Ergma rõhutas Balti riikide koostöö tähtsust - Riigikogu\nErgma rõhutas Balti riikide koostöö tähtsust\n24.05.2005 / Pressiteated\nLeedus ametlikul visiidil viibiv Riigikogu esimees Ene Ergma esines täna Seimi ees kõnega.\nErgma rõhutas Balti riikide koostöö tähtsust pürgimisel Euroopa Liitu ja NATO liikmeskonda: ”Olen kindel, et ilma ühendatud jõupingutuste ja vastastikkuse toetuseta oleks olnud liitumisprotsess Euroopa ja transatlantiliste struktuuridega meie kõikide jaoks palju keerulisem ülesanne.”\nRiigikogu esimees märkis tunnustavalt ära senise koostöö Põhjamaade ja Balti riikide vahel: ”Meie piirkonnas annab Põhjamaade ja Balti riikide vaheline koostöö lisaväärtuse nii parlamentide kui ka valitsuste ja valitsusväliste organisatsioonide tegevusele.” Ergma lisas, et meie kiiresti globaliseeruvas maailmas ulatuvad lähinaabrussuhted kaugemale kui kunagi varem. Ühine lugupidamine demokraatlike väärtuste vastu esitab meile üheskoos tegutsemise väljakutse, et toetada uusi ja esilekerkivaid demokraatiaid. ”Meie võimuses on aidata kolleege Ukraina, Gruusia ja Moldova parlamentides, aga ka teistes EL-i naabruskonnas asuvates maades, et kasutada meie eurointegratsioonis saadud kogemusi,” selgitas ta.\nDemokraatlike aluste toetamise protsessil on oma võtmesõna ”” jätkusuutlikkus. Tulevast koostööd kavandades peame teadma tõsiasja, et meie nõuandeid ja mõnikord isegi kohalolekut vajatakse pikema aja jooksul. ”Meil kulus üle 12-ne aasta jõudmaks EL-i standardite tasemele. Sama aeg võib kuluda meie sõpradel. Mida rohkem partnereid on kaasatud pikemaajalisse planeerimisse – seda suurem on võimalus saavutada edu,” ütles Ergma.\nRiigikogu esimees rõhutas oma esinemises, et 2005 aastal EL-i ja NATO liikmetena oleme me täiesti uues olukorras. Balti Assamblee tegevus vajab seetõttu põhjalikku muutmist. ”Ajalugu on näidanud, et väga harva on organisatsioonid piisavalt otsustavad oma tegevuse ümberkorraldamisel. BA vajab praegu avalikkuse toetust ja loovaid ettepanekuid meie parlamentidelt tegevuse arendamiseks. Meil on mitu olulist teemat ühiseks aruteluks. Näiteks, BA võiks välja töötada ühised soovitused Lissaboni strateegia elluviimiseks,” selgitas Ergma.\nMeil on veel palju võimalusi koostöö arendamiseks. ”Otsustavates küsimustes on vaja olla piisavalt julge, et jõuda uute impulsside ja ideedeni,” rõhutas Ergma kõnes Seimi ees.\nRiigikogu esimehe ametliku visiidi kavas olid veel kohtumised Leedu Seimi esimehe Arturas Paulauskase ja Leedu Vabariigi presidendi Valdas Adamkusega. Samuti toimusid kohtumised Seimi Euroopa Liidu asjade komisjoni ja väliskomisjoni liikmetega. Eesti delegatsioon saab kokku ka Leedu kohalike omavalitsuste esindajatega. Visiidi käigus tutvutakse ka Leedu-Kaliningradi piiripunktiga.\nRiigikogu esimeest saadavad visiidil Riigikogu liikmed Katrin Saks, Mart Opmann, Tõnis Kõiv ja Sven Sester ning Riigikogu Kantselei direktor Heiki Sibul.


Unes kehast väljumine! | Para-web\n/ Unes kehast väljumine!\nUnes kehast väljumine!\nTere! Teen lühikirjelduse oma tänasest unenäost!- Olin Lasnamäel,(mis oli teistsugune kui reaalses elus, plus-kõik oli kuidagi sinistes toonides!Ma ei mäleta kuhu läksin,kuid samm oli väga kerge ja kiire(pool jooks) ja tundsin,et võin kehast väljuda ja seda ka tegin!Tõusin siis kehast välja-linna kohale,püüdsin saavutada tasakaalu!Tuli mõte,et soovin minna ühe tuttava inimese juurde(tean,astraalis on see võimalik),kuid see mul ei õnnestunud millegi pärast!Järgmine mõte oli,et kuidas oma kehasse tagasi saan(kuna mingit”niiti vms”)ma ei näinud ega tundnud!Ja selle mõtte peale ärkasin üles! Peale ärkamist ,uinusin uuesti ja mäletan,et sama asi-kehast väljumine unenäos toimus uuesti,kuid unenägu ja mis js kuidas enam ei mäleta!\nPalun teie arvamusi ja ehk ka kellegi kogemusi sellisele unenäole/või kehast väljumisele ja teie arvamust,mis see oli! Ps!Unenäo algust ei hakanud siia kirjuama,et asi ei läheks liiga pikaks ja segaseks!\nRE: Unes kehast väljumine!\nKogemus täitsa olemas.\nMagades justkui anti võimalus kehast väljuda ja see oli imelihtne. Korraga hõljusin oma kodumaja kohal, õues kahutas ja oli täiskuu aeg. Nägin, kuidas jõgi kuuvalguses sätendas ja oli imehea ja kerge olla. Siis naksus toas midagi ja kukkusin oma kehasse tagasi. Mats oli nii kõva, et kargasin voodist välja Veel mitmeid parajuhtumeid toimus selles majakeses jõe kaldal, kuid lendu enam ei pääsenud, ikka potsatasin lae alt tagasi kehasse. Maja all olid paljude allikate ristumisteed, ise arvan, et sellest need imelised elamused - keegi kallis inimene minu voodis, sain teda silitada, kui ärkasin, oli tema lamamiskoht veel soe ja südames suur armastus, siis veel vana naine toas piima pakkumas ja tulevikku ennustamas ... kahjuks see täitus detailideni ja pidime sellest kohast lahkuma. Näen ikka unes seda maja ja jõge, mis kevadeti tuppa tulla tahtis. Ja tunnen uneski armastust ja igatsust ja ka hirmu.\nÜhel eluperioodil antidepressante neelates tekkis ka tahe minna, keha läbis soe surin, täielik lõdvestumine, õhutasin end takka - mine, mine ometi - aga ei jaksanud, ehk vaid sekunditeks sain keha kohale tõusta, kuid vajusin kohe tagasi.\nKogemus oli imeline, niisugust vabadust peakski inimhing kogu aeg tundma.\nMa teeks väikse definitsioonide selgituse.\nUnes olles sellest aru saades nimetatakse Teadlikuks Uneks.\nAstraali minnakse alati otse. See tähendab kus toas füüsiline keha on ja millises asendis.\nPaned silmad kinni, teed "silmad" lahti. Ega vahetegemine et „ Kumbas maailmas ma olen“ on väga keerukas. Käevaatamise meetod on üks viise. Sest kui tuleb tahtmine läbi akna hüpata ja lennata on mõistlik seda ikkagi teha Uneilmas.\nMuideks just Voorumisse kirjutasin väikse astraali arutluse. Et keda huvitab...\nOlen astraali sattunud 3 korda kogemata-juhuslikult,kui nii võib öelda!Kuid tänane oli midagi teistsugust-pigem siiski unenägu!On neil mingi vahe-unenäos minna või nn,teadlikult?\n(17-05-2020 13:05 )Q11 Kirjutas: Ma teeks väikse definitsioonide selgituse.\n(selle postituse viimane muutmine: 17-05-2020 14:29 Annikala.)\nNo nähtusena on nad suht sarnased aga defineeringuna siis erinevus on olemas.\nKuidas Sa astraali sattusid?...\nJa ma ei ütleks,et unes arus sain,et und näen vms.Mõtteid kas see,mis toimub on uni või midagi muud ei olnud,seepärast ei saagi hetkel aru,mis see siis oli -uni või reaalsus(astraal)?Ehk oskate selgitada,mis see siis oli? Tänan!\nTähendab Uneilm on Teine seisund. Esimene on Ärkvelolek. Kolmas siis Sügav Uni.\nAstraalis tunded võivad olla palju võimsamad kui ärkvelolekus. Tavaliselt ka peale teadlikku und on inimesel järgmine päev väike õnne/eufooria tunne.\nMa olen unes, aga ei tea seda. Millegipärast tuleb soov astraali minna. Teen voodi ära, heidan pikali, natuke ootan ja tõmban ennast (naksti) kehast välja. Saan teadlikuks...aga see ennem oligi juba minu unekeha. Niiet definitsioon peaks seda teadliku une üheks erand-liigiks.\nAstraal algab alati füüsilise keha minekust otse Vaimuilma. Ei tekki kahemõõtmelist „peapilti“ vaid nö 3D on katkematu...\n(selle postituse viimane muutmine: 17-05-2020 14:48 Q11.)\nOk!Mõistan,tänane oli siis teadliku une liik!!Eelmised 3 korda ,kui olen astraali(erinevat siis tänasest)kogenud,on olnud juhuslikud,st. olen lihtsalt maganud ja järsku tundnud siis,et olen kehast väljas,kuid need korrad on olnud väga lühikesed(,arvan,et ehk mõni sekund),kuna kõik need korrad on tekkinud hirm,mis siis ilmselt tõmbas kohe tagasi kehasse! Kusjuures täna ei olnud mingit hirmu vms,pigem isegi kahju,et ruttu kõik lõppes!\nJa veel tahtsin küsida topelt ärkamise kohta-,et näed unenägu ja seal siis ärkad,ümbrus on reaalne ja enne aru ei saagi ,et tegelikult pole ärganud-kui siis”päriselt”ärkad!Mille alla selline topel-ärkamine siis kuulub?\nJa kindlasti loen ka läbi ka arutlused antud teemal ,millele viitasite-“voorum”,’snatuke juba vaatasin,aga ilmselgelt pean teema alguseslt süvenema,mitte ainult teie tänast postitust!!!!\n(selle postituse viimane muutmine: 17-05-2020 15:36 Annikala.)\nTopeltärkamine on topeltärkamine, mu teada ei käi millegi muu alla. Mõnel inimesel on juhtunud ärkamist unenäkku ja sealt järgmisse unenäkku kolmikärkamine seega. Minul on üks kord olnud topeltärkamist. Ärkasin üles, läksin vannituppa, kuid seal oli pesumasina juures mingi asi teistmoodi, mida reaalsuses teadsin mitte olevat. See tekitas hämmingut. Olin seal olekus veel mõnda aega ja küllaltki segaduses vaatasin ja toimetasin. Siis ärkasin päriselt üles. Läksin vannituppa, seal oli kõik nii nagu pidi olema.\nKuid sel ajal ei olnud minu tervis mitte päris hea ja väsinud (krooniliselt ületöötanud) olin ka.\nNii nagu Q11 mind õpetanud on ja ka raamatutest loetult, siis astraali minnakse ärkvelolekus, sellises meditatiivses; või väsinud olekus (kahes raamatus on kirjeldatud esimesi spontaanseid astraale just sealt olekust).\nPS Ma tõstan selle teema isiklike kogemuste alla, siis on omasuguste hulgas.\nTüüpiline lucid dream. Mulle väga tuttav. Kui harjutada, siis suudad seda ka juhtida, teha ja toimetada ja külalisi kutsuda. Mis puutub topeltärkamisse, siis minul on see peaaegu iga lucid dreami ajal. Vahel ärkad 3-5 korda muudkui erinevasse situatsiooni. Mõnikord oma tuppa ja mõnikord kurat teab kuhu. Üldiselt olen kogu aja teadlik, et kõik toimub unes.\n(selle postituse viimane muutmine: 17-05-2020 22:14 Aadu66.)\nDefinitsioonides suuresti peitubki siin „võti“\nAga Astraali lähed alati otse...\nPeale kehast väljumist peaks algama kogemus reeglina oma füüsilise keha lähedalt. Kui kehast väljumise järel ollakse füüsilisest kehast kaugel, siis tõenäoliselt ei olnud see kehast väljumine. Kehast väljumisega kaasneb reaalne füüsiline tunne, kus sa tajud, et tõesti lahkud oma füüsilisest kehast.\nSamas ma ei tea, vahest on võimalik väljuda ka unenäo kehast. Ma pole ise seda kogenud. Kipun arvama, et selline kehast väljumine on lihtsalt osa unenäost.\nÜks võimalus kehast väljumist üritada on nii, et kohe peale ärkamist mitte liigutada ja üritada koheselt kehast väljuda. Mida varem tajub ärkamise protsessi, seda suurem on õnnestumise tõenäosus. Ning seda kõike tuleks sisendada endale magama jäämise ajal, et kui ärkan, siis üritan kohe kehast väljuda. Varem või hiljem see õnnestub. Kehast väljumisel ma soovitaksin algul jääda võimalikult rahulikuks ning lihtsalt kohaneda ja kogeda toimuvat. Kui on soov midagi saavutada, siis tasub eelnevalt mõtelda valmis, et mida soovitakse kogeda. Alati saab kutsuda ka kaitseingli ning paluda abi.\n(selle postituse viimane muutmine: 18-05-2020 02:14 levis.)\nÄäretult põnev on see kõik!Ja sellised juhuslikud-kehast väljumised,topelt-ärkamised,unehalvatus on olnud aastate jooksul,pigem harva,kuid korduvad!Sooviks muidugi lähemalt kõige sellega tutvuda,proovida,aga esimine kõige raskem mulle tundub ,et on ületada nende nähtustega kaasnev hirm ja paanika!!!\nKuni umbes 40-nda eluaastani ei suutnud mina seda hirmu valitseda ja üsna tihti röökisin unes eriti jubeda kurguhäälega. Ei pääsenud sellest ise välja muidu, kui keegi pidi ming raputama. Muide, minu emal oli sama fenomen, röökis vahel unes jubeda häälega ja siis tuli teda puudutada. Aga siis hakkasin süsteemselt lugema vastavat kirjandust, uurima teadvuse tasandeid ja ka pisitasa harjutama. Ja üsna ootamatult avastasin, et kui hirm võita, siis pääsed seiklema. Algul oli tegemist igasuguste tegelastega, kes üritasid takistada ja olid vaenulikud. Kuid siis avastasin, et kui neid otse rünnata, siis harilikult nad kaovad ja saad oma unes edasi toimetada. Need segajad võtsid tihti sinu lähedaste kuju, kuid kuidagi teadsin, et see pole päris, et need on mingid vaenulikud kujumuutjad. Aga vahel võib sellises teadlikus unes kohtuda ka oma surnud sugulastega. Üldiselt ei taha nad tolle ilma kohta infot anda, kuigi muidu on suhtlemisaltid.\nMinu puhul on tähtis see hetk, mil tajud, et tegelikult sa ju magad. Siis on fifty-fifty kas ärkad, või läheb tegevuseks. Eriti segav ongi just see hirm, et kohe ärkan ja kogu värk jääbki nii üürikeseks.\nOlen sellises unes ka oma käsi vaadanud, nagu õpetatakse. Naljakas, aga oma käsi näen ma unes nagu läbi tagurpidi binokli. Nad on kaugel, pisikesed ja mustad nagu balsameeritud pärdikul. Ma ei tea, miks.\n(18-05-2020 20:13 )Aadu66 Kirjutas: Minu puhul on tähtis see hetk, mil tajud, et tegelikult sa ju magad. Siis on fifty-fifty kas ärkad, või läheb tegevuseks. Eriti segav ongi just see hirm, et kohe ärkan ja kogu värk jääbki nii üürikeseks.\nTäpselt sama keiss ka minul. Vb isegi 30-70 ärkamise kasuks. Üsna kindel, et harjutades saab seda suhet muuta, aga laisk nagu ma olen.\nKahjuks ei suuda ma lucid dreamingut kunagi täisväärtuslikult ära kasutada, et kohtuda huvitavate olevustega, nendega suhelda/õppida jne. Tavaliselt teen mingi tavalollusi (lendamine, füüsika seaduste eiramine jne). Ehk kellegil oleks mingeid näpunäiteid selleks, kuidas asja tuumani jõuda.\nAlusta sellest, et jäta meelde mõned lihtsamad küsimused kui järgmine kord Uneilmas teadlikuks saad.\n„Mina olen Takeo, mis on Sinu/Teie nimi?“\n„Kui vana Sa/Te olete?“\n„Kus Sa/Te elate?“\nEdaspidi võid hakata kontrollima kellega Sa räägid. Üllatusi ja avastamisrõõmu on palju...\nKord heitsin päevasel ajal voodisse. Pikapeale tuli unisus. Hakkasin mingil põhjusel mõtisklema selle üle mida tunneks kui oleks kõrgel kaljul ja viskuks nagu enesetapja sealt alla. Seisund oli selline, et keha enam ei tundnud aga teadvus oli veel ärkvel. Kaljult alla viskumine sai sisesilmale nähtavaks st nägin ja kogesin end kaljult alla lendamas. Just enne maapinnaga põrkumist katkes kogu visioon ning ärkasin üles. Paraku mitte omas reaalsuses vaid mingis teises. Korter kogu sisustusega oleks olnud nagu sama. Tõusin voodist ning mingi jõud viis mind rõdule. Avanes sama vaade mis minu reaalsuses aga väikeste erinevustega. Ilm oli kuidagi hall ja tänavad inimtühjad. Rõdul oli ka üks kummaline ese mida minu reaalsuses seal ei ole. Tekkis paanika ja tahtsin tagasi oma reaalsusesse. Heitsin voodisse ning soovisin, et ärkan üles. Ärkasin aga uuesti mingis teises reaalsuses. Tõusin uuesti voodist ning läksin millegipärast vannituppa. Kõik oli nagu selline nagu minu siinses elus ja ei olnud ka. Kuidagi tühi ja hall oli kõik ning ebaselge. Olin nagu uneteadvuses. Sellist selgust nagu tavateadvuses ärkvelolekus ei olnud. Paaniline hirm kasvas. Tahtsin ärgata omas reaalsuses ning heitsin uuesti magama ning andsin korralduse, et ärkan täiesti üles. Ärkasin ja õnneks selles reaalsuses. Selline fantaasiaga mängimine võib olla ohtlik. Võimalik, et ei suudetagi tagasi oma reaalsusesse naasta. Sugulased leiavad kunagi su surnukeha ja arst kirjutab suma põhjuseks äkksurm.\n"Selline fantaasiaga mängimine võib olla ohtlik. Võimalik, et ei suudetagi tagasi oma reaalsusesse naasta. Sugulased leiavad kunagi su surnukeha ja arst kirjutab suma põhjuseks äkksurm."\nEi see nüüd nii hull ka pole. Toimus lihtsalt unest-unne mitmekordne „ärkamine“. Et Ärkveloleku seisundisse naasta pead unekehale tekitama sellise võpatuse, mis kandub üle ka füüsilisele kehale.\nSellega lõppeb unehalvatus ja on lihtne üles ärgata...\nJaa,see topelt-ärkamine on ka üks huvitav teema kindlasti!Vahel ärkad ühest unenäost teise ja mitu korda-väga hull!!!!Kuid erinevalt Tinar’st-mina nii teadlik pole olnud,et unenäos saaks aru/leiaks einevusi reaalsuse ja unenäo vahel kogedes seda kohe,(et magan hetkel jne)! Kui olen siis” lõpuks reaalselt”ärganud ,olen alles mõistnud kui “imelik teema “just oli!Kõige imelikud ongi need mitme kordsed ärkamised olnud,kus ärkad unenäost unenäkku mitu korda!!!!\n(selle postituse viimane muutmine: 22-05-2020 20:40 Annikala.)\nNiisama polegi probleemi. Kui Vana Hirm on Unejoonistaja pintsli enda kätte saanud vat siis on nati paha...\n(22-05-2020 17:26 )Q11 Kirjutas: "Selline fantaasiaga mängimine võib olla ohtlik. Võimalik, et ei suudetagi tagasi oma reaalsusesse naasta. Sugulased leiavad kunagi su surnukeha ja arst kirjutab suma põhjuseks äkksurm."\nSee ei olnud unes ärkamine. Uni ja unenägu on kindlate omadustega. Kuhu mina ärkasin, ei olnud uni vaid minu korter kõige sinna kuuluvaga. ka mina olin mina. Oli vaid kogu atmosfääri muutus. Pealegi võib ju unes ärgata ja sinna uude maailma kogu oma teadvusega jäädagi. Mis välistaks selle?\nOlen ka oma magamistoas ärganud, tõusnud voodist ja avanud akna ja alles siis aru saanud, et ikka magan tegelikult. Sain sellest aru, et aken käis valesti lahti, muidu oli tuba sama. Niikui aru saad, et asi unes, siis ma hakkan kohe toimetama, et maksimaalselt asja ära kasutada. Lendad või kutsud kedagi. Aga jube tihti just selle Ahhaa hetkel ärkadki päriselt üles.\nPanen Voorumis kirjutatud selgituse siia ka.\nTavaline teadlik uni peaks välja nägema selline:\nTeadliku une teine väljendus\n1D- sügavas unes olev „pilt“\n2D- kahemõõtmeline mõte\n3D- kolmemõõtmeline minatunnetus\nKehast väljumine mmarru 172 73,854 26-10-2019 21:16\nUnes kondamine Sussch 0 1,045 30-12-2018 23:32\nÄrkasin unes et peab minema appi Lestakala 11 4,210 10-09-2015 08:08\nunes DeWinter 5 2,156 08-11-2011 09:39\nViimane postitus: DeWinter\nHing rändab kehast välja? aX 26 7,447 21-06-2008 13:51\nNäen unes tulevikku? syndrome 3 2,353 28-05-2008 00:34\nVanaema surm unes neitsimaarja 8 3,326 26-11-2006 17:19\nViimane postitus: as-green


Jüri Saar: kas riigikogulased saavad liiga vähe palka, et seda peab varjatud kujul suurendama? - Eesti Päevaleht\nJüri Saar: kas riigikogulased saavad liiga vähe palka, et seda peab varjatud kujul suurendama?\nJüri Saar, Eesti Vabaerakonna juhatuse liige, kriminoloogia professor\nOn väga tervitatav, et avalikkus on võtnud arutada riigikogulaste kuluhüvitiste teema. Üks riigikogulane küll väitis, et pole ilus võõras rahakotis sorida, kuid paraku tema tengelpung pannakse kokku maksumaksja rahadega.\nTeine avaldas lisaks arvamust, et tegemist on tatistamise teemaga, millele ta ei viitsi oma kallist aega raisata. Tegelikult on kõigil inimestel täielik õigus meie tublide rahvateenrite tegevuse teemadel oma arvamust avaldada.\nKui lühidalt kokku võtta, tähendab kuluhüvitus praegusel ajal palgalisa, ei muud. Riigikogulaste palk on 3475 eurot kuus ja sellest 30 protsendi ehk 1042,50 euro ulatuses võivad nad lisaks teha kulutusi, mida hüvitatakse. Riigikogu liige, kes liisib endale kuluhüvituse abil auto, pääseb vajadusest soetada endale auto palgaraha eest. Kokkuhoid on ilmselge, sest palk jääb ju kulutamata. Nii et esmalt tuleks küsida, kas meie riigikogulased saavad liiga vähe palka, mida peab suurendama varjatud kujul.\nKuluhüvitised on samas otsekui lakmustest, mille kulutamise viis näitab konkreetse riigikogulase kõlbelist taset. Ühes otsas on popsimentaliteediga tegelased, kes saavad ometi kord endale suure ja uhke auto soetada. Küllap olid nad sellest ammu unistanud. Vanal ajal öeldi selliste kohta, et kui saaks, läheks kasukaga saunalavale sooja ja sööks lusikaga sularasva. Teises otsas on need, kellel kuluhüvitist isiklikes huvides kasutada on piinlik.\nHuvitavat riigikogulaste kuluhüvitistest: pirakad autod, valijatega pitsarestoranis, 420-eurone kohvipaus (216) 15.09.2015\nSUUR ÜLEVAADE: Esimesel poolaastal kasutas nii mõnigi saadik lisaks ligi 3500-eurosele palgale ära ka oma kuluhüvitised (136) 15.09.2015\nKuluhüvitiste teema kõlab kokku mitme teise alateemaga, kuhu kuuluvad näiteks erakondadele tehtavad eraldised riigi eelarvest ja riigikogulaste immuniteet. Ikka ja jälle peab meie lugupeetud seaduseandjatele meelde tuletama, et läänemaises poliitilises kultuuris ei ole suur võimudistants kohane. See tähendab, et ka valimistel mandaadi saanud isikud jäävad ikka vaid inimesteks, kes on ajutiselt sattunud rahvaesindajate rolli. Neile on küll antud suuremad volitused teha otsuseid teiste nimel, kuid koos sellega ka hoopis suurem vastutus. Kuid nad ei evi ega omanda seeläbi ülinimlikke või jumalikke omadusi.\nTeema tõstatamine on väga õige. Jättes selle küsimuse lahendamata kaotavad meie poliitikud jätkuvalt legitiimsust, sest demonstreerivad enda võõrandumist teistest inimestest ja elamist mingis eraldatud mullis. Aeg oleks tulla maa peale tagasi. Riigikogu liikme palk on piisavalt suur ka ilma kuluhüvituseta, et saaks korralikult oma igapäevatööd teha.\nTeades seda, et hüvitist on kulutatud ka tegelikult poliitilistel ehk õigetel eesmärkidel näiteks korraldades avalikus kohas koosolekut kohvi ja saiakestega, tuleks valdkonda korrastada. Näiteks viisil, et igal riigikogu liikmel on õigus igas kuus taotleda etteulatuvalt teatava summa ulatuses toetust kompenseerimaks konkreetseid kulutusi. Eks siis ole näha, kas auto liisimine või majoneesi ostmine sellisena kvalifitseerub.\nRiigikogulaste kuluhüvitised praegusel kujul on anakronism, mis tuleb kaotada nii kiiresti kui võimalik. Uued riigikogusse saanud erakonnad peavad võtma siin juhtiva rolli. Küllap leidub ka teistes parteides korralikke inimesi, kes on valmis enda nuumamise lõpetama. Kui aga pärast kuluhüvitiste kaotamist nälja kondine käsi kellegi kõri pigistama hakkab, siis saab ju riigikogu liikme kohast lihtsalt loobuda.\nAmmas: riigikogulaste autoliisingule tuleb kehtestada mõistlik piirsumma\nRiigikogu võtab luubi alla ranitsatoetuse taastamise ja kuluhüvitise maksmise lõpetamise\nAndres Ammas: riigikogu liikmete autoliisingule tuleb kehtestada mõistlik piirsumma\nKonservatiivne Rahvaerakond: riik peab lõpetama riigikogu liikmetele kuluhüvitiste maksmise\nNeli aastat parlamenditööd toob kavalale saadikule tasuta auto\nDELFI VIDEO: Riigikogu liige autoliisingu hüvitamisest huvitunud ajakirjanikule: see on...\nRegistreeritud (59) Anonüümne (237)


Põhierinevus: forward-leping on mittestandardne leping, mis võimaldab osapooltel kohandada, kuidas nad soovivad vara müüa või osta, millise hinnaga ja millisel kuupäeval. Teisest küljest on tulevane leping standardiseeritud leping, mis nõuab futuuride börsil vahendajana ostja ja müüja vahel vara ostmiseks ja müümiseks kindlal kuupäeval tulevikus ja kindlaksmääratud hinnaga.\nKaubanduse maailm on segane, kus on palju ebaselgeid kontseptsioone ja nii palju erinevaid termineid. On mõistetav kaotada nii palju erinevaid sõnu ja ideid, sest kauplemisturu toimimise täielikuks mõistmiseks on vaja suuri teadmisi. Edasimüügileping ja tuleviku leping on kaks erinevat liiki kauplemislepingut, mida kasutatakse teatud kauba kauplemiseks tulevikus fikseeritud hinnaga ja tarnekuupäeval.\nMõlemad lepingud on oma olemuselt sarnased, kuna mõlemad pakuvad sama funktsiooni: võime osta ja müüa teatud liiki vara teatud aja ja hinnaga. Siiski on need erinevad, kui täpsustatakse, kuidas iga kohustus on täidetud.\nEdasimüügileping on mittestandardne leping, mis võimaldab osapooltel kohandada, kuidas nad soovivad vara müüa või osta, millise hinnaga ja millisel kuupäeval. Teisest küljest on tulevane leping standardiseeritud leping, mis nõuab futuuride börsil vahendajana ostja ja müüja vahel vara ostmiseks ja müümiseks kindlal kuupäeval tulevikus ja kindlaksmääratud hinnaga.\nPeamine erinevus kahe lepingu vahel on tulevase lepingu jäik struktuur, mis ei võimalda paljusid kohandusi. Edasileping on pigem kahe osapoole vahel sõlmitud erakokkulepe, mis võimaldab lepinguid kohandada viisil, milles pooled on kokku leppinud.\nSelle tulemuseks on edasimüügilepingute riskitegur, kuna puudub vahendaja. Tulevase lepingu puhul toimib futuuridevaheline börs vahendajana, kusjuures pooled ei müü või vahetavad üksteisest täpselt vahetult, vaid vahetult vahetust.\nVajadus vahetada raha või muid kaupu on võimaldanud turul õitseda. Maailm on kujunenud algusest peale suusõnaliselt, et vahetada kaupu hinna ja tarnekuupäeva kindlaksmääramiseks. Kontseptsioon sai populaarsuse põllumajandustootjate tõttu, kus nad saaksid tagatise, et neid makstakse nende saakide eest teataval määral, kui nad koristatakse. Sarnaselt oleks kliendil tagatud, et ta saab koristamisel toote teatud hinnaga.\nKuid alati ei olnud lepingud ja lepingud alles. Seega tõusis vajadus tulevase lepingu järele, kus tulevane börs juhtis kõiki tehinguid ja lepinguid. Neilt nõutakse ka minimaalset summat, mida on vaja vahetada, mida tuntakse esialgse garantiitasuna. See aitas vähendada riski, et pooled ei täida oma makseid või pakuvad kaupu.\nLõpuks on iga lepingu eesmärk erinev. Enampakkumisi kasutatakse tavaliselt riskide maandamiseks, samas kui tulevasi lepinguid kasutatakse spekulatsiooniks.\nEdasilepingute ja tulevaste lepingute võrdlus\nKahe osapoole vaheline kokkulepe vara ostmiseks või müümiseks eelnevalt kokkulepitud kuupäeval kindlaksmääratud hinnaga\nStandardleping, millega kaubeldakse futuuride börsil, et osta või müüa alusinstrumenti kindlal kuupäeval tulevikus ja kindlaksmääratud hinnaga\nLäbirääkimised ostja ja müüja vahel\nNoteeritud ja kaubeldakse börsil\nValitsuse reguleeritud turg\nTagatist arveldamisele ei anta kuni tähtajani\nMõlemad pooled peavad tagatise esitama (marginaal)\nEdasimüügilepingud valmivad üldjuhul kauba tarnimisel\nTulevased lepingud ei pruugi olla kauba tarnimisel\nVastupidine leping sama või erineva vastaspoolega. Vastaspoole risk jääb samaks, kui see lõpetatakse erinevate vastaspooltega\nSõltuvalt lepingust ja kliendi vajadustest\nEsmane ja Teisene\nEsineb lepingu lõpus\nPäevased muutused arveldatakse iga päev kuni lepingu lõppemiseni\nPilt viisakalt: combank.net, svtuition.org


Suri näitlejanna Audrey Hepburni isiklik moedisainer Hubert de Givenchy - Kirev elu - Elu24\n12. märts 2018, 17:02\nSuri näitlejanna Audrey Hepburni isiklik moedisainer Hubert de Givenchy\nHubert de Givenchy noorena\nPrantsuse meedia teatel suri maailmakuulus moelooja, prantslane Hubert de Givenchy, keda tuntakse väikese musta kleidi ühe loojana. Teiseks väikese musta kleidi loojaks peetakse prantslannat Coco Chaneli.\n91-aastasena lahkunud de Givenchy tegi 1950. – 1960. aastatel rõivaid Hollywoodi staaridele nagu Audrey Hepburn, kuid ka esileedidele ja siniverelistele.\nHubert de Givenchy eakana\nFOTO: NurPhoto/Oscar Gonzalez/NurPhoto/Sipa USA/Scanpix\nTuntud moelooja surmast teatas ta elukaaslane Philippe Venet, kelle sõnul suri de Givenchy möödunud laupäeval, 10. märtsil oma kodus magamise ajal.\n«Teatame suure kurbusega, et Hubert Taffin de Givenchy suri,» edastasid moelooja elukaaslane ja teised pereliikmed.\nDe Givenchy oli näitlejanna Audrey Hepburni isiklik moedisainer, nende sõprus sai alguse 1953. aastal filmi «Sabrina» tegemise ajal ja kestis üle 40 aasta. Hepburn suri 1993. aasta jaanuaris.\nAudrey Hepburn filmi «Sabrina» reklaamfotol\nHubert de Givenchy ja Audrey Hepburn\nFOTO: PIERRE GUILLAUD/AFP/Scanpix\nDe Givenchy moelooming sai kuulsaks mitme filmi abil, nende seas ka linateostes «Funny Face» ja «How to Steal a Million» näitlejate seljas olnud rõivastega.\nKaader filmist «How to Steal a Million». Pildil Audrey Hepburn ja Peter O' Toole\n1961. aasta menufilmis «Breakfast at Tiffany’s» on Audrey Hepburni seljas näha kokteilikleiti, mida peetakse maailma kõige kuulsamaks väikeseks mustaks kleidiks.\nDe Givenchy riietas ka USA kunagist esileedit Jacqueline Kenndyt, kes läks oma elegantse rõivastusmisstiili poolest ajalukku.\nFOTO: Rights Managed/Illustrated London News Ltd/Mar/Scanpix\n1961. aasta visiidil Prantsusmaale kandis USA esileedi Versailles’ lossis vastuvõtul de Givenchy moeloomingut, valgest siidist pikka õhtukleiti. Moekriitikute sõnul oli Jacqueline Kennedy nagu mõne Euroopa kuninga kaasa.\nGivenchy moemaja järelhüüdes teatati, et Hubert de Givenchy oli üle poole sajandi Pariisi kõrgmoe eestvedaja ja üks sümboleid.\nMoeärimees Bernard Arnault, firma LVHM juht, millele kuulub ka Givenchy, sõnul oli Hubert de Givenchy pärast Teist maailmasõda üks tähtsamaid prantsuse moeloojaid, kelle abil sai Pariisist moepealinn.\nKrahv Hubert James Marcel Taffin de Givenchy sündis 21. veebruaril 1927 Givenchy markii Lucien Taffin de Givenchy noorema pojana.\nDe Givenchy õppis Pariis kuulsas École des Beaux-Arts’ is ja rajas oma nime kandva Givenchy moemaja 1952. aastal.\nFOTO: MASAHARU HATANO/AFP/Scanpix\nHubert de Givenchy moelooming\nMoelooja vanem vend Jean-Claude de Givenchy oli firma Parfums Givenchy juht, ta suri 2009.


Autopesulate tarvikud ja rahakäitlusseadmed - Pandipak - Pandipakendi Automatiseeritud Käitlussüsteem\nAutopesulate tarvikud ja rahakäitlusseadmed\nPakendite vastuvõtupunktide täismahus opereerimine\nTarvikute ja materjalidega varundamine\nMeie tootevalikusse kuuluvad lisaks taaratagastussüsteemidele ka autopesulate seadmed ja tarvikud ning rahakäitlusseadmed. Iseteenindusega autopesulas saab klient oma raha eest võimaluse oma autot pesta, kasutada tolmuimejat, osta automaadist klaasipuhastusvedelikku vms. Rahakäitlusseadmed võimaldavad automaatide kasutamiseks vajalikke münte vahetada ning maksmisel kogunenud münte efektiivselt kokku lugeda ja käidelda.\nMasinate töökindluse ja häireteta töö tagamiseks kasutame ainult maailma juhtivate ettevõtete tooteid.\nItaalia ettevõte MTM Hydro on turul olnud juba 30 aastat ning pakub laias valikus kvaliteetseid kõrgsurve pesusüsteemide tarvikuid ja komponente. MTM Hydro tooteid eksporditakse Itaaliast otse kõigisse maailmajagudesse.\nComestero on maailma juhtiv rahakäitlusseadmete ja iseteenindussüsteemide pakkuja. Comesterogroup asutati 1970. aastatel Itaalias, laienes kiiresti Prantsusmaale ja Poola ning avas esinduse Argentiinas. 2014. aastast on Comestero omanikuks SuzoHapp. Grupi laia tootevalikusse kuuluvad valeraha detektorid, sularahata maksesüsteemid, müntide ja paberraha vahetuse automaadid, autopesulate käivitussüsteemid, sularahaautomaadid ning müntide ja paberraha lugemise automaadid.


EELARVENÕUKOGU ARVAMUS VALITSUSSEKTORI STRUKTUURSE EELARVEPOSITSIOONI EESMÄRGI SAAVUTAMISE KOHTA AASTAL - PDF Tasuta allalaadimine\nEELARVENÕUKOGU ARVAMUS VALITSUSSEKTORI STRUKTUURSE EELARVEPOSITSIOONI EESMÄRGI SAAVUTAMISE KOHTA AASTAL\nDownload "EELARVENÕUKOGU ARVAMUS VALITSUSSEKTORI STRUKTUURSE EELARVEPOSITSIOONI EESMÄRGI SAAVUTAMISE KOHTA AASTAL"\n1 EELARVENÕUKOGU ARVAMUS VALITSUSSEKTORI STRUKTUURSE EELARVEPOSITSIOONI EESMÄRGI SAAVUTAMISE KOHTA AASTAL Aprill 2020\n2 Sisukord Arvamus... 3 Seletuskiri... 4 Valitsussektori eelarvepositsiooni aasta eesmärk... 4 Valitsussektori eelarvepositsiooni eesmärgi saavutamine... 5 Nominaalne positsioon... 5 Struktuurne positsioon... 7 Kumulatiivne struktuurne positsioon... 9 Kokkuvõte... 9 Eriteema. Eesti majanduse ilmakaart Eelarvenõukogu Estonia pst 13, Tallinn\n3 Arvamus aasta kevadel selgus, et valitsussektori struktuurne puudujääk oli aastal suurem, kui eelarvereeglites lubatud. Seepeale käivitati riigieelarve seaduses sisalduv korrigeerimismehhanism, mille järgi tuleb struktuurset eelarvepuudujääki vähendada igal aastal vähemalt 0,5 protsendipunkti võrra, kuni struktuurne tasakaal on uuesti saavutatud. Rahandusministeeriumi aasta suvise majandusprognoosi järgi oli struktuurne eelarvepuudujääk aastal 1,7% SKPst. Selleks, et tagada eelarvepuudujäägi vähenemine 0,5 protsendipunkti võrra, pidi valitsus veel aasta sügisel jooksva aasta eelarvepositsiooni 50 miljoni euro võrra parandama. Valitsus seadis aasta struktuurse eelarvepositsiooni eesmärgiks puudujäägi 1,2% SKPst aasta kevadise hinnangu järgi oli valitsussektori struktuurne eelarvepuudujääk aastal 1,9% SKPst. Valitsuse seatud eesmärgiga võrreldes on puudujääk 0,7 protsendipunkti võrra suurem: 0,4 pp muutunud majandustsükli hinnangu ja 0,3 pp oodatust suurema nominaalse eelarvepuudujäägi tõttu. Võrreldes aastaga ei ole valitsussektori struktuurne eelarvepositsioon seega paranenud. Eelarvenõukogu hinnangul ei täitnud valitsus aastaks seatud arvulist eelarve-eesmärki ega korrigeerimismehhanismi nõudeid, mis on vajalikud struktuurse tasakaalu taastamiseks. Struktuurne puudujääk on esinenud juba kolmel viimasel aastal ja eelarvereeglite nõuete vastu on eksitud kahel järjestikusel aastal. Koroonakriisist tingitud eriolukorra tõttu aktiveeriti aasta kevadel vabastusklauslid nii Euroopa Liidu kui ka Eesti eelarvereeglites. Vabastusklausel annab valitsusele võimaluse ka sel aastal korrigeerimismehhanismi nõuetega mitte arvestada. Eelarvereeglitest kinnipidamine ja reservide kogumine majanduse headel aegadel on eelduseks, et majandust saaks raskematel aegadel toetada. Eelarvenõukogu hinnangul on oluline, et valitsus esitaks hiljemalt aasta sügisel riigirahanduse pikemaajalise vaate koos sammudega eelarvetasakaalu taastamiseks. Eelarvenõukogu esimees Raul Eamets Tartus 30. aprillil\n4 Seletuskiri Riigi ametlike majandusprognooside hindamise kõrval on eelarvenõukogu ülesanne jälgida riiklike eelarvereeglite täitmist. Selleks hindab eelarvenõukogu kevaditi möödunud aasta struktuurse eelarvepositsiooni eesmärgi saavutamist ja annab oma arvamuse riigi eelarvestrateegias järgmiseks neljaks aastaks seatud eelarve-eesmärkide kohta. Ehkki sel kevadel teatas valitsus, et riigi eelarvestrateegia koostamine aastateks lükatakse edasi sügisesse, saab eelarvenõukogu siiski hinnata aasta struktuurse eelarvepositsiooni eesmärgi saavutamist. Koroonaviiruse leviku takistamiseks kehtestatud piirangutega kaasnenud majanduslangus ei mõjutanud riigirahandust aastal. Küll aga mõjutab aasta kevadel kujunenud eriolukord ja eelarvereeglites sisalduva vabastusklausli rakendamine seda, milliseid hinnanguid ja soovitusi saab eelarvenõukogu möödunud aasta tulemist lähtuvalt anda. Valitsussektori eelarvepositsiooni aasta eesmärk Kui tavaliselt seab valitsus oma eelarve-eesmärgid riigi eelarvestrateegias neljaks aastaks ja täpsustab neid vahetult eeloleva aasta riigieelarve koostamisel, siis aasta struktuurse eelarvepositsiooni arvuline eesmärk muutus aasta jooksul korduvalt. Selle põhjus oli lubatust suurem eelarvepuudujääk aastal. Riigi eelarvestrateegias aastateks seati aasta valitsussektori struktuurse eelarvepositsiooni eesmärgiks struktuurne tasakaal (0% SKPst). Sellest eesmärgist lähtuti ka aasta riigieelarve koostamisel. Struktuurse tasakaalu saavutamine eeldas selle aja hinnangute järgi, et nominaalne eelarveülejääk ulatub 0,5%ni SKPst aasta riigieelarve koostamise ajal (2018. aasta sügisel) prognoosis rahandusministeerium, et struktuursesse tasakaalu jääb ka aasta eelarvepositsioon. Aga pärast seda, kui aasta kevadel selgus, et valitsussektori aasta eelarvepositsioon on osutunud kavandatust nõrgemaks ja struktuurne puudujääk ületab eelarvereeglitega lubatud puudujääki, käivitati riigieelarve seaduses sisalduv korrigeerimismehhanism, mille nõuetest tuli juba aasta eelarvepositsiooni kujundamisel lähtuda. Valitsuse eesmärgiks sai tagada, et aasta struktuurne eelarvepuudujääk oleks vähemalt 0,5 protsendipunkti võrra väiksem, kui see oli aastal aasta kevadise hinnangu järgi oli aasta struktuurne puudujääk 1,4% SKPst (vt tabel 1). Ehkki aasta riigieelarve kavandati struktuurses tasakaalus, oli selleks ajaks märgatavalt halvenenud ka aastaks oodatav eelarvepositsioon. Selleks, et tagada eelarvepositsiooni parandus vähemalt 0,5% võrra SKPst, tulnuks aasta kevadise majandusprognoosi järgi aasta eelarvepositsiooni tugevdada (ligikaudu 50 miljoni euro võrra). Valitsus otsustas eelarvepositsiooni otsekohe mitte korrigeerida ja hinnata korrigeerimise vajadust uuesti sügisel pärast rahandusministeeriumi suvise majandusprognoosi valmimist aasta sügiseks oli muutunud nii aasta kui ka aasta struktuurse eelarvepositsiooni hinnang. Täpsustunud oli aasta nominaalse puudujäägi suurus ja rahandusministeerium oli ümber hinnanud majandustsükli seisu, mida mõjutas ka hiljutine SKP andmete revideerimine. Kuna selle tulemusel muutusid mõlema aasta eelarvepositsioonid sarnases ulatuses, polnud muutunud eelarvepositsiooni parandamise vajadus võrreldes kevadise hinnanguga. Sügisel koostatud hinnangu järgi ulatus aasta struktuurne puudujääk 1,7%ni SKPst. Seega pidi valitsus tagama, et aasta struktuurne puudujääk ei ületaks 1,2% SKPst. 4\n5 Tabel 1. Struktuurse eelarvepositsiooni parandamise vajadus aastal (% SKPst) täidetud täiendav a struktuurse a struktuurse paranduse paranduse positsiooni hinnang positsiooni prognoos samm vajadus a kevadise prognoosi järgi 1,4% 1,0% 0,4 pp 0,1 pp a suvise prognoosi järgi 1,7% 1,4% 0,3 pp 0,2 pp a riigieelarve järgi 1,7% 1,2% 0,5 pp 0,0 pp Allikas: rahandusministeerium aasta suvise majandusprognoosi järgi ulatus aga aasta struktuurne puudujääk 1,4%ni SKPst, mistõttu tuli jooksva aasta eelarvepositsiooni parandada ligikaudu 0,2% SKPst ehk 50 miljoni euro võrra, et korrigeerimismehhanismi nõudeid täita aasta sügisel, kui valitsus asus arutama aasta riigieelarvet, kavandati ka vajalikud parandused veel lõppeva aasta eelarvepositsioonis. Selleks leiti 15 miljonit eurot lisatulusid ja vähendati kulusid 35 miljoni euro võrra. 2 Uuendatud prognoosi järgi pidi valitsussektori aasta struktuurne puudujääk olema 1,2% SKPst. Ehkki korrigeerimismehhanism nõuab eelarvepositsiooni iga-aastast parandust, mis oleks vähemalt 0,5 protsendipunkti, seadis valitsus eesmärgiks parandada eelarvepositsiooni täpselt 0,5 protsendipunkti võrra nii aastal kui ka aastal. Eelarvenõukogu soovitus aasta sügisel oli kavandada eelarvepositsiooni jõulisemat parandamist, kuna nii suur struktuurne puudujääk polnud majanduse hetkeoludes õigustatud. Ka Euroopa Liidu eelarveraamistik sisaldab põhimõtet, et majanduse headel aegadel tuleb eelarvepositsiooni parandada tavapärasest suurema sammuga. Valitsussektori eelarvepositsiooni eesmärgi saavutamine Nominaalne positsioon Selleks, et struktuurne puudujääk ei ületaks aastal 1,2% SKPst, vähendati nominaalset eelarvepuudujääki (s.t selle prognoosi) aasta sügisel 18 miljoni euroni. Seejuures eeldati, et majanduse reaalkasv on aastal 3,3% ja SKP lõhe 2,6% SKPst (vt tabel 2) aasta kevadel on aga selgunud, et puudujääk osutus oodatust suuremaks statistikaameti hinnangul oli aasta nominaalne eelarvepuudujääk 90 miljonit eurot (0,3% SKPst). Tabel aasta valitsussektori eelarvepositsiooni kujunemine (% SKPst) kevad 2018 sügis 2018 kevad 2019 sügis 2019 sügis 2019 kevad 2020 RES riigieelarve 2019 kevadprognoos 2019 suveprognoos 2019 riigieelarve 2020 tegelik Nominaalne positsioon 133 mln 130 mln 67 mln 68 mln 18 mln 90 mln Nominaalne positsioon 0,5 0,5 0,2 0,2 0,1 0,3 SKP reaalkasv (%) 3,2 3,0 3,1 3,3 3,3 4,3 SKP lõhe 1,3 1,3 1,6 2,6 2,6 3,4 Tsükliline komponent 0,6 0,6 0,8 1,3 1,3 1,7 Ühekordsed meetmed 0,1 0,1 0,1 0,1 0,1 0,1 Struktuurne positsioon 0,0 0,0 1,0 1,4 1,2 1,9 Allikas: rahandusministeerium 1 Ümardamise tõttu on kevadise ja suvise majandusprognoosi järgi eelarvepositsiooni täiendava parandamise vajadus erinev (vastavalt 0,1 ja 0,2 protsendipunkti), kuid rahaliselt tähendas see mõlemal juhul ligikaudu 50 mln eurot. 2 Lisatulusid kavandati riigiettevõtete dividendidest (5 mln eurot) ja TS Laevade liigitamisest valitsussektorisse (10 mln eurot). Kulude kokkuhoidu oodati tegevuskulude (16 mln eurot) ja muude väiksemate kulumeetmete arvelt (19 mln eurot). 5\n6 Eelarve tulude poolel jätkus aastal maksutulude kiire kasv tingituna heast majandustsükli seisust (vt Eesti majanduse ilmakaarti lk 11). Riigieelarve maksutulud on seejuures laekunud paremini (vt joonis 1), kui eeldati aasta riigieelarve koostamisel või aasta sügisel, kui kavandati viimaseid eelarvepositsiooni parandavaid meetmeid. Võrreldes riigieelarve koostamisel seatud ootustega laekus aasta riigieelarvesse makse 101,3%. Rahvamajanduse raamatupidamises kasutatava metoodika järgi küündis maksutulu aastakasv pea 9%ni. Välistoetused, mis oleksid pidanud olema aastal lõppeva Euroopa Liidu eelarveperioodi tipptasemel, jäid aga eeldatust märksa väiksemaks ega küündinud ka aasta tasemeni. Kokku kasvasid valitsussektori tulud aastaga 8,1%. riigieelarve maksutulud kokku Joonis aasta maksutulude laekumine võrreldes aasta riigieelarve prognoosi ja kõige hilisema prognoosiga (mln eurodes) Allikas: rahandusministeerium sotsiaalmaks aktsiisid füüsilise isiku tulumaks juriidilise isiku tulumaks käibemaks võrreldes riigieelarve prognoosiga (sügis 2018) võrreldes kõige hilisema prognoosiga (sügis 2019) Valitsussektori kulud kasvasid aastal 7,5%. Tervikuna ei erinenud see oluliselt prognoositust, kuid nii kulude kui ka nende rahastamise struktuur ei olnud päris see, mida aasta riigieelarve koostamisel eeldati. Erinevalt varasematest aastatest kasvasid kohalike omavalitsuste investeeringud prognoositust märksa kiiremini. Samal ajal jäid keskvalitsusel ellu viimata mitmed ELi eelarvest rahastatavad projektid ja rahapaigutused põhivarasse jäid isegi väiksemaks kui aastal. Seetõttu oli valitsussektori kulude rahastamise struktuur eelarvepositsiooni kujunemise seisukohalt märksa ebasoodsam kui riigieelarve väljatöötamisel eeldati ning nii keskvalitsuse kui ka kohalike omavalitsuste kulud ületasid tulusid. Kokkuvõttes on valitsussektori eelarve olnud nominaalses puudujäägis aastast saati (vt joonis 4 lk 8). Eelarvepuudujääke on rahastatud peamiselt reservide arvelt. Rahandusministeeriumi aasta suvise majandusprognoosi järgi moodustasid valitsussektori likviidsed finantsvarad kokku 8,5% SKPst aastal, 7,8% SKPst aastal ja 7,1% SKPst aastal aasta suvel oli juba tarvilik riigikassa likviidsuse parandamiseks emiteerida 200 miljoni euro ulatuses lühiajalisi võlakirju. Eelarveülejäägita ei ole aga võimalik riigi reserve täiendada. Reservide kogumine majanduse heades oludes on vajalik, et anda valitsusele rohkem võimalusi ja paindlikkust majanduse toetamiseks kehvematel aegadel. Teisisõnu et riigirahanduse jätkusuutlikkust kahjustamata rakendada vastutsüklilist eelarvepoliitikat majanduse langusfaasis, tuleb seda eelnevalt teha ka majanduse tõusufaasis. 6\n7 Struktuurne positsioon Valitsussektori struktuurse eelarvepositsiooni arvutamisel korrigeeritakse eelarve nominaalset positsiooni majandustsükli ning ühekordsete ja ajutiste eelarvemeetmete mõjuga. Ühekordsetest kuludest mõjutasid aasta eelarvepositsiooni vaid kohalike omavalitsuste ühinemistoetused mahus 0,1% SKPst (21 miljonit eurot). Eelarvepositsiooni parandamisel aasta sügisel lähtus valitsus rahandusministeeriumi hinnangust, et aasta SKP lõheks kujuneb 2,6% SKPst. Võrreldes teiste institutsioonide sügistalviste hinnangutega Eesti majandustsükli seisule paigutus ministeeriumi hinnang keskele (vt joonis 2). rahandusministeerium (2019. a sügis) IMF (2019. a oktoober) OECD (2019. a november) Euroopa Komisjon (2019. a november) Eesti Pank (2019. a detsember) rahandusministeerium (2020. a kevad) Joonis 2. Hinnangud Eesti SKP lõhele aastal (% SKPst) 0,0 0,5 1,0 1,5 2,0 2,5 3,0 3,5 4,0 Allikad: Eesti Pank, Euroopa Komisjon, IMF, OECD, rahandusministeerium Kuna Eesti aasta tegelik majanduskasv kujunes oodatust kiiremaks (3,3% asemel koguni 4,3%), on rahandusministeeriumi aasta kevadise kiirhinnangu järgi kujunenud suuremaks ka hinnang positiivse SKP lõhe suurusele. Kuid arvestada tuleb, et rahandusministeeriumi hinnang SKP lõhele on sel kevadel koostatud keerulisemates oludes kui tavapäraselt. Prognoositust paremal majandustsükli seisul on struktuursele eelarvepositsioonile negatiivne mõju. Kui võtta aluseks, et Eesti SKP lõhe oli aastal 3,4% SKPst, moodustas valitsussektori struktuurne eelarvepuudujääk eelmisel aastal 1,9% SKPst. Võrreldes möödunud sügisel koostatud prognoosiga, kui eesmärgiks seati struktuurne puudujääk 1,2% SKPst, on struktuurne eelarvepositsioon halvenenud 0,7 protsendipunkti võrra: 0,4 protsendipunkti majandustsükli hinnangus tehtud muudatuste tõttu ja ligikaudu 0,3 protsendipunkti oodatust suurema nominaalse eelarvepuudujäägi pärast (vt joonis 3). Seega jäi eelarvenõukogu hinnangul aastaks seatud struktuurse eelarvepositsiooni eesmärk saavutamata. 0,0-0,2-0,4-0,6-0,8-1,0-1,2-1, nominaalse eelarvepositsiooni mõju (pp) eelarve tsüklilise komponendi mõju (pp) ühekordsete eelarvemeetmete mõju (pp) muutus struktuurses eelarvepositsioonis (pp) Joonis 3. Muutus ja aasta struktuurse eelarvepositsiooni hinnangus (protsendipunktides) 3 Allikad: rahandusministeerium, eelarvenõukogu arvutused 3 Joonisel on võrreldud rahandusministeeriumi kõige viimast prognoosi vaatlusaluse aasta sügisel ja esialgset hinnangut järgmisel kevadel, kui eelarvenõukogu koostab oma arvamuse möödunud aasta eelarve-eesmärgi saavutamise kohta. 7\n8 Sügisel prognoositust märksa nõrgem struktuurne positsioon on kujunenud juba kahel kevadel järjest aasta struktuurne puudujääk osutus esialgsel hinnangul 1,4 protsendipunkti võrra oodatust suuremaks. 4 Nominaalse eelarvepositsiooni mõju struktuurse positsiooni halvenemisse oli toona ligi 1,1 protsendipunkti ja majandustsükli mõju 0,3 protsendipunkti. Kahe aasta peale on struktuurne puudujääk kujunenud seega prognoositust suuremaks koguni 2% SKPst. Kui majandustsükli seisu on mõistetavalt keeruline mõõta ja prognoosida, siis riigieelarve tulude ja kulude vahekord on otseselt valitsuse kujundada. Suurema osa eelmiste aastate prognoosiveast on põhjustanud just oodatust suurem nominaalne puudujääk. Korrigeerimismehhanism nõuab struktuurse eelarvepositsiooni parandamist vähemalt 0,5 protsendipunkti võrra igal aastal, kuniks struktuurne tasakaal on uuesti saavutatud. Võrreldes aasta struktuurse eelarvepositsiooniga ( 1,7% SKPst) ei ole valitsussektori struktuurne eelarvepositsioon aastal mitte paranenud, vaid hoopis 0,2 protsendipunkti võrra halvenenud (vt joonis 4). Seega pole valitsus suutnud aasta eelarvepositsiooni kujundamisel tagada, et korrigeerimismehhanismi nõuded oleksid täidetud ja struktuurne puudujääk väheneks vähemalt 0,5% võrra SKPst. Kõrvalekalle eesmärgiks seatud eelarvepositsioonist, mis taganuks korrigeerimismehhanismi nõuete täitmise aastal, on rahandusministeeriumi kevadise hinnangu alusel 0,7 protsendipunkti. 5 1,2 0,6 0,0-0,6-1,2-1,8 kumulatiivne struktuurne positsioon (mln, skaala paremal) nominaalne eelarvepositsioon (% SKPst, skaala vasakul) struktuurne eelarvepositsioon (% SKPst, skaala vasakul) , Joonis 4. Valitsussektori nominaalne, struktuurne ja kumulatiivne struktuurne eelarvepositsioon Allikad: rahandusministeerium, eelarvenõukogu arvutused Koroonakriisist tingitud eriolukorra tõttu aktiveeriti aasta kevadest vabastusklauslid nii Euroopa Liidu kui ka Eesti eelarvereeglites. Kui tavaoludes tulnuks aastal eelarvepositsiooni parandamist jätkata, annab vabastusklausli rakendamine Eesti valitsusele võimaluse aasta eelarvepositsiooni kujundades korrigeerimismehhanismi nõudeid mitte arvestada. Rahandusministeeriumi kevadise majandusprognoosi järgi võib valitsussektori struktuurne eelarvepuudujääk (koos lisaeelarves tutvustatud majanduse abimeetmetega) sel aastal ulatuda üle 5% SKPst. Seega jätkub struktuurse eelarvepuudujäägi süvenemine veel ka aastal. Eelarvenõukogu hinnangul on oluline, et valitsus esitaks hiljemalt aasta sügisel riigirahanduse pikemaajalise vaate koos sammudega eelarvetasakaalu taastamiseks. 4 Hiljem on aasta struktuurse puudujäägi suurust täpsustatud. Seda on mõjutanud nii nominaalse eelarvepuudujäägi täpsustamine, SKP andmete revisjon ja sellest tulenev majandustsükli seisu ümberhindamine kui ka Eesti eelarvepositsiooni tsüklitundlikkuse ümberhindamine. 5 Eesti riigieelarve seadus ei kirjelda otseselt, mis saab juhul, kui parandussamm ei ole piisav. Kui aga sellises ulatuses kõrvalekalle Euroopa Komisjoni hinnangul ilmneks, võib sellele järgneda olulise kõrvalekalde menetlus (Significant Deviation Procedure). Selle raames määrab Euroopa Komisjon iga-aastase eelarvepositsiooni parandamise vajaduse ja jälgib hoolikalt selle täitmist. Kui liikmesriik nõudeid ei täida, võib menetlus lõppeda rahaliste sanktsioonidega. 8\n9 Kumulatiivne struktuurne positsioon Lisaks korrigeerimismehhanismile sisaldub Eesti eelarvereeglites kompenseerimismehhanism, mis käivitub siis, kui struktuurne tasakaal on pärast eelarvereeglite vastu eksimist uuesti saavutatud. Kompenseerimismehhanism nõuab, et möödunud aastate lubatust suurem struktuurne puudujääk kompenseeritakse tagantjärele samas ulatuses struktuurse ülejäägiga. Lubatust suurema puudujäägi üle peetakse arvestust kumulatiivse struktuurse positsiooni mõõdikuga, mis liidab kokku aastate jooksul kogunenud ülejäägid ja puudujäägid (vt tabel 3). Riigieelarve seaduse järgi pole puudujääk kumulatiivse positsiooni arvestuses lubatud, mistõttu tuleb pärast valitsussektori struktuurse tasakaalu saavutamist saavutada tasakaal ka kumulatiivse struktuurse positsiooni arvestuses. 6 Tabel 3. Kumulatiivne struktuurne positsioon aasta lõpu seisuga (mln eurodes) Kevadel fikseeritud hinnangu järgi Allikad: rahandusministeerium, eelarvenõukogu arvutused Valitsussektori kumulatiivne struktuurne positsioon laskus puudujääki juba aasta lõpus ja puudujääk on süvenenud selles ulatuses, kui suureks kujunes aasta struktuurne puudujääk. Kui lähtuda hinnangust, et struktuurne puudujääk oli aastal 1,9% SKPst, kasvas kumulatiivne struktuurne puudujääk aasta lõpuks umbes 700 miljoni euroni. Kehtiva eelarvereegli järgi tuleb see puudujääk hiljem kompenseerida nii, et struktuurne ülejääk oleks vähemalt 0,5% SKPst aastas. Kumulatiivne puudujääk süveneb ja kompenseerimise vajadus kasvab ka iga järgmise aastaga, kuni struktuurne eelarvepositsioon püsib struktuurses puudujäägis (v.a vabastusklausli ajal, eelduslikult). Kokkuvõte Kokkuvõttes oli aastal oodatust suuremas puudujäägis nii valitsussektori nominaalne kui ka struktuurne eelarvepositsioon aasta kevadise hinnangu järgi oli Eesti valitsussektori struktuurne puudujääk aastal 1,9% SKPst. Struktuurne eelarvepositsioon võrreldes aastaga ei paranenud aasta struktuurse puudujäägi ulatuses süvenes ka kumulatiivne struktuurne puudujääk, mis oli aasta lõpus 700 miljonit eurot. Eelarvenõukogu hinnangul ei täitnud valitsus aastaks seatud arvulist eelarve-eesmärki ega korrigeerimismehhanismi nõudeid, mis on vajalikud struktuurse tasakaalu taastamiseks. Lubatust suurem puudujääk aastal andis valitsusele võimaluse kavandada eelarvereegleid rikkumata struktuurne puudujääk ka aastal, kuna reeglid võimaldavad puudujäägi järkjärgulist vähendamist. Veel aasta sügisel arvati, et valitsussektor jääb aastal struktuursesse tasakaalu. Ehkki valitsus seadis uueks eesmärgiks struktuurset eelarvepositsiooni aastal 0,5 protsendipunkti võrra parandada (võrreldes eelmise aastaga) ja aasta sügisel koostatud rahandusministeeriumi prognoosi järgi see nõue ka minimaalselt täideti, on oodatust nõrgem nominaalne eelarvepositsioon ja muutunud majandustsükli hinnang toonud siiski kaasa kavandatust suurema struktuurse puudujäägi (1,2% asemel 1,9% SKPst). Kavandatust nõrgem struktuurne eelarvepositsioon on võtnud aset juba viimasel kahel aastal ja sellises ulatuses, et see on toonud kaasa eksimuse eelarvereegli nõuete vastu aasta kevadel, pärast lubatust suurema puudujäägi ilmnemist aastal ja korrigeerimismehhanismi käivitumist, andis valitsus teada kavatsusest kodumaist tasakaalureeglit muuta. Muudatuse eesmärk on loobuda eelarvereeglis sisalduvast kumulatiivse struktuurse eelarvepositsiooni arvestusest ja kompenseerimismehhanismist, mis kohustavad valitsust kavandama eelarveülejääke pärast struktuurse tasakaalu saavutamist aasta kevade seisuga ei ole riigieelarve seaduses sisalduvat eelarvereeglit veel muudetud. 9\n10 Eelarvenõukogu hinnangul on risk reeglite rikkumise vastu suurem, kui arvulised eelarve-eesmärgid on seatud reeglitega lubatud piiri peale. Ehkki eelarvenõukogu soovitas eelarvepositsiooni parandamist kavandada suurema sammuga kui 0,5 protsendipunkti aastas, seadis valitsus oma eesmärgiks täita miinimumnõuet ehk parandada eelarvepositsiooni täpselt 0,5% SKPst, jätmata varu prognoosi- ja mõõtmisvigadele. Ka sellegi paranduse tagamiseks vajalikud muudatused tehti alles aasta lõpu poole. Eelarvenõukogu on korduvalt soovitanud, et eelarve-eesmärke tuleks seada väikese varuga, et arvestada ebakindlusega majanduse tsüklilise seisu ja struktuurse eelarvepositsiooni hindamisel aastal ei olnud lõplikuks eesmärgiks seatud struktuurse puudujäägi suurus (1,2% SKPst) ka majandustsükli seisu arvestades eelarvenõukogu arvates põhjendatud. Eelarvenõukogu hinnangul on muret tekitav, et Eesti valitsussektori eelarvepositsioon on juba kolmel viimasel aastal olnud suures struktuurses puudujäägis ja eelarvereeglite nõuete vastu on eksitud kahel järjestikusel aastal. Lisaks püsib ebaselgus, millise kodumaise eelarvereegliga kavatseb valitsus pikemas ettevaates jätkata. Kehtiva eelarvereegli nõuete osalisest mittetäitmisest ja riigieelarve seaduse muutmise kavatsusest on valitsus juba eelnevalt teada andnud. Kuna aasta kevadel tegelevad riigid koroonakriisi põhjustatud majandusmõjude leevendamisega ja eelarvereeglite nõuded ajutiselt ei kehti, ei järgne korrigeerimismehhanismi nõuete mittetäitmisele aastal Eesti valitsusele sel aastal otseseid tagajärgi. Vabastusklausel lubab valitsusel ka sel aastal korrigeerimismehhanismi nõuetega mitte arvestada. Eelarvenõukogu hinnangul tuleb riigirahanduse olukorda ja järgmiste aastate eelarve-eesmärke põhjalikult analüüsida vahetu kriisi möödumisel, arvestades ka vabastusklauslite eeldatavat kehtivust. 10\n11 Eriteema. Eesti majanduse ilmakaart Selleks, et hinnata struktuurse tasakaalu reegli täitmist ja makromajandusprognoosis sisalduvat SKP lõhet, on eelarvenõukogul tarvilik analüüsida Eesti majandustsüklit. Lisaks tehnilisele SKP lõhe arvutusele jälgib eelarvenõukogu mitut lihtsamini mõõdetavat majandusnäitajat, mis annavad aimu majanduse tsüklilisest seisust. Selle analüüsi lõpptulemuse saab esitada n-ö ilmakaardi kujul (vt joonis 5), kus sinise tooni tumenemine tähistab majanduse jahtumist, oranži tooni tumenemine aga hoiatab ülekuumenemise eest. 7 Joonis 5. Eesti majanduse ilmakaart (I kv 2007 IV kv 2019) Allikad: Eurostat, konjunktuuriinstituut, statistikaamet, eelarvenõukogu arvutused Eesti aasta majanduskasv üllatas positiivselt ja viitab esialgsetel andmetel koguni ühe protsendipunkti võrra kiiremale kasvule, kui rahandusministeerium prognoosis aasta sügisel (3,3% asemel 4,3%). Samas näitab eelarvenõukogu koostatav Eesti majanduse ilmakaart aasta lõpus juba mõningast jahenemist aasta neljandas kvartalis on selgelt langenud hinnangud nõudlusele ja rakendatuse määrale tööstuses ning ka üleüldine majandususaldusindeks. Tegemist on pigem ettevaatavate majandusindikaatoritega, mille mõju jõuab reaalmajandusse üldjuhul viitajaga. Kuigi ka palgakasv neljandas kvartalis aeglustus, viitasid tööturu näitajad tervikuna aasta kokkuvõttes siiski majandustsükli tugevale seisule. Ilmakaardi koondhinnangu järgi jäi Eesti majandustsükli haripunkt aasta teise poolde ja aastat iseloomustas sellest haripunktist järkjärguline laskumine aastaks prognoosib rahandusministeerium sel kevadel juba kaheksaprotsendilist majanduslangust. 7 Ilmakaardi ülesehitusest loe lähemalt eelarvenõukogu aasta kevadel ilmunud arvamusest. 11


[quote="Алексей Александров" post_id=74642 time=1444035311 user_id=18257] Кага - http://sobory.ru/article/?object=36028 - 53.518622, 57.699795. [i]Внесено. Т-й[/i] [/quote]


TUGITOOL SELSEY NURIA PATCHWORK II, VALGE/HALL HIND | kaup24.ee\nTugitool Selsey Nuria Patchwork II, valge/hall\n€ 35099 € 439 00 *\nToote kirjeldus: Tugitool Selsey Nuria Patchwork II, valge/hall\nSeljaosa on kaetud pehme ja mugava gobelääniga;\nMõõdud: kõrgus - 100 cm, pikkus - 70 cm, sügavus - 65 cm;\nMugav tugitool on igas interjööris asendamatu ja see on suurepärane võimalus lõõgastuda pärast pikka pingelist tööpäeva. Tänu mitmekülgsele disainile kohaneb Nuria tugitool hõlpsalt magamistoa, elutoa, kontori keskkonnaga. Suure seljatoe ja originaalsete madalate käetugedega paistab see silma kõrge mugavuse poolest, samas kui dekoratiivne tikkimine ja stiilne alusvärv muudavad tugitooli stiilseks.\nMida lihtsam ja funktsionaalsem on mööbel, seda paremini sobitub see skandinaavia stiiliga. Kui unistate puhtast, avarast ja hubasest atmosfäärist, siis on just Tugitool Selsey Nuria Patchwork II, valge/hall üks parimatest valikutest.\nSelle materjali pikisuunalised niidid on paksemad, kuid haruldasemad kui koelõngal, seetõttu võib pealispinnal näha üsna märgatavaid värvi segunemisi, mis näevad välja kui lõiked. See annab nendele toodetele juurde unikaalsust. Lisaks peidab selline kirju muster paremini mustust, seega on Tugitool Selsey Nuria Patchwork II, valge/hall praktiline valik.\nÜldine informatsioon tootest: Tugitool Selsey Nuria Patchwork II, valge/hall\nSoovitame osta koos: Tugitool Selsey Nuria Patchwork II, valge/hall\nKüsimused ja vastused toote kohta: Tugitool Selsey Nuria Patchwork II, valge/hall\nTugitool Home4you Gustav, kollane , Tugitool Home4you Gustav, hall , Tugitool Home4you Gustav, beež värv , Tugitool Signal Meble Magnolia Velvet, roosa/tumepruun , Tugitool Signal Meble Magnolia Velvet, sinine/tumepruun , Tugitool Signal Meble Magnolia Velvet, roheline/tumepruun , Tugitool Signal Meble Magnolia Velvet, kollane/tumepruun , Tugitool Signal Meble Magnolia Velvet, hall/tumepruun , Tugitool Signal Meble Magnolia Velvet, roosa , Tugitool Signal Meble Magnolia Velvet, sinine , Tugitool Signal Meble Magnolia Velvet, roheline , Tugitool Signal Meble Magnolia Velvet, kollane , Tugitool Signal Meble Magnolia Velvet, hall , Kiiktool Selsey Nesta, roheline/must , Tugitool BRW Pasos, hall , Tugitool BRW Pasos, roosa , Tugitool BRW Casey, kreemikas , Tugitool BRW Casey, sinine , Tugitooli BRW Casey, kollane , Tugitool BRW Casey, hall , Tugitool BRW Clarc, roheline , Tugitool BRW Maks, roheline , Tugitool BRW Beira, roosa , Tugitool BRW Beira, roheline , Tugitool BRW Ania, pruun , Tugitool BRW Aradena, hall , Tugitool BRW Aradena, roheline , Kiiktool Balance 4, beež värv , Kiiktool Balance 4, roheline/must , Kiiktool Balance 4, kreem/must , Kiiktool Balance 4, must , Kiiktool Balance 76M, hall/must , Kiiktool Balance 4, tumesinine/must , Kiiktool Balance 5, roheline/must , Kiiktool tumbaga Balance 1, pruun , Kiiktool tumbaga Balance 1, kreem/pruun , Kiiktool tumbaga Balance 1, hall/pruun , Kiiktool tumbaga Balance 1, hall/must , Kiiktool tumbaga Balance 2, kreem/pruun , Kiiktool Balance 44, kreemjas , Kiiktool Balance 78, sinine/must , Kiiktool koos tumbaga Balance 68, tumesinine/must , Kiiktool tumbaga Balance 68, hall/pruun , Tugitool tumbaga Actona Alura, must , Kiiktool tumbaga Balance 78, pruun/must , Tugitoolvoodi Ola II 1FBK, hall , Tugitool Lesna, sinine , Tugitool Ashley Fresco DuraBlend-Antique, pruun , Tugitool Ashley Lanett-Barley, helepruun


Veel kord omandireformist ja sundüürnikest - Kesknädal\nAnto Raukas, Eesti Omanike Keskliidu volikogu esimees, Omandireformi riikliku komisjoni liige\nOmandireform lähtus igati õigest eesmärgist – tagastada õigusjärgsetele omanikele okupatsioonivõimude poolt ebaseaduslikult võõrandatud vara ja luua eeldused riigi majanduse kiireks arenguks ning rahva heaoluks. Kahjuks nii see ei toimunud ja tekitas tänini kestva rahvusliku ja isegi perekonnasisese vihavaenu. Reformiga tekitati uut ebaõiglust ja seda on raske lugeda õnnestunuks.\nReformi ebaõnnestumise põhjusi on palju, nimetagem neis vaid olulisemaid:\n1) Riik kui kohustatud reformiobjekt sisuliselt taandas ennast tema enda poolt algatatud olulisest reformist.\n2) Võimul olnud erakondadel oli maa- ja omandireformist erinev arusaam, mistõttu nende reformide strateegiat ja taktikat korduvalt muudeti.\n3) Reformide läbiviimine usaldati omavalitsustele, kus paljudes kohtades olid juhtivatel kohtadel reformidele vaenulikud ja ka ebaausad isikud, kes kasutasid neile sülle langenud võimalust isiklikuks rikastumiseks ning sõpradele ja sugulastele varade ümberkantimiseks.\n4) Nii omandi- kui ka maareformi seadust muudeti ja täiendati kümneid kordi, millega rikuti rahvusvahelises õiguspraktikas üldtunnustatud õigusjärgse ootuse printsiipi.\n5) Põhjendamatult laiendati pärijate ringi, viies selle absurdini. Seetõttu omandit paljudel juhtudel mitte ei tagastatud, vaid kingiti isikutele, kes sellest omandist polnud enne isegi teadlikud.\n6) Reforme viidi kohapeal läbi juhuslikult ja eri paikades erinevalt. Juriidiliselt halvasti ette valmistatud kohalikud spetsialistid ei suutnud (ja sageli ei tahtnud) logisevas seadustikus orienteeruda.\nTollase justiitsministri Paul Varuli juhitud õigusvastaselt võõrandatud vara tagastamise ja kompenseerimise keskkomisjon ei suutnud protsessi tasakaalustada ja ühtlustada ning andis ka ise välja seadusega vastuolus olevaid ja ebakompetentseid suuniseid. Kvoorumi puudumise tõttu olid tehtud otsused sageli õigustühised, mida on tänini varjatud.\nReformide algaastail tegutsenud reformiministri institutsioon oli liialt väike ja ei suutnud reforme vajalikult kureerida ning kohapealseid vigu ja omavoli vältida. Eesti kohtud näitasid maa- ja omandireformi läbiviimisel üles oma suutmatust lähtuda õigusest, õiglusest ja seadustest, tehes vastukäivaid otsuseid ning alludes täitevvõimu survele.\nÜks ebaõiglus asendus teisega\nKõiki maa- ja omandireformiga seotud isikuid ei saa loomulikult ebaaususes ja lihtsameelsuses süüdistada. Vajaka jäi ka juristide ja poliitikute kogemustest ja oskustest. Juba algusest peale programmeeriti Omandireformi aluste seadusse põhimõtteline viga, sest ühekorraga püüti lahendada erastamist, tagastamist, kompenseerimist, munitsipaliseerimist ja paljut muudki. On ilmselge, et nii keerulise probleemide ringi lahendamisele tulnuks asuda märksa läbimõeldumalt, mida tunnistavad hiljem seadusse viidud kümned parandused ja isegi põhimõttelised muudatused.\nSeadusega ei suudetud lahendada senise valdaja ja vara saaja suhteid, vara tagastamisel ei arvestatud sellel lasunud võlgu, arusaamatuks jäi väärtpaberite hüvitamine ja hoiuste mittehüvitamine, läbimõtlematult laiendati pärijate ringi ja konstrueeriti subjektiivne pärimise kord, mis tugevasti lõhestas ühiskonda. Selle tulemusena asendati üks ebaõiglus teisega, mille viljade “nautimist” jätkub Eestis veel aastakümneteks.\nÜheks kannatajate rühmaks on kahtlemata ka sundüürnikud, keda omanikud nimetasid eelisüürnikeks, sest nad elasid kuni 2004. aastani sümboolse üüri eest omanike pinnal ja sageli tagastasid omanikele eluruumid lagastatuna. Vaidlusalused ennesõjaaegsed luksuspinnad kuulusid aga eelkõige partei nomenklatuurile, kuhu tavaeestlastel polnud asja. Ja nende asutajad polnud vastavalt Eesti NSV elamukoodeksile mitte omanikud, vaid üürnikud.\nOmandireform on lõppenud\nRiigikogu poolt tehti 13. märtsil 1996 Euroopa Inimõiguste konventsiooni ratifitseerimisel reservatsioon, et omandireformi seadusi puudutavates küsimustes ei võta Eesti riik enesele kohustust juhinduda rahvusvahelisest õigusest. Öeldust tulenevalt on juriidiliselt raske nõuda ka üürnikele tehtud ebaõigluse kompenseerimist. Veelgi keerukam on asja bürokraatlik-tehniline probleem. Paljud sundüürnikud on surnud, paljud on saanud elamispinnalt lahkumise eest rahalist kompensatsiooni või saanud uue elamispinna, osa lihtsalt ei taha enam minevikuhaavu lahti kiskuda jne. Lisaks on siin tegu peamiselt Tallinna probleemiga, sest teistes omavalitsustes on sellele teemale juba ammu joon alla tõmmatud.\nLeppigem sellega, et omandireform on sisuliselt lõppenud ja selle tulemusi on raske muuta.\nMore : Anto Raukas, omandireform, sundüürnikud


Teisenda boe mõõtühikuks toe (Barrel naftaekvivalenti mõõtühikuks Tonn naftaekvivalenti)\nboe to toe\nBarrel naftaekvivalenti to Tonn naftaekvivalenti\nKui palju on Tonn naftaekvivalenti ühes Barrel naftaekvivalenti?\n1 Barrel naftaekvivalenti [boe] = 0,146 Tonn naftaekvivalenti [toe] - Mõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada Barrel naftaekvivalenti mõõtühikuks Tonn naftaekvivalenti teisendamiseks.\nTeisenda Barrel naftaekvivalenti mõõtühikuks Tonn naftaekvivalenti (boe mõõtühikuks toe):\nLõpuks vali ühik, millesse sa soovid väärtuse teisendada, näiteks 'Tonn naftaekvivalenti [toe]'.\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '892 Barrel naftaekvivalenti'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühenditnäiteks 'Barrel naftaekvivalenti' või 'boe'. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Naftaekvivalent'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Teisendatava väärtuse võib sisestada ka järgmiselt: '2 boe na toe' või '68 boe to toe' või '49 Barrel naftaekvivalenti -> Tonn naftaekvivalenti' või '85 boe = toe' või '77 Barrel naftaekvivalenti na toe' või '64 boe na Tonn naftaekvivalenti' või '81 Barrel naftaekvivalenti to Tonn naftaekvivalenti'. Selle alternatiivi puhul arvutab kalkulaator välja kohe, millisesse ühikusse algne väärtus teisendatakse. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(73 * 40) boe'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '892 Barrel naftaekvivalenti + 2676 Tonn naftaekvivalenti' või '86mm x 67cm x 4dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.


Kontakt - Jetmar OÜ\nKooli tn 8 Pärnu-Jaagupi alev, Põhja-Pärnumaa vald Pärnumaa 87201\nTel +372 513 3475\nReg. nr. 11183373\nJanno Semenov Juhatuse liige, tegevjuht\nTelefon 513 3475 E-post janno@jetmar.ee\nKady Kalvet Juhatuse liige\nTelefon 529 8357 E-post kady@jetmar.ee\nArdo Vakk Insener, projektijuht\nTelefon 5814 9150 E-post ardo@jetmar.ee\nJuriidiline aadress: Kooli 8, Pärnu-Jaagupi Pärnumaa 87201 | Tegevusaadress: Pae 4, Pärnu (Pae hoov) | e-post: info@jetmar.ee | telefon: +372 513 3475


Estee Lauder Cleansing gelee 150ml (UUS) (99530741) - Osta.ee\nState assets and enterprises (106)\nState enterprise (71)\nAntique items and artworks (18367)\nAntique furniture (3120)\nWatches, jewels, valuables (2567)\nGlass and porcelain (4832)\nVINTAGE FILIGRAANNE LIBLIKAPROSS\nAccessories and attachments (1466)\nNetwork equipment, servers (149)\nSound and show equipment (467)\nPhonograph records (5914)\nOther electronics (935)\nGame consoles (6173)\nStereo equipment (662)\nAmateur radio equipment (1206)\nAccessories and supplies (869)\nNintendi Wii Mini Red + Mario Kart ja 2 mängu\nSpare parts (5658)\nSpare parts and accessories for motorcycles (1412)\nWater craft (778)\nJewellery and valuables (12710)\nHair jewelry (36)\nLockets and charms (612)\nHobbies and leisure (18908)\nHorse and riding equipment (19)\nBicycles and hoverboards (1599)\nFishing equipment (1826)\nArts and crafts equipment (2811)\nHandicraft products (502)\nMusical accessories (91)\nTravel goods and hiking gear (1259)\nSports equipment (6811)\nE-sigarettes and water pipes (200)\nSewing equipment (364)\nJalgratas Tunturi .28 tolli Kasutatud.Korras.7 käiku.\nBeauty and health (8363)\nGarden and yard (4937)\nSeasonal goods (438)\nHouse chemicals (36)\nHome safety and security (188)\nHousehold linen (2768)\nKitchen goods (2764)\nCandles, holders (1034)\nLamps and mirrors (1679)\nOther household items (1655)\nCarpets and curtains (959)\nHousehold appliances (3050)\nKnitting and sewing machines (140)\nFood processors and other kitchen appliances (815)\nFridges and freezers (204)\nWashing machines and driers (167)\nShares and bonds (80)\nSoccer cards (622)\nCollecting accessories (659)\nTickets, lottery tickets (597)\nMaps, plans (251)\nCar models (1499)\nBadges, medals and orders (14621)\nSoviet goods (4982)\nBank notes (4469)\nPosters and autographs (178)\nPostcards until 1945 (4938)\nPostcards from 1945 (8195)\nPocket calendars (1235)\nMatch boxes (140)\nLabels and bottles (2895)\nPennants, emblems (1931)\nHaruldane 1 Kopikas 1925!!!\nSaksa wehrmacht Punase Risti ohvitser pistoda kortik dirk\nProducts for children (13893)\nHome & travel (535)\nElectric toys (630)\nBooks, newspapers (74182)\nHistory, culture (6491)\nConstruction, technology (1601)\nBiographies, memoirs (3214)\nEsotericism, religion (1772)\nEssays, documentaries (558)\nCinematography, theatre, plays (802)\nPhilosophy, logic (262)\nPhotography, film production (271)\nBelles lettres (18028)\nCalendars, notebooks (210)\nLanguage and literature (736)\nArt, architecture (1494)\nHandbooks and textbooks (2379)\nChildren's and Youth Literature (8117)\nEconomics, politics (1508)\nSoviet section (246)\nPsychology, psychiatry, education, self-help (2236)\nTravel guides, travelogues (1298)\nSports and exercise (895)\nDictionaries, encyclopaedias, glossaries (1028)\nWorks of science and popular science (679)\nHealth care (1585)\nPublications, issued before 1944 (4188)\nForeign-language literature (843)\nEstonian literature in exile (309)\nClothing and shoes (95023)\nWomen's clothing (41689)\nWomen's footwear (7532)\nMen's footwear (1254)\nGirls' clothing (10068)\nGirls' shoes (2434)\nBoys' shoes (2006)\nCarnival costumes (479)\nMobile phones (1022)\nMobile phone accessories (16821)\nSONY XPERIA Z2-varuosadeks,kordategemiseks\nSamsun GALAXY Core\nTools, machinery, cunstruction (10441)\nCar service and repairs equipment (918)\nElectric equipment (803)\nForestry vehicles and accessories (51)\nOther machinery and equipment (366)\nCarpentry equipment (413)\nAgricultural machines and accessories (212)\nHeating equipment (73)\nOffice and business supplies, services (1067)\nOffice furniture (87)\nXXX - Erotic goods (4261)\nErotic clothing (1393)\nFace care Women Beauty and health All categories ------------------------------ Tartu kunstioksjon Charity Bankruptcy estate State assets and enterprises Antique items and artworks Computers Audio/video Motors Jewellery and valuables Hobbies and leisure Beauty and health Real estate Home Household appliances Collecting Products for children Books, newspapers Clothing and shoes Telephones Tools, machinery, cunstruction Miscellaneous Office and business supplies, services XXX - Erotic goods -------------------- Eesti Disain -------------------- Otse Tegijalt -------------------- Forum -------------------- SUPPORT\nEye creams (24)\nFace mists (22)\nMicellar Foam Cleanser näopuhastusvaht 150 ml\nESTEE LAUDER Micro Essence 15ml.\nMineraale sisaldav pooride mask vaid 1.90€\nEstee Lauder Cleansing gelee 150ml (UUS)\nItem ID: 99530741\nItem ID: 99530741 Item condition: used Delivery time: 3 days\nSat 07.10.2017 20:00:00\nSat 04.11.2017 20:00:00\nDPD Pickup locker/parcel shop 1.85 EUR (XS)\nCriss_u100% / 953 / View other items of the seller


Endrizzi Piancastello Brut Rose Riserva 12,5%vol 0,75L - eDrinks\n> Vahuveinid>Itaalia>Endrizzi Piancastello Brut Rose Riserva 12,5%vol 0,75L\nViinamarjasort: Pinot Nero, Chardonnay\n36,64 € /l\nAroom: üldiselt intensiivne, esile tuleb maasikas, virsik, greip, kerge röstine noot.\nMaitse: värske ja karge. Tunda on maasikat, geipi, mineraalseid ja röstiseid noote.\nServeerimissoovitus: aperitiiv, mereannid, grillitud punane kala, lihasnäkid, valgehallitusjuustud.\nToote iseloomustus: esimene kääritamine toimub osaliselt “ barrique´s” ja roostevabast terasest mahutites. Vahuveini teine fermentatsioon pudelis kestab 48 kuud. Vahuveini “ Dosage” on viidud miinimumini, et säilitada veini naturaalset iseloomu.\n89/100 Gilbert & Gaillard 2015, Vintage 2008\n90/100 Gilbert & Gaillard 2015, Vintage 2009\n94/100 Falstaff 2020, Vintage 2014


Kodutud foorum - Teema: Seletuskiri Angelolt, miks eesti naised on ilusad:)\nKodutud.com » Suhted » Seletuskiri Angelolt, miks eesti naised on ilusad:)\nAutor: Teema: Seletuskiri Angelolt, miks eesti naised on ilusad:)\npostitatud 27.08.2007 kell 20:35\nSeletuskiri Angelolt, miks eesti naised on ilusad:)\n~~The best thing was that it cost me almost nothing to fuck 2 really great looking girls.~~So fuck whorehouses, saunas and striptease clubs, just flirt normal girls(who look like godesses)and believe you will enjoy it 3 times more......~~By the way i am planning to visit Tallin again in a very short time period.\npostitatud 27.08.2007 kell 20:38\n.... ta pole vist enne Tallinna visiteerimist mitu päeva naist saanud,või siis pole seda kunagi saanud,nagu üks siinne patsient....\npostitatud 27.08.2007 kell 21:13\nno seksiparadiisina eestit nagunii ju tuntakse.\npostitatud 27.08.2007 kell 22:10\nKes krt see Angelo on?Muig.Jutt tundub küll selline nagu oleks see meie tuntud nn. dj rayan angelos vm. ta on.\nMa ise arvan et tegelane ilmselt pole eesti alco hindadega kursis ja ei saanud arugi kui paari joogi arvele talle ka libu juurde pandi\nTo Pipilota:Mind huvitaks ka kus tuntakse eestit sexiparadiisina?USA-s? Seal vast ei tea keskmine inimene üldse et selline punkt kuskil on Kuskil euroopas?Ka kahtlen sügavalt.\npostitatud 28.08.2007 kell 08:35\n...kas Pipi unistab kodumaale tagasitulemisest ?\nViimane külastus: 15.04.2008\npostitatud 28.08.2007 kell 11:38\nHmm, ma juba lootsin et see välismaalaste tagaajamine hakkab eesti naistel üle minema. Paistab et siiski mitte. Eks litsakaid naisi oli, on ja jääb.\nBtw ... who the f..k is Angelo?\npostitatud 28.08.2007 kell 11:47\npalun tõlkige see ära ma ei saa midgi aru jumal jumal ma saan aint sellest aru ,et keegi oli purjus ja pani -se kellegile, mis siin iluga pistmist on?\npostitatud 28.08.2007 kell 11:49\nkust võtad,et tingimata ?\npostitatud 28.08.2007 kell 13:25\nEt jutt on kirja pandud, ei tähenda see veel seda, et tõele vastaks.\nVõibolla oli tüüp 3 päeva Eesti odavast alkost koomas ja nägi seiklusi sõbra ja kahe perfect 10 looking girliga unes\npostitatud 28.08.2007 kell 14:17\nNääd ma tean miks ma välismaalasi ei salli. Ole õnnelik, kui meeldis. Sinu jutust sai nii aru, et kui sinu pilt ei lähe kokku teiste omaga siis on maailmalõpp. Naudi pensionärina jõuad unistada. Mis puutub eesti tüdrukutesse siis sveitsis on palju hullemaid sa lihtsalt pole sattunud või oled nii töökas, et,.,...\npostitatud 28.08.2007 kell 14:27\ntundub et need on ainult ilusad kes kohe kätte annavad , teised ei ole niipalju siis ehk pistmist\npostitatud 28.08.2007 kell 14:28\naga järsku tüdruk pani talle ka sitakasse aga ta on arg ja ei julge seda välja öelda, sest see teeks temast hullema või samasuguse nagu tüdruk\npostitatud 28.08.2007 kell 14:38\nMiks peab selle kohta seletuskirja kirjutama? Keda huvitab mingi tobeda Angelo tobe seletus?\npostitatud 28.08.2007 kell 14:46\n...mind küll huvitab, ...... just selle tehniline teostus, kuidas see tüdruk talle ikkagi pani ....... olen nii harimatu sellel teemal !\npostitatud 28.08.2007 kell 14:57\nIsand Angelo (kes kurat see on) kirjeldab küll suhteliselt küündumatult omi seksikugemusi Tallinnas, aga kuhu jäi see seleturkirja osa, kust saaks teada, miks siis eesti naised on ilusad?\npostitatud 28.08.2007 kell 15:03\nsa katseta ikka ise järgi, mis see teiste jutt ikka tähendab\npostitatud 28.08.2007 kell 23:35\nEi mina täpselt tea. A kuna välismaalt, siis järelikult hea mees, möllab köögis, koristab tube, truu, ei joo, kantseldab lapsi jne\npostitatud 28.08.2007 kell 23:36\nKuna välismaalt tähendab automaatselt, et ta on hea mees?\npostitatud 29.08.2007 kell 08:06\nTean mehi kes ei ole üldse head ja on välismaalt!\npostitatud 29.08.2007 kell 08:19\npostitatud 29.08.2007 kell 09:31\njeerum, sattus kohalike litside võrku, kelle eesmärgiks ongi väismaalased korralikult läbitõmmata\npostitatud 29.08.2007 kell 11:04\nJube on lugeda selliseid asju. Osa minust jääb lootma, et see lihtsalt liialdus, teine osa teab et see on tõsi...\nTõesti milleks litsimajja minna kui on olemas Hollywood (eriti kui oled enamvähem normaalse välimusega välismaalane).\nOkei, kõik tüdrukud/naised, kes Hollywoodis käivad ei ole sellised, aga välismaalasel seal ikka väga kerge saak kätte saada.\nMind hakkas hoopis huvitama, et kuidas Eesti meestel seal jahtimine õnnestub?\npostitatud 29.08.2007 kell 11:32\nMa ei tea aga tundub, et see kokkuleppe küsimus ja pole kellegi asi kui kaks inimest end leiavad ning minu arvates oled sa välismaalane päris kiiksuga, et seda kõikidele sedasi kuulutad kui sul oli hea ja naisel oli hea teostasite enda fantaasiad. milles probleem. hakkad siin õigust ja kiitust litsakatele naistele avaldama siis mõtle kuidas su enda naine sellesse suhtuks kui saaks teada. sa oled ka ilus aseta ennast ka sellesse kaalukaussi siis minu arust pada sõimab katelt ühed mustad mõlemad madalalaubalisus teeb kurvaks\npostitatud 30.08.2007 kell 11:15\nSee on teada,et teatud tüüpi Eesti naised loodavad minna kohta kus muru rohelisem ja seetõttu lähevad ja teevad igasuguseid asju välismaalastega.\nKa see on teada,et osad mehed kelgivad nii...\npostitatud 30.08.2007 kell 11:42\nAga ma arvan, et tegemist on mõne turismifirma reklaammaterjaliga turistide meelitamiseks Eestisse\n22 päringut, mis võtsid aega 0.0159960 sekundit


Meeste ülikonnad | kaup24.ee\nMeeste ülikonna valimisel on valikud lõputud, kuna stiile, värvuseid ja materjale on lõputult. Kui olete plaaninud endale uue ülikonna soetada lähtuge eelkõige mugavusest. Ülikonnad on saadaval igas värvitoonis, mida võite endale ette kujutada. Enamik äriülikondi on mustad, hallid või tumesinised. Kuid tumepunane, pruun või valge ülikond võib sobida ideaalselt teile vähem ametlikel puhkudel. Heledama nahaga mehed näevad üldiselt tumedates ülikondades paremad välja, ning vastupidi tumedama nahaga mehed näevad heledates ülikondades üldiselt paremad välja. Mustad ülikonnad sobivad kõige paremini väga pidulike sündmuste jaoks, näiteks pidude jaoks. Särtsakamad ülikonnad mõneks tähtsamaks tähtpäevaks või spetsiaalseks peoks.\n950 € / kuus 25352 €\nMeeste ülikond Gianfranco Ferrė\nKaubamärk: Gianfranco Ferre\n800 € / kuus 21450 €\nMeeste ülikond Calvin Klein, hall\nRiiete suurus: 44\n700 € / kuus 18562 €\nMeeste ülikond Calvin Klein, must\nRiiete suurus: 54, 52, 50\nKaubamärk: Calvin Klein Jeans\n700 € / kuus 14348 €\nMeeste ülikond Calvin Klein, pruun\nTommy Hilfiger - TT0TT01263 71042 TT0TT01263_425-102\nMaterjal: Polüester, Viskoos, Vill\nVyriškas kostiumas 131109\n850 € / kuus 22725 € 30300 €\nÜlikond Tommy Hilfiger - TT0TT01261 53847 TT0TT01261_...\nRiiete suurus: 46, 48, 50, 52\n740 € / kuus 5599 € 8590 €\nKomplekt meestele „Golub“\nRiiete suurus: S, L, XL, XXL\nMeeste ülikond Calvin Klein\n800 € / kuus 16470 €\nMeeste ülikond Guess Marciano, must\nKaubamärk: Guess by Marciano\nRiiete suurus: 54\n710 € / kuus 18933 €\nMeeste ülikond Guess Marciano, roheline\nRiiete suurus: 52, 54, 56, 50\nTommy Hilfiger - TT0TT00837 71043 TT0TT00837_010-98\nRiiete suurus: 50, 98\nUuel aastal on meeste riided seotud vanemate trendide ümbervormistamise ja taasavastamisega. Raha investeeritakse ajatusse, kvaliteetsed rõivaesemed peavad moega sammu, kuid tihtipeale eelistatakse meeste moes kvaliteeti kvantiteedile. Tutvuge ka meeste moetrendidega 2020-2021 sügis-talve hooajal.\nMida kanda külalisena pulmas? Kui olete saanud suvise pulmakutse, on kindlasti üks esimesi mõtteid, mida selga panna. Kõigepealt lugege tähelepanelikult kutset – võib-olla on selles välja toodud riietuskood või vihje, mõni kindel värv. Kui mitte, siis tuleb olla leidlik ning arvestada mõnda lihtsat pulmariietuse üldreeglit. Neid Loe\nÜlikond on rõivaese, mis võiks kuuluda iga meesterahva garderoobi. Ülikond sobib nii igapäevaselt tööl kandmiseks kui ka pidulikemal juhtidel. Seega on olemas erinevat stiili ülikondi. Samuti on võimalik kombineerida ülikonna erinevaid osi muude riideesemetega, et lisada riietusele isikupära.\nMeeste ülikonnad on saadaval nii erinevates värvitoonides kui ka lõigetes. Selleks,et ülikond sobiks kandjale hästi ja oleks sobilik, tasub vaadata, et iga ülikonna osa sobiks kandjale. Ülikonnad on saadaval nii komplektidena kui eraldi pintsaku ja ülikonnapükstena.\nPintsakuid on saadaval erinevates stiilides ja lõigetes. Pintsakut valides peab jälgima, et see oleks kandja seljas paras. Õige pikkusega pintsaku servadest ulatub kandja sõrmedega kinni võtma. Samuti tasub jälgida laiust- külgedele ehk käeava juurde peab tekkima väike volt.\nPeale lõike tasub jälgida ka pintsaku kandmist Pinstaku kandmisel jäetakse alumine nööp alati lahti. Kui kannate vestiga ülikonda, võite jätta kõik nööbid lahti. Seoses nööpidega võib tekkida küsimus, mitu nööpi peab pintsakul olema. Enamasti on pintsakul 2 nööpi, pidulikemate sündmustele sobib ka ühe nööbiga pintsak.\nLisaks pintsakule on oluline valida ka õiged ülikonnapüksid. Püksid peavad pikkuse poolest ulatuma kingakontsani, kitsad püksid peavad katma pahkluu. Samuti ei tohiks olla näha soki äärt. Püsti seistes peaks alumine püksiäär jääma kingade kohale. Ülikonnapüksid peaksid olema parajad ka ilma püksirihmata\nKandes ülikonda, tasub tähelepanu pöörata ka muudele detailidele. Esimesena tasub vaadata lipsu, mis on õige pikkusega, kui katab püksirihma pandla. Püksirihm ja kingad peaksid olema sama tooni. Meeste pidulik ülikond peab olema hoolega läbi mõeldud, et seda kantakse õigesti ja vastavalt etiketile. Kindel valik on tume ülikond, mis sobib nii päevasele kui ka õhtusele üritusele.\nMiks osta ülikonnad meestele Kaup24 veebipoest?\nKaup24 veebipoest leiate meeste ülikonnad soodsalt. Samuti on meil erinevad variandid, kuidas ostetud kaup kätte saada- saate tellida oma ostu koju, postkontorisse või pakiautomaati. Kui soovite, võite ka oma ostudele ise järele tulla Tallinnas, Tartus, Narvas ja Pärnus.


Evelyn Sepp presidendi kõnest: 2018 ja ikka veel kainet ning arukat Eestit! - undefined - Eesti Päevaleht\nEesti olevik vajab inimene olemise oskust ja tulevik teadmistepõhist vundamenti.\nHead arutelukultuuri propageerib arvamusfestival Foto: Karli Saul\nEesti jaoks on kahtlemata käes päevad, mis ei unune: me oleme, elame, õitseme, loome, lõhume, õpetame, õpime, sünnime ja sureme. Eesti on 100 aastat vana ja kell 23.02 juba 27-ndat aastat järjest vaba. Me teeme maailma parimaid asju sõna otseses mõttes ja meid märgatakse. Vaid viimase nädala peale mõeldes – Paavo Järvi, Kristjan Järvi, Ott Tänak, Margus Kirt, Martin Järveoja, Tõnu Kaljuste, Anett Kontaveit jpt.\nSee edu ei ole aga muide juhuslik. Õnn ei ole pime ja see, mis selle Eestiks kokku seob, on kultuur.


Anne Leht | KOV VALIMISED 2021 Rapla vald\nKandideerin Rapla valla volikogu liikmeks, sest tahan oma teadmisi, oskusi ja omandatud kogemusi kasutada Rapla valla ja meie piirkonna arenguks. Tean millised on meie tänased väljakutsed ja probleemid ning olen jätkuvalt valmis nende probleemide lahendamiseks tööd tegema.\nOlen nii-öelda külausku ja pean oluliseks maapiirkondade harmoonilist ja terviklikku arengut. Pooldan kaasavat ja avatud juhtimist, kus igal valla kodanikul on võimalus olla kursis tema jaoks oluliste teemadega ja neis kaasa rääkida.\nArvan, et Rapla valla erinevate piirkondade inimesed peaksid tegema rohkem koostööd. Üks võimalus on kutsuda ellu Rapla valla külaelu ja piirkondliku arengu komisjoni, et arutada külade ja piirkondade esindajatega erinevaid piirkondi puudutavaid teemasid. See annaks tervikpildi kogu Rapla valla arengutest, samas annab selline volikogu komisjon kaalukama kaasarääkimise võimaluse külade esindajatele.\nKaasaegne kodulähedane kool ja lasteaed, teed, keskkond, noorsootöö, külaliikumine, targad töökohad ja ühistransport on kindlasti teemad, mis on minu jaoks prioriteetsed.\nTahan teha koostööd ja püüan igati toetada inimesi, kes vabatahtlikult korraldavad kohalikku elu. Nad on kohal talgutel, korraldavad erinevaid sündmusi, käivad huviringides, laulavad-tantsivad, esindavad oma kodukohta ja koduvalda. Selleks, et tagada külaelu jätkusuutlikkus ja nende särasilmsete eestvedajate silmis ei kustuks see säde püüan igati külaseltside, MTÜ-de ja külavanematega teha koostööd ja nende tegemisi toetada. Olen seisukohal, et külaelu ei tohiks olla projektipõhine, vaid planeeritud tegevus, mis tagaks kindlustunde tegijatele.\nMeist kõigist sõltub Rapla valla tulevik! Olgem aktiivsed oma mõtteid ja arvamusi jagama ja valikuid tegema!\nRapla Vallavalitsus, Raikküla piirkonna koordinaator Vaata Facebookist Kirjuta e-kiri +372 5258191\nDoris Lisett Rudnevs


Jaak Valge: Itaalia streik Eesti parlamendis on suunatud kodanike vastu - Uued Uudised\nEsilehele » Arvamus » Jaak Valge: Itaalia streik Eesti parlamendis on suunatud kodanike vastu\nJaak Valge: Itaalia streik Eesti parlamendis on suunatud kodanike vastu\nRiigikogu liige, ajaloolane Jaak Valge (EKRE) kirjutab oma Postimehes avaldatud arvamusloos, et parlamendi töö takistamine ehk obstruktsioon on olnud peamiselt opositsiooni ja äärmuslaste vahend juba 19. sajandist. Vastasrind on abielureferendumi eelnõule esitanud tuhandeid parandusettepanekuid. Nii suure hulga paranduste läbihääletamine ei ole ajaliselt parlamendile jõukohane, ähvardades pikema vältuse korral riigikogu töö totaalselt halvata.\nTegemist on obstruktsiooni ehk töö takistamisega niisuguste võtetega, mis jäävad vormiliselt reeglite piiridesse. Parlamendiobstruktsioon on sisult Itaalia streik (Sciopero bianco), kus töölised ei riku eeskirju, vaid vastupidi, täidavad neid väga aeglaselt töötades piinliku täpsusega, et tööandjat soovitud järeleandmistele sundida. Meditsiinilise terminina on obstruktsioon ka organite toimimise takistus.\nParlamendi töö takistamise meetodeid on mitu: pikkade kõnede pidamine, arvukate hääletuste esilekutsumine ja vaheaegade võtmine, lõpmatute protseduuriliste küsimuste tõstatamine vms. Parlamendiõiguse ekspert Joseph Bücker on eristanud kaht töötakistuse liiki: taktikaline ja põhimõtteline ehk põhiseadusliku korra vastane. Esimese puhul on eesmärk mõni kindel parlamendi otsus edasi lükata või ära jätta, teise puhul seadusandliku kogu või terve riigikorralduse õiguspärasuse demonstratiivne küsimärgistamine.\nObstruktsiooni on vähe võrdlevalt uuritud ja nende liikide eristamine pole alati selge. Samuti pole selge piir, kus sisuta sõnavõtmine ja parlamendi sundimine järjest ebaolulisi vormilisi küsimusi lahendama kasvab üle obstruktsiooniks.\nTöötakistust viljeleb tavaliselt parlamendis vähemusse jäänud poliitiline jõud, harvem aga ka parlamendi enamus, näiteks takistades teatud arutelusid ja hääletusi. Tegemist on parlamenditöö ühe osaga, aga siiski äärmusliku vahendiga, mida on viljelnud tihemini äärmuslased. Siinkohal on äärmuslust mõistetud autentses tähenduses, mitte tähenduseta sõimusõnana.\nEuroopa ilmselt kõige tuntum parlamendi töö takistaja on siiski olnud Iiri iseseisvuslane Charles Stewart Parnell (1846–1891), kes, juhtides Briti parlamendi alamkojas lootusetult väikest Iiri rahvuslaste fraktsiooni, püüdis pikkade, teemasse mittepuutuvate kõnedega sundida parlamenti Iirimaa autonoomiaküsimust käsitlema. Vastuseks muudeti Briti parlamendi protseduure, mis piirasid parlamendiliikmete võimalusi enamuse tahtele vastu seista.\n19. sajandi lõpust alates võtsid Lääne-Euroopa parlamentidesse jõudnud marksistid töötakistuse teatepulga kindlalt oma haardesse. Esialgu, kui marksistid lootsid end kehtestada rahumeelselt, demokraatlike reformidega, oli tegemist valdavalt taktikalise töötakistusega. Belgia sotsialistide juht Emile Vandervelde deklareeris, et töötakistus on vahend eesmärkide saavutamiseks, mitte parlamendi tasalülitamiseks, ja Saksa sotsialist Eduard Bernstein selgitas, et sotsialistlik parlamendipoliitika tunneb üksnes ad hoc-takistusi, mis on suunatud ühe meetme või seaduse vastu.\nPärast Esimest maailmasõda kujunesid marksismi eri harud lõplikult välja ning pöördusid ühtlasi teravasse omavahelisse kodusõtta. Sotsiaaldemokraadid tunnustasid üldjuhul endiselt parlamentarismi. Suure mõjujõu omandanud Moskva-meelsete kommunistide seisukohad ja teod olid aga (muide sarnaselt natsionaalsotsialistidega) parlamentarismi põhimõtteliselt eitaval alusel. Üsna loogiliselt, sest demokraatlikul teel, kodanike valiku tulemusena poleks neil olnud lootust ühiskonda kommunismiehitamisele suunata. Juba Kominterni teisel kongressil 1920. aasta suvel teatas Vladimir Lenin, et parlamentarismi vastu saab kõige tõhusamalt võidelda parlamendi liikmena, ning kutsus üles kasutama parlamentaarset võitlust parlamendi purustamiseks. Nikolai Buhharin soovitas aga kommunistidest Euroopa parlamentidesse kandideerijatele loosungit «Maha parlamentarism!». Kominterni teesides teatati, et kommunistlik parlamendiliige ei vastuta mitte oma valijate, vaid oma partei ees.\nEesti Vabariigi parlamenti valitud kommunistid järgisid kominterni juhiseid truult ning erinevalt mittekommunistlikest saadikutest, kes ka kasutasid mõnikord taktikalist töötakistust, eirasid parlamendi sisulist tööd põhimõtteliselt, kasutades parlamendi kõnetooli kommunistliku ideoloogia propageerimiseks.\nKommunistid ja kõik teised marksistide harud (Eestis veel ka sotsiaaldemokraatide ja kommunistide vahel paiknevad sotsiaalrevolutsionäärid) olid ka referendumite vastu. Sotsiaalrevolutsionäär, hilisem juunikommunist Johannes Semper deklareeris juba 1920. aastal Asutavas Kogus, et «kultuurilistes küsimustes ei saa mitte rahva enamus otsustada, vaid riik peab seda ise tegema». Tema parteikaaslane ja samuti hilisem juunikommunist Hans Kruus kinnitas Lenini jälgedes, et demokraatiat tuleb kasutada vaid demokraatia kukutamise abinõuna. 1922.–1923. aastal püüdsid marksistid takistada koolidesse vabatahtliku usuõpetuse sisseviimist ning rahvaalgatuse korras esilekutsutud referendumi toimumist vormiliste ettekäänetega, millel olid obstruktsiooni tunnused.\nToonane riigikogu kodukord oli praegusest kolm korda lühem, jättes rohkem võimalusi nii töö takistamiseks kui ka takistamise takistamiseks. Riigikogu liikme kõneaeg polnud ajaliselt piiratud, ent parlament võis kõnedele kehtestada kitsendusi, kui 2/3 kohalolevatest liikmetest oli selle poolt. Koosoleku juhataja võis kõnelejaid hoiatada teemast kõrvalekaldumise ja solvangute puhul ning kolmanda hoiatuse järel sõna ära võtta. Vajaduse korral võis ta kasutada politsei abi. Äärmuslikel juhtudel tegi ta riigikogule ettepaneku protseduurireeglite rikkuja kuni kümneks koosolekuks välja heita, mis ka juhul, kui seda pooldas 2/3 hääletanutest, toime pandi.\nKommunistid, keda oli demokraatliku Eesti parlamendi koosseisudes 5–10, võisid olla kohati väga tüütud ja nende nihilism muutis parlamendi töö keerulisemaks, ent teisalt konsolideerisid nad parlamenti, tuletades oma töötakistustega teistele parlamendiliikmetele, ka opositsioonisaadikutele pidevalt ja selgelt meelde, et peamine vastasseis ei ole opositsiooni ja koalitsiooni vahel, vaid nemad on nii opositsiooni, koalitsiooni, Eesti Vabariigi, demokraatia kui ka parlamentarismi tõelised vastased. Nad lobisesid pidevalt omavahel, sõimasid kolleege fašistideks ja vereimejateks ja kui said kõnetooli, siis nõudsid kõigi maksude kaotamist, sõjaväe demobiliseerimist, Kaitseliidu ja kaitsepolitsei likvideerimist ja kinnitasid, et kapitalism on ära mädanenud ning ammukski ei ole tulevikku iseseisval Eestil. Eduard Luts sai näiteks Eesti finantspoliitika arutelul 21. augustil 1924 sõna, kasutas seda kommunistliku propaganda tegemiseks ning lõpuks teatas Marxi teooriat Eesti oludesse paigutades, et Eesti riigi pankrot saabub siis, «kui viimased kullatükid maha müüdud ja viimased puujändrikud välismaale kupatatud». Luts valmistus edasi pikalt Nõukogude Liitu ülistama, aga riigikogu juhataja tegi talle kiiresti kolmanda märkuse. Kommunistlik lõbu oli selleks korraks läbi, Luts pidi minema kohale ning parlament võis asuda sisulisele tööle. Kuni järgmise, varsti saabunud juhtumini.\nTeise maailmasõja järel on töötakistust Euroopa parlamentides endiselt kasutatud, aga üldreegel näib olevat, et obstruktsiooni esineb harva riikides, kus ideoloogiline vastasseis on leebem, nagu näiteks Taanis, Norras ja Rootsis. Levinum on obstruktsioon Lõuna- ja Kesk- ning Ida-Euroopas.\nRiigikogu õigus- ja analüüsiosakond on töövenitamisi obstruktsioonina defineerinud vaid juhul, kui need on olnud seotud kindla eelnõu vastu olemisega. Nii on neid, st taktikalisi obstruktsioone võimalik tuvastada 15, millest pikim vältas 2012. aasta novembris-detsembris kolm nädalat, kui opositsioon nõudis rohkete muudatusettepanekute esitamise, arvukate sõnavõttude ja vaheaegade võtmisega elektriaktsiisi alandamist, õpetajate palgatõusu, ent oli koduomanike maamaksust vabastamise vastu.\nIseseisvuse taastamise järgsel ajal pole Eesti parlamendis põhimõttelist töötakistust seni viljeldud, ent meetodid, kuidas kommunistid tegid 1920. aastatel põhimõttelist obstruktsiooni, kattuvad nendega, mida osa sotsiaaldemokraatide ja reformierakondlaste saadikutest selles parlamendikoosseisus kasutab, et võimukoalitsioonile kohta kätte näidata. Need on protseduuriliste küsimuste pidev tõstatamine, samuti õelad, asjassepuutumatud ja sisult korduvad lühisõnavõtud, mis ei vii parlamendidiskussiooni kuidagi edasi, küll aga venitavad otsusteni jõudmist ja raiskavad tööaega. Sedalaadi töö takistamine ei pruugi olla isegi alati erakonna kokkulepitud poliitika, vaid tõukuda lihtsalt osa rahvasaadikute taltsutamatust edevusest, keda nende kaaslased korrale ei kutsu. Igatahes on tulemuseks parlamendikultuuri devalveerumine, mis õõnestab riigikogu mainet ühiskonnas ning õigustab kaudselt esinduskogu niigi väheseks jäänud otsustusjõu veel õhemaks lihvimist, otsuste jätmist valitsusele, kohtutele ja Eestist väljapoole.\nVõib karta, et uuel aastal algav abielureferendumi seadustava eelnõu keeruline ja parandusettepanekute prognoositavalt sisutu arutelu ei tee au opositsioonile ega parlamendile tervikuna, küll aga süvendab olukorda, mida pikema vaate järgi võiks pidada parlamentarismi kriisiks. Kui riigikogu on sunnitud kasutama kaugistungeid, siis paljundab see obstruktsionistide võimalusi veel, kuna kaugistungi protseduurireeglid pole korralikult välja kujunenud.\nVõimuliidu positsiooni tugevdab asjaolu, et kavandatav Itaalia streik on suunatud tööandja vastu, kuid riigikogu tööandja pole eraettevõtja, vaid riigi kodanikkond. Itaalia streik riigikogus on seega suunatud kodanike vastu. Eriti ilmselt nagu nüüd, kui marksistidele iseloomulikult blokeeritakse riigikogu poolt kodanikele otsustusõiguse andmist.\nKui töötakistus peaks aga kaua kestma ja halvama parlamendi töö tervikuna ning muutuma seega konkreetse eelnõu vastasusest ka parlamentarismi- ja demokraatiavastaseks, on võimuliit omalt poolt sunnitud muutma protseduurireegleid. Ehk tarvitama kirurgilist sekkumist. Nagu meditsiinilise obstruktsiooni korral, kui muud meetodid ei aita.


Eritoitumine | Piima- ja gluteenivaba röstsai Peaks saiajahu seguga\nRetseptid » Piima- ja gluteenivaba röstsai Peaks saiajahu seguga\nAvaldatud: 14. jaanuar 2016\n450 g (1 pk) gluteenivaba saiajahu segu Peaks Free From (riisijahu, maisitärklis, sojajahu, ksantaankummi, sool)\nMüüb Prisma ning vabatoit. ee\n20 g rapsiõli\nSoojenda sojapiim käesoojuseni.\nPane segamiskaussi soe sojapiim, murendatud presspärm, suhkur, (sool), muna, õli ja saiajahu segu. Sega tainakonksudega 5 min tugeval võimsusel.\nVala tainas küpsetusvormi ning silu pealt märja käega siledaks.\nLase soojas kohas kerkida 60 – 90 min.\nKüpseta 220 kraadi juures 15 min, seejärel vähenda kuumust (200 kraadi) ning jätka küpsetamist veel 15 – 20 min.\nPeale ahjust välja võtmist niisuta pealt veega ning lase vormis rätiku all jahtuda.\nPorgandimuffinid (gluteeni- ja piimavabad, vähese süsivesikute sisaldusega)


★★★ Kiirabi garaaž pöördus kaasaegse majja ★★★\nHooned, mis ehitati välja struktuurist, millel algselt oli täiesti erinev funktsioon, on alati huvitavad. Vaatamata muutustele, mis pidi tegema, et muuta ruum mugavaks eluruumiks, mõistavad need sageli, et loovus on enamiku projektide võti ja mõnikord annab meile ka ideid, mida saaksime oma kodudesse kohaneda. Täna leidsime selle väga huvitava kodu, mis oli varem kiirabi garaaž.\nSee koht, Rotterdamis, Hollandis, muutis endine kiirabibrigaat Doepel Strijkersi ja LEX Architectsi ilusaks koduks. Linnas asuvas kesklinnas on maja nüüd suurepärase ja väga mugavas ümbruses.\nSelle läheduses on park ja selle funktsiooni kasutamiseks on arhitektid asendanud suure klaasiga tagaseina. Nii moodustatakse pargi vahel väga tihe seos ning elanikud saavad seda imetleda ja nautida oma ilu oma kodu mugavusest.\nMaja on kaks tasandit. Ülemine korrus on polükarbonaatkonstruktsioon koos integreeritud LED-tuledega ja see sisaldab magamistoone. See asub otse köögi ja elutoa kohal. Maapealse taseme juures on väga heal oranžil värviline uppunud istekoht, mis muudab selle väljapaistvaks. Köök on väike ja osa selle uppunud ruumist, moodustades avatud plaani, kompaktsed ja minimalistlikud.


Haridusministeerium jagas kõige heldema käega kinke - Äripäev\nHaridusministeerium jagas kõige heldema käega kinke\nLiis Kängsepp 02. veebruar 2007, 00:00\nÜle poole haridusministeeriumi väljajagatud kingitustest moodustavad koolidele ja lasteaedadele saadetavad pakid raamatute ja DVDdega. Teine pool läheb rahvusvahelistel õpilasvõistlustel edukalt esinenud õpilastele ja nende juhendajate. Rahalisi preemiaid lisaks muule tunnustusele maksis haridusministeerium viimase poolaasta jooksul sellistel puhkudel 162 000 krooni.\n"Olümpiavõitjatele antakse sadu tuhandeid kroone, aga tegelikult need õpilased on ju samuti olümpiavõitjad," rääkis haridusministeeriumi haldustalituse juhataja Raivo Trummal. "Kui keegi võidab Hongkongis informaatikaolümpiaadil, kuhu on tulnud lapsi sajast riigist, kuldmedali, siis see on võimas asi," lisas Trummal.\nKaitseministeerium oma kingituste nimekirja eriti avaldada ei taha, viidates heale tavale. Tavalistel töökohtumistel ministeerium kingitusi ei tee ning kui on tarvis midagi kinkida, püütakse arvestada inimesega, kes asja endale saab. Kaitseväe parimatele sportlastele kinkis ministeerium jaanuari algul kvaliteetsed Tissot' kellad.\n"Mingeid asju on keeruline valmis osta," tunnistas ka rahandusministeeriumi suhtekorraldaja Annikky Lamp, et ministeeriumis mõeldakse sellele, et saajal oleks kingitusest rõõmu. "Kui Aivar Rehe lahkus maksuameti juhi kohalt, siis osteti talle eraldi kingitus. Ei oleks olnud sobilik võtta varust mälupulk ja see talle anda."\nUmbes poole välisministeeriumi kingikotist jagavad laiali Eesti välisesindused ning teine pool kulub Eestit külastanud erinevatele delegatsioonidele. Lisaks 692 000 kroonile jagatakse laiali ministeeriumi aastaraamatut, mille tegemine maksis 260 000 krooni.\nPõllumajandusministeerium keeldus küsimustele suuliselt vastamast ning palus esitada ametliku teabenõude, millele lubati vastata viie tööpäeva jooksul.\nToomas Mattson, riigikontrolli pressiesindaja\nRiigikontroll ei tegele eraldi ministeeriumide kingikulude auditeerimisega, sest tegu on marginaalsete kuludega. Me eeldame, et iga ministeerium lähtub raha kulutamisel, sealhulgas kingituste tegemisel, konkreetsest vajadusest ja mõistlikkuse põhimõttest.\nRohkemat sel teemal kommenteerida ei ole.\nKaja Pino, EMT pressiesindaja\nMeie jagame oma töötajatele kinke jõulude ajal, põhiline jõulukink on olnud pudel veini ja šokolaad. Suurem osa meie kingitusi kuulub n-ö nänni rubriiki - T-särgid, pastakad, õhupallid jne. Põhiosa lähebki asjade tegemisele, mis tükina on odavamad, aga teha tuleb palju.\nHaridusministeeriumi poolaasta eelarve jääb meie aastaeelarvele alla, aga me pole kunagi avalikustanud oma turunduseelarve suurust. Kindlaid kingitusi meil ei ole. Kui on vaja mõne teise ettevõtte sünnipäevale minna, siis tellitakse eraldi midagi.