Praegune kellaaeg: 05-04-2020, 09:28 PM Tere külaline! (Logi sisse — Registreeru)\nTali läbi niivõrd kuivõrd ning esmased murekohad, mis koheselt end ilmutasid said likvideeritud. Nimelt siis päris karm kütuseleke pumpla juures. Õnneks oli tegu lihtsa remondiga. Kummivooliku jupp, mis jookseb pumpade ja pealevoolutrassi vahel oli ära minestanud talvega. Lisaks oli signaplokk natuke lolliks läinud. Muidu on suhteliselt sama nagu eelmine hooaeg. Käivitud vahest kenasti vahest kehvasti. Aeg-ajalt olen käinud proovimas ja soojaks ajamas. Aga millegipärast ei kutsu sõitma enam üldse. Ei oska öelda miks, aga tundub, et selle auto vastu on huvi ka nö ''üleöö'' kadunud.\nEnivei, auto on endiselt müügis. Viimane hind võiks olla 4000€ aga kui foorumit mainida siis kannatab äkki natuke veel kangutada.\n31-03-2020 05:09 PM\nJa ikka, seisab riiulis koos vahetükiga. Võtsin talveks küljest ära. Kirjuta mulle privasse näiteks.\n31-03-2020 08:01 PM\nW124, 280 E, 1993 - Even Even88 36 15,081 07-03-2020 04:23 PM\nMercedes Benz E200 Kompressor, 2005, W211, Plinger Plinger 0 815 12-08-2019 08:48 PM\nMercedes-Benz 200D, 1988, w124 - kodutu kodutu 63 52,978 25-06-2019 01:48 PM


Edited January 13, 2012 by Kaupo911\nPagana hea mõte, toit jääb ju ka siis alles ja selletulemusena ka raha. Kuna alles jääb raha, siis jääb ka korter/maja/auto alles ja naine ei lähe ära jne.\npeale millise video?\nSee on tuntud inimene. Aga tema ikkagi ajastab toitaineid rohkem või vähem.\nLoomulikult on vahe. Rasvased külmaveekalad on justkui head. Samas koguvad endasse pestitsiide.\nEriti koguvad neid mudakalad.\nKõige saastatumad on kalamaksad, eriti tuntud on tursamaks.\nKasvanduselõhed on üsna keskmised, oleneb mida neile söödetakse. Palju kipub antibiootikume, haigusi ja pestitsiide olema.\nPuhaste metsikute jõgede kalu meil ei müüda. Peaks välismaalt hankima ja sügavkülma täis laduma...\nKohalikest kaladest on mageveekalad puhtamad, meres on rohkem PCB-sid ja DDT-d. Välismaal vastupidi, magevesi mustem.\nPoekaladest pangasius ja tilaapia on väheväärtuslikud prügitoidulised omega-6-kalad.\nMina löön käega ja ostan tursafileed ja Norra lõhet.\nmina käin ise kalal poest eriti osta ei taha. kasvanduste kaladel ka vitamiine vähem... :/\nUhh see oli kui välk selgest taevast . Kala vastus olemas .\nSiiski teine veel kas see on normaalne ,et jälgin toitumist teen trenni nüüd 4 korda nädalas ja kaal on tousnud 1.3 kilo ?\nKui su eesmärk on ikka kõvasti kaalu alandada, aga kaal hoopis tõuseb, siis see pole normaalne!\nKas sul on ikka enda aretatud toitumiskava või nö siin foorumis heaks kiidetud toitumiskava!?\nSee on täiesti normaalne. Nii suure kehakaalu juures ei ole see katastroof. Mina kaalun keskmiselt 82 kg ja kaal kõigub ka päevade lõikes 1,5 kg. Treening ja väiksemad toiduportsjonid on esialgu organismile niigi stressiallikad ja organismid käituvad stressisituatsioonides erinevalt.\nKui mina kaalu alandasin, siis esimene kuu kaal langes ...\nja siis 3-4kuud seisis paigal.Tekkis juba tunne, et minu oŕganismile piisab energiavarude täiendamiseks söögiga samas ruumis viibimisest ...\nkuniks kaal kolinal kukkuma hakkas.\nEdited January 15, 2012 by daemonium\nTeema on alustatud neli nädalat tagasi, mitte 4 päveva tagasi. Selle ajaga oleks pidanud kaal vähemalt 3kg langenud olema, kui tal oleks asjalik toitumiskava/treeningkava olemas!\nTeemaalgataja, teeme sellele tsirkusele lõpu, kirjuta mulle training.specialist@hotmail.com\nNonii Möödas on juba pikk aeg\nTreening 4 korda nädalas 1h ja 15 min\nSöök Põhiline Kala .Kana ,Veiseliha , Tuunikalatükid vees ,Sült oskar , Hoidnud kaloreid siin 2500 - 3000 vahest 3200.\nTunne on nagu täissöönud lehmal Toidule lisaks Sinep .Mitte pidevalt\nRohkelt aedvilju Tomat+kurk+Kapsas.\nEi ole söönud tilkagi kartulit ,riisi,muid jamasi mida siin ette loeti .Alles eile tegin pool pudelit Brandyt......Vahepeal mitte tilkagi\nHommikuti Täisterakaerahelbed või neljavilja KOGUAEG: Väikese moosisilmaga mingi 50g põltsamaa maasikamoos.\nKaal 5 kilo suurem kui alustades ((( Olukord on Üli (Sitt) Pilti ei julge teha kaamera läheb lolliks .\nKuna lubasin endale ,et proovin vastavat kava kuu lõpuni ja kui asjad tolleks ajaks muutuma ei hakka lasen Profesionaalidel Kavakoostada Kuna arvan ,et treening on mul hea WAT on suur siis paneks röhku toitumisele.\nNüüd kõik kes On asjaga tegelenud Ootan siit kas paremat pakkumis Kui ei saa Otsin ise . Pakkumised Oodatud Kaupo911@Gmail.com Valin sealt sobivama . Ja muidugi Hea oleks kui lisate endast mingisuguse Jälje ,et tegemis on õige inimesega ja vastavate oskustega .Niisamanaljamehed ärge Tülitage .\nEdited January 30, 2012 by Kaupo911


Eelmise ööpäeva jooksul tabati 47 alkoholi tarvitanud mootorsõiduki juhti.\n23.05.2016 kella 14.35 ajal toimus liiklusõnnetus Tallinnas Endla tänav 55 juures, kus tagurdas 55-aastane mees sõiduautoga Mitsubishi Galant otsa 84-aastasele naisele. Jalakäija toimetati Põhja-Eesti Regionaalhaiglasse.\n23.05.2016 kella 20.36 ajal toimus liiklusõnnetus Tallinnas Pirita teel Marjamäebussi peatuse juures, kus alkoholijoobes 39-aastane jalgrattur sõitis otsa 28-aastasele jalakäijale. Jalakäija ja järgrattur toimetati AS Ida-Tallinna Keskhaigla Ravi tänava korpusesse. Liiklusõnnetuse täpsemad asjaolud on selgitamisel.\n23.05.2016 kella 21.50 ajal toimus liiklusõnnetus Pärnu maakonnas Halinga vallas Pärnu-Jaagupi alevikus Uus tänav 30 maja ees, kus alkoholijoobes 30-aastane jalgrattur kukkus jalgrattaga selili ja sai vigastada. Jälgrattur toimetati Pärnu haiglasse.


🟢 OSAüHING CELESTIS - 11013773 | Meedia, arvamuslood | STORYBOOK ®\n11013773 - Registrisse kantud\nEE101087867 (algus 01.11.2006)\nHarju maakond, Tallinn, Põhja-Tallinna linnaosa, Tööstuse tn 47a-28, 10416\nLisa Osaühing CELESTIS andmed oma infosüsteemi\nSuuna ühe klikiga Osaühing CELESTIS andmed oma infosüsteemi või laadi alla CSV fail. Andmed on rikastatud Storybooki raportite otselinkidega. Vaata ka masinloetavate andmete nimekirja.\nStorybook meedialeht Webpage celestis.ee Webpage firmad24.ee\nOsaühing CELESTIS: Tegevuslugu\nOsaühing CELESTIS alustas peaaegu 19 aastat tagasi, mil juhatuse liikmed, Aimi R. ja Anneli S. , seda juhtima hakkasid. Aimi R. selleks ajaks ettevõtluskogemus puudus ja Anneli S. alles alustas ettevõtlusega. Osaühing CELESTIS valdkond on kindlustusagentide ja -vahendajate tegevus. Samas valdkonnas (EMTAK 66221) on tegutsevaid ettevõttei ...\nOsaühing CELESTIS: Palgarallilugu\n2021 aasta IV kvartalis kuulus Osaühing CELESTIS meeskonda 3 töötajat, kellele maksti hinnanguliselt keskmist brutotöötasu 585 EUR/kuus. Võrdlus eelmise kvartaliga Võrreldes III kvartaliga meeskonna suurus ei muutunud ja töötasu tõsteti summas keskmiselt 120 EUR töötaja kohta (21%). Aasta kokkuvõte Aasta lõikes saab töötaja ühes kuus keskm ...


Kontaveit sai Cincinnati turniiriks väga raske loosi - kommentaare 1-10\nNo palun pange viisakam foto- milline ebaõnnestunud ja ebakvaliteetne ja kole!\nvõiks olla,et Kontaveit'ist tuunitakse Muguruza.\nKas mitte Kvitova ei ole see, kel on oma astmaga alati raskusi Ameerikas mängimisel ning lisaks naasmine vigastuspausilt kulgeb tal ka üle kivide ja kändude.\non küll vist nii. Ei arvaks, et see loos väga raske on.\nTorontos võitis Stephens teises ringis Kvitova, kolmandas Kerberi ja veerandfinaalis Safarova, Seega pole tõesti just kerge loos.\nMiks asetatatud mängijad kohe kokku, see pole nii kunagi olnud.\nNagu mängiks ainult esi- 30.\nAneti loos suurematel turniiridel on alati kohutav. Justkui nagu karistatakse millegi eest. Samal ajal kohtuvad neljas paaris kvalifikatsioonist tulnud omavahel. Väga veider. Kvitova kiirel kõvakattel on väga raske vastane. Üldse kogu see 1/4 on ülivõimsalt kõige tugevam. Äkki tuleb suurem väljak ainult. Selles mõttes positiivne.\nTuleb teie kommidest nii välja,et Kontaveit'i\n28. ongi kergete looside tulemus.\nTippmängija ei vaata tabelit ja loose,vaid mängib\noleneb siiski päris palju! Kvitova pole praegu siiski kõige tugevam, alles taastub tasapisi!\nvastupidi, mängijad vaatavad väga seda loosi - loomulikult meediale öeldakse stamplause "vahet pole, kes tuleb, lähen võitma" , samas ise loodetakse, et tuleks võimalikult kerge loos.\nAnett on ju edetabelis 26. kohal ja kas ta peaks siis mängima mängijatega kohtadel 126-... või? Kvitova on 14. Väga raske loos oleks kui vastas oleks olnud a la Halep, Wozniacki, Muguruza...\nKontaveit on 28.kohal :)täna hommikuse seisuga.\nEhk homme juba 26-s,kui kopsud USA õhku täis\nSiin kirjutati,et tippmängijad ei vaata tabeleid.\nSEE ON NII. SEDA TEEB MÄNGIJA TIIM VÒI\nTREENER. Ja kes ei tea,siis niikui nii ei tea. Siis\nedasi treeneri tegemised ja nõuanded,et kuidas\nvõiks võidu võtta...\n"Selle paari võitja järgmine vastane on kas tšehhitar Lucie Safarova (WTA 41.) või ameeriklanna Sloane Stephens (WTA 934.)." Teises paaris kohtuvad mängijad kellel pea 900 kohanr vahel. Mis sa arvad, et kumb vastane on kergem, kas sinust 1000 kohta tagapool või 14-st kohta eespool \nStephens on juba mitu aastat olnud kindel esi-30(40) mängija (parim koht 11.) Tema tagasihoidlik positsioon oli tingitud sellest, et ta üle poole aasta praktiliselt ei mänginud . Eelmisel turniiril Torontos võitis ta sedasama Safarovat, ning lisaks veel Kerberit ja ning ka Kvitovat. Kumb siis neist peaks tugevam olema?\nMäng on mäng, saabki treeneriga mänguplaani paika panna. Parim võimalus teha üks tugev lahing ja siis suurturniiriks valmis olla. Pole mõtet enne end väga pikalt väsitada.\nlapsuke ju väsib kiiresti...Küsimus,millal tema\nEt võidaks Svitolinat,Wozniackit,Muguruzat,Halepi t...\nIkka siis ,kui tipud ka täie tervisga väljakul...\nKvitovale pookisite haiguse külge,SEALT TULEB\nKONTAVEITILE KINDEL VÒIT.\nKvitova kaotused tulevad tihti ikka nihukeste heade liikuvate kaitsespetside vastu. Power for power mängus on ta enamusest üle. Kvitova arvates on Kontaveit talle kindlasti mugav vastane.\ndelfi loodrid ärgake ometi.Cincinnati turniir käib,aga delfi ei sõnagi sellest.Anett hakkab juba varsti mängima aga delfi ei sõnagi.HÄBI.\nPalun, kas keegi oleks nii kena ja viskaks siia live striimi. Türklastel pole esialgu midagi... või on ajavahe tõtu mäng kusagil õhtul!???


Home » KKK prindi KKK\nMillega Vopak E.O.S. tegeleb?Vopak E.O.S. on Tallinnas asuv logistikaettevõte, mis pakub laias valikus käitlemis-, hoiustamis- ja transporditeenuseid nafta ja naftatoodete jaoks, mis liiguvad edasi sihtkohtadesse kogu maailmas.\nKes on Vopak E.O.S.-i omanik?ASi Vopak E.O.S. omanikeks on võrdsetes osades kaks tunnustatud ettevõtet. Esimene neist, Global Ports, kuulub Venemaa suurimale transpordivaldkonna eraettevõttele N-Trans, mis on keskendunud raudteevedudele ja sadamatoimingutele, ning teine, Koninklijke Vopak, on vedelate naftatoodete, kemikaalide, taimeõlide ja vedelgaaside hoiustamise ja käitlemise sõltumatu turuliider maailmas.\nMilline on Vopak E.O.S.-i tegevuse ajalugu?Vopak E.O.S. alustas tegevust 1996. aastal, kui Tallinnas avati ettevõtte esimene terminal Termoil. Kuna nõudlus kvaliteetsete terminaliteenuste järele turul aina suurenes, laiendas ettevõte oma mahutiparki, liites sellega 2006. aastal värskelt valminud terminali Trendgate ja ühinedes 2008. aastal Eesti tuntud ettevõttega Pakterminal. Tõhusa ja sõltumatu raudteetranspordi tagamiseks alustas Vopak E. O. S.-i omanduses olev ettevõte E.R.S. Ltd 2008. aastal naftatoodete transportimist Eesti riigi territooriumil.\nKui palju inimesi Vopak E.O.S.-is töötab?Kokku ligikaudu 500 inimest.\nMilliseid naftatooteid Vopak E.O.S. transpordib ja hoiustab?Vopak E.O.S.-il on õigus transportida ja hoiustada toornaftat ning paljusid erinevaid naftatooteid ja naftakeemiasaadusi, nagu näiteks masuut, vaakumgaasiõli, reaktiivkütus, tööstuslik- ja mootoribensiin, diislikütus ja muud. Vopak E.O.S. väldib kergesti aurustuvate, tugeva lõhnaga ja inimeste tervisele või keskkonnale väga ohtlike ainete käitlemist.\nKust pärinevad naftatooted, mida Vopak E.O.S. käitleb?Vopak E.O.S. käitleb Venemaalt, Valgevenest, Kasahstanist ja ka mujalt pärit raskeid ja kergeid naftasaadusi, olles nii läbilaske, tsisternvagunite tühjendamise ja hoiustamise kui ka laevade lastimise võimsuse poolest Baltimaade kõige suurem kütteõli terminal.\nKui suur on Vopak E.O.S.-i ladustamisvõimsus?Terminali ladustamisvõimsus kokku on 1,026,000 m3 (78 mahutit), 771,000 m3 tumedate kergete ja 255,000 m3 heledate raskete naftatoodete ladustamiseks.\nKui suur on Vopak E.O.S.-i tsisternvagunite tühjendamise võimsus?Praegu suudame tühjendada enam kui 1,300 vagunit päevas. Vopak E.O.S.-ile kuulub 39 km raudteerööpaid, mis suudavad mahutada kuni 2,300 tsisternvagunit.\nVopak E.O.S. tegutseb Muuga sadamas. Millised on sadamas valitsevad tingimused?Muuga on jäävaba sadam ja seega töötavad terminalid aastaringselt. Vopak E.O.S kasutuses on sadamas seitse kaid sügavusega kuni 18 meetrit ja kümme laevade laadimisvart. Sadamas saab laadida aluseid, mille kandevõime on kuni 300,000 tonni (VLCC-tüüpi naftatankerid). VLCC-tüüpi naftatankeritele saab laadida kuni 170,000 tonni kaupa (Taani väinades laeva süvisele kehtiva 15-meetrise piirangu tõttu).\nKuidas on Vopak E.O.S. oma tegevust keskkonnateadlikumaks muutnud?Asutamisest alates on ettevõttes rakendatud ohutusabinõusid, et vältida keskkonnakahju tekitamist. Laadimisestakaadid ja tootmistsoonid on kaetud betooniga, mis takistab ohtlike ainete imbumist pinnasesse ja põhjavette . Vihmavesi, mis võib olla õlidega saastatud, kogutakse kokku ja puhastatakse nõuetekohaselt mitmeetapilise tehnoloogia abil.Kõik bensiini ja teiste kergesti aurustuvate naftatoodete mahutid on kaetud sisemiste ujuvkaantega, mis vähendavad mitmekordselt õhku sattuvate bensiiniaurude kogust . Lisaks jälgivad vahetusülemad pidevalt välisõhu saastekontsentratsiooni (süsivesinikud ja vesiniksulfiidid), eriti naftatoodete laadimise ajal.Reaalajas tehakse mõõtmisi statsionaarses mõõtmisjaamas, mis asub kõige lähemate eluhoonete juures. Juhul kui ebasoodsate tingimuste tõttu tõuseb saasteainete kontsentratsioon lubatud taseme lähedale või ületab selle, vähendatakse pumpamise kiirust või katkestatakse pumpamine.\nKuidas välditakse merereostuse tekkimist laevade laadimise ajal?Laevade laadimisseadmeid kontrollitakse korrapäraselt ja laadimisel jälgitakse väga rangeid laeva/kalda korraldusi. Merereostuse leviku takistamiseks saab juurdepääsu sadamabasseinile kiiresti sulgeda või kasutada ujuvaid reostustõkkeid. Lisaks on Muuga sadama naftareostuse puhastuslaevad ööpäev läbi reageerimisvalmis.\nKas Vopak E.O.S. on korraldanud keskkonnaohutuse õppusi?Vopak E.O.S. viib koos päästeametiga igal aastal läbi erineva stsenaariumi järgi õppuseid, et parandada Vopak E.O.S.-i töötajate ja päästeteenistuse töötajate valmisolekut võimalikeks hädaolukordadeks. Tegemist on korduva ettevõtmisega.\nKuhu pöörduda lisaküsimustega Vopak E.O.S.-i kohta?Võtke meiega ühendust telefonil +372 626 6100 või e-posti aadressil info@vopakeos.com. Meie kontor asub aadressil Regati puiestee 1, Pirita, Tallinn.\nEsileht Võta meiega ühendust teenuste tingimused ajakohastatud: 2-6-2011 11:15


Pension Alice - Kutchan - Hotels.com\nKülalistemaja golfirajaga, läheduses on Niseko mäe kuurort Grand Hirafu\nTraditional tuba, ühiskasutatav vannituba, vaade mägedele (Japanese-Style) - Tuba. Pilt 1/23.\n1 / 23Traditional tuba, ühiskasutatav vannituba, vaade mägedele (Japanese-Style) - Tuba\nAza Kabayama 58-3, Kutchan, 044-0078, Hokkaido, Jaapan\nNiseko mäe kuurort Grand Hirafu – 11 min jalgsi\nNiseko-Shakotan-Otarukaigan Quasi-National Park – 15 min jalgsi\nAnnupuri – 34 min jalgsi\nNiseko Takahashi Dairy Farm – 4,6 km\nNiseko Village'i suusakeskus – 6,1 km\nAnnupuri suusakeskus – 10,8 km\nTraditional kahetuba, ühiskasutatav vannituba, vaade mägedele\nTraditional tuba, ühiskasutatav vannituba, vaade mägedele (Japanese-Style)\nTuba, ühiskasutatav vannituba, vaade mägedele (Western )\nHangetsu looduspark – 5,2 km\nShikotsu-Toya rahvuspark – 5,7 km\nKaributo – 7,5 km\nKutchancho Asahigaoka suusakeskus – 8 km\nNiseko Hanazono suusakuurort – 8,6 km\nVastuvõtulaud on avatud iga päev 7.30 kuni 10.00. Kohapeal on vastuvõtulaua töötaja. Lisateabe saamiseks palutakse pöörduda majutusasutuse poole. Kontaktandmed on broneeringu kinnituskirjas. See majutusasutus pakub bussiühendust kuni 21.00 Hirafu Daichushajo vastuvõtukeskusest ja Seiko Martist.\nPension Alice House Kutchan\nPension Alice Kutchan\nPension Alice Guesthouse Kutchan\nPension Alice Guesthouse\nPension Alice Japan/Hokkaido - Kutchan-Cho\nKas Pension Alice võimaldab tasuta tühistamist kogu raha tagasimaksmisega?\nJah, Pension Alice pakub meie saidil tagastamisele kuuluva ettemaksuga tube, mille puhul tühistamisvõimalus kehtib ka veel mõned päevad enne saabumistähtaega, vastavalt majutusasutuse tühistamistingimustele. Täpsemat teavet leiad majutusasutuse kehtestatud tühistamistingimustest, millega tasub kindlasti tutvuda.\nKas Pension Alice pakub kohapeal parkimisvõimalust?\nKas Pension Alice lubab kaasa võtta lemmikloomi?\nMillised kellaajad on Pension Alice kehtestanud sisse- ja väljaregistreerumiseks?\nJah. Lähiümbruse söögikohti: The Alpinist Restaurant (14 min jalgsi), Niseko Base Snowsports (14 min jalgsi), Musu (14 min jalgsi).\nMida majutuskohas Pension Alice ja selle ümbruses teha saab?


Semalt ekspert selgitab, kuidas välistada sisemist liiklust Google Analyticsist\nInimesed soovivad kasutada veebist tasuta veebipõhist Google Analyticsi. Google pakub teenust, mis aitab veebisaitide omanikel jälgida ja jälgida kogu nende saidi külastatavat liiklust, et vältida omanikke rämpsposti suunamisest ja muud rämpsposti liikidest. On hädavajalik, et inimesed mõistaksid, et nende tegevus saidil võib tekitada ka liiklust, mida Google Analytics võib koguda ja lisada aruannetesse - управление ардуино с клавиатуры. Kui te ei ole seda sisemist liiklust blokeerinud, ei ole võimalik kinnitada, et saadud tulemused on täpsed. Sisemise liikluse blokeerimine tähendab, et üks välistab nende külastuse saidile ja nii töötajad kui ka kõik teised, kellel on organisatsioonist juurdepääs saidile.\nAinult nii, et üks saab seega täpseid liikluse tulemusi ilma skewness on välistades sisemise liikluse indekseerimise analüütikud. Selle tähtsus on see, et sisemine liiklus ei vaidlusta mitte ainult liiklusaruandeid, vaid ka konversioonimäärasid. Selle probleemi lahendamine on lihtne ja kasutajad saavad valida kahe võimaluse vahel.\nRyan Johnson, Semalt vanemmüügijuht, vaatab läbi iga soovitatud meetodi järgimise juhised.\nsisemise liikluse välistamise meetodid\n# 1 Google Analytics Browser Add-on\nMeetod on üks lihtsamaid meetodeid, mida kasutatakse organisatsiooni siseliikluse vältimiseks. Google Analyticsi laiendusega pole mingit võimalust, et tööriist saaks jälgida sisemist tegevust. See toimib hästi Firefoxi brauseriga. Kui üks ei saa laiendit kasutada, on olemas alternatiiv. Kasutajad saavad kasutada ka Google Analyticsi loobumiste lisandmoodulit. See toimib samamoodi nagu Google Analytics, kuna see takistab sissetuleva liikluse sisemist liiklust. Võrreldes viimasega, töötab see mitmete brauseritega. Need brauserid on näiteks IE, Safari, Google Chrome, Firefox ja Opera..Nende laienduste kasutamisel tuleb alati meeles pidada järgmisi punkte:\nLaiendus töötab ainult brauseriga, mille kasutaja seda installib. Inimesed ei tohiks eeldada, et see toimib kõigi brauserite puhul, kuna see on ühes. Kui kasutate mitu brauserit, kindlasti paigaldage lisandmoodul kõigis nendes brauserites\nKa laienduse ülesehitus ei takista teiste veebisaitide kuvamist liiklusaruannetel. Need piiravad Google Analyticsi juurdepääsu kõigile sisemistele saitidele.\nKui keegi soovib, et Google Analytics pääseks juurde teabele, siis keelake lisandmoodul.\n# 2 Google Analyticsi IP-filtri seadistamine\nSisemise liikluse blokeerimise meetod on üsna tavaline, kui inimesed koguvad oma liiklusandmete terviklikkust. Seetõttu toetab Google ipv4 ja ipv6 filtreid. Staatilise IP-aadressi blokeerimisega on võimalik blokeerida kogu selle konkreetse IP-aadressi liiklus. Siin on kuidas seda teha:\nKui soovib teada oma IP-aadressi, peaksid nad külastama CmyIP veebisaiti. Kopeerige või salvestage IP-aadress\nAvage Google Analytics ja minge administraatori suvandisse.\nSeejärel valige jaotises Kontol valik Filtreeri.\nValige kuvatavast menüüst välja jätta ja sisestage IP-aadress, mida te liiklusarvestust ei soovi.\nNeed ignoreerivad liiklust ühelt konkreetselt IP-aadressilt. Kui keegi kavatseb mitmesuguseid IP-aadresse välistada, järgige ülaltoodud samu protseduure. Kuid:\nValige filtri tüübi järgi kohandatud\nVäljavalimise võimaluse täitmiseks on filtriväljad ja valige IP-aadress\nFiltri muster peaks sisaldama väljendeid, mis vastavad kõikidele IP-aadressidele, mida soovitakse välistada.


--- Vali liik --- aasmuna (Vascellum pratense) aasnööbik (Marasmius oreades) aasšampinjon (Agaricus arvensis) aas-võlvnutt (Cuphophyllus pratensis) adoonismütsik (Mycena adonis) aedšampinjon (Agaricus bisporus) ahaatriisikas (Lactarius circellatus) ajukõhrik (Tremella encephala) Aleksandri lehtrik (Clitocybe alexandri) aletindik (Coprinus bipellis) alkaliinmütsik (Mycena luteoalcalina) ametüst-klavuliina (Clavulina amethystina) ammoniaakmütsik (Mycena leptocephala) ammoniaakmütsik (Mycena chlorinella) aniis-hammaslehik (Lentinus suavissimus) aniislehtrik (Clitocybe odora) aniislentinell (Lentinellus cochleatus) aniisvöödik (Cortinarius odorifer) aprilli punalehik (Entoloma aprile) arušampinjon (Agaricus campestris) asuurvöödik (Cortinarius azureus) austerservik (Pleurotus ostreatus) batschi heinik (Tricholoma batschii) beež kärbseseen (Amanita eliae) Berkeley maatäht (Geastrum berkeleyi) bertilloni riisikas (Lactarius bertillonii) Bloxami punalehik (Entoloma bloxamii=Entoloma madidum) Boltoni narmasnutt (Inocybe subcarpta) boni heinik (Tricholoma bonii) boudieri heinik (Tricholoma boudieri) Bresadola riisikas (Lactarius zonarioides) ebapaljak (Psilocybe inquilina) ebardtorik (Abortiporus biennis) ebavöödik (Leucocortinarius bulbiger) ebe-limanutt (Hygrophorus chrysodon) eenduv kuusetaelik (Phellinus abietis) eesti murumuna (Lycoperdon estonicum) ekstsentriline punalehik (Entoloma excentricum) elegantvöödik (Cortinarius elegantior) ere kogrits (Gyromitra splendida) erekollane püsipoorik (Perenniporia tenuis) erekollane vöödik (Cortinarius splendens) ere-lodupoorik (Physisporinus crocatus) ere pilvik (Russula xerampelina) ere tardnahkis (Phlebia subochracea) Fechtneri kivipuravik (Boletus fechtneri) fennoskandia riisikas (Lactarius fennoscandicus) friesi narmasnutt (Inocybe friesii) haavakorgik (Antrodia pulvinascens) haavamampel (Pholiota destruens) haavanääts (Junghuhnia pseudozilingiana=Chaetoporus pseudozilingianus, Steccherinum pseudozilingianum) haava-pisiservik (Crepidotus applanatus) haavapuravik (Leccinum aurantiacum) haavariisikas (Lactarius roseozonatus) haavataelik (Phellinus tremulae) haavatarjak (Oxyporus corticola) haava-tuletaelik (Phellinus populicola) habeheinik (Tricholoma vaccinum) habras heinik (Tricholoma fucatum) habras pilvik (Russula fragilis) haisev ebaheinik (Lepista graveolens) haisev harisirmik (Lepiota cristata) haisev heinik (Tricholoma inamoenum) haisev kärbseseen (Amanita verna=Amanita virosa) haisev lehternahkis (Thelephora palmata) haisev limanutt (Hygrophorus hedrychii) haisev pilvik (Russula foetens) haisev pisisirmik (Cystoderma carcharias) haisev tindik (Coprinus narcoticus) haisev värvik (Stropharia luteonitens) haisev värvik (Stropharia umbonatescens) haisev vöödik (Cortinarius traganus) hall heinik (Tricholoma sudum) hall hundiseenik (Boletopsis grisea) hallikas murumuna (Lycoperdon pedicellatum) hallikas murumuna (Lycoperdon caudatum=Lycoperdon pedicellatum) hallikaspruun heinik (Tricholoma gausapatum) hallikassinine punalehik (Entoloma griseocyaneum) hallikas sõnnikuseen (Panaeolus fimicola) hallilehine lehtrik (Clitocybe inornata) hallipiimane riisikas (Lactarius vietus) hall kärbseseen (Amanita spissa) hall kärbseseen (Amanita excelsa var. spissa) hall klavuliina (Clavulina cinerea) hall napsik (Pluteus salicinus) hall punaheinik (Rhodocybe popinalis) hall riisikas (Lactarius azonites) hall sambliksõlik (Phytoconis pseudoandrosacea) hall sametkorgik (Cinereomyces lindbladii) hall tartsett (Tarzetta gaillardiana) hall tõlvik (Clavaria fumosa) hall tupplehik (Volvariella murinella) hambune sistotreem (Sistotrema raduloides) harilik hundipiim (Lycogala epidendrum) harilik juurepähkel (Rhizopogon vulgaris) harilik kännumampel (Kuehneromyces mutabilis) harilik karikseen (Sarcoscypha austriaca) harilik kedristõlvik (Cordyceps militaris) harilik kerasüsik (Daldinia concentrica) harilik kivipuravik (Boletus edulis) harilik komuseen (Nectria cinnabarina) harilik kühmik (Melanoleuca melaleuca) harilik kukeseen (Cantharellus cibarius) harilik külmaseen (Armillaria mellea) harilik lambaseenik (Albatrellus ovinus) harilik lehternahkis (Thelephora terrestris) harilik maapähkel (Hymenogaster vulgaris) harilik metskõrges (Gymnopus dryophilus) harilik murukera (Scleroderma citrinum) harilik murumuna (Lycoperdon perlatum) harilik mütsik (Mycena vulgaris) harilik pahtlik (Spathularia flavida) harilik paskliudik (Ascobolus furfuraceus) harilik pehmik (Datronia mollis) harilik pigiliudik (Pseudoplectania nigrella) harilik põdramokk (Sarcodon imbricatus) harilik ringik (Cudonia circinans) harilik sitaseen (Anellaria fimiputris) harilik söeliudik (Anthracobia melaloma) harilik sõrmkübarseen (Verpa conica) harilik suitsik (Bjerkandera adusta) harilik süldik (Exidia glandulosa) harilik tanuseen (Phallus impudicus) harilik tõrvis (Ischnoderma benzoinum) harilik tubaknahkis (Hymenochaete tabacina) harilik tupplehik (Volvariella speciosa) hariliku lepa leherooste (Melampsoridium hiratsukanum) harjakas klavuliina (Clavulina cristata) harjas-ebakõrges (Xerula pudens) harjasnarmik (Gloiodon strigosus) harjasriisikas (Lactarius spinosulus) härmlehtrik (Clitocybe cerussata) harunev korallnarmik (Hericium coralloides) harunev puiduharik (Lentaria epichnoa) hele timpnarmik (Hydnum repandum) hellikuhebel (Hebeloma funariophilum) hermesnööbik (Marasmius alliaceus) hiid-ebavesinutt (Pseudohygrocybe punicea) hiideoseline riisikas (Lactarius acerrimus) hiidhebel (Hebeloma sinapizans) hiidheinik (Tricholoma colossus) hiidkogrits (Gyromitra gigas) hiidkogrits (Discina gigas) hiidkoorik (Phlebiopsis gigantea) hiid-lehtervahelik (Leucopaxillus giganteus) hiidloorik (Catathelasma imperiale=Clitocybe imperialis) hiidmuna (Langermannia gigantea) hiidmürkel (Morchella elata) hiid-punalehik (Entoloma sinuatum) hiid-vesinutt (Hygrocybe punicea) hiidvöödik (Cortinarius praestans) hiirheinik (Tricholoma virgatum) hiirkäbik (Baeospora myosura) hiline luiteseen (Tulostoma brumale) hirvepähkli-kedristõlvik (Elaphocordyceps ophioglossoides) hirv-narmasnutt (Inocybe cervicolor) hobuheinik (Tricholoma equestre) hõimpilvik (Russula consobrina) hõlmikmuna (Mycenastrum corium) hõlmine punalehik (Entoloma undatum) hommikutindik (Coprinus ephemerus) hüatsint-limanutt (Hygrophorus hyacinthinus) hübriid-tulinutt (Gymnopilus hybridus) hundinuia-psatürell (Psathyrella typhae) jaapani pisisirmik (Cystoderma japonicum) jahukastelised (Erysiphaceae sp.) jahu-limaloorik (Limacella glioderma) jahu-punaheinik (Rhodocybe gemina) jahutanuk (Galerina marginata) jäik kõrges (Collybia ingrata) jalaka-oganahkis (Steccherinum robustius) jalaka-tubaknahkis (Hymenochaete ulmicola) jalg-jänesepäss (Onnia tomentosa) jalukas murukera (Scleroderma verrucosum) jänes-kõrvliudik (Otidea leporina) jänesvaabik (Ganoderma applanatum) jasmiin-narmasnutt (Inocybe fraudans) jõhvikamoniliinia (Monilinia oxycocci) jõhvmütsik (Mycena filopes) jõhvmütsik (Mycena amygdalina) jõhvnööbik (Marasmius androsaceus) joonik-vakkseen (Cyathus striatus) joontaelik (Phellinus nigrolimitatus) juurduv soverbiell (Sowerbyella radiculata) juur-ebakõrges (Xerula radicata) juurepruunik (Phaeolus schweinitzii) juurhebel (Hebeloma radicosum) juur-kollanutt (Hypholoma radicosum) juurpaljak (Psilocybe merdaria) juur-pisitõlvik (Typhula phacorrhiza) juurpsatürell (Psathyrella microrrhiza) juurtindik (Coprinus cinereus) juus-pisitõlvik (Typhula setipes) kääbus-maatäht (Geastrum schmidelii) kääbus-pisiheinik (Rugosomyces fallax) kääbuspsatürell (Psathyrella pygmaea) kääbusšampinjon (Agaricus rusiophyllus) kääveoseline kobarheinik (Lyophyllum semitale) kääveoseline kollaliudik (Byssonectria fusispora) käävjas klavulinopsis (Clavulinopsis fusiformis) käbimütsik (Mycena strobilicola) käbinarmik (Auriscalpium vulgare) käbiseen (Strobilurus esculentus) kabja-keratiiniseen (Onygena equina) kadakakirmik (Peniophora junipericola) kadakatarjak (Botryodontia millavensis=Oxyporus philadelphi, Chaetoporus philadelphi, Rigidoporus philadelphi) kaheeoseline tindik (Coprinus bisporus) kahevärviline kärbseseen (Amanita battarrae) kahkjas ebaheinik (Lepista glaucocana) kahkjas ebalehtrik (Pseudoclitocybe expallens) kahkjas heinik (Tricholoma album) kahkjas mampel (Pholiota ochropallida) kahkjas mampel (Pholiota squarrosoides) kahkjas mütsik (Mycena flavescens) kahkjas narmasnutt (Inocybe posterula) kahkjas pilvik (Russula pulchella) kahkjas riisikas (Lactarius uvidus) kahkjas sõnnikuseen (Panaeolus papilionaceus) kährikseen (Sparassis crispa) kahvatu kärbseseen (Amanita lividopallescens) kahvatukollane mampel (Pholiota gummosa) kahvatu kukeseen (Cantharellus pallens) kakaopruunik (Hapalopilus nidulans) kaldatindik (Coprinus martinii) kamm-maatäht (Geastrum pectinatum) kammriisikas (Lactarius ruginosus) kamperriisikas (Lactarius camphoratus) kaneelpruunik (Hapalopilus rutilans) kaneelpuidik (Coltricia cinnamomea) kaneelvöödik (Cortinarius cinnamomeus) kännaspsatürell (Psathyrella multipedata) kännumütsik (Mycena galericulata) kännupess (Fomitopsis pinicola) kännutorik (Polyporus varius) kännuvammik (Phlebia tremellosa) kapsa-paskliudik (Ascobolus brassicae) karedaeoseline tindik (Coprinus echinosporus) kare nahkis (Stereum rugosum) karik-hammaslehik (Lentinus cyathiformis) karikhelvell (Helvella acetabulum) kariktorik (Polyporus tubaeformis) karik-vakkseen (Cyathus olla) karmiinpilvik (Russula persicina) karmiin-sametpuravik (Xerocomus rubellus) kartulitindik (Coprinus patouillardii) karulentinell (Lentinellus ursinus) karune tümak (Postia leucomallella) karvane korallnarmik (Hericium cirrhatum) karvane kõrvtarrik (Auricularia mesenterica) karvane nahkis (Stereum hirsutum) karvane pisiservik (Crepidotus versutus) karvane riisikas (Lactarius scoticus) karvane tindik (Coprinus auricomus) kasekäsnak (Piptoporus betulinus) kasekõbjuk (Trichaptum biforme) kasepehik (Lenzites betulina) kasepilvik (Russula aeruginea) kasepuravik (Leccinum scabrum) kaseriisikas (Lactarius torminosus) käsntorik (Polyporus pseudobetulinus) kastan-harisirmik (Lepiota castanea) kastan-narmasnutt (Inocybe maculata) kastanpäkk (Gyroporus castaneus) kastantanuk (Galerina badipes) kastanvöödik (Cortinarius orellanus) kausjas maatäht (Geastrum triplex) keegeltanuk (Galerina unicolor) keel-tõlvharik (Clavariadelphus ligula) keerdkõrges (Collybia distorta) kellukmürkel (Morchella semilibera) kelluk-nabaseen (Xeromphalina campanella) kelluk-sõnnikuseen (Panaeolus sphinctrinus) keskmine ebavesinutt (Pseudohygrocybe intermedia) keskmine vesinutt (Hygrocybe intermedia) ketas-limanutt (Hygrophorus discoideus) kevad-kännumampel (Kuehneromyces lignicola) kevadkogrits (Gyromitra esculenta) kevadlehtrik (Clitocybe sinopica) kevadmütsik (Mycena flos-nivium) kevad-narmasnutt (Inocybe queletii) kevad-põldseen (Agrocybe praecox) kevadpsatürell (Psathyrella vernalis) kevad-punalehik (Entoloma vernum) kevad-võluheinik (Calocybe gambosa) kevadvöödik (Cortinarius erythrinus) kibedalehine pilvik (Russula acrifolia) kibe käbikõrges (Strobilurus tenacellus) kibe põdramokk (Sarcodon scabrosus) kiivrik (Rhizina undulata) kilpjala-mugulharik (Typhula quisquiliaris) kilp-punalehik (Entoloma clypeatum) kimpkõrges (Collybia acervata) kimp-lambaseenik (Albatrellus confluens) kinaver-ebavesinutt (Pseudohygrocybe miniata) kinaverpunane pisisirmik (Cystoderma terrei) kinaverpunane pisisirmik (Cystodermella cinnabarina) kinaverpunane pisisirmik (Cystoderma cinnabarinum) kirbe heinik (Tricholoma aestuans) kirbe kõrges (Collybia peronata) kirbe panell (Panellus stipticus) kirbe pilvik (Russula emetica) kirju hirvepähkel (Elaphomyces variegatus) kirju puravik (Leccinum variicolor) kirju riisikas (Lactarius musteus) kirju vöödik (Cortinarius varius) kitsaeoseline tindik (Coprinus domesticus) kitse-limanutt (Hygrophorus camarophyllus) kitsemampel (Cortinarius caperatus) kitsemampel (Rozites caperatus) kiudhebel (Hebeloma mesophaeum) kiudheinik (Tricholoma tumidum) kiulisservaline nääts (Junghuhnia fimbriatella) klaasjas lodupoorik (Physisporinus vitreus) kleepuv mütsik (Mycena epipterygia) kobarkõrges (Collybia confluens) kobarlõhik (Encoelia fascicularis) kobar-punalehik (Entoloma lividoalbum) kobarsüsik (Xylaria polymorpha) koervöödik (Cortinarius caninus) kõhrsüldik (Exidia cartilaginea) koidutindik (Coprinus poliomallus) kõivu-kivipuravik (Boletus betulicola) kollajalg-harisirmik (Lepiota ventriosospora) kollajalg-pilvik (Russula blackfordiae) kollakas juurepähkel (Rhizopogon luteolus) kollakas korgik (Antrodia xantha) kollakas kukeseen (Cantharellus aurora) kollakas kukeseen (Cantharellus lutescens) kollakas kukeseen (Craterellus lutescens) kollakas mütsik (Mycena flavoalba) kollakas nööbik (Marasmius lupuletorum) kollakaspruun heinik (Tricholoma fulvum) kollakaspruun heinik (Tricholoma flavobrunneum) kollakaspruun kärbseseen (Amanita fulva) kollakaspruun napsik (Pluteus sororiatus) kollane bisporell (Bisporella citrina) kollane ebaheinik (Lepista gilva) kollane ebavesinutt (Pseudohygrocybe ceracea) kollane hammaslehik (Lentinus lepideus) kollane harik (Ramaria flava) kollane hüüvik (Leotia lubrica) kollane kärbseseen (Amanita citrina) kollane kärbseseen, valge teisend (Amanita citrina var. alba) kollane kivipuravik (Boletus impolitus=Boletus suspectus, Xerocomus impolitus) kollane klavulinopsis (Clavulinopsis helvola) kollane kõhrik (Tremella mesenterica) kollane laipoorik (Anomoloma albolutescens) kollane lambaseenik (Albatrellus citrinus) kollane pilvik (Russula flava) kollane pilvik (Russula claroflava) kollane pisisirmik (Cystoderma amianthinum) kollane punalehik (Entoloma pleopodium) kollane püsipoorik (Perenniporia subacida) kollane torujalg (Bolbitius titubans) kollane torujalg (Bolbitius vitellinus) kollane vesinutt (Hygrocybe persistens) kollane voltsirmik (Leucocoprinus birnbaumii) kollane vöödik (Cortinarius crocolitus) kollane vöödik (Cortinarius triumphans) kollapiim-liudik (Peziza succosa) kollariisikas (Lactarius scrobiculatus) kollaseebemeline šampinjon (Agaricus luteoflocculosus) kollaselehine kõrges (Collybia luteifolia) kollaselehine kühmik (Melanoleuca cognata) kollaselehine vöödik (Cortinarius cinnamomeoluteus) kollaserv-mütsik (Mycena citrinomarginata) koltuv heinik (Tricholoma scalpturatum) koonusheinik (Tricholoma argyraceum) koonus-sõnnikuseen (Panaeolus rickenii) koonus-vesinutt (Hygrocybe conicoides) koorik-padjandsüsik (Hypoxylon multiforme) koorik-padjandsüsik (Annulohypoxylon multiforme) koppelseen (Panaeolina foenisecii) kopsservik (Pleurotus pulmonarius) korallpunane mütsik (Mycena floridula) korbamütsik (Mycena meliigena) kõrkja-mügarliudik (Sclerotinia scirpicola) kõrreliste-tõlvtõvik (Epichloë typhina=Polystigma typhinum) kõrre-pisitõlvik (Typhula culmigena) kott-murukarika (Calvatia utriformis) kraenööbik (Marasmius bulliardii) kraetindik (Coprinus plicatilis) kreem riisikas (Lactarius pubescens) kriit-lehtervahelik (Leucopaxillus cerealis) kriitservik (Cheimonophyllum candidissimum) krookusnarmik (Sarcodontia crocea) krookustorik (Hapalopilus croceus=Aurantiporus croceus) kroomheinik (Tricholoma frondosae) kroonharik (Artomyces pyxidatus) kroonharik (Clavicorona pyxidata) kroonliudik (Sarcosphaera coronaria=Sarcosphaera eximia, Sarcosphaera crassa) kroon-liudik (Sarcosphaera crassa) kroonvärvik (Stropharia coronilla) kübar-sistotreem (Sistotrema confluens) kuhikmürkel (Morchella conica) kuhik-narmasnutt (Inocybe rimosa) kuhik-vesinutt (Hygrocybe conica) kühmkantarellik (Cantharellula umbonata) kühmšampinjon (Agaricus dulcidulus) kühmsirmik (Macrolepiota mastoidea) kühmtagel (Trametes gibbosa) kühmvöödik (Cortinarius rubellus) kuiv limanutt (Hygrophorus penarius) kuiv pilvik (Russula delica) kukeseen-ebavesinutt (Pseudohygrocybe cantharellus) kuldharik (Ramaria aurea) kuldheinik (Tricholoma aurantium) kuldkanni-heinik (Tricholoma hemisulphureum) kuld-kivipuravik (Boletus appendiculatus) kuld-kübarnarmik (Hydnellum aurantiacum) kuld-kukeseenik (Hygrophoropsis aurantiaca) kuldkülik (Phyllotopsis nidulans) kuld-lepanigerik (Naucoria luteolofibrillosa) kuld-limanutt (Hygrophorus aureus) kuldmampel (Phaeolepiota aurea) kuldpiimane riisikas (Lactarius chrysorrheus) kuldpilvik (Russula aurea=Russula aurata) kuldpilvik (Russula aurata) kuld-pisiheinik (Rugosomyces chrysenteron) kuld-pisisirmik (Cystoderma jasonis) kuldpruunik (Hapalopilus aurantiacus) kuld-puiduheinik (Tricholomopsis decora) kuldpuravik (Suillus grevillei) kuldriisikas (Lactarius volemus) kuldserv-mütsik (Mycena aurantiomarginata) kuld-soverbiell (Sowerbyella imperialis) kuldvammik (Pseudomerulius aureus) kuldvärvik (Stropharia aurantiaca=Leratiomyces ceres) kuldvärvik (Leratiomyces ceres) kuldvöödik (Cortinarius gentilis) külg-punalehik (Entoloma byssisedum) külimitseen (Crucibulum laeve) külmaseen (Armillaria sp.) kulu-sametkõrges (Flammulina ononidis) kulutindik (Coprinus friesii) kuning-kärbseseen (Amanita regalis) kuningšampinjon (Agaricus augustus) kurd-pigikubi (Ionomidotis irregularis) kurgiseen (Macrocystidia cucumis) kurrel (Ptychoverpa bohemica) kurruline klavuliina (Clavulina rugosa) kuupeoseline narmasnutt (Inocybe soluta) kuuseharik (Ramaria eumorpha) kuuseheinik (Tricholoma dulciolens) kuuse-juurepess (Heterobasidion parviporum) kuusekõbjuk (Trichaptum abietinum) kuusekõbjuki-antrodiell (Antrodiella parasitica) kuusekõrbik (Gloeophyllum abietinum) kuusekorgik (Antrodia serialis) kuuse-limanutt (Hygrophorus piceae) kuusenahkis (Stereum sanguinolentum) kuuse-okkanublu (Heyderia abietis) kuuseokka-pigijutt (Lirula macrospora) kuusepilvik (Russula queletii) kuuse-pisiservik (Crepidotus subsphaerosporus) kuuseriisikas (Lactarius deterrimus) kuusesüldik (Exidia saccharina) kuusetaelik (Phellinus chrysoloma) kuuskjas tindik (Coprinus phaeosporus) küüslauk-nööbik (Marasmius scorodonius) küütsnööbik (Marasmius prasiosmus) läätseoseline tindik (Coprinus gonophyllus) laba-samblalehik (Arrhenia lobata) laialehine hiidkõrges (Megacollybia platyphylla) laiguline mütsik (Mycena zephirus) läik-punalehik (Entoloma rhodopolium) läiksüldik (Exidia pithya) läiktorik (Polyporus badius=Boletus badius, Polyporus picipes) läikvaabik (Ganoderma lucidum) lakkrupik (Laccaria laccata) lambakorrik (Cerrena unicolor) lambatatik (Suillus granulatus) Lange narmasnutt (Inocybe langei) laus-limaloorik (Limacella illinita) lavatindik (Coprinus congregatus) leeder-narmasnutt (Inocybe sambucina) leekmampel (Pholiota flammans) leelismütsik (Mycena stipata) leelis-punalehik (Entoloma nidorosum) leelis-uhivesinutt (Neohygrocybe nitrata) lehe-ebamütsik (Hemimycena cucullata) lehelehtrik (Clitocybe phyllophila) lehenööbik (Marasmius epiphyllus) lehikkõbjuk (Trichaptum laricinum) lehiseheinik (Tricholoma psammopus) lehiselehtrik (Clitocybe vermicularis) lehiseliimik (Gomphidius maculatus) lehise õõspuravik (Boletinus cavipes) lehise-õõspuravik (Suillus cavipes=Boletinus cavipes) lehisetatik (Suillus aeruginascens) lehisetatik (Suillus viscidus) lehkav tindik (Coprinus stercoreus) lehmatatik (Suillus bovinus) lehterkarikseen (Microstoma protractum) lehterkarikseen (Microstoma protracta) lehter-kukeseen (Cantharellus tubaeformis) lehterriisikas (Lactarius cyathuliformis) lehtersüldik (Exidia recisa) lehterüdik (Guepinia helvelloides=Tremiscus helvelloides) lehterüdik (Tremiscus helvelloides) lehtervahelik (Leucopaxillus candidus) leht-kobartorik (Grifola frondosa) lehviknahkis (Stereum subtomentosum) lehvikvahelik (Tapinella panuoides) lehvikvahelik (Paxillus panuoides) leina-vesinutt (Hygrocybe chloroides) leopard-murukera (Scleroderma areolatum) lepa-antrodiell (Antrodiella serpula) lepa-kärbseseen (Amanita friabilis) lepamampel (Pholiota alnicola) lepapässik (Inonotus radiatus) lepapuravik (Gyrodon lividus) lepariisikas (Lactarius lilacinus) lepa-urvaliudik (Ciboria amentacea) lepavahelik (Paxillus filamentosus) libliktagel (Trametes versicolor) lihapruun lehtrik (Clitocybe diatreta) liht-puiduharik (Lentaria soluta) liibuv roostetorik (Pycnoporellus alboluteus) liit-kübarnarmik (Hydnellum concrescens) liivapuidik (Coltricia perennis) liiv-kaevurliudik (Sepultaria arenicola) liiv-maakeel (Geoglossum arenarium=Microglossum arenarium) liiv-narmasnutt (Inocybe lacera) liivtatik (Suillus variegatus) lilla ebaheinik (Lepista nuda) lilla ebanahkis (Chondrostereum purpureum) lillakas narmasnutt (Inocybe griseolilacina) lillakaspruun riisikas (Lactarius luridus) lillakas riisikas (Lactarius violascens) lilla kukeseen (Cantharellus melanoxeros) lilla laipoorik (Anomoporia bombycina) lilla liudik (Peziza violacea) lilla mütsik (Mycena pura) lilla mütsnarmik (Bankera violascens=Hydnum violascens, Sarcodon violascens) lilla nööbik (Marasmius wynneae=Marasmius wynnei) lilla panell (Panellus violaceofulvus) lillapiim-liudik (Peziza saniosa) lilla pisiheinik (Rugosomyces ionides) lilla põdramokk (Sarcodon fuligineoviolaceus) lilla sültliudik (Ascotremella faginea) lilla tardliudik (Ascocoryne sarcoides) lillatipp-narmasnutt (Inocybe cincinnata) lillatümak (Leptoporus mollis) lilla vöödik (Cortinarius violaceus) lilla võrkpoorik (Ceriporia excelsa) limahebel (Hebeloma fastibile) limaheinik (Tricholoma ustaloides) limakarvane riisikas (Lactarius auriolla) limamampel (Pholiota jahnii) limatünnik (Sarcosoma globosum) limavöödik (Cortinarius mucosus) Lindtneri tardnahkis (Phlebia lindtneri) linnašampinjon (Agaricus bitorquis) liudkogrits (Discina perlata) liudkogrits (Discina ancilis) Liudkogrits (Gyromitra perlata) liudnahkis (Aleurodiscus amorphus) loduriisikas (Lactarius obscuratus) lodutarjak (Rigidoporus crocatus) lõhe-lehtervahelik (Leucopaxillus salmonifolius) lõhepoorik (Erastia salmonicolor=Hapalopilus salmonicolor) lõhetümak (Rhodonia placenta=Oligoporus placentus) lõhislehik (Schizophyllum commune) lõhnav ebaheinik (Lepista irina) lõhnav kobarheinik (Lyophyllum leucophaeatum) lõhnav kõrbik (Gloeophyllum odoratum) lõhnav kübarnarmik (Hydnellum suaveolens) lõhnav lehtrik (Clitocybe fragrans) lõhnav limanutt (Hygrophorus agathosmus) lõhnav narmasnutt (Inocybe bongardii) lõhnavöödik (Cortinarius subfulgens) lõhnavöödik (Cortinarius fulmineus) lõhnav pilvik (Russula laurocerasi) lõhnav riisikas (Lactarius glyciosmus) lõkketindik (Coprinus lagopides) loohebel (Hebeloma edurum) lõokannus-narmasnutt (Inocybe corydalina) loorheinik (Tricholoma myomyces) loor-kärbseseen (Amanita strobiliformis) loor-narmasnutt (Inocybe appendiculata) loornigerik (Tubaria conspersa) loor-parasiitlehik (Asterophora parasitica) loorservik (Pleurotus dryinus) loortanuk (Galerina mycenopsis) loovöödik (Cortinarius salor) lõunanahkis (Punctularia strigosozonata) lõvinapsik (Pluteus leoninus) lõviriisikas (Lactarius leonis) lühijalg-kühmik (Melanoleuca brevipes) luitehebel (Hebeloma dunense) luiteliudik (Peziza ammophila) luite-narmasnutt (Inocybe impexa) luitepsatürell (Psathyrella ammophila) luiterupik (Laccaria maritima) luite-tanuseen (Phallus hadriani) lumekõrges (Collybia verna) lumitindik (Coprinus niveus) lundelli pilvik (Russula lundellii) lutikariisikas (Lactarius serifluus) luuviljaliste-moniliinia (Monilinia laxa) maaheinik (Tricholoma terreum) maakeel (Geoglossum sp) maa-kollaliudik (Byssonectria terrestris) maapunnik (Thelebolus terrestris) määrdunud punalehik (Entoloma turbidum) maatäht (Geastrum sp.) madal kühmik (Melanoleuca humilis) mage pilvik (Russula vesca) mahe korgik (Antrodia leucaena) mahe panell (Panellus mitis) Maire harik (Ramaria mairei) majakorgik (Antrodia sinuosa) majamädik (Coniophora puteana) maksak (Fistulina hepatica) maksa-põldseen (Agrocybe brunneola) mandeleoseline kobarheinik (Lyophyllum amygdalosporum) mandel-narmasnutt (Inocybe hirtella) männi-ebatarrik (Meruliopsis taxicola) männiheinik (Tricholoma nauseosum) männiheinik (Tricholoma matsutake) männi-juurepess (Heterobasidion annosum) männi-käbikõrges (Strobilurus stephanocystis) männi-kivipuravik (Boletus pinophilus) männikõbjuk (Trichaptum fuscoviolaceum) männikorgik (Diplomitoporus flavescens) männi-kuldpoorik (Aureoboletus projectellus) männiliimik (Chroogomphus rutilus) männimampel (Pholiota spumosa) männi-põdramokk (Sarcodon squamosus) männiriisikas (Lactarius rufus) männitaelik (Phellinus pini) Massee põdranahkis (Asterostroma cervicolor) melanootus (Melanotus phillipsii) mesimampel (Pholiota lucifera) metskõrges (Collybia dryophila) mets-limanutt (Hygrophorus nemoreus) metsšampinjon (Agaricus silvicola var. silvicola) metsšampinjon (Agaricus silvicola) metsvamm (Serpula himantioides) mõhk-kivipuravik (Boletus calopus) mõhkliudik (Peziza vesiculosa) mõrandlehtrik (Clitocybe rivulosa) mõrand-põldseen (Agrocybe dura) mõrand-põldseen (Agrocybe molesta) mõrkjas narmasnutt (Inocybe dulcamara) mõru kivipuravik (Boletus radicans) mõru kollanutt (Hypholoma epixanthum) mõru nabaseen (Xeromphalina fellea) mõru narmik (Sarcodon glaucopus) mõru vöödik (Cortinarius infractus) mügar-kobarjalg (Dendrocollybia racemosa) mügarkõrges (Collybia cookei) mügar-narmasnutt (Inocybe napipes) mügar-põldseen (Agrocybe arvalis) mugulkõrges (Collybia tuberosa) mugul-külmaseen (Armillaria gallica) mugultindik (Coprinus tuberosus) mugultorik (Polyporus tuberaster) mülgasriisikas (Lactarius omphaliiformis=Lactarius omphaliformis) mürkelliudik (Disciotis venosa) mürkšampinjon (Agaricus xanthoderma) mustakiuline heinik (Tricholoma triste) must helvell (Helvella atra) must hundiseenik (Boletopsis leucomelaena=Polyporus leucomelas) mustikamoniliinia (Monilinia baccarum) mustjalg-torik (Polyporus melanopus) mustjas maamuna (Bovista nigrescens) mustjas murumuna (Lycoperdon nigrescens) mustjas paljak (Psilocybe atrobrunnea) mustjas pilvik (Russula adusta) mustjas puravik (Leccinum melaneum) mustjas rikenell (Rickenella setipes) must narmik (Phellodon niger=Hydnum nigrum) must pässik (Inonotus obliquus) must pilvik (Russula nigricans) must riisikas (Lactarius lignyotus) mustserv-napsik (Pluteus atromarginatus) mustserv-punalehik (Entoloma serrulatum) must sõnnikuseen (Panaeolus ater) must torbikseen (Craterellus cornucopioides) mustuv heinik (Tricholoma ustale) mustuv punaheinik (Rhodocybe mundula) mustuv vesinutt (Hygrocybe nigrescens) mustuv vesinutt (Hygrocybe pseudoconica) mustvalge pilvik (Russula albonigra) mütsik (Mycena sp.) muutlik liudik (Peziza varia) muutlik vöödik (Cortinarius multiformis) muutuv maamuna (Bovista aestivalis) naba-maatäht (Geastrum elegans) naba-punalehik (Entoloma lanicum) nabatorik (Polyporus umbellatus) nabatümak (Postia ceriflua) nahk-kobarheinik (Lyophyllum loricatum) nahkkollane riisikas (Lactarius utilis) narmaskõrges (Collybia cirrhata) narmasnutt-heinik (Tricholoma inocybeoides) narmastaelik (Asterodon ferruginosus) narmik-tomentell (Tomentella crinalis) nartsiss-kärbseseen (Amanita gemmata) näsaeoseline tindik (Coprinus verrucispermus) näsaline heinik (Tricholoma pessundatum) näsariisikas (Lactarius mammosus) neljahõlmane maatäht (Geastrum quadrifidum) nelk-lehternahkis (Thelephora caryophyllea) niit-harisirmik (Lepiota subalba) niitlehtrik (Clitocybe dealbata) niit-võlvnutt (Cuphophyllus virgineus) nipp-punalehik (Entoloma papillatum) nõgiliselaadsed (Ustilaginales sp.) nokktsüstiidiline riisikas (Lactarius rostratus) nõmmenahkis (Stereopsis vitellina) nõmm-kollanutt (Hypholoma ericaeoides) nõmm-murumuna (Lycoperdon ericaeum) nõmmtõlvik (Clavaria argillacea) nööpsüldik (Exidia repanda) nuijalg-lehtrik (Clitocybe clavipes) ogaeoseline ebapoorik (Lindtneria trachyspora) okka-ebamütsik (Hemimycena lactea) okka-roisknööbik (Micromphale perforans) oksanööplik (Marasmiellus ramealis) oksa-roisknööbik (Micromphale foetidum) õlg-puiduheinik (Tricholomopsis ornata) oliivhall kärbseseen (Amanita olivaceogrisea) oliivheinik (Tricholoma sejunctum) Oliivkõrv (Chlorencoelia versiformis) oliiv-limanutt (Hygrophorus olivaceoalbus) oliivriisikas (Lactarius olivinus) oliivroheline vöödik (Cortinarius venetus) oliiv-torujalg (Bolbitius variicolor) ookerjas peenpoorik (Skeletocutis ochroalba) ookernahkis (Crustoderma dryinum) ooker-narmasnutt (Inocybe praetervisa) ookerpruunik (Hapalopilus ochraceolateritius) oranž gerroneem (Gerronema postii) oranž kärbseseen (Amanita crocea) oranž mütsik (Mycena acicula) oranž riisikas (Lactarius aurantiacus) oranž rikenell (Rickenella fibula) oregoni mütsik (Mycena oregonensis) õrn narmnahkis (Dentipellis fragilis) õrn pilvik (Russula gracilis) õrn pilvik (Russula gracillima) osja-harjaspitsik (Psilachnum inquilinum) õunamoniliinia (Monilinia fructigena) õunriisikas (Lactarius evosmus) ovaal-sametkübarik (Conocybe subovalis) paatjas pilvik (Russula ochroleuca) pabulatindik (Coprinus radiatus) pagana-urnseen (Urnula craterium) pajunahkis (Cytidia salicina) pajuriisikas (Lactarius aspideus) pajutagel (Trametes suaveolens) paks korgik (Antrodia crassa) paljas kõrvtarrik (Auricularia auricula) paljas lepanigerik (Naucoria scolecina) palupuravik (Leccinum vulpinum) panter-kärbseseen (Amanita pantherina) papagoi-limavesinutt (Gliophorus psittacinus) papliheinik (Tricholoma populinum) paplipuravik (Leccinum duriusculum) parasiitnahkis (Athelia arachnoidea) parasiit-tupplehik (Volvariella surrecta) pargipuravik (Leccinum quercinum) peajas kedristõlvik (Cordyceps capitata) Pecki kübarnarmik (Hydnellum peckii) peeker-ebalehtrik (Pseudoclitocybe cyathiformis) peekerhelvell (Helvella leucomelaena) peekertartsett (Tarzetta cupularis) peen suurtõlvik (Macrotyphula juncea) pehme murumuna (Lycoperdon molle) pehme peenpoorik (Skeletocutis lenis) pehme pilvik (Russula nauseosa) pehmepoorik (Sarcoporia polyspora) peitriisikas (Lactarius flexuosus) pelargoonivöödik (Cortinarius paleaceus) pigiheinik (Tricholoma sciodes) pihkane liimik (Gomphidius glutinosus) pihkane pisiservik (Crepidotus mollis) pihlaka-näsarooste (Gymnosporangium cornutum) piik-sametkoorik (Tomentella atroarenicolor) piimmütsik (Mycena galopus) piimvalge peenpoorik (Skeletocutis nivea) pikaeoseline tindik (Coprinus sassii) pikkjalg-hebel (Hebeloma longicaudum) pikkjalg-helvell (Helvella macropus) pikkjalg-psatürell (Psathyrella cotonea) pikkjalg-tindik (Coprinus lagopus) Pilati riisikas (Lactarius pilatii) pilvik-limanutt (Hygrophorus russula) pintseljas lehternahkis (Thelephora penicillata) piparriisikas (Lactarius piperatus) pipartatik (Chalciporus piperatus) pirn-murumuna (Lycoperdon pyriforme) pirntsüstiidiline narmasnutt (Inocybe ovatocystis) pisarhebel (Hebeloma crustuliniforme) pisar-limaloorik (Limacella lenticularis) pisarpsatürell (Psathyrella velutina) pisi-hundipiim (Lycogala exiguum) pisikera (Leptosphaeria sp.) pisi-kompsliudik (Saccobolus depauperatus) pisi-maamuna (Bovista limosa) pisimütsenell (Mycenella margaritispora) pisipahtlik (Mitrula paludosa) pisirupik (Laccaria tortilis) pisišampinjon (Agaricus semotus) pisitanuk (Galerina triscopa) pisitindik (Coprinus miser) pleekvärvik (Stropharia albocyanea) pleekvärvik (Stropharia pseudocyanea) pleurotell (Pleurotellus patelloides) ploomitaelik (Phellinus tuberculosus) põdramokk (Sarcodon sp) põdranapsik (Pluteus cervinus) põdranapsik (Pluteus atricapillus) põdra-sõnnikuseen (Panaeolus alcidis) põhja-külmaseen (Armillaria borealis) põhjala heinik (Tricholoma boreosulphurescens) põhjanarmik (Climacodon septentrionalis) põhja-pisitõlvik (Typhula borealis) põhjatorik (Climacocystis borealis) pohlamoniliinia (Monilinia urnula) pohla-paisseen (Exobasidium vaccinii) põiseoseline tanuk (Galerina calyptrata) põld-ebaheinik (Lepista sordida) pomerantspuravik (Leccinum versipelle) pöögi-antrodiell (Antrodiella faginea) pöögipuravik (Leccinum pseudoscabrum) poolkerajas põldseen (Agrocybe semiorbicularis) poolkerajas värvik (Stropharia semiglobata) poolliibuv antrodiell (Antrodiella pallescens) pöörd-ebaheinik (Lepista flaccida) pöörd-ebaheinik (Lepista inversa) poorne värvnahkis (Byssoporia mollicula) põõsas-kobarheinik (Lyophyllum decastes) põõsas-pisiheinik (Rugosomyces persicolor) põõsaspsatürell (Psathyrella cernua) põõsaspteerula (Pterula multifida) põõsastindik (Coprinus leiocephalus) porfüürvöödik (Cortinarius porphyropus) porgand-kübarnarmik (Hydnellum auratile) porgandriisikas (Lactarius deliciosus) poropoorik (Amylocystis lapponica) postament-mütsik (Mycena stylobates) Pouzar lõhepoorik (Hapalopilus salmonicolor) pruun ebasõlik (Phaeotellus griseopallidus) pruun harjasliudik (Humaria hemisphaerica) pruunikas heinik (Tricholoma albobrunneum) pruunikas murumuna (Lycoperdon umbrinum) Pruunikas vöötnarmik (Phellodon fuligineoalbus=Hydnum fuligineoalbum, Sarcodon fuligineoalbus, Bankera fuligineoalba) pruunjas narmik (Hydnum rufescens) pruun kärbseseen (Amanita porphyria) pruun kõhrik (Tremella foliacea) pruun kõrbik (Gloeophyllum sepiarium) pruun kübarnarmik (Hydnellum ferrugineum) pruun limaloorik (Limacella delicata) pruun liudik (Peziza badia) pruun maamuna (Bovista tomentosa) pruun nääts (Junghuhnia collabens=Steccherinum collabens) pruun narmasnutt (Inocybe brunnea) pruun padjandsüsik (Hypoxylon fuscum) pruun pilvik (Russula integra) pruun punalehik (Entoloma porphyrophaeum) pruun riisikas (Lactarius fuliginosus) pruun sametkübarik (Conocybe tenera) pruun sametpuravik (Xerocomus badius) Pruun sametpuravik (Boletus badius=Xerocomus badius) pruun suitsik (Bjerkandera fumosa) pruun toruseen (Pseudocraterellus sinuosus) pruun vöötnarmik (Phellodon melaleucus) puidu-kiudpoorik (Fibroporia vaillantii) puidunui (Phleogena faginea) puidu-punalehik (Entoloma euchroum) puidu-sametkõrges (Flammulina velutipes) puidusõlik (Omphalina epichysium) puidutindik (Coprinus radians) puidu-tupplehik (Volvariella bombycina) puna-jahusirmik (Cystolepiota hetieri) punajalg-kivipuravik (Boletus erythropus) punajalg-pilvik (Russula rhodopoda) punajalg-pilvik (Russula rhodopus) punajalg-pisitõlvik (Typhula erythropus) punajalg-sametpuravik (Xerocomus chrysenteron) punajalg-sametpuravik (Xerocomus pascuus) punakas juurepähkel (Rhizopogon roseolus) punakas maatäht (Geastrum rufescens) punakas narmasnutt (Inocybe erubescens) punakaspruun sõnnikuseen (Panaeolus subbalteatus) punakas puiduheinik (Tricholomopsis rutilans) punalatv-harik (Ramaria botrytis) punamampel (Pholiota astragalina) punane kärbseseen (Amanita muscaria) punane võrkpoorik (Ceriporia purpurea) puna-peenpoorik (Skeletocutis amorpha) punapoorik (Pycnoporus cinnabarinus) punapruun mampel (Pholiota lubrica) punapruun narmasnutt (Inocybe assimilata) punapuravik (Leccinum populinum) punaserv-mütsik (Mycena rubromarginata) punasoomus-vöödik (Cortinarius bolaris) puna-värvlehik (Melanophyllum haematospermum) punav lodupoorik (Physisporinus sanguinolentus) punavöödik (Cortinarius paragaudis) punetav limanutt (Hygrophorus erubescens) punkttaelik (Phellinus punctatus) püramiid-soomussirmik (Echinoderma asperum) purpur-maakeel (Geoglossum atropurpureum) purpurmütsik (Mycena sanguinolenta) purpurtindik (Coprinus heterosetulosus) purpurvärvik (Stropharia inuncta) purpurvöödik (Cortinarius purpurascens) puugipask (Fuligo septica) rabasõlik (Omphalina oniscus) raba-tähtsõlik (Omphaliaster palustris) rabavöödik (Cortinarius uliginosus) radiaalvammik (Phlebia radiata) rädiriisikas (Lactarius vellereus) randnööbik (Marasmius anomalus) randšampinjon (Agaricus bernardiiformis) raomütsik (Mycena speirea) rasune vahtpoorik (Spongipellis fissilis=Tyromyces fissilis, Aurantiporus fissilis) Raveneli peniseen (Mutinus ravenelii) rebaslentinell (Lentinellus vulpinus) rebuheinik (Tricholoma arvernense) rebupilvik (Russula lutea) rebupilvik (Russula risigallina) redis-narmasnutt (Inocybe lucifuga) Rheini soverbiell (Sowerbyella rhenana) Rickeni ebaheinik (Lepista rickenii) ridavöödik (Cortinarius glaucopus) rihvelheinik (Tricholoma acerbum) rihvellehtrik (Clitocybe paropsis) rihvelpilvik (Russula pectinata) riisikas, oranþ (Lactarius mitissimus) ripsmeline luiteseen (Tulostoma fimbriatum) ripsmeline maatäht (Geastrum fimbriatum) ripsriisikas (Lactarius mairei) ripstorik (Polyporus ciliatus) rips-viltvahelik (Ripartites tricholoma) risoid-kollanutt (Hypholoma flavorhiza) risoidlehtrik (Clitocybe pruinosa) ristiku-mügarliudik (Sclerotinia trifoliorum) ristiku-pisitõlvik (Typhula trifolii) rohe-harisirmik (Lepiota grangei) roheheinik (Tricholoma viridilutescens) rohekas harik (Ramaria abietina) rohekas kaviinia (Kavinia alboviridis) rohekas sametpuravik (Xerocomus subtomentosus) rohelehine pilvik (Russula chloroides) roheline kärbseseen (Amanita phalloides) roheline punalehik (Entoloma incanum) rohe-maakeel (Geoglossum atrovirens) rohepiimane riisikas (Lactarius glaucescens) rohepilvik (Russula elaeodes) rohevöödik (Cortinarius prasinus) rohunööbik (Marasmius limosus) roiskkõrges (Collybia impudica) Romelli antrodiell (Antrodiella romellii) Romelli napsik (Pluteus romellii) rõngasheinik (Tricholoma cingulatum) rõngasjalg-vöödik (Cortinarius trivialis) rõngas-narmasnutt (Inocybe terrigena) rõngasnööbik (Marasmius rotula) rõngasservik (Pleurotus calyptratus) rõngastindik (Coprinus ephemeroides) rõngas-tulinutt (Gymnopilus junonius) rõngasvöödik (Cortinarius armillatus) rõngata kärbseseen (Amanita vaginata) roosa kärbseseen (Amanita rubescens) roosakas lambaseenik (Albatrellus subrubescens) roosakas mütsik (Mycena rosea) roosakas puravik (Leccinum percandidum) roosakas tammenääts (Haploporus tuberculosus=Pachykytospora tuberculosa) roosa kirmik (Peniophora incarnata) roosa kõrvliudik (Otidea onotica) roosalamell-mütsik (Mycena metata) roosalehine ebašampinjon (Leucoagaricus holosericeus) roosa liimik (Gomphidius roseus) roosa mütsik (Mycena rosella=Mycena rosea) roosa pess (Fomitopsis rosea) roosa pisitõlvik (Typhula incarnata) roosa riisikas (Lactarius controversus) roosa tatik (Suillus collinitus) roosa võrkheinik (Rhodotus palmatus) roostepruun taelik (Fuscoporia ferruginosa=Phellinus ferruginosus) roostepunane pisisirmik (Cystoderma granulosum) roostetorik (Pycnoporellus fulgens) roostevöödik (Cortinarius laniger) ruske pilvik (Russula badia) ruuge riisikas (Lactarius badiosanguineus) saaglehine vöödik (Cortinarius cyanopus) saarekirmik (Peniophora limitata) säärheinik (Tricholoma fracticum) säärissirmik (Chamaemyces fracidus) saatana-kivipuravik (Boletus satanas) safransirmik (Chlorophyllum rhacodes) safransirmik (Macrolepiota rhacodes) sagarik (Hypocreopsis lichenoides) sale psatürell (Psathyrella gracilis) sale pteerula (Pterula gracilis) sälk-kollanutt (Hypholoma fasciculare) sallheinik (Tricholoma focale) sambla-kollanutt (Hypholoma polytrichi) samblaniidik (Eocronartium muscicola) samblatanuk (Galerina hypnorum) samet-ebašampinjon (Leucoagaricus cretaceus) sametlõhik (Encoelia furfuracea) sametsirmik (Macrolepiota excoriata) samet-tulinutt (Gymnopilus sapineus) sametvahelik (Tapinella atrotomentosa) sametvahelik (Paxillus atrotomentosus) sapipuravik (Tylopilus felleus) säraliudik (Caloscypha fulgens) sarapuu-ebakorgik (Dichomitus campestris) sarapuu-oksakoorik (Vuilleminia coryli) sarvik (Calocera sp.) sarvjalg-nööbik (Marasmius cohaerens) sarvjas süsik (Xylaria hypoxylon) sarvklavulinopsis (Clavulinopsis corniculata=Clavaria fastigiata, Ramaria fastigiata) sätendav pisitõlvik (Typhula micans) sätendav punalehik (Entoloma cetratum) sätendav tindik (Coprinus micaceus) seakõrv (Gomphus clavatus) seeder-vesinutt (Hygrocybe russocoriacea) seeder-võlvnutt (Cuphophyllus russocoriaceus) seenik (Delicatula integrella) seepheinik (Tricholoma saponaceum) sega-narmasnutt (Inocybe mixtilis) sellerheinik (Tricholoma apium) seltsiv tindik (Coprinellus disseminatus) seltsiv tindik (Coprinus disseminatus) servikheinik (Hypsizygus ulmarius) servtarjak (Oxyporus latemarginatus) siberi tatik (Suillus sibiricus) siberi tatik (Suillus americanus) sidrunkollane antrodiell (Antrodiella citrinella) sidrunkollane maapähkel (Hymenogaster citrinus) sidrunkollane vöödik (Cortinarius calochrous) sihvakas murukarikas (Calvatia excipuliformis) siid-narmasnutt (Inocybe geophylla) siid-narmasnutt (Inocybe geophylla var. geophylla) siid-punalehik (Entoloma sericeum) siiljas murumuna (Lycoperdon echinatum) sile helvell (Helvella elastica) silejalg-tindik (Coprinus truncorum) sile purpurkoorik (Amaurodon mustialaensis) sile taelik (Phellinus laevigatus) silmtorik (Polyporus brumalis) sinakashall ebalehtrik (Pseudoclitocybe obbata) sinijalg-narmasnutt (Inocybe calamistrata) sinijalg-vöödik (Cortinarius muscigenus) sinikamoniliinia (Monilinia megalospora) sini-kübarnarmik (Hydnellum caeruleum) sinilamell-rupik (Laccaria bicolor) sinilamell-vöödik (Cortinarius delibutus) sinimütsik (Mycena pseudocorticola) sinine punalehik (Entoloma nitidum) sinipäkk (Gyroporus cyanescens) siniroheline pilvik (Russula cyanoxantha) sinitümak (Oligoporus caesius) sinivärvik (Stropharia aeruginosa) sinivöödik (Cortinarius caerulescens) sinkjas tümak (Postia alni) sireli-lambaseenik (Albatrellus syringae=Scutiger syringae) sirge harik (Ramaria stricta) sirge kühmik (Melanoleuca strictipes) sirge lehtrik (Clitocybe geotropa) Sitka korgik (Antrodia sitchensis=Antrodia piceata) sklerootsium-pisitõlvik (Typhula sclerotioides) söemampel (Pholiota highlandensis) söepsatürell (Psathyrella pennata) söe-soonlehik (Faerberia carbonaria) šokolaadpruun psatürell (Psathyrella sarcocephala) sõnajala-mütsik (Mycena pterigena) sõnnikuharmik (Clitopilus passeckerianus) sõnnikuliudik (Peziza fimeti) sõnniku-torujalg (Bolbitius coprophilus) soo-ebavesinutt (Pseudohygrocybe helobia) soo-maamuna (Bovista paludosa=Bovistella paludosa) soome põdramokk (Sarcodon fennicus) soome sametpuravik (Xerocomus fennicus) soomus-ebaheinik (Lepista lentiginosa) soomus-harisirmik (Lepiota acutesquamosa) soomusheinik (Tricholoma imbricatum) soomusjalg-tindik (Coprinus romagnesianus) soomusmampel (Pholiota squarrosa) soomusnapsik (Pluteus petasatus) soomusnööbik (Phaeomarasmius erinaceus) soomus-pisiservik (Crepidotus calolepis) soomuspuravik (Strobilomyces floccopus) soomuspuravik (Strobilomyces strobilaceus) soomusšampinjon (Agaricus silvaticus) soomustindik (Coprinus comatus) soomustorik (Polyporus squamosus) soomusvärvik (Stropharia squamosa) soomusvöödik (Cortinarius pholideus) sooneline sünnikuseen (Panaeolus retirugis) soopilvik (Russula paludosa) sooriisikas (Lactarius helvus) soosõlik (Omphalina philonotis) sootanuk (Galerina paludosa) sootatik (Suillus flavidus) soovikuriisikas (Lactarius lacunarum) sõrmkübarseen (Verpa digitaliformis) sõstrataelik (Phellinus ribis) soverbiell (Sowerbyella sp.) sügiskogrits (Gyromitra infula) sügis-limanutt (Hygrophorus hypothejus) Sügisnääts (Junghuhnia autumnale) sügistanuk (Galerina mniophila) sügistümak (Postia hibernica) suhkur-paskliudik (Ascobolus sacchariferus) suitshall konttümak (Tyromyces fumidiceps) suits-kollanutt (Hypholoma capnoides) sültservik (Resupinatus applicatus) suureeoseline tarjak (Oxyporus ravidus) suurepooriline korgik (Antrodia mellita) suur kõrvliudik (Otidea grandis) suur mügarliudik (Dumontinia tuberosa=Peziza tuberosa, Sclerotinia tuberosa) suur mügarliudik (Sclerotinia tuberosa) suur pisarseen (Dacrymyces palmatus) suur punaliudik (Aleuria aurantia) suur sarvik (Calocera viscosa) suur sirmik (Macrolepiota procera) suur tardpoorik (Aporpium macroporum) suur tartsett (Tarzetta catinus) suur tõlvharik (Clavariadelphus pistillaris) suurt tupplehik (Volvariella gloiocephala) suvine tindik (Coprinus xenobius) taeliku-peenpoorik (Skeletocutis brevispora) tahmnöpsik (Bulgaria inquinans) tahmpuravik (Porphyrellus porphyrosporus) tähteoseline narmasnutt (Inocybe asterospora) tähtkuulik (Sphaerobolus stellatus) täht-peenpoorik (Skeletocutis stellae) taigapässik (Inonotopsis subiculosa) taiga-peenpoorik (Skeletocutis odora=Antrodia odora, Poria gilvella) taiga-võrkpoorik (Ceriporia tarda) takerriisikas (Lactarius citriolens) täkiline ebamampel (Hemipholiota albocrenulata) täkiline ebamampel (Hemistropharia albocrenulata=Hemipholiota albocrenulata) talilehtrik (Clitocybe brumalis) talimütsik (Mycena tintinnabulum) talinigerik (Tubaria furfuracea) talipanell (Panellus ringens) tali-urnseen (Urnula hiemalis) tammekakk (Daedalea quercina) tamme-kivipuravik (Boletus luridus) tamme-kuldpoorik (Aureoboletus gentilis) tamme-külmaseen (Armillaria tabescens) tammenahkis (Xylobolus frustulatus=Stereum frustulosum, Thelephora frustulata) tamme-oksakoorik (Vuilleminia comedens) tammepässik (Inonotus dryophilus=Inocutis dryophila) tammeriisikas (Lactarius quietus) tammesüldik (Exidia truncata) tammetaelik (Phellinus robustus) tamme-tubaknahkis (Hymenochaete rubiginosa) täpiline jalgnööbik (Poronia punctata) täpiline kõrges (Collybia maculata) täpiline pilvik (Russula maculata) täpiline värvik (Stropharia hornemannii) täppjalg-kühmik (Melanoleuca verrucipes) täppjalg-limanutt (Hygrophorus pustulatus) täppjalg-napsik (Pluteus punctipes) tardpoorik (Protomerulius caryae) tarnatindik (Coprinus tigrinellus) tatik (Suillus sp.) tavaharmik (Clitopilus prunulus) tava-kellukmürkel (Mitrophora semilibera=Morchella semilibera) tava-kobarik (Pseudombrophila guldeniae) tavakühmik (Melanoleuca vulgaris) tavalehtrik (Clitocybe gibba) tava-pajukakk (Daedaleopsis confragosa) tava-paskliudik (Ascobolus immersus) tava-peniseen (Mutinus caninus) tava-pisarseen (Dacrymyces stillatus) tavariisikas (Lactarius trivialis) tava-ripsliudik (Scutellinia scutellata) tavasüsik (Myxomphalia maura) tavasüsik (Fayodia maura) tavavahelik (Paxillus involutus) tellispunane kollanutt (Hypholoma lateritium) tellispunane limavesinutt (Gliophorus perplexus) tellispunane narmasnutt (Inocybe whitei) tellispunane pilvik (Russula velenovskyi) tellispunane riisikas (Lactarius fulvissimus) tellispunane vesinutt (Hygrocybe sciophana) tellispunane vöödik (Cortinarius rubicundulus) teraline hirvepähkel (Elaphomyces granulatus) teraline maamuna (Bovista pusilliformis) terav paljak (Psilocybe semilanceata) tigupanell (Panellus serotinus) tihedalehine pilvik (Russula densifolia) tihke kübarnarmik (Hydnellum compactum) tinahall maamuna (Bovista plumbea) tohtsirmik (Macrolepiota permixta) tökattiksik (Holwaya mucida) tolmav parasiitlehik (Asterophora lycoperdoides) tolmtümak (Oligoporus ptychogaster) tolmtümak (Postia ptychogaster) tõmmu külmaseen (Armillaria ostoyae) tõmmu mütsik (Mycena pelianthina) tõmmu riisikas (Lactarius necator) tõmmu sõlik (Omphalina umbratilis) tõmmu tardservik (Hohenbuehelia geogenia) tõmmu värdkoorik (Pseudotomentella nigra) tõmmu vesinutt (Hygrocybe spadicea) tömp tõlvharik (Clavariadelphus truncatus) tore riisikas (Lactarius repraesentaneus) torujas suurtõlvik (Macrotyphula fistulosa) trapetseoseline tindik (Coprinus angulatus) trihholomell (Tricholomella constricta) triibuline heinik (Tricholoma portentosum) triibuline maatäht (Geastrum striatum) tuhaliudik (Peziza echinospora) tuha-paskliudik (Ascobolus carbonarius) tuhapeekrik (Geopyxis carbonaria) tuhm nigerik (Alnicola melinoides) tuhmuv pilvik (Russula decolorans) tuhmuv vöödik (Cortinarius xanthocephalus) tulbi-mügarliudik (Sclerotinia tuliparum) tuletael (Fomes fomentarius) tuletaelik (Phellinus igniarius) tuliriisikas (Lactarius hortensis) tuliriisikas (Lactarius pyrogalus) tuli-sammalnööp (Neottiella hetieri) tulivöödik (Cortinarius croceifolius) tume helvell (Helvella lacunosa) tume lepanigerik (Naucoria subconspersa) tume maatäht (Geastrum coronatum) tume napsik (Pluteus umbrosus) tume narmasnutt (Inocybe obscuroides) tumenev tümak (Postia fragilis) tumepruun kõrvliudik (Otidea bufonia) tumepruun kühmik (Melanoleuca stridula) tumepruun taelik (Phellinus ferrugineofuscus) tumepruun vöödik (Cortinarius brunneus) tume tulinutt (Gymnopilus picreus) tume tupplehik (Volvariella volvacea) Tuomikoski kõrvliudik (Otidea tuomikoskii) turba-kollanutt (Hypholoma udum) turba-pigiliudik (Pseudoplectania sphagnophila) turbariisikas (Lactarius sphagneti) turbasambla-sõlik (Omphalina sphagnicola) turba-sambliksõlik (Phytoconis ericetorum) tüse narmasnutt (Inocybe serotina) tutt-külmaseen (Armillaria cepistipes) tutt-tindik (Coprinus hiascens) tuviheinik (Tricholoma columbetta) tüvi-kobarheinik (Lyophyllum fumosum) üdik (Pseudohydnum gelatinosum) udulehtrik (Clitocybe nebularis) Ulvineni heinik (Tricholoma ulvinenii) ümarmürkel (Morchella esculenta) usstõlvik (Clavaria vermicularis) vaarika-harjastiksik (Lachnum rubi) vaarika-nikerseen (Ramicola haustellaris) väävelheinik (Tricholoma sulphureum) väävelmampel (Pholiota flavida) väävelriisikas (Lactarius tabidus) vääveltorik (Laetiporus sulphureus) väävelvöödik (Cortinarius citrinus) väävelvöödik (Cortinarius pseudosulphureus) vaguheinik (Tricholoma stans) vagujalg-kühmik (Melanoleuca grammopodia) vagujalg-mütsik (Mycena polygramma) vahapilvik (Russula puellaris) vahtratarjak (Oxyporus populinus) väike maamuna (Bovista pusilla) väike maatäht (Geastrum minimum) väike murukera (Scleroderma bovista) väike murumuna (Lycoperdon lividum) väike narmasnutt (Inocybe pusio) väike pesaseen (Nidularia denudata) väike pisarseen (Dacrymyces minor) väike punaheinik (Rhodocybe nitellina) väike rohetiksik (Chlorociboria aeruginascens) väike sarvik (Calocera cornea) väike tupplehik (Volvariella media) valge-ebaheinik (Lepista saeva) valge ebakorgik (Dichomitus squalens) valgeebemeline vöödik (Cortinarius hemitrichus) valge harisirmik (Lepiota alba) valge harjastiksik (Lachnum virgineum) valge heinik (Tricholoma stiparophyllum) valge helvell (Helvella crispa) valge jahusirmik (Cystolepiota seminuda) valge kärbseseen (Amanita virosa) valge kobarheinik (Lyophyllum connatum) valge konttümak (Tyromyces chioneus) valge kühmik (Melanoleuca subalpina) valge limanutt (Hygrophorus eburneus) valge mügarliudik (Sclerotinia sclerotiorum) valge napsik (Pluteus pellitus) valge pisiservik (Crepidotus variabilis) valgepoorne näsanahkis (Hyphodontia latitans) valge psatürell (Psathyrella candolleana) valge puravik (Leccinum niveum) valge püsipoorik (Perenniporia medulla-panis) valge riisikas (Lactarius resimus) valge sametkübarik (Conocybe lactea) valge sirmik (Leucoagaricus nympharum=Macrolepiota nympharum, Macrolepiota puellaris) valge sirmik (Macrolepiota puellaris) valge sirmik (Macrolepiota nympharum) valge torujalg (Bolbitius lacteus) valge tupplehik (Volvariella hypopithys) valge värvik (Stropharia albonitens) valge võrkpoorik (Ceriporia reticulata) valkjas laipoorik (Anomoporia myceliosa) valkjas mampel (Pholiota lenta) valkjas narmasnutt (Inocybe sindonia) valkjas tardservik (Hohenbuehelia petaloides) valkjas vöödik (Cortinarius alboviolaceus) vänge heinik (Tricholoma sulphurescens) varemerohu-ebamütsik (Hemimycena candida) vares-punalehik (Entoloma corvinum) varieeruv lehtrik (Clitocybe metachroa) varieeruv riisikas (Lactarius quieticolor) varieeruv tindik (Coprinus flocculosus) varju-narmasnutt (Inocybe umbratica) varjutindik (Coprinus galericuliformis) värv-hernesseen (Pisolithus arhizus) värviline lehtervahelik (Leucopaxillus compactus=Leucopaxillus tricolor) värvuv limanutt (Hygrophorus discoxanthus) värvuv tindik (Coprinus cothurnatus) vaskriisikas (Lactarius hysginus) vaskvöödik (Cortinarius orichalceus) vastik vöödik (Cortinarius hinnuleus) vatjas kiudpoorik (Fibroporia gossypium) veinpunane liimik (Gomphidius griseovinaceus) veinpunane narmasnutt (Inocybe adaequata) veinpunane pilvik (Russula vinosa) veinpunane puiduharik (Lentaria albovinacea) verev karikseen (Sarcoscypha coccinea) verev pilvik (Russula sanguinea) verev pilvik (Russula sanguinaria) verev vöödik (Cortinarius sanguineus) veri-ebavesinutt (Pseudohygrocybe coccinea) verimütsik (Mycena haematopus) veririisikas (Lactarius sanguifluus) verišampinjon (Agaricus langei) verkjas riisikas (Lactarius semisanguifluus) verkjas vöödik (Cortinarius semisanguineus) vesivöödiline riisikas (Lactarius aquizonatus) viha lehtervahelik (Leucopaxillus gentianeus) viha tulinutt (Gymnopilus penetrans) viha vöödik (Cortinarius vibratilis) viidu punalehik (Entoloma viiduense) villjalg-harisirmik (Lepiota clypeolaria) villjalg-tindik (Coprinus macrocephalus) vill-narmasnutt (Inocybe lanuginosa) vill-tagel (Trametes hirsuta) viltjas vöötnarmik (Phellodon tomentosus) vilt-narmasnutt (Inocybe flocculosa) vinav heinik (Tricholoma lascivum) violett-punalehik (Entoloma mougeotii) violett-tardliudik (Ascocoryne cylichnium) võikõrges (Collybia butyracea) võitatik (Suillus luteus) voldiline tindik (Coprinus atramentarius) voldiline tindik (Coprinopsis atramentaria) volt-tardnahkis (Phlebia centrifuga) vöödik (Cortinarius sp.) vöötjalg-tanuk (Galerina sideroides) vöötnarmik (Phellodon sp) vöötriisikas (Lactarius zonarius) vööt-samblalehik (Arrhenia spathulata) vööt-tagel (Trametes ochracea) võrk-kivipuravik (Boletus aestivalis) võrk-kivipuravik (Boletus reticulatus) võsatindik (Coprinus xanthothrix) (Amanita excelsa) (Dictydiaethalium plumbeum) (Paradiacheopsis fimbriata) (Boletus luridiformis) (Diderma crustaceum) (Paradiacheopsis solitaria) (Botrytis sp.) (Suillellus luridus) (Laccaria echinospora) (Tuber puberulum) (Rubroboletus satanas) (Trichophaea hemisphaerioides) (Physarum confluens) (Geopora arenicola) (Symphytocarpus impexus) (Coriolus zonatus) (Trametopsis cervina) (Didymium melanospermum) (Hydnum septentrionale) (Ascozonus woolhopensis) (Brunnipila clandestina) (Antrodia piceata) (Didymium crustaceum) (Leucopaxillus amarus) (Trichia favoginea) (Tomentellopsis zygodesmoides) (Melastiza flavorubens) (Stemonitis fusca) (Arrhenia peltigerina) (Peronospora sp.) (Tubifera ferruginosa) (Diderma spumarioides) (Melanophyllum echinatum) (Protodontia filicina) (Ganoderma lipsiense) (Arcyria stipata) (Gaertneriomyces spectabile) (Trichia scabra) (Godronia ribis) (Thanatephorus cucumeris) (Peziza apiculata) (Coleosporium tussilaginis) (Lachnellula suecica) (Licea kleistobolus) (Amaurochaete atra) (Tubaria hiemalis) (Peziza ostracoderma) (Limacella guttata) (Calomyxa metallica) (Rutstroemia luteovirescens) (Xerocomus ferrugineus) (Byssocorticium atrovirens) (Didymium physaroides) (Lycoperdon foetidum) (Pholiota flammuloides) (Didymium minus) (Hypholoma sublateritium) (Entoloma conocybecystis) (Femsjonia luteoalba) (Cenangium ferruginosum) (Amanita argentea) (Didymium lobatum) (Arcyria affinis) (Hemileccinum impolitum) (Didymium subcastaneum) (Basidiodendron caesiocinereum) (Saccobolus glaber) (Rhodocollybia butyracea f. asema) (Leangium stellare) (Physarum polycephalum) (Iodophanus carneus) (Tricharina gilva) (Hemitrichia clavata) (Tricholomella constrictum) (Stamnaria persoonii) (Pseudotomentella tristis) (Comatricha alta) (Gyromitra sphaerospora) (Epicoccum sp.) (Botryotinia fuckeliana) (Amylocorticium subincarnatum) (Fuligo megaspora) (Diderma niveum) (Corticium laeve) (Mollisia ramealis) (Lamproderma columbinum) (Hymenoscyphus herbarum) (Pulvinula constellatio) (Hymenoscyphus scutula) (Trichia erecta) (Mycena alcalina) (Tulasnella fuscoviolacea) (Enteridium lycoperdon) (Cribraria vulgaris) (Collaria elegans) (Entoloma rhynchocystidiatum) (Echinostelium colliculosum) (Inocybe maritima) (Peziza gerardii) (Physarum sulphureum) (Perichaena vermicularis) (Tulasnella pruinosa) (Botrytis elliptica) (Bankera fuligineoalba) (Trichia chrysosperma) (Amanita solitaria) (Hygrocybe acutoconica) (Tremella moriformis) (Mucilago crustacea) (Sclerotinia duriaeana) (Coriolus versicolor) (Didymium clavus) (Ditiola radicata) (Calycina languida) (Hydnellum sp) (Cribraria intricata) (Fuligo intermedia) (Inocybe jurana) (Comatricha friesiana) (Inocutis dryophila) (Pterula subulata=Pterula multifida) (Suillus tridentinus) (Peziza exogelatinosa) (Crocicreas cyathoideum) (Hymenoscyphus calyculus) (Arcyria major) (Pluteus podospileus) (Verpa bohemica) (Gloeoporus taxicola) (Licea pusilla) (Arrhenia sphagnicola) (Antrodia gossypium) (Cribraria tenella) (Corticium evolvens) (Cladosporium sp.) (Balsamia platyspora) (Sarcodon leucopus) (Cribraria cancellata var. cancellata) (Trichia varia) (Thecotheus cinereus) (Cudonia confusa) (Badhamiopsis ainoae) (Heyderia pusilla) (Inocybe patouillardii) (Byssoporia terrestris) (Arcyria insignis) (Ceriporia aurantiocarnescens) (Sarcodontia spumea) (Inonotus leporinus) (Simocybe rubi) (Stemonitis typhoides) (Fuligo candida) (Stemonitis axifera) (Calycellina populina) (Mollisia melaleuca) (Sclerencoelia fascicularis) (Rutstroemia sydowiana) (Incrucipulum ciliare) (Pseudoplectania lignicola) (Inocybe umbrina) (Trichophaea woolhopeia) (Dictydium cernuum) (Amanita vittadinii) (Metatrichia floriformis) (Geopora tenuis) (Geopora sepulta) (Lachnellula calyciformis) (Omphalina pseudoandrosacea) (Didymium squamulosum) (Thelephora sp) (Entoloma mutabilipes) (Thelephora atra) (Hydnellum cumulatum) (Coprinopsis romagnesiana) (Xerocomellus porosporus) (Flaviporus citrinellus) (Cheilymenia stercorea) (Sebacina incrustans) (Leccinum schistophilum) (Hyalopeziza crispula) (Cystolepiota adulterina) (Tomentella cinerascens) (Sabuloglossum arenarium) (Antrodiella niemelaei) (Pseudotomentella vepallidospora) (Macbrideola cornea) (Tomentella galzinii) (Tomentella botryoides) (Obba rivulosa) (Tomentella badia) (Postia luteocaesia) (Butyriboletus fechtneri) (Butyriboletus appendiculatus) (Lactarius flavopalustris) (Caloboletus calopus) (Badhamia utricularis) (Uredinales sp.) (Craterium leucocephalum) (Botryobasidium aureum=Haplotrichum aureum) (Tubifera casparyi) (Trichia botrytis) (Arcyodes incarnata) (Hymenoscyphus fraxineus) (Pseudotomentella mucidula) (Hyphodontia quercina) (Badhamia capsulifera) (Collaria arcyrionema) (Sclerotinia sulcata) (Physarum contextum) (Collybia asema) (Brunnipila calyculiformis) (Capitotricha bicolor) (Tomentellopsis sp) (Hemitrichia calyculata) (Peziza trachycarpa) (Pseudoboletus parasiticus) (Stemonitis lignicola) (Trichopezizella nidulus) (Physarum leucophaeum) (Tricholoma pseudoalbum) (Diderma globosum) (Sphaerostilbella broomeana) (Arcyria ferruginea) (Echinostelium fragile) (Tubulicrinis effugiens) (Russula versicolor) (Bovista polymorpha) (Cylindrobasidium evolvens) (Peziza michelii) (Tomentella stuposa) (Botrytis tulipae) (Mollisia clavata) (Echinostelium brooksii) (Didymium compactum) (Willkommlangea reticulata) (Macbrideola macrospora) (Metatrichia vesparium) (Myxarium podlachicum) (Pithya cupressina) (Tulasnella eichleriana) (Protodontia piceicola) (Didymium serpula) (Octospora leucoloma) (Helminthosporium sp.) (Enteridium olivaceum) (Eichleriella deglubens) (Diaporthe vaccinii) (Tolypocladium capitatum) (Cortinarius splendens ssp. meinhardii) (Psilachnum chrysostigmum) (Fibulomyces mutabilis) (Trichia contorta) (Amanita submembranacea) (Arcyria cinerea) (Nidularia farcta) (Cheilymenia theleboloides) (Entoloma politoflavipes) (Physarum compressum) (Arcyria oerstedii) (Panaeolus semiovatus) (Stemonitis virginiensis) (Collaria rubens) (Coprotus lacteus) (Odontia ferruginea) (Arcyria denudata) (Psilocybe montana) (Craterium piriforme) (Physarum leucopus) (Phaeohelotium geogenum) (Hemitrichia serpula) (Stemonitopsis gracilis) (Kavinia himantia) (Sebacina epigaea) (Trichophaea abundans) (Trichophaea hybrida) (Russula erythropus) (Caloboletus radicans) (Peziza alaskana) (Lachnum impudicum) (Didymium bahiense) (Ciboria batschiana) (Dasyscyphus aeruginellus) (Hymenoscyphus imberbis) (Lasiobelonium corticale) (Erysiphe aquilegiae var. ranunculi) (Lachnellula willkommii) (Dasyscyphella nivea) (Rhynchosporium orthosporum) (Heyderia cucullata) (Peziza petersii) (Peziza campbellii) (Suillus asiaticus) (Comatricha fragilis) (Pseudoplectania episphagnum) (Torula sp) (Peziza depressa) (Peziza arvernensis) (Peziza emileia) (Phialina lachnobrachya) (Tephrocybe rancida=Lyophyllum rancidum, Lyophyllum rancida) (Otidea concinna) (Phlebiella christiansenii) (Cylindrium flavovirens) (Calycellina punctata) (Craterium minutum) (Geopora cervina) (Hydnotrya tulasnei) (Fuligo muscorum) (Leccinum holopus) (Ascocoryne solitaria) (Thelephora anthocephala) (Thelephora digitata) (Hydnellum scrobiculatum) (Lasiobelonium variegatum) (Hydnellum gracilipes) (Imleria badia) (Stemonitis splendens) (Xerocomellus chrysenteron) (Suillus bresadolae) (Xerocomellus ripariellus) (Cheilymenia vitellina) (Coprinus hexagonosporus) (Buchwaldoboletus lignicola) (Lachnum clandestinum) (Echinostelium paucifilum) (Mycosphaerella dearnessii) (Pseudoplectania melaena) (Perichaena depressa) (Myxarium nucleatum) (Hypholoma elongatipes) (Tricholoma roseoacerbum) (Physarum viride) (Stemonitopsis typhina) (Fuligo leviderma) (Velutarina rufo-olivacea) (Lachnum clavigerum) (Comatricha ellae) (Arcyria incarnata) (Oligonema flavidum) (Sphaerosporella brunnea) (Ditiola peziziformis) (Tuber rutilum) (Marchandiomyces quercinus) (Amaurodon viridis) (Tomentella viridula) (Tomentella asperula) (Tomentella punicea) (Tomentella subclavigera) (Tomentella bryophila) (Tomentella ferruginea) (Tomentellopsis echinospora) (Amyloporia sinuosa) (Physarum conglobatum) (Leccinum testaceoscabrum) (Cribraria violacea) (Coltricia confluens) (Physarum bivalve) (Physarum oblatum) (Leucoagaricus carneifolius) (Albotricha albotestacea) (Peziza howsei) (Tranzschelia anemones=Puccinia anemones, Puccinia fusca) (Stemonitis ferruginea) (Pholiota carbonaria) (Badhamia macrocarpa) (Pluteus diettrichii) (Botrytis paeoniae) (Gloeotulasnella pinicola) (Fuligo rufa) (Cribraria microcarpa) (Entoloma chalybeum=Entoloma chalybaeum) (Arcyria nutans) (Neodasyscypha cerina) (Calycina vulgaris) (Neobulgaria pura) (Rutstroemia firma) (Rutstroemia bolaris) (Mollisia amenticola) (Hymenoscyphus fructigenus) (Plectania melastoma) (Otidea propinquata) (Piceomphale bulgarioides) (Stemonitis smithii) (Otidea umbrina) (Coccomyces leptideus) (Physarum fimetarium) (Otidea cantharella) (Polydesmia pruinosa) (Otidea alutacea) (Thelephora alnii) (Phellodon secretus) (Diderma floriforme) (Entoloma ochromicaceum) (Suillus plorans) (Licea parasitica) (Amanita simulans) (Cribraria piriformis) (Tulasnella pinicola) (Symphytocarpus flaccidus) (Echinostelium arboreum) (Inocybe geophylla var. lilacina) (Collaria lurida) (Clitocella mundula) (Porphyrellus pseudoscaber) (Sidera lenis) (Badhamia panicea) (Trichophaeopsis bicuspis) (Botrytis fabae) (Stemonitis flavogenita) (Comatricha laxa) (Leocarpus fragilis) (Lasiobolus ciliatus) (Hamatocanthoscypha laricionis) (Reticularia umbrina) (Coniothyrium hellebori) (Trichia decipiens) (Xerocomus spadiceus) (Clastoderma debaryanum) (Entoloma leochromus) (Cribraria persoonii) (Didymium trachysporum) (Suillus amabilis) (Ascocalyx abietina) (Melastiza chateri) (Pluteus thomsonii) (Leucopaxillus tricolor) (Exidiopsis calcea) (Fuligo gyrosa) (Symphytocarpus amaurochaetoides) (Trichia affinis) (Enerthenema papillatum) (Tomentella pyrolae) (Diderma hemisphaericum) (Ceriporiopsis jelicii) (Didymium difforme) (Physarum auriscalpium) (Perichaena chrysosperma) (Cribraria rufa) (Lachnellula subtilissima) (Perichaena corticalis) (Thelebolus stercoreus) (Cribraria aurantiaca) (Arcyria obvelata) (Craterium aureum) (Echinostelium minutum) (Ramularia aplospora) (Alternaria sp.) (Stemonitopsis hyperopta) (Trichia persimilis) (Echinostelium apitectum) (Tomentellopsis submollis) (Mycena epipterygia var. viscosa) (Entoloma roseotinctum) (Cribraria purpurea) (Septoria listerae) (Botrytis aclada) (Albotricha acutipila) (Tulasnella lactea) (Hyaloscypha aureliella) (Arcyria pomiformis) (Lanzia luteovirescens) (Chlorociboria aeruginosa=Peziza aeruginosa, Chlorosplenium aeruginosum) (Hyalopeziza ciliata) (Mycena phyllogena) (Pyronema omphalodes) (Lamproderma arcyrioides) (Tomentella terrestris) (Diderma testaceum) (Licea inconspicua) (Crocicreas coronatum) (Physarum nutans) (Ciboria viridifusca) (Physarum cinereum) (Didymium physarioides) (Brefeldia maxima) (Inocybe pyriodora) (Antrodia cretacea) (Physarum muscicola) (Diderma radiatum) (Physarum virescens) (Xerocomellus cisalpinus) (Phlebia rufa) (Diachea leucopoda) (Mollisia ventosa) (Didymium nigripes) (Tomentella subtestacea) (Paradiacheopsis cribrata) (Lachnellula abietis) (Comatricha nigra) (Cribraria argillacea) est (lad)