Riigikogu ToimetisedEelmised numbridNr 10Jätkusuutlikkuse tagamine Eesti vanuripoliitikas\nTartu Ülikooli välismajanduse õppetooli doktorant, Euroopa Kolledži teadur\nJätkusuutlikkuse kontseptsioonist lähtuv Eesti vanuripoliitika analüüs näitab, et Eesti pensionisüsteem ei ole sotsiaalselt ja rahaliselt jätkusuutlik, sest ei taga pensionäride heaolu.\nJätkusuutlikkuse kontseptsioonile pandi alus juba 1960.-1970. aastail, kui otsiti võimalusi ökoloogiliste probleemide lahendamiseks ja kvaliteetse looduskeskkonna säilitamiseks tulevastele põlvedele. Põlvkondade vastutus ei puuduta ainult ökoloogiat, vaid on seotud kõigi eluvaldkondadega. Tänapäeva lähenemine riigi arengu jätkusuutlikkusele hõlmab ka vanuripoliitikat. Jätkusuutlikkusega seonduv on Eestile praegu eriti tähtis, sest Euroopa Liidu liikmeksolek tähendab majandusprotsesside tiheneva integratsiooni kõrval vajadust üle võtta euroopalikud sotsiaalsed väärtused, mis rõhutavad ühiskonna vastutust kõigi ühiskonnakihtide heaolu eest.\nEuroopa sotsiaalmudelit iseloomustatakse kui Euroopa ühiseid püüdlusi sotsiaalse õigluse poole täishõive, universaalse tervishoiuteenuste ja hariduse kättesaadavuse ning ulatusliku ja adekvaatse sotsiaalkindlustus- ja sotsiaalabisüsteemi abil (Choosing to… 2003). Tööhõive suurendamise kui peaeesmärgi kõrval rõhutatakse aktiivse vanuripoliitika rakendamise ning sotsiaalse tõrjutuse ja vaesuse vähendamise vajadust nn Lissaboni strateegias (Extracts from… 2003, 116-133). Vaesuse vähendamisele suunatud meetmeid eriti üksi elavate eakate naiste, paljulapseliste perede ja üksikvanemate puhul peetakse tähtsaks ka Euroopa Komisjoni 2004. a kevadel esitatud aruandes Lissaboni eesmärkide saavutamise kohta (Delivering Lisbon… 2004, 14). Seega võib ühiskonna vastutust vanurite heaolu eest pidada üheks Euroopa Liidu iseloomustavaks jooneks.\nJätkusuutlikkuse mõiste kujunemislugu\nEsimest korda selgitati jätkusuutlikkuse mõistet keskkonnaprobleemidega seoses 1987. aastal ÜRO-le esitatud nn Brundtlandi raportis “Meie ühine tulevik” (Our Common Future): jätkusuutlikkus on “arengutee, mis rahuldab praeguse põlvkonna vajadused ja püüdlused, seadmata ohtu tulevaste põlvkondade samasuguseid huve” (McCloskey 1999, 154; Tafel, Terk 2001, 151). Mainitud raport määrab ühiskonna jätkusuutliku arengu kolme peamise komponendi, keskkonnakaitse, majanduse arengu ja sotsiaalse võrdsuse. Seejuures lähtutakse nii ratsionaalse arengu (mõistliku kasutamise) põhimõttest kui ka õiglase jaotuse ja ressursside kontrollimise vajadusest (McCloskey 1999, 153). Esmatähtsaks peetakse põlvkondadevahelist (ja üksnes piiratud ulatuses põlvkonnasisest) õiglast ümberjaotust (ibid,154). Jätkusuutliku arengu temaatika leiab kajastamist ka Euroopa integratsiooni aluslepingutes (ühtses Euroopa aktis, Maastrichti lepingus ja Amsterdami lepingus eelkõige keskkonnakaitse puhul) ning Euroopa Liidu poliitika kujundamise protsessis. 1999. aastal Euroopa Ülemkogu Helsingi tippkohtumisel tehti ettepanek töötada Euroopa Liidu tasandil välja mitmesuguseid poliitikameetmeid hõlmav pikaajaline strateegia majandusliku, sotsiaalse ja keskkonnaalase jätkusuutlikkuse tagamiseks. 2001. aasta Lissaboni Ülemkogul esitas ministrite nõukogu Euroopa Liidu liikmesriikidele üleskutse töötada välja riikide jätkusuutliku arengu strateegiad (EU member state… 2004, 14). Riikide jätkusuutliku arengu strateegiates viidatakse vajadusele tagada igale indiviidile parem elukvaliteet ühiskonna sotsiaalse arengu toetamise kaudu (A better quality…1999).\nEuroopa heaoluriikides on ühiskonna sotsiaalset jätkusuutlikkust käsitletud sageli ainult majanduslikust aspektist – Euroopa Liidu liikmesriikide ulatuslike sotsiaalse kaitse süsteemide finantsilise jätkusuutlikkusega kaugemas perspektiivis. Käsitluste mitmekülgsust silmas pidades ei tohiks nii kitsa lähenemisega piirduda. Pigem tuleks ühiskonna jätkusuutlikku arengut vaadelda inimkesksena (Annist et al 2000, 54) ehk sihipäraselt suunatud arenguna, mis tagab sotsiaalse õigluse ja inimeste elukvaliteedi paranemise loodusvarade olemi ja ökosüsteemide talumisvõimega kooskõlas. Seega taotletakse täisväärtusliku ühiskonnaelu pikaajalist jätkumist nii praegusele kui ka tulevastele põlvedele.\nAnalüüsi aluseks heaolukäsitlus\nÜhiskonna sotsiaalse jätkusuutlikkuse analüüsi aluseks tuleb võtta klassikaline heaolukäsitlus. Ühiskonna kui terviku jätkusuutlikkust iseloomustab indiviidide jaotus heaolu taset mõõtvate objektiivsete kriteeriumide alusel:\nvaesuspiiri ületava sissetulekuga indiviidide osatähtsus,\ntäisväärtuslikuks eluks vajalike hüvedega varustatud inimeste osatähtsus,\nsissetulekute erinevus kõrgeima ja madalaima sissetulekute tasemega leibkondade vahel,\ntööpuuduse tase erinevates elanikkonna kihtides,\nsotsiaalsete ülekannete süsteemiga hõlmatud inimeste osatähtsus,\nindiviidide kaasatus ühiskonnaellu,\ninimeste jaotus tervislikku seisundit iseloomustavate näitajate alusel,\ntõenäosus langeda õnnetuse või kuriteo ohvriks jms.\nHeaolu nautivate inimeste suur osatähtsus iseloomustab ühiskonna kõrget jätkusuutlikkust, vastupidine olukord toob välja ühiskonna jätkusuutlikkust sotsiaalsest aspektist nõrgestavad tegurid. Samal ajal tuleb arvestada, et positiivsed muutused nimetatud objektiivsetes kriteeriumides loovad üksnes keskkonna sotsiaalselt jätkusuutlikuks arenguks. Ühiskonna kui terviku sotsiaalse koostoimimise võime ei sõltu ainult indiviidide jaotusest heaolu taseme järgi või selle dünaamikast, vaid väga tähtsad on ka inimeste hinnangud oma heaolu tasemele ja selle muutumisele. Seega iseloomustab ühiskonna sotsiaalset jätkusuutlikkust subjektiivsest aspektist oma heaolu ja selle muutustega rahul olevate inimeste osatähtsus, positiivse suhtumise ja tulevikuootustega inimeste osatähtsus ning mõjujõud ühiskonnas. Ühiskonna sotsiaalse jätkusuutlikkuse suurendamisel ei ole seega probleemiks ainult indiviidide heaolu piisava taseme või dünaamika kindlustamine, vaid ka selle saavutamine inimestes positiivset suhtumist esilekutsuvate meetoditega.\nSotsiaalse mõõtme osa euroliidus\nNii nagu jätkusuutlikkuse algkontseptsiooni väljatöötajad tegid vea, vastandades loodust inimesele, on ka liberaalse majanduspoliitika apologeedid nn sotsiaalseid ohte majanduse arengule rõhutades üle võtnud ühekülgse lähenemisviisi jätkusuutlikule arengule. Majandusel pole aga mingit sisulist tähendust ühiskonna sotsiaalsete vajaduste rahuldamiseta, mille nimel ta ongi õigustatud ressursse kasutama. Ometi ei ole Maailmapanga eestvedamisel tehtavates pensionireformides esiplaanile seatud mitte vanuripoliitika jätkusuutlikkust vanurite heaolu ja rahulolu kasvu kaudu, vaid esikohal on pensionisüsteemide finantsiline jätkusuutlikkus. Majanduslike vahendite sotsiaalsetest vajadustest ettepoole seadmine on näide arenguprobleemide vääritimõistmisest. Seetõttu käsitleme järgnevalt sotsiaalsete väärtuste rolli euroopaliku ühiskonna kujunemisel.\nMoodsate sotsiaalse kaitse süsteemide juured ulatuvad Saksamaale, kus riigikantsler Otto von Bismarck kehtestas 1870. aastail solidaarsusele ja sotsiaalkindlustuse põhimõttele tugineva ulatusliku hõivatute linnatööliste ning hiljem ka põllumajanduses toetuste süsteemi (Fitzpatrick 1999, 254). Euroopa lõimumisprotsessi algust 1940.-1950. aastail iseloomustatakse enamasti majanduslikele motiividele tugineva ühistegevusena. Siiski leidsid ka sotsiaalsed küsimused (eelkõige Prantsusmaa eestvedamisel) käsitlemist juba Rooma lepingute ettevalmistamisel 1955-1956 (Threlfall 2003, 122). Seega on sotsiaalsed väärtused olnud Euroopas ühiskonna arengu oluliseks koostisosaks juba eelmise sajandi keskpaigast.\nSotsiaalset lõimumist võib tänapäeva Euroopas käsitleda neljatasandilisena, kus eri valdkondi koordineeritakse erinevas ulatuses (vt tabelit), seejuures on sotsiaalset mõõdet tähtsustatud just viimaste aastate lõimumisprotsessis. Nii liidu liikmesriigid kui ka institutsioonid on tunnetanud vajadust sotsiaalse kaitse süsteemide moderniseerimise järele.\nTabel. Integratsiooni vormid sotsiaalses plaanis Euroopa Liidus\nIntegratsiooni vorm Protsess Näited\nÜhtlustamine Täielik integratsioon Euroopa Liidu tasandil ja pädevuses. Tööturg\nHarmoneerimine Õigusaktide harmoneerimine, nende rakendamise vormi valib liikmesriik ise. Töötervishoid ja tööohutus\nLähendamine Õigusaktide harmoneerimine üldisel tasandil; regulatsioonide eesmärk on liikmesriikide vaheliste erinevuste vähendamine. Töötingimused; tööaeg; töötaja kaitse\nKonvergents Regulatsioonid puuduvad, kuid rakendatakse selliseid poliitikaid, mis viivad ühesuguste tulemusteni. Miinimumsissetuleku garantiid, sotsiaalne kaasatus\nALLIKAS: Threlfall 2003, p 125.\nSotsiaalse arengu väärtustamine ühiskonna poolt kajastub ka otseselt sotsiaalsele kaitsele kulutatud vahendite suuruses. Euroopa Liidu liikmesriikides oli 2001. aastal sotsiaalse kaitse kulutuste tase (osakaaluna SKT-st) Euroopa Liidus keskmiselt 27,5% SKT-st (Eurostat Yearbook 2004, 111). Teiste arenenud riikidega (nt Ameerika Ühendriikide ja Jaapaniga) võrreldes on sotsiaalse kaitse kulutused Euroopa Liidus tunduvalt suuremad (vastavalt ligikaudu 15% ja 14% SKT-st) (International Reform Monitor). Arvestades ka sotsiaalse kaitse süsteemide ülesehitust ja ulatust enamikus Euroopa Liidu maades ning Euroopa riikide omavahelisi kokkuleppeid (parandatud ja täiendatud Euroopa sotsiaalharta, Euroopa sotsiaalkindlustuskoodeks, Amsterdami lepingu sotsiaalpeatükk jms), võib rääkida sotsiaalseid väärtusi hindavast Euroopa Liidust.\nVaesusrisk kummitab paljusid\nEuroopa Liidu ja Eesti võrdlemisel võib lähtuda üldlevinud seisukohast, et harilikult teevad kõrgema majandusliku arengutasemega riigid (kõrgem SKT per capita) rohkem kulutusi sotsiaalsele kaitsele. Pensionikulutuste tase (%-na SKT-st) on Eestis ligikaudu poole madalam kui keskmiselt Euroopa Liidu n-ö vanades liikmesriikides (vastavalt ligikaudu 7% ja 13% SKT-st) (Kubitza 2004, 2). Võrreldes Euroopa integratsiooni tuumikriikidega, kulutab madalama SKT tasemega (inimese kohta) Eesti vanaduspensionideks ka suhteliselt võetuna 1% vanaduspensionäride kohta oluliselt väiksema osa SKT-st (joonis 1). Erinevus arenenud riikidest on liialt suur. Eesti pensionikulude tase on võrreldav üksnes Iirimaa liberaalindividualistlikke põhimõtteid esindava sotsiaalse kaitse süsteemiga, kus riigi kulutused vanaduspensionideks on samuti väga väikesed. Pensionipoliitika sotsiaalse jätkusuutlikkuse võrdlemisel tuleb arvestada asjaoluga, et Iirimaa rahvastik on Euroopa nooremaid ning Iirimaal osalevad heaolu põlvkondadevahelises ümberjaotuses peale riigi traditsiooniliselt suurel määral teised institutsioonid (nt perekond, mittetulundusorganisatsioonid jms). Kuna Eestis elab enamik vanureid oma lastest eraldi ja mittetulundusühingute roll on tagasihoidlik, peaks eakatele adekvaatse elukvaliteedi tagamine olema eelkõige riigi ülesanne. Eestit Iirimaaga kõrvutades tuleks rõhutada ka seda, et Euroopa Komisjoni raportites Lissaboni eesmärgi saavutamise kohta on Iirimaa koos Lõuna-Euroopa maadega toodud välja kui kõrge vaesusriskiga riik (Delivering Lisbon… 2004, 14).\nJoonis 1. SKT per capita taseme ja vanaduspensionideks tehtavate kulutuste võrdlus Euroopa Liidu liikmesriikides 2001. aastal\n* suhteliselt, arvestades üle 60-aastaste osatähtsust kogurahvastikus. ALLIKAS: autorite arvutused Abramovici 2004; First Estimates… 2002 ; The GDP 2003 alusel.\nSotsiaalse dimensiooni vähene tähtsustamine Eestis ilmneb eriti selgelt võrdluses teiste siirderiikidega (Poola, Ungari ja Sloveenia). Eestis on kulutused sotsiaalkaitsele väiksemad, kui seda eeldaks riigi majandusliku arengu tase. Seejuures on nii pensionikulutused tervikuna kui ka kulutused vanaduspensionidele (osakaaludena SKT-st) viimaseil majandusliku tõusu aastail kahanenud (joonis 2).\nJoonis 2. Kulutused pensionidele ja vanaduspensionidele Eestis (osakaaluna SKT-st %-des) aastail 1991-2002\nALLIKAS: Sotsiaalministeeriumi… 2001; Sotsiaalsektor arvudes 2003, 56.\nPensionide ja palkade dünaamika analüüsist selgub, et Eestis on Euroopa Liidu partnerriikidest tunduvalt madalam ka pensioni asendusmäär (arvutatakse keskmise pensioni ja keskmise palga suhtena) (joonis 3), mis ulatub vaevu Euroopa sotsiaalkindlustuskoodeksis sätestatud miinimumtasemeni. Ehkki mõnede uurimuste kohaselt (Tiit jt 2004, 8) on üle 65-aastaste suhteline vaesusrisk Eestis väiksem kui teistes Euroopa Liidu liikmesriikides (tulenedes ühtlasest sissetulekute jaotusest eakate seas), elab 20% üksi elavatest pensionäridest sotsiaalministeeriumi hinnangul allpool vaesuspiiri ning 50% vaesusriskis (Sotsiaalministeeriumi… 2001). Vaesusriski kõrget taset kinnitab ka Eurostati uurimus, mille kohaselt 2001. aastal oli üldine vaesusrisk Eestis kõrgem Euroopa Liidu keskmisest tasemest nii enne kui ka pärast sotsiaalsete ülekannete süsteemi sekkumist (Eurostat Yearbook 2004, 101). Hinnangute erinevus tuleneb vaesusriski hindamise meetodite erinevusest.\nEesti pensionipoliitika mittejätkusuutlikkuse toob kõige selgemalt välja statistikaameti tehtud arvamusuuring leibkondade majandusliku toimetuleku kohta (Leibkonna elujärg 2002), mille kohaselt 78% küsitletud üksielavaist üle 60-aastastest ja 56% kahe pensionäriga leibkondadest suudavad majanduslikus mõttes toime tulla üksnes suurte raskustega. Majanduslikule kitsikusele lisanduvad tervislikud, psühholoogilised, informatsioonilised jms probleemid (Uibu 1999), seetõttu tuleb Eestis rääkida koguni eakate sotsiaalsest tõrjutusest.\nJoonis 3. Asendusmäärad Eestis aastail 1995-2002\nALLIKAS: Sotsiaalsektor arvudes 2003, 12.\nKuidas hinnata pensionireformi\nRiigi poolt tugevalt subsideeritud eelfinantseeritava komponendi sissetoomisega pensionisüsteemi valis Eesti nn atraktiivse võimaluse pensionisüsteemi muutmiseks (Siebert 2002, 13). Reformi tegid rahvusvaheliste majandusinstitutsioonide (eelkõige Maailmapanga) eestvedamisel uusparempoolse mõtteviisiga poliitilised jõud. Pensionifondide seaduse jõustumisega rakendus 1998. aasta 1. augustil pensionisüsteemi kolmas sammas – vabatahtlik kogumispension. 1. jaanuaril 1999 jõustus uus sotsiaalmaksuseadus. 1. aprillil 2000 jõustus uuendatud riikliku pensionikindlustuse seadus (nn esimene pensionisammas), millesse tehti uuendusi riikliku pensionikindlustuse seaduse uue redaktsiooniga 5. detsembrist 2001, seades pensioni suuruse sõltuvusse baasosast, staažiosakust ja sissetulekuosakust (mõnedes uurimustes kirjeldatud ka kui kindlustusosakut, mis aga oma olemuselt on käesoleva artikli autorite arvates eksitav).\nOluliste puudujääkide tõttu varasemates seadustes võeti 12. septembril 2001 vastu kogumispensionide seadus, mis jõustus 1. oktoobril 2001. Pensionisüsteemi teine sammas hakkas toimima 2002. aastast alates. Peale eelnimetatu reguleerivad Eesti pensionisüsteemi väljateenitud aastate pensioni seadus, soodustingimustel vanaduspensionide seadus, tagatisfondi seadus, tulumaksu seadus, investeerimisfondide seadus ja kaitseväeteenistuse seadus ning mitu määrust (Eesti Majanduse Teataja 2002, nr 4, kaasanne: Pensionid).\nPaljud kohalikud ja ka rahvusvahelised eksperdid on nimetanud Eesti pensionireformi edukaks, sest:\nkogumispensioniga ühinemine osutus kiireks ja ulatuslikuks (Põld 2003) – ligikaudu 61% hõivatud elanikkonnast on 1,5 aastaga ühinenud kohustusliku kogumispensioniskeemiga (autorite arvutused Raesaar 2003 alusel);\npensionisüsteemi reform on muutnud inimeste investeerimiskäitumist ajaloolise kogemuse puudumisest ning madalast elatustasemest hoolimata (Funded pension system… 2003);\nkogumispensioni sisseviimisel rakendati uudset nn maksudest finantseerimise võimalust (Lindeman 2004, 3) – töötav inimene kogub endale ise pensioni, makstes oma brutopalgast 2% pensionifondi, seejuures lisab riik sellele töötaja palgalt arvestatava 33%-lise sotsiaalmaksu arvel 4%;\nkogumispensioni rakendamisega seotud institutsioonide (Maksuamet, Eesti Väärtpaberikeskus jt) administratiivne suutlikkus Eestis oli teiste Balti riikide (Lindeman 2004, 12) ning Kesk- ja Ida-Euroopa riikidega võrreldes (Oorn 2002) kõrge.\nMitmel põhjusel ei tohiks aga pensionireformi edukuse hindamine tugineda pelgalt eespool toodud argumentidele.\nVastuollu võetud kohustustega\nEsiteks saab reformide edukust hinnata alles aastate pärast, kui pensionikorraldus hakkab tegelikult kujundama pensionäride elatustaset. Seejuures tuleb kindlasti arvestada nii ühiskonna ootusi tulevaste pensionide suhtes kui ka süsteemi võimet toime tulla võimalike riskidega.\nTeiseks ei ole nimetatud pensionireformi edukuse väljundid ühtinud ühiskonna ootustega pensionireformi suhtes – viimased on olnud suuresti seotud eakate elustandardi tõstmisega pensionide ostujõu suurendamise teel. Eelnev analüüs näitas, et kulutused vanaduspensionidele ja ka asendusmäärad on Eestis madalad. Lähima paarikümne aasta jooksul halvendab pensionireform eakate elujärge veelgi, sest teise pensionisambaga – mis hakkab pensionitasemele tunduvat mõju avaldama alles paarikümne aasta pärast – ühinenud isikud maksavad esimese samba katteks senisest 20% vähem ja ülemäära konservatiivselt konstrueeritud pensioniindeksi valem suunab väljamaksmiseks ca 50-75% pensionikassa sissetulekute juurdekasvust. Selline areng on otseselt tuletatav ka teoreetilistest käsitlustest. Teoreetiliselt võib eelfinantseeritav komponent isegi tagada kaugemas perspektiivis suurema tulu kui PAYG-skeem, kuid seda ainult vahepealse põlvkonna tulude ja tarbimise vähenemise arvel (Orszag, Stiglitz 1999, 14).\nPraegu kehtivale pensioniindeksi valemile toetuv riikliku pensioni ehk esimese samba prognoos Eestis (Tiit jt 2004, 67-68) toob välja pensionikulutuste vähenemise 6%-ni SKT-st keskpikas perspektiivis (aastaks 2020), 5%-ni SKT-st aastaks 2040 ja 4%-ni SKT-st pikas perspektiivis (aastaks 2060). Esimese samba tulude tase alaneb seejuures tunduvalt vähem: ca 6,8%-ni SKT-st aastaks 2020 ja stabiliseerub tasemel 6,3% SKT-st aastaks 2040. Seega soovitakse järjest suuremat osa (kuni 2,3% SKT-st 2060. aastal) pensionikassa laekumistest suunata reservi, mille vajalikkust pole millegagi põhjendatud.\nEt juba praegu balansseerib Eesti pensionitase Euroopa sotsiaalkindlustuskoodeksiga määratud alampiiril, siis satub Eesti vanuripoliitika paratamatult vastuollu koodeksi ratifitseerimisel võetud kohustustega. Sotsiaalkindlustuskoodeksiga määratud alampiir jääb saavutamata isegi siis, kui väljamakseteks suunatakse kogu esimese samba pensionikassasse laekuv summa, sest teise sambaga liitujate osatähtsuse kasv vähendab pidevalt laekumiste osatähtsust SKT-s ja järelikult ka pensioni asendusmäära. Aastani 2006 on vastuolu koodeksiga lahendatud valitsuskoalitsiooni poliitilise otsuse alusel toimuvate erakorraliste pensionitõusudega, mida võimaldab kogunenud pensionikassa reserv. Aastaks 2007 on reserv ammendatud ja pensioni koodeksiga määratud miinimumtaseme saavutamiseks tuleb riigieelarvest kaasata lisavahendeid, milleks pikaajalisi katteallikaid pole planeeritud.\nKolmandaks tagati Eestis kiire ühinemine teise pensionisambaga tugevate riigipoolsete stiimulitega. Kindlustatu ise maksab oma pensionikontole 2% palgast, millele riik lisab sotsiaalmaksu (s.t esimese pensionisamba) arvel kaks korda suurema summa. Näiliselt võtab riik teise sambaga ühinejalt kõik riskid ja lisab boonuse, mis koos kindlustusfondide aktiivse reklaamikampaaniaga tagaski kiire liitumise. Näiteks Lätis ja Leedus puudub riiklik boonus kohustusliku pensionisambaga ühinejatele ja ühinemistempo on tunduvalt aeglasem.\nNeljandaks kajastab Eesti ühiskonna tunduvalt pessimistlikumat suhtumist eelfinantseeritava komponendi kaasamisse pensionisüsteemi ilmekalt tõsiasi, et kuigi ka kolmanda (vabatahtliku) pensionikindlustuse puhul on riiklik stiimul suhteliselt tugev (tulumaksu arvel tagastatakse 26% sissemaksest), on sellega ühinenud ainult ca 10% töötavatest inimestest.\nViiendaks tuleb Eesti pensionireformi hinnates arvestada veel seda, et uues pensionisüsteemis väheneb märgatavalt põlvkonnasisene solidaarsus. Praegu on meil pensionitaseme varieeruvus tunduvalt väiksem kui vanades Euroopa Liidu liikmesriikides, ent Eesti pensionisüsteemi teise samba pensioni taseme määrab muudel võrdsetel asjaoludel täielikult inimese elu jooksul saadud sissetulekute kogusumma. Kuna sissetulekute diferents Eestis on Euroopa Liidu keskmisest tunduvalt suurem (Eurostat Yearbook 2004, 102), kujuneb ka kogutud pensioni taseme varieeruvus suuremaks. 1999. aastal sisse viidud pensioni sissetulekukomponendi aastakoefitsiendi tõttu sõltub sissetulekute tasemest üha enam ka esimese samba pensioni tase. Aastakoefitsient asendab varasemaid staažiaastaid ja sõltub konkreetse inimese sotsiaalmaksuga maksustatud aastapalga suhtest riigi keskmisse aastapalka. Solidaarselt võrdseks jäävad ainult pensioni baasosa ja rahvapension, mis moodustavad vastavalt alla kolmandiku või alla poole esimese samba pensioni keskmisest tasemest. Miinimumpalga lähedasel tasemel palka saavate töötajate suure osakaalu tõttu suudab järjest suurem osa inimestest välja teenida ainult rahvapensioni, seetõttu langeb järjest suurem osa pensionäre vaesusse või vaesuse piirile.\nKuuendaks ei paku mitmesambaline pensionisüsteem lahendusi ka Eesti jätkusuutliku arengu ees seisvale tõsisele demograafilisele väljakutsele – rahvastiku vananemisele. Eesti sotsiaalministeeriumi andmeil oli 2003. aastal 32,1% kogurahvastikust (435 377 inimest) pensionieelses vanuses 40-64 aastat. Seega on neid ligikaudu 1,5 korda rohkem kui praegusi vanaduspensionäre. Probleem on keeruline sündimuse määra tsükliliste arengute tõttu – sündimuse määra langus 1990. aastail genereerib lisasurvet pensionisüsteemi jätkusuutlikkusele juba 2010. aastaks. Järgmise 15-20 aasta perspektiivis järgib Eesti seega sarnaselt teiste Euroopa Liidu liikmesriikidega rahvastiku vananemise trende. Euroopa Liidus tervikuna hinnatakse vanaduspensionäride osakaalu suurenevat 16%-lt 2000. aasta kogurahvastikust 21%-le 2020. aastaks ja 28%-ni 2050. aastaks (Demographic… 2001, 4; Legros 2001, 24). Eestis tõuseb hinnangute kohaselt vanaduspensionäride osakaal kogurahvastikus 2030. aastaks 25%-ni (Tulva, Kiis 2001, 2). Rahvusvaheliselt tunnustatud ekspertide arvamuste kohaselt (Barr 2002; McGillivray 2000; Augusztinovics 2002, 26) ei ole aga eelfinantseeritava komponendi rakendamine rahvastiku vananemisest tulenevate probleemide lahenduseks. Ehkki välditakse PAYG-skeemile omaseid probleeme, ilmnevad ohud eelkõige investeeringute tulususe vähenemise tõttu, kui pakkumine finantsturgudel suureneb.\nEt Eesti pensionireformi tulemusena kujunev pensioni tase ei võimalda kindlustada pensionäride enamiku heaolu Euroopa sotsiaalkindlustuskoodeksiga määratud minimaalsel tasemel, koodeksi tingimustele vastava pensioni maksmiseks pole aga kavandatud finantskatet, tuleb pensionireform tunnistada nii sotsiaalselt kui ka rahaliselt mittejätkusuutlikuks.\nSotsiaalne õiglus peegeldab küpsust\nEesti pensionisüsteemi sotsiaalse jätkusuutlikkuse tagamiseks tuleb vaieldamatult saavutada pensionide ostujõu ennakkasv keskmise palga suhtes. Samal ajal ei seondu vanurite probleemid Eesti ühiskonnas üksnes pensionide vähese ostujõuga, vaid nad on ulatuslikumad. Sissetulekute ebavõrdsuse suurenemise kõrval tuleks tähelepanu pöörata süvenevale sotsiaalsele tõrjutusele. Eestis on tegemist valitseva uusliberaalse mõtteviisi poolt kujundatud negatiivse suhtumisega eakatesse ühiskonnas tervikuna, sest majandus- ja sotsiaalsfääri käsitletakse üksteisega konkureerivatena. Selles mõttes ei paku kolmesambalise pensionisüsteemi rakendamine eakate elujärjega seotud probleemidele lahendust. Lähtuda tuleks euroopalikest väärtustest, mille kohaselt sotsiaalne õiglus peegeldab ühelt poolt Eesti ühiskonna sotsiaalset küpsust ja eetilisust ning teisest küljest kindlustab ka majandusarengu jätkusuutlikkuse.\nRakendades jätkusuutlikkuse käsitlust riigi vanuripoliitika kujundamisel, peaks vanuripoliitika keskne eesmärk olema vanurite heaolu ja rahulolu tagamine. Selle saavutamiseks ei piisa ainult majanduslikest vahenditest, vaid hõlmata tuleb ka sotsiaalseid, kultuurilisi, juriidilisi, meditsiinilisi jms meetmeid. Seejuures tuleks näha eelkõige olulisi sotsiaal-, majandus- ja tööpoliitika seoseid. Majanduskasvuga võrreldes väärtustatakse sotsiaalsfääri vähe, seepärast tuleks Eestis tähelepanu pöörata Euroopa sotsiaalmudeli moderniseerimisel aluseks olevale käsitlusele sotsiaalpoliitikast kui tootlikust tegurist, mitte ressursside raiskajast (Social Policy Agenda 2000, 6-7). Sihipärane sotsiaalsete ülekannete süsteem ei ole seega niivõrd tulude ümberjaotus põlvkondade ja sotsiaalsete gruppide vahel, kuivõrd vahend aitamaks muuta majandus dünaamilisemaks eesmärgipärase sotsiaalse kaitse abil ning kvaliteetsema tööjõu ettevalmistamise teel. Sotsiaalpoliitikat tuleks sealjuures toetada ka stabiilse majanduskeskkonna loomisega, kvaliteetse hariduspoliitikaga ja paindlike ümberõppe võimalustega. Ühiskonna suhtumist eakatesse saaks muuta ka nn aktiivse vananemise käsitluse senisest suurema teadvustamisega.\nA better quality of life: a strategy for sustainable development for the United Kingdom. (1999). The UK Government. – http://www.sustainabledevelopment.gov.uk/uk_strategy/content.htm.\nAbramovici, G. (2004). Social Protection in Europe. – Statistics in Focus. Theme 3-6. – http://epp.eurostat.cec.eu.int/cache/ITY_OFFPUB/KS-NK-04-006/EN/KS-NK-04-006-EN.PDF.\nAnnist, A., Jüssi, M., Post, R., Oja, A. (2000). Säästva arengu sõnaseletusi. Tallinn: SEI-Tallinn.\nAugusztinovics, M. (2002). Issues in Pension System Design. – International Social Security Review, vol 55, no 1, pp 21-35.\nBarr, N. (2002). Reforming Pensions: Myths, Truths and Policy Choices. – International Social Security Review, vol 55, no 2, pp 3-36.\nChoosing to include: Social Policy in Europe three years after Lisbon (2003). Paper for the annual evaluation of the Lisbon Strategy at the Spring Council. Solidar, 21.03.99.\nDelivering Lisbon: Reforms for the Enlarged Union. Report from the Commission to the Spring European Council. COM (2004) 29 final/2.\nDemographic Consequences for the EU of the Accession of Twelve Candidate Countries (2001). – Statistics in Focus. Population and Social Conditions, no 1.\nEesti Majanduse Teataja (2002), nr 4, kaasanne: Pensionid.\nEU member state experiences with sustainable development indicators. Final report to Eurostat remitted by ECOTEC in November 2002 in the framework of the Sustainable Development Indicator (SDI) project (2004). – Working Papers. Eurostat, no 8.\nEurostat Yearbook 2004. The statistical guide to Europe. Data 1992-2002. Chapter 2: People in Europe. – http://epp.eurostat.cec.eu.int/pls/portal/docs/PAGE/PGP_DS_YEARBOOK/PGE_DS_YEARBOOK_03/TAB1457139/KS-CD-04-001-EN-N_PART2.PDF.\nExtracts from Presidency Conclusions on the Lisbon Strategy by Theme. European Councils: Lisbon to Brussels. 2003, december. – http://europa.eu.int/comm/lisbon_strategy/pdf/thematic_lisbon_conclusions_1003_en.pdf.\nFitzpatrick, T. (1999). Cash Transfers. – J. Baldock, N. Manning, S. Miller, S. Vickerstaff. Social Policy. New York: Oxford University Press, pp 253-284.\nFunded pension system flies high. Estonian Securities Market (2003). – http://www.pensionikeskus.ee/?id=1672. (6.05.2004).\nInternational Reform Monitor. – http://reform-monitor.org/cgi-bin/\nKubitza, A. (2004). Pensions in Europe: Expenditures and Benefitiaries. – Statistics in Focus. Population and Social Conditions. Eurostat, no 8. – http://epp.eurostat.cec.eu.int/cache/ITY_OFFPUB/KS-NK-04-008/EN/KS-NK-04-008-EN.PDF.\nLegros, F. (2001). Social Policy. – International Reform Monitor. October, no 5, pp 9-34. – http://reform-monitor.org/cgi-bin/\nLeibkonna elujärg (2002). Eesti Statistikaamet.\nLindeman, D. C. (2004). Review of Recent Pension Reforms in the Baltic Region. – Private Pensions Series Pension Refom in the Baltic Countries, no 5. OECD.\nMcCloskey, M. (1999). The Emperor Has No Clothes: The Conundrum of Sustainable Development. – Duke Environmental Law and Policy Forum, vol 9, pp 152-159.\nMcGillivray, W. (2000). Pension Reform: Where Are We Now? – International Social Security Review, vol 53, no 1, pp 3-10.\nOorn, K. (2002). Eesti pensionisüsteem väldib teistes riikides tehtud vigu. – Eesti Päevaleht, 24. okt.\nOrszag, P. R., Stiglitz, J. E. (1999). Rethinking Pension Reform: Ten Myths about Social Security Systems. The World Bank..\nPõld, P. (2003). Eesti pensionireform tuli, nägi ja võitis. – Äripäev, 4. nov. – http://www.pensionikeskus.ee/?id=2174.\nRaesaar, K. (2003). 351 164 people have joined the funded pension system. – http://www.pensionikeskus.ee (11.11.2004).\nSiebert, H. (2002). Introduction: A European Perspective. – Social Security Pension Reform in Europe. Ed by M. Feldstein, H. Siebert. Chicago, London: The University of Chicago Press, pp 9-17.\nSocial Policy Agenda. Communication from the Commission to the Council, the European Parliament, the Economic and Social Committee and the Committee of the Regions. COM(2000) 379 final, Brussels, 28.06.\nSotsiaalministeeriumi haldusala arvudes 2001 (2001). EV Sotsiaalministeerium.\nSotsiaalsektor arvudes 2003. Tallinn: EV Sotsiaalministeerium.\nStatistika andmebaas. Eesti Statistikaamet. Põhilised sotsiaal- ja majandusnäitajad: lingid Majandus, Rahvastik, Sotsiaalelu ning Riiklik pensionikindlustus. – http://www.stat.ee/.\nTafel, K., Terk, E. (2001). Jätkusuutlik areng. Teoreetilised ja praktilised dilemmad. Teoreetiline abimaterjal arengustrateegiale Säästev Eesti 21.\nThrelfall, M. (2003). European Social Integration: Harmonization, Convergence and Single Social Areas. – Journal of European Social Policy, no 13 (2), pp 122-139.\nTiit, E.-M., Leppik, L., Võrk, A., Leetmaa, R. (2004). Euroopa Liidu ühiste pensionieesmärkide mõju Eesti pensionisüsteemile. Tallinn: Poliitikauuringute Keskus PRAXIS. – http://www.sm.ee/est/HtmlPages/pensioniuurimus_2004/$file/pensioniuurimus_2004.pdf.\nTulva, T., Kiis, A. (2001). Vananemine Eestis: Eakate toimetulek ja teenuste vajadus. Tallinn. – http://www.parnu.ee/raulpage/koolitus/vananemine.html.\nUibu, J. (1999). Vanurid Eesti ühiskonnas – rahvastikupoliitilised seisukohad. Ettekanne sotsiaalministeeriumi ja Soome-Eesti Seltside Liidu poolt korraldatud seminaril “Elujõud” 12. novembril 1999 Eesti Haldusjuhtimise Instituudis. – http://www.terramariana.ee/yk-seenior-vanur.htm.


ETIS - Ülevaade superkondensaatorite konstruktsioonidest ja kondensaatorites kasutatavatest materjalidest\nÜlevaade superkondensaatorite konstruktsioonidest ja kondensaatorites kasutatavatest materjalidest\n"Muu" projekt Lep14013\nLep14013 "Ülevaade superkondensaatorite konstruktsioonidest ja kondensaatorites kasutatavatest materjalidest (1.02.2014−31.03.2014)", Irina Hussainova, Tallinna Tehnikaülikool, Tallinna Tehnikaülikool, Mehaanikateaduskond, Materjalitehnika instituut, Metallide tehnoloogia õppetool.\nOverview on possibility of supercapacitors design and development\nTallinna Tehnikaülikool partner 01.02.2014−31.03.2014\nTallinna Tehnikaülikool, Mehaanikateaduskond, Materjalitehnika instituut, Metallide tehnoloogia õppetool partner 01.02.2014−31.03.2014\nTIMAN LABORATORIES OÜ\n01.02.2014−31.03.2014 4 000,00 EUR\nProjekt on suunatud tööpõhimõttele, konstruktsioonile ja kasutatud superkondensaatorites süsinik-materjalidele. Eksperementaalselt on saadud nanokomposiit. Sünteesitud komposiit on nanodimensionaalne, juhtiv, poorne ja äärmiselt anisotroopne materjal. Uus komposiit on sünteesitud, kasutades CVD meetodit. Teiste sõnadega, unikaalsed alumiiniumoksiidi nanofiibrid on kaetud erineva süsiniku kogusega ehk grafeeni kihtide arvuga. Geomeetria poolest on nanofiibrid ideaalsed: läbimõõt 7 nm, pikkus sentimeetrites ja kihtide vahemaa umbes 20 nm. Süsinikuga katmine annab piisava juhtivuse ja märguvuse, et võrrelda neid elektrolüütidega, mida on kasutatud süsiniku põhjal valmistatud superkondensaatorites. Seega, uuel materjalil on suur potentsiaal olla tõhusalt kasutatud elektrilistes rakendustes nagu näiteks superkondensaator, akud või kütuseelemendid.\nIn this project the focus was on the working principals, construction and carbon materials used in supercapacitors. With this in mind, experimentally was obtained new nanocomposite material. The composite is nanodimensional, conductive, porous and strongly anisotropic material. It was manufactured implementing conventional chemical vapour deposition (CVD) technique. In details, the unique alumina nanofibers were covered with different amounts of carbon or in other words layers of graphene. Dimentions and geometry of alumina nanofibers are perfect: 7 nm in diameter, centimeters in length and the distance between fibers is about 20 nm. Covering with carbon provides conductivity and wettability to known electrolytes used in carbon based supercapacitor (electric double layer capacitors). Thus, new material has a great potential to be effectively used in electric applications, like supercapacitors, batteries, fuel cells etc.


Tööandjad: lähitulevik leevendust ei too - Äripäev\nTööandjad: lähitulevik leevendust ei too\n01. juuni 2009, 16:57\nEesti Tööandjate Keskliidu värske küsitluse\nandmetel arvavad ettevõtjad, et lähitulevikus olulisi muutusi paremuse poole ei\ntule. Globaalne majanduskeskkond on küll stabiliseerumas, kuid Eesti\nVastavalt aprillis läbi viidud Eesti Tööandjate Keskliidu kvartaliküsitluse tulemustele ei näe Eesti tööandjad oma ärivaldkonnas lähitulevikus olulisi muutusi paremuse poole, teatas liit. Pooled vastanutest leidsid, et tegutsemistingimused nende tegevusalal kuue kuu jooksul pigem halvenevad ning viiendik kardab, et olukord on poole aasta pärast oluliselt halvem kui täna. Ligi viiendik vastanutest leidis aga, et olukord jääb samaks ja 14,7 protsenti nägi oma valdkonnas tegevustingimuste mõningast paranemist.\nOtsustusvõimetu valitsus halvendab majandust\nVastanud nägid peamise probleemina Eesti majanduse jahtumist ja globaalse majanduskeskkonna mõjusid, kuid tõstsid esile ka valitsuse majanduspoliitikat ja kõrgeid tööjõukulusid. Nii tõid kokku 71 protsenti vastanutest valitsuse majanduspoliitika esile kui probleemi, sealhulgas 42 protsenti leidis, et valitsuse tegevus on kas suur või väga suur probleem. Lahtiseletatult mainisid ettevõtjad probleemina valitsuse aeglast reageerimist majanduslangusele, maksupoliitikat ja selgusetust tuleviku osas. Mainiti ka vähest riiklikku tuge ettevõtjatele ja krooni kõrget kurssi.\nTööjõukuludega on suuremal või vähemal määral probleeme 65 protsendil vastanutest, tõsiselt teevad need muret 34 protsendile. Pankade laenupoliitikat nägi probleemina 41 protsenti vastanutest, kuid suure või väga suure probleemina 23 protsenti.\nPalk vähenes keskmiselt 14%\nMajanduslangusega toimetulekuks on tööandjate keskliidu liikmed küsitluse kohaselt vähendanud oma palgafondi keskmiselt 14,1 protsendi võrra ja töötajate arvu keskmiselt 9 protsendi võrra.\nKokku osales küsitluses 191 vastajat tööandjate keskliidu alaliitudesse kuuluvatest ettevõtetest. Enim vastanuid oli transpordi, ehituse ja kinnisvara, tööstus- ja teenidusettevõtetest. Küsitlus oli esimene omalaadne. Tööandjate keskliit jätkab oma liikmete kvartaliküsitlust, et saada rohkem infot otse ettevõtjatelt ja erinevate ärivaldkondade arenguid kiiremini märgata.\nKvartaliülevaate fookuses on seekord kohalike omavalitsuste finantsseis ja pikemalt analüüsib raport haldusreformi läbiviimise vajalikkust.\nKeskliidu hinnangul peaks haldusreform olema riiklike prioriteetide seas sama tähtsal kohal kui eurole üleminek, sest Eesti paljude omavalitsuste ülalpidamiskulud on liiga kõrged ja nende võimekus esmatasandi valitsemisülesannetega toime tulla liiga madal.\n01. June 2009, 16:57


24.00€ (sis. KM)\nVaata ostukorvi “C-TEC appikutseseade tõmmatav” lisati sinu ostukorvi.\nC-TEC indikaatorlamp summeriga\nC-TEC 10 tsoonine õekutse paneel\nC-TEC reset paneel\nInva WC kontrolleri pinnapealne alustoos NCP-11


Rahulik pereelu ja selle 3 lihtsat põhiideed - elustilist.ee\nRahulik pereelu ja selle 3 lihtsat põhiideed\nAutor Tiina Pihlak | 10/09/2015 0 kommentaari\nMida vajab sinu pere, et olla terve, terviklik ja ühel lainel? Rahuliku pereelu puhul kehtib järgmine tõde: see rahu ja harmoonia, mida soovime maailmas eksisteerivat, tuleb luua esmalt oma peres armastavalt ja teadlikult aega maha võttes. Kuid kui võtta arvesse ühiskonna nõudmist kiirustada, töötada, kõike saavutada, kõigest osa võtta, tekib tunne, et seda kõike on veidi keeruline saavutada.\nKuhu jääb sellisel juhul aja mahavõtmine? Võttes enesesse meile päevast päeva ettesöödetud infot, on lausa hädavajalik teha piisavalt pikki vahepeatusi. Me elame õnnelikult, kui peatume hetkeks, et kogu seda infot tervikuks ühendada. Teeme – seejärel oleme. Teeme, oleme. Teeme, oleme. Sedasi jäävad meile nii emotsionaalsed kui ka psühholoogilised tagavarad. Ja kui meil on tagavarad, oleme teadlikumad, kaastundlikumad, teistega rohkem ühel lainel. Elame sujuvamalt ja lõõgastunumalt. Kui me ei luba enesele pause, löövad lained peagi peakohal kokku. Pidevas liikumises olles tekitame kehale stressi, mis võib meid emotsionaalselt ja füüsiliselt kurnata ning takistada suhestumist nii enese kui ka ümbritsevate inimestega.\nEnamik lapsevanemaid, kellel palutakse ette kujutada lapsevanemaks olemist järgmise paarikümne aasta jooksul, ütlevad, et nad loodavad enim saavutada lastega tähendusrikast suhet. Rahuliku pereelu eesmärk on luua see suhe kohe praegu – just nüüd, kui lapsed on kodus, kui söök valmib, kui ollakse üheskoos.\neneselt muudkui uuesti ja uuesti küsimine – kas see kehtib meie puhul?;\nRahulik pereelu seisneb meie mõtlemises, meie enesesse vaatamises. Lase oma pereelul lahti rulluda rõõmsal ja teadvustatud viisil. Kanna oma pereellu tugevat empaatiavõimet, loomingulisust, armastust, harmooniat, huumorit, tänulikkust, austust, lõbu, siirust, konflikti lahendamist, rahu, sõprust, arenemist, suhtlust ja mis peamine – tõelist, lõputut ja suurt rõõmu.\nRahulikku pereelu! ♥♥♥\nTägidnaudi pereeluõnnelik pereelupererahulik pereeluvõta aeg maha


Auto kliimaseadmete torude remont ja parandamine - Tallinn - Transport, veoteenused, Autoremont osta ja müü – okidoki\nAuto kliimaseadmete torude remont ja parandamine\nKuulutuse number: 10330299\nKonditsioneeri torude remont, varuosade taastamine Kiireim ja kvaliteetne auto kliimaseadmete torude remont Tallinnas.\nTaastame alumiiniumtorud uue tehnoloogia, metalli külmpihustuse abil, mille puhul detaili ei kuumutata üle 150 kraadi. Torude taastamiseks võime ise kohale sõita, kuid selleks on vaja õhukompressorit alates 400 l/min ja vastuvõtjat alates 200 liitrit. Samuti taastame laagripesad ja tihendid igat tüüpi võllidel. Remondime pragusid malmist ja silumiinist osadel. Taastame kütusepaagid, radiaatorid ja aurugeneraatorid. Antiikautod ja retrodetailid.\nKui teie armsat autot kattev rooste on teid ära vaevanud ja teil pole usku traditsioonilistesse meetoditesse korrosiooniga võitlemisel, siis pakume teile uut rooste eemaldamise meetodit ja sellele järgnevat keredetailide pinna katmist uue tsingikihiga.\nTsingikiht kantakse peale tsingipulbri külmpihustamise meetodil. Plussid:\n1. Detaili vähene soojendamise vajadus (võimalik tsinki peale kanda isegi kummi- ja plastikdetailide lähedusse).\n2. Kattekihi paksus 50 kuni 500 μm.\n3. Kattekihi hea nakkuvus põhimetalliga.\n4. Võimalus täita tsingiga väikseid läbivaid auke.\n5. Tsingikihi garantii on 5 aastat. Hinnad alates 50 eurost.\nVeel meie teenuseid: 1. Võllide tihendipesade ja laagrite taastamine. 2. Konditsioneeri torude, hüdrovõimendite, radiaatorite ja karteripõhjade remont. 3. Kriimustuste ja hüdrosilindri kolvivarda moondumiste remont. 4. Reduktori laagripesade ja silindriplokkide remont. 5. hermetiseerivad katted vedeliku- ja gaasilekete hermetiseerimiseks , praod käigukastidel, plokkidel, plokki kantedel, karteri põhjadel, radiaatoridel, konditsioneridel, aurugeneratoridel, kütuse paagidel, sumbutaja ja kollektorid\nLisatud 09.09.2020 10:21\nKüljekarpide, tiivaäärte remont ja vahetus. Lisaks värvitöö\nMopeedauto Ligier, Microcar, Aixam remont, varuosad\nAutode kereremont keretööd värvimine ja poleerimine\nAuto värvimine, poleerimne, keretööd\nÕhkvedrustuse padjate ja kompressorite müük ja paigaldus\nVeoauto ja haagise remont Tartu\nAuto diagnostika, vigade lugemine ja kustutamine\nAuto salongi remont\nMust reede - diagnostika 40 parameetri järgi (auto)\nAuto diagnoostika, kõik mudelid, viga lugemine


Euroapteek soetab Ülikooli Apteegid\nÄripäev • 30. jaanuar 2018 kell 12:15\nYliopiston Apteekki Groupi juht Jukka Niemi allkirjastab ostulepingut. Foto: Yliopiston Apteekki\n“Nii Rootsi Apoteksgruppeni kui Eestis Ülikooli Apteegi omandamine on osa Euroapotheca strateegiast kujuneda juhtivaks apteegiketiks Põhjala ning Kesk- ja Ida-Euroopa regioonides. Pärast tehingute lõpuleviimist jätkame ka täiendavate kasvuvõimaluste otsimist meie olemasolevatel ja ka uutel turgudel Baltimaades ning Põhja-, Kesk- ja Ida-Euroopas,” lausus Euroapotheca grupi tegevjuht ja juhatuse esimees Raimonda Kižiene.


Hans Küüts (sündinud 20. detsembril 1932) Põlvamaal Mooste vallas Suuremetsa külas talupidaja peres. Ta on eesti põllumajandusteadlane, Eesti Teaduste Akadeemia liige (alates 1994).\n1958. aastal kutsuti ta Jõgeva Sordiaretusjaama odraaretuse nooremteaduriks. 1964 sai temast aretusosakonna juhataja ja 1973 direktor (alates 1992 Jõgeva Sordiaretuse Instituut), kellena töötas kuni 1998. aastani. Kuni 2013. aastani jätkas vanemteadurina.\n1968. aastal kaitses Hans Küüts põllumajanduskandidaadi väitekirja teemal "Parimatest Eesti odrasortidest ja lämmastikväetiste mõjust nende saagikusele ning kvaliteedile". 1968–1970 stažeeris ta Rootsis Svalöfi Sordiaretuse Instituudis, kust sai odra sordiaretuse alal tõsise teoreetilise ja praktilise väljaõppe ja palju väärtuslikke kontakte.\nHans Küütsi tööks on olnud odra sordiaretus ja algseemne kasvatamine ning sordiagrotehnika arendamine. Ta on seitsme odrasordi peamine- ja kolme odrasordi kaasautor ning kuue kaera- ja kahe suvinisusordi kaasautor.\nTa oli esimene eestlane, kes võeti Euroopa Sordiaretajate Ühenduse (EUCARPIA) liikmeks (1974), olnud aastatel 1981–2000 odra ja 1989–1994 kaera geneetika ning sordiaretuse rahvusvaheliste sümpoosionide organiseerimiskomitee liige, korduvalt juhatanud rahvusvahelisi sordiaretusalaseid sümpoosione ja esinenud ettekannetega. Oli rahvusvaheliselt tuntud, mis võimaldas luua head suhted aretustööks nii vajalikke katsemasinaid ja laboratooriumi aparatuuri tootvate firmadega ja nende omanikega. Jõgeva Sordiaretusjaama (aastast 1992 instituudi) direktorina kulutas palju energiat asutuse väljaehitamisele. Direktoritöö lõpetamisel oli Hans Küütsi juhitud Jõgeva Sordiaretuse Instituut üks paremini katsetehnikaga varustatud uurimisasutus mitte ainult Eestis vaid ka kogu Nõukogude Liidus.\nAastatel 1992–1995 oli Hans Küüts Eesti Põllumajandusülikooli professor, sordiaretuse õppetooli juhataja, aastast 1995 emeriitprofessor.\nEesti Teaduste Akadeemia liikmeks põllumajanduse alal valiti ta 1994. aastal.\nOdra sordiaretuse uuemad meetodid Rootsis / Hans Küüts. Tallinn, Valgus, 1971, 151 lk\nKaera ja odra sordiaretus ning seemnekasvatus Soomes / Hans Küüts. Tallinn, Valgus, 1974, 48 lk\nÕlleoder / H. Küüts. Tartu, Tartu Õlletehas, 1992, 28 lk\nVisandeid minu elust / Hans Küüts. Jõgeva, 2007, 315 lk\n1987 Riikliku preemia sordiaretuse alal (kollektiivi liikmena)\n1998 Jõgeva valla aukodanik\n1999 Eesti Vabariigi teaduspreemia põllumajanduse alal (kollektiivi liikmena)\n2000 Eesti Rukki Seltsi aupresident\n2002 Jõgeva valla elutööpreemia\n2006 Jõgevamaa vapimärk.\nHans Küütsi aretustöö jätkajaks on tütar Ülle Tamm.\n↑ 1,0 1,1 1,2 Eesti Teaduste Akadeemia aastaraamat XXIII (50) 2017. Tallinn, 2018, lk 170-171\n↑ 2,0 2,1 2,2 2,3 Bender, A. Hans Küüts - 85. - Agraarteadus : Journal of Agricultural Science 2 XXVIII 2017, lk 118\nEesti Teaduste Akadeemia liikmeskond 1938–1998. Tallinn, 1998, lk 66–67\nMargus Maidla. Akadeemik Hans Küüts – põline rikas põllult ja kalalt. – Teaduste Akadeemia – Eesti kollektiivne aju. Tallinn, 2014, lk 365–372\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Hans_Küüts&oldid=6070247"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 11:38, 21. märts 2022.


Kas olete kunagi pidanud e-kirja kellelegi või mõnele inimrühmale edastama, kuid kas soovite seda teha, kui kiri oli eraldi manus? Õnneks võimaldab Outlook 2013 teil niimoodi manuseid hallata funktsiooni abil, mis muudab originaalsõnumi manuseks. Nii et meilisõnumi edastamise asemel sõnumi sisust saab sellest eraldi fail, näiteks Wordi dokument või Exceli arvutustabel.\nMeie allolev õpetus näitab teile, kuidas seda alternatiivset edasisuunamismeetodit kasutada, kui soovite sõnumit edastada teisele Outlooki kasutajale. Vajadusel saate isegi lisada lisateavet keha kohta, et saada lisateavet lisatud manuse kohta.\nEdastage täielik sõnum manusena rakenduses Outlook 2013\nSelle artikli toimingud viidi läbi rakenduses Microsoft Outlook 2013, kuid need toimivad ka mõnes muus Outlooki versioonis. See hõlmab edastatud e-posti failina, samas kui adressaat saab sellel e-kirjal tervikuna klõpsata ja seda vaadata. Pange tähele, et adressaat peab sõnumi sellisel edastamisel edastamiseks kasutama Microsoft Outlookit. kui teie kavandatud adressaat ei kasuta Outlookit või kui te pole milleski kindel, võib parem lahendus olla tavaline edasisuunamisvalik.\n2. samm: valige e-kiri, mille soovite manusena edastada.\n3. samm: klõpsake lindi jaotises Vastake nuppu Veel, seejärel valige suvand Edasi kui manus .\n3. samm: veenduge, et e-kiri on lisatud manusena, täitke väli Välja ja sisu välja ja klõpsake nuppu Saada, et sõnum adressaadile saata.\nPange tähele, et manus on Outlooki üksuse fail faililaiendiga .msg.\nKas tundub, et Outlook ei kontrolli teie e-posti serverit uute sõnumite jaoks piisavalt sageli? See võib ilmneda siis, kui saate oma sõnumid Outlookisse ja oma telefoni ning märkate, et telefonisõnumid tulevad palju varem läbi. Siit saate teada, kuidas panna Outlook sagedamini kontrollima, et meilid kiiremini teie postkasti ilmuksid.\nMis on Lightroomi eelseadistused? (+ 10 kasulikku näidet) Veebikujunduse kriitika # 58: Quote Roller Kuidas Android Marshmallow'is sisse lülitada Chrome Data Saver Nädala tasuta paketid: 12 fantastilist, värsket ja tasuta ikoonikomplekti\nApple MacBook Air MD231LL / 13,3-tollise sülearvuti (uusim versioon) ülevaade\nKuidas lubada kõigil kontaktidel kõnesid iPhone'is rakenduses Ära sega\nEnda kaubamärgi sisseostmine: plussid ja miinused\nVeebikujunduse kriitika # 47: valvas\nKuidas lugemispaan peita AOL Mailis


Eesti Mereakadeemia lõpuaktuste ajad < TTÜ Eesti Mereakadeemia < Asutused < Uudised < Uudised < Tallinna Tehnikaülikool - Sinu elustiil!\nEesti Mereakadeemia lõpuaktuste ajad\n26.05.17 @ 14.11\nViimati muudetud: Krislin Aedla, 26.05.2017 14:19\nEesti Mereakadeemia 2017. aasta lõpuaktused toimuvad järgnevalt:\nTallinnas (Kopli 101 aulas) 22. juunil laevanduskeskusel algusega kell 11.00 ning merenduskeskusel algusega kell 14.00. Kuressaare keskuse lõpuaktus toimub 26. juunil algusega kell 14.00 Kuressaare linnuse kapiitlisaalis.


Roboti Binaarne Iq Variant Auto Trading Robot IQ valik\nAuto Trading Robot IQ valik, Kuidas valida kauplemise robot, top parimaid\nLubadusega 13 eurot päevas peaksid kelmusekellad iga kasutaja jaoks valjuhäälselt helistama. IQ Robotid: Ettevaatust. Igal neist süsteemidest on oma omadused, mis võimaldavad mängijal leida ideaalse tasakaalu algoritmi riskiaste ja kasumlikkuse taseme vahel.\nSaadaval valuutade IQOption. Kodu IQoption robotid - autotrading tarkvara. Table of Contents.\nViimased postitused. How to trade on the stock market based on information about Soovitatavad Ametikohad. IQoption robotid - autotrading tarkvara Krüptovaluuta suurim kaubandusmaht Lisaks on see abiline täiesti tasuta ja saate sellele luua piiramatu arvu roboteid, mis teeb selle kättesaadavaks absoluutselt kõigile kauplejatele.\nPlease see the upcoming tournaments Take notice: Tournaments are unavailable for traders from EEA countries. Koht, kus saab osta kanepi vara - marihuaana Internetis.\nKuidas ennustada Bitcoin suundumusi - Hodl lained viis. Meist IQoptions. All sündmuspõhine investeerimine bitcoini used belong to iqoption.\nTuruplatsi vermide mis on parim poti krüptovaluuta, kuhu investeerida Optsioonidesse investeerimiseks pakub maakler kasutada Spot Option kauplemisplatvormi. Kauplemispõrand Kõik varad, noteeringud, optsioonide tüübid ja muud andmed kauplemisplatvormil Verum Option on saadaval Spot Option pakkuja poolt. Valikute tüübid Verum Option eristub konkurentsist, kuna see maakler pakub laias valikus binaarseid võimalusi. Binaarsed klassikalised valikud Kõige levinum variant maaklerite seas ja suurepärane võimalus algajatele kauplejatele.\nSee on võimalik mitmete tegurite tõttu: 7 tüüpi binaarsed valikud; suur hulk varasid; erinevad aegumiskuupäevad; ametikoha varajane sulgemine; investeeringute kasv; pikendada tehingu kestust jms.\nMaksesüsteem Täitekogus min. Komisjoni panus Väljamakse summa min.\nTehniline tugi Kaubanduse veebipood bitcoinide jaoks Optioni töötajad on alati valmis oma kliente aitama. Kui kasutajatel on kaubelda bitcoinidega sularaha eest, on neil ettevõtte esindajatega parim krüptoraha investeerida juulis võtmiseks kolm võimalust: sidusvestlus; tasuta tagasihelistamine; e-post Verum Optioni eelised ja puudused Verum Option on noor maakler, kes areneb aktiivselt ja on binaarsete krüptoraha investeerimisühing turu üks liidreid. Vaatamata sellele on ettevõttel oma puudused.\nVerum Optioni miinuste hulgas võib märkida: lühiajaline - 2 aastat; piiratud arv sisend- ja väljundmeetodeid. CFD kauplemistüüpide meile binaarsete optsioonide ettevõtted Kauplemine CFD-dega Maakleri platvormil on võimalik teha hinnavahe Forexi turu varadega, nimelt erinevate valuutade paaride kaupa. Aktsiatega kauplemise korraldamine Erinevate toimingutega on võimalik tegeleda paljude maailma ettevõtete, sealhulgas ka kõige eeskujulikumate ettevõtete väärtpaberite või aktsiate abil.\nBinaarse optsiooni kaubandusinvesteering kasutamine Need varad on kauplejate seas üsna populaarsed, kuna indeksid kajastavad kõige paremini turuolukorda. Kauba CFD-d Tänapäeval on võimalik teenida palju raha kaubanduse veebipood bitcoinide jaoks, gaasi, õli, kulla ja pallaadiumi abil.\nKrüptovaluuta CFD Kõige arenenumatele kauplejatele, kes töötavad Verum Optioni kaudu, pakutakse tehinguid suure hulga eri tüüpi krüptovaluutade kaudu. Uute usaldusväärsuse näitajate kohta Verum Optioni tegevuse täielik vastavus pakutavate teenuste kõrgeimatele standarditele on see, et maakleri kõiki ametialaseid tegevusi kontrollib CROFR.\nTehke koostööd kauplejatega Verum Option pakub oma parimate binaarsete optsioonide vahendaja algajatele mugavat viibimist selle platvormil. Verumi valikuvõistluste kohta Ettevõtte Verum Option veebisaidil on teatud jaotises ära toodud kõik käimasolevad konkursid ja tutvustused. Kohtusite maakleriga Verum Option ja kohe võite minna veebisaidile kauplemiskonto avamiseks. Paarid - lepingud 2 alusvara jaoks.\nOn vaja kindlaks teha, milline neist on kasumlikum. Pikaajaline - pikaajalised optsioonid, kehtivusaeg kuni 1 aasta. Üks puudutus - tegeleb pakkumise puudutamisega konkreetsel tasemel.\nJ Ladder - Kaubelda ethereumi või bitcoinidega "redel" suure valiku löömistasemetega CFD-d on kauplemispõhimõttega lepingud, nagu ka Forexi turul. Funktsioonid avatud tehingute kontrollimiseks: Kahekordistamine - avatud tehingu dubleerimine Üleminek 10 parimat krüptovaluutat, kuhu investeerida lepingu lõppemisega viivitamine Müük - võimalus müüa optsioon enne aegumist Kauplemine automaatselt kasumiga Jälgi Kasumi jälgimise tööriist võimaldab teil teenida raha binaarsete optsioonide abil, kasutades ära kogemusi ja teadmisi parimate plusside kohta.\nKuidas ma saan digitaalsesse valuutasse investeerida?.\nBitcoini investeeringute usaldus on investeerima bitcoini igakuiselt. Korrake kahendvalikut ankita krüptoinvesteeringute grupp, kui palju fiat te krüptokaubanduses kasutate. Krüptoinvesteeringute praktiline juhend kas peaksite investeerima sprts krüptovaluutasse krüptovaluutaga kauplejad kaubelda bitcoinidega kasumi teenimiseks mõistlik investeerida krüptovaluutasse?\nKuidas investeerida i4n bitcoini binaarse optsiooni maakleri väike sissemakse. Kauplemine bitcoinidega tunni kaupa kui bitcoini kaupleja, kus on ohutud kohad bitcoini investeerimiseks kas bitcoini kaevandamine teenib raha?. Kui palju olete päeval krüptokaubanduse teinud.\nPlussid ja miinused Kui palju saate teenida? Lubadusega 13 eurot päevas peaksid kelmusekellad iga kasutaja jaoks valjuhäälselt helistama. How about buying bitcoin anonymously? Ja see töötab tunnitööga päevas sülearvuti peal. Bitcoin Trade Robot - Ülevaade Teise miinimumsumma kahekordistamine.


Make Heads Turn rinnamärk "BANANA!" | LES PETITES design shop | Eesti ja Balti disainipood\nEsileht / Naised / Ehted / Prossid / Make Heads Turn rinnamärk “BANANA!”\nMake Heads Turn rinnamärk “BANANA!”\nSIZE: H: 2.5 cm, W: 1.8 cm\nMake Heads Turn rinnamärk "BANANA!" kogus\nCosto müts “Wau” Moss Green € 45.00 € 39.00\nSwedish Stockings EMMA LEOPARDIMUSTRIGA TUMEPRUUNID SUKKPÜKSID -40% € 21.90 € 13.14\nCosto müts “Wau” Super Light Grey € 45.00 € 39.00\nHayes Kõrvarõngad € 42.00\nCosto müts “Asmat” Tonica Pistachio € 49.00 € 39.00


Panasonic teatas Leica DG Summilux 25mm F1.4 II ASPH fiksobjektiivi uuenduskuurist, mis lisab ilmastikukindluse\nPanasonic teatas pisikesest uuenduskuurist LEICA DG 25 mm fiksobjektiivile, mis on mõeldud kasutamiseks mikro 4/3 (Micro Four Thirds) süsteemi omavate hübriidkaameratega. Uus objektiiv kannab nime LEICA DG SUMMILUX 25mm / F1.4 II ASPH. Objektiivi jaehinnaks on 649 eurot ning turule peaks see jõudma oktoobris.\nUus valgusjõuline suurima võimaliku avaga F1.4 objektiiv on varustatud nüüd ka LEICA pritsme- ja tolmukindla konstruktsiooniga, mis võimaldab selle kasutamist ka keerulistemates välitingimustes. Need täiendused lisavad uuele objektiivile ka pisut kaalu: varasema 200g asemel kaalub uustulnuk 205 grammi.\nPeale väliste muudatuste paistab objektiiv jääma muus osas samaks. Selle optilises ehituses on endiselt 9 läätselementi 7-s grupis, koos kahe asfäärilise elemendi ja ühe UHR-elemendiga. Objektiiv lubab suurepärast servast servani teravust ning pildikvaliteeti ja eriti pehmet bokeh-efekti, mida võimaldab objektiivi 7-labaline diafragma. Objektiivi iseloomustab ka vaikne ja sujuv autofookuseerimine (kasutab samm-mootorit).\nAllikas: Panasonicu ametlik pressiteade\nThe post Panasonic teatas Leica DG Summilux 25mm F1.4 II ASPH fiksobjektiivi uuenduskuurist, mis lisab ilmastikukindluse appeared first on Photopointi ajaveeb.\nPanasonic toob turule maailma kõige esimese kino-kvaliteeti näitava videovõimekusega 6K/24p (3:2) hübriidkaamera – Lumix S1H\nPanasonic avalikustas äsja uue täiskaader-hübriidkaamera Panasonic DC-S1H, mis on tõeline video jõujaam tipptasemel kinokvaliteediga videote ja filmide valmistamiseks. Uue DC-S1H jaehinnaks on 3999 eurot ning see peaks turule jõudma septembri lõpus.\nKaameral on meeletul hulgal muljetavaldavaid omadusi, kuid mõningateks suurimateks highlight’ideks on näiteks täisformaadis 6K video-võimekus, 4: 2: 2 10-bitine sisemine salvestus, mitmete eri vormingutega režiimid ja piiramatu salvestuaeg. Kaamera kasutab sama V-Log-i ja V-Gamut-it nagu Panasonicu suurtel ja professionaalsetel kinokaameratel, mis tootja sõnul jäädvustavad 14-stopiga dünaamilist ulatust.\nKaamera kasutab pea sama 24 MP sensorit nagu DC-S1, kuid sellel on ka anti-aliasing filter, mis vähendab moir×©-efekti. Kaameral on ka seesmine pildi-stabiliseerissüsteem, mis vähendab värinaid 6.5 stopi ulatuses, kui kasutada kaameraga “dual IS 2” ühilduvaid objektiive.\nKaamera kere on suurem kui S1/S1R-il ning see omab keerukat süsteemi, mis aitab vältida kaamera ülekuumenemist. Muuhulgaks on ülekuumenemise vältimiseks S1H sisse ehitatud ka ventilaator. Kaameral on täielikult liigendatud 2.33M-punktine puutetundlik LCD-ekraan, suur pealmine juhtpaneel ning ülihea resolutsiooniga elektrooniline pildiotsija: sama EVF, mida nauditakse juba praegu ka S1 ja S1R kaamerate juures.\nKaameral on topelt SD-kaardi pesad ning see on kaetud erinevate liidestega. Sealhulgas omab S1H näiteks kõrvaklappide-, välise mikrofoni- ja HDMI-ühendusi. Kaamerale saab adapteri abil tekitada ka XLR-ühenduse, mis võimaldab videole juurde lindistada ka 48 ja 96 kHz audiot.\nThe post Panasonic toob turule maailma kõige esimese kino-kvaliteeti näitava videovõimekusega 6K/24p (3:2) hübriidkaamera – Lumix S1H appeared first on Photopointi ajaveeb.\nPanasonic avalikustas uue objektiivi LUMIX S PRO 24-70mm f/2.8 L-bajonetiga täiskaader-hübriidkaameratele\nPanasonic avalikustas ka neljanda objektiivi oma L-bajonetile: uue standard-suum-objektiivi LUMIX S PRO 24â70mm F2.8 LUMIX S-seeria täiskaader-hübriidkaameratele. Objektiiv tuleb turule käesoleva aasta oktoobris hinnaga 2499 eurot.\nLUMIX S PRO 24â70mm F2.8 on valgusjõuline ning multifunktsionaalne objektiiv, mille fookuskaugustevahemik 24â70mm sobib suurepäraselt nii maastiku-, reisi- ja portreefotograafiaks aga ka paljuks muuks. Samuti on see tänu vaiksele fokuseerimisele ideaalne objektiiv ka filmimiseks (näiteks uue S1H kaamera juurde).\nObjektiivi optilises ehituses on 18 läätselementi 16 grupis, sealhulgas 3 asfäärilist läätseelementi ja 4 ED (Extra-Low dispersion) elementi ning üks UHR-element, mis üheskoos kõrvaldavad edukalt erinevaid optilisi kõrvalekaldeid. Objektiivi kasuks räägib ka ilus pehme tausta-bokeh, mis on saavutatakse tänu 11-labalisele avale.\nPanasonic kiidab innukalt ka objektiivi kiiret autofookust. Fokuseerimise-süsteem on varustatud nii lineaarse kui ka sammmootoriga ning fookuse nupu (focus clutch) abil saab igal ajal kiiresti ja mugavalt vahetada manuaal- ja automaatfookuse vahel. Lisaks tehnilistele omadustele on objektiiv PRO-seeriale omaselt vastupidav: sellel on tolmu- ja pritsmekindel korpus ning temaga annab tegusid teha veel ka -10°C juures.\nThe post Panasonic avalikustas uue objektiivi LUMIX S PRO 24-70mm f/2.8 L-bajonetiga täiskaader-hübriidkaameratele appeared first on Photopointi ajaveeb.\nCanon avalikustas uue APS-C formaadis sensoriga peegelkaamera: Canon EOS 90D\nOlenemata hübriidkaamerate suurest edust, on vahelduseks rõõm teatada ka uutest turule sisenevatest peegelkaameratest. Nimelt andis Canon teada tutt-uuest peegelkaamerast, mis on mõeldud välja vahetama kolme ja poole aasta vanuse auhinnatud EOS 80D. Uus kaamera kannab nime Canon EOS 90D ning kere üksi peaks turule jõudma septembri keskpaigaks jaehinnaga 1 399 eurot.\n90D tuleb Canoni kõige uuema Digic 8 protsessori ja APS-C CMOS-sensoriga, viies piltide resolutsiooni lausa 32,5-megapikslini. See annab võrreldes täiskaadrilise kaameraga objektiivile 1,6-kordse telefoto ulatuse. 32,5-megapiksliseid pilte on võimalik sarivõttes teha kiirusega 10 kaadrit/s ning kaamerat iseloomustab suur ISO-tundlikkus kuni 25 600 (varasema 16 000 asemel) ja kiire säriaeg kuni 1/8000 s.\nTänu täiustatud automaatteravustamissüsteemile jälgib kaamera ka kõige kiiremaid subjekte ning hoiab neid teravselgena. Nagu eelkäijalgi, on kaameral 45 ristitüüpi automaatteravustamispunkti, mis töötavad koos 220 000 piksli suuruse RGB+IR särimõõtmissensoriga, tagades suurepärase valgustundlikkuse ja subjekti tuvastamise.\nEOS 90D on tootja sõnul ka suurepärane tööriist videote tegemiseks, pakkudes 4K salvestamisvõimalust ja kuni 120p kaadrisagedust täis-HD režiimis. Kaameral on ka mikrofoni ja kõrvaklappide ühendused, mis võimaldavad jäädvustada video juurde ka kõrge kvaliteediga heli.\nUuel kaameral on muidugi olemas ka sisseehitatud Bluetooth ja Wi-Fi, tänu millele töötab 90D ka koos nutiseadmetega, kuhu on installitud Canon Camera Connect rakendus. Seeläbi saab mugavalt kaamerat kaugjuhtida ning pilte teiste seadmetega jagada. Kaameral on ka korralik akukestus, mis lubab ühe laadimiskorra kohta üles võtta 1300 pilti.\n*Canon EOS 90D + 18-55mm IS STM Kit jaehind 1499€\n*Canon EOS 90D + 18-135mm IS USM Kit jaehind 1819€\nAllikas: Canoni koduleht\nThe post Canon avalikustas uue APS-C formaadis sensoriga peegelkaamera: Canon EOS 90D appeared first on Photopointi ajaveeb.\nPäris hea kui ei pea ise kõiki asju läbi proovima, vaid seda tehakse Sinu eest ja antakse hiljem aus hinnang. Seetõttu tasub olla kursis Digitest.ee veebiportaalis toimuvaga, kus ilmus uus arvustus ja seekord Canon Zoemini S kiirpildikaamerast.\nZoemini S mudelil on 8 MP kaamera, micro-SD kaardipesa ning tänu Bluetooth ühenduse ja Canon Mini Print rakenduse koostööle saad pilte välja printida ka otse enda nutitelefonist. Mini Print äppi kaudu saab kaamerat ka kaugjuhtida, et saaksid nii enda kui sõbrad korraga pildile.\nLisaks on kaamera esiküljel olemas selfie-peegel ning sisseehitatud ringvalgusti, et pildid tuleksid maksimaalselt parima kvaliteediga.\nLoe täispikka Canon Zoemini S ülevaadet Digitestist ››\nThe post Digitest.ee: Canon Zoemini S kiirpildikaamera appeared first on Photopointi ajaveeb.


Indiana on Tap | Upland Brewing Co. Expands Sour Ale Program; Opens Wood Shop\n01 Jun Upland Brewing Co. Expands Sour Ale Program; Opens Wood Shop


Miks Tellimustest koostatud koondarvele ilmuvad ka lähetamata artiklid? - Excellent Business Solutions Eesti AS\nAvaleht> Moodulid> Müügiarved/Laekumised> Registrid> Arved> Miks Tellimustest koostatud koondarvele ilmuvad ka lähetamata artiklid?\nMiks Tellimustest koostatud koondarvele ilmuvad ka lähetamata artiklid?Uuendatud 29. juuli 2021\nMitme müügitellimuse põhjal on võimalik koostada üks koondarve, kasutades Müügihalduse moodulis Funktsioonid > Hooldus > “Koosta koondarved“.\nKui tekkinud müügiarve peal on artikleid, mida kliendile reaalselt ei saadetud, siis arvelt kustutades ei uuene info müügitellimusel. Ehk müügitellimuse hetkeseis näitab nagu arve oleks sellele kogusele koostatud. Antud olukorda ei muuda ka andmebaasihoolduse toiming.\nA) Antud olukord võib tekkida juhul, kui tellimusel on kasutatud ka mitte-laoartiklit (artikli tüüp=Tavaline või Teenus) ja aktiveeritud on moodulis Logistika > Seadistused > Laoseadistused > valik “Automaatne lähetus tavalistele ja teenusartiklitele“. Sellisel juhul ilmuvad kõik mitte-laoartiklid automaatselt ka koondarvele.\nB) Moodul Müügihaldus > Seadistused > Tellimuste seadistused. Kui siin seadistuses on märkimata valik “Koosta arve lähetuse alusel“, siis võivad koondarvele tulla ka varem Suletud tellimustelt tooted.


Tõnise: Eestil jäi olümpialt eemale 18 sportlast - Arhiiv - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nEesti koondis Londoni olümpiamängude avatseremoonial FOTO: SCANPIX\nEesti Olümpiakomitee peasekretär Toomas Tõnise loendas 18 Eesti sportlast, kes jäid kas vigastuse või ebaõnne tõttu Londoni olümpiamängudelt kõrvale.\n«Meil jäi väga palju sportlasi, kes oleks pidanud olümpiale pääsema, eemale,» sõnas Tõnise.\nNäiteks ei pääsenud mängudele vigastada saanud tennisist Kaia Kanepi ja kümnevõistleja Mikk Pahapill.\nSamuti jäi kõrvale tennisist Jürgen Zopp, kes paari kuu eest mängudele ei kvalifitseerunud, kuid kes on nüüd ATP tabelis 75. kohal ehk pääseks olümpiale.\n«Või naisvehklejad, kes kvalifikatsioonis ühe punktiga hävisid,» jätkas Tõnise. «Loetlesin 18 sellist sportlast, kes jäid vigastuse või ebaõnne tõttu eemale.»\nTõnise avaldas lootust, et nelja aasta pärast läheb Eesti olümpiale suurema delegatsiooniga ja lähiajal kavatsetakse alaliitudega aru pidada, kuidas tagada, et viimase hetke väljajääjaid oleks vähem ja olümpial esindatud alade ring ehk isegi suurem.\n«Mida rohkem sportlasi, seda rohkem on inimestel neid, kellele kaasa elada,» selgitas Tõnise. «Sportlastest kui olümpiaturistidest pole mõtet rääkida, sest mõelge, kui palju on maailmas sportlasi ja kui vähesed neist olümpiale jõuavad.»\nTõnise arvates pakkus Eesti sportlastest suurima üllatuse hõbemedali võitnud maadleja Heiki Nabi, kuigi noori ja tublisid tegijaid oli teisigi, keda tasuks edaspidigi jälgida.\n«Olid head mängud nii korraldajate kui ka Eesti jaoks,» hindas ta.\nTõnise tõstis esile, et Londoni olümpial läheneti uudselt sportlaste tutvustamisele: kui varem tulid sportlased võistlusareenile üldjuhul märkamatult, siis nüüd tutvustati kõiki nagu suurimaid staare.\n«Võistlejate lavale toomine on šõulikuks muutunud, tuletab natuke meelde neid võistluskunstide õhtuid, kus õhtujuhil on väga suur roll, et inimesi üles kütta,» kirjeldas ta. «Tavaliselt näiteks vehklejad immitsevad saali, kuid nüüd tuled vilkusid nagu oleks algamas miljoni dollari matš.»\nLisaks tõstis Tõnise esile huvi olümpia vastu, sest kõik tribüünid olid rahvast täis.\nTõnise oli Eesti olümpiadelegatsiooni liige ja tema sõnul sujus kõik suurepäraselt: näiteks oli muljetavaldav, kuidas vabatahtlikud juhatasid staadionilt lahkuvad 80 000 inimest 30 minutiga sobivate transpordivahendite peale ning seda tehti professionaalselt ja naeratades.\n«Kõik oli väga inimsõbralik ja läbi mõeldud,» kiitis Tõnise. «Neid killukesi, mis meelde jäävad, on palju: pühendunud vabatahtlikud, tennise meeste finaalmäng, USA korvpallimeeskond, Usain Bolt või avatseremoonia.»


VARIKATUS (76097974) - Osta.ee\nKlaas ja portselan (4810)\nRiided ja jalatsid (93346)\nAiarajatised, kasvuhooned (236)\nGrillid ja -tarvikud (165)\nTaimed ja istikud (535)\nEseme ID: 76097974\nEseme ID: 76097974 Seisukord: uus Tarneaeg: 30 päeva\nOstaKohe 4200 €\nKodudisain100% / 1 / vaata kasutaja e-poodi\nElegantne varikatus kaitseb nii vihma kui liigse päikese eest. Võimalik paigaldada nii olemasolevale terrassile kui ka murule. Hind näidisel 4200 EUR, küsi personaalset pakkumist info@kodudisain.ee\nValamu kapp, villeroy & boch, uus, valge kõrgläige\nVäga hea pakkumine! Kaunis köögimööbel (2,6m, 8 kappi)\nSÜGAVIMMUTATUD AIAPOST,TERRASSIPIIRDEPOST,PRUSS jne.!!!\nPostkast Burg Wächter 61340, почтовый ящик, LPNHE174636721


Booking.com: Hotellid: SantʼAmbrogio. Broneeri oma hotellituba kohe!\nSitsiilia: 26 082 majutusasutust leitud\n3 põhjust külastamiseks: toit, mereäär ja vanalinna avastamine\nSirvi sihtkoha Sitsiilia tulemusi\nApartemendid Villa Palamara 1868-La Villa Avaneb uues aknas\nSantʼAmbrogio – Näita kaardil\nVerdura Resort Avaneb uues aknas\nRibera – Näita kaardil\nMasseria Della Volpe Avaneb uues aknas\nCasale Modica – Näita kaardil\nApartement Panoramic Apartment Cefalú Avaneb uues aknas\nMasseria Degli Ulivi Avaneb uues aknas\nSan Corrado di Fuori – Näita kaardil\nMasseria Degli Ulivi on Sitsiilia piirkond, mis on ümbritsetud vanadest oliivi- ja jaanikaunapuudest ning on 20-minutilise autosõidu kaugusel merest.\nPuhkemaja ANTICA DIMORA DELL'ETNA Avaneb uues aknas\nPuntalazzo – Näita kaardil\nCapo Dei Greci Taormina Coast Hotel & SPA Avaneb uues aknas\nSanta Margherita-Sant'Alessio Siculo – Näita kaardil\nSee suur hotell asub 10 km kaugusel Taormina ajaloolisest keskusest ja pakub vaadet Taormina lahele. Hotellis on 2 panoraamvaatega basseini ja tervisekeskus.\nModica Beach Resort Avaneb uues aknas\nMarina di Modica – Näita kaardil\nAntico Borgo Etneo Agriturismo Avaneb uues aknas\nCalatabiano – Näita kaardil\nAgriturismo Borgo degli ulivi Avaneb uues aknas\nCanicattini Bagni – Näita kaardil\nPuhkemajad Le Cave di Fontane Bianche Avaneb uues aknas\nCassibile – Näita kaardil\nHotel Ossidiana Stromboli Avaneb uues aknas\nStromboli – Näita kaardil – Lähedal on rand\nPuhkemajad Locanda Angelica Avaneb uues aknas\nGiarratana – Näita kaardil\nB&B Il Giardino di Sicilia Avaneb uues aknas\nCase Monterosso – Näita kaardil\nVälibasseini ja tasuta WiFi-ühendusega B&B Il Giardino di Sicilia asub Case Monterosso's.\nEdoné Home Boutique Holiday Avaneb uues aknas\nGraniti – Näita kaardil\n26 082 majutusasutust leitud sihtkohas Sitsiilia.\n3 tärni 919\n4 tärni 523\nRattalaenutus (lisatasu eest) 6333\nVastuvõtt on avatud 24/7 4046\nRanna ääres 4672\nHommikusöögiga majutusasutused 3642\nPalermo katedraal 1005\nPiazza del Duomo 786\nUrsino kindlus 647\nGiardino Bellini park 525\nTaormina Kreeka amfiteater 488\nTrapani sadam 325\nSaar Isola Bella 154\nMilazzo sadam 95\nCorino laht 51\nMessina katedraal 47\nSelinunte arheoloogiline ala 5\nGibilmanna pühamu 1\nSuurepärane: 9+ 7940\nVäga hea: 8+ 12252\nHea: 7+ 13329\nMeeldiv: 6+ 13554\nVeel hindamata 5852\nLemmikloomad lubatud 12154\nToad mittesuitsetajatele 15907\nToad/vahendid erivajadustega külalistele 2781\nIlu- ja tervisekeskus 604\nTasuta WiFi hinna sees 19065\nElektrilise sõiduki laadimise jaam 573\nPrivaatne vannituba 20406\nLameekraaniga televiisor 19175\nRatastooliga ligipääsetav 1418\nKäepidemetega WC 714\nKõrgem WC 732\nMadalam kraanikauss vannitoas 568\nVannitoas on nööriga häiresignalisatsioon 782\nJuhised kuulmise teel 27\nKogu üksus asub alumisel korrusel 9641\nÜlemistele korrustele pääseb liftiga 2085\nKogu üksus on ratastooliga ligipääsetav 3609\nKäepidemetega WC 1055\nDušš põrandaga samal tasapinnal 4450\nKõrgendatud WC 1642\nMadalam kraanikauss 1260\nVannitoas on nööriga häiresignalisatsioon 2291\nSäästa sihtkohas SantʼAmbrogio kuni 50%


Leedus kavandatakse kehtiva rahasüsteemi reformimist\nNagu teada, toimusid 20. oktoobril Leedu parlamendivalimised. Pärast esimest vooru sai ilmseks Leedu konservatiivide võit ning partei liidrid ei viivitanud oma plaanide teatavaks tegemisega. Leedu peaminister aastatel 1990--1993, konservatiivide juht ja arvestatavaim peaministrikandidaat uues valitsuses Gediminas Vagnorius on avalikustanud konservatiivide kavatsused valuutakomitee likvideerida ning vabastada litt seotusest USA dollariga. Konservatiivid süüdistasid demokraatlikku leiboristide parteid (LDDP) tahtlikus paanikatekitamises rahaturgudel ning kriisi provotseerimises.\nVastavalt konservatiivide tõlgendusele on praegu funktsioneeriva valuutakomitee näol tegemist viitsütikuga pommiga, mis halvab majandust ning suurendab välisvaluutadefitsiiti. Varem või hiljem see «pomm» plahvatab, kui keskpangal ei võimaldata õigeaegselt taastada oma traditsioonilisi funktsioone, väidavad konservatiivid.\nLiti vabastamise väljakuulutamine tuli liiga kiiresti ning ootamatult, põhjustades palju segadust nii Leedus kui välismaal. Lähemad selgitused kavatsetava sammu ning selle teostamisviisi osas puudusid. Kohe levisid jutud liti devalveerimisest. Rahvas tormas pankadesse ning dollari nõudlus kasvas silmapilkselt. Esimese nädalaga ostsid eraisikud dollareid rohkem kui 6 mln liti eest ning kaotasid veel ühe miljoni tähtajaliste litihoiuste lõpetamisega. Vahetuskurss tõusis 4,08 litini dollari kohta, mis on seadusega lubatud maksimum. Musta turu kurss tõusis isegi 4,5 litini dollari kohta. Finantsturg reageeris ka Leedu kõige populaarsemate aktsiate hinna langemise ning Leedu riiklike võlakirjade intressimäärade tõusuga. Teisel nädalal peale valimisi muutus olukord taas normaalseks: vahetuskurss langes tavalise 3,98-ni, Leedu aktsia- ja riiklike võlakirjade turg stabiliseerus.\nLiti tuleviku suhtes on paljud leedukad ning välismaalased siiski veel ebakindlad, ning seda informatsiooninappusesest tingituna. Peamine põhjus on terminite segiajamine. Inimesed ei näinud vahet valuutakomitee elimineerimise ja liti devalveerimise vahel. «Valuutakomitee mudeli elimineerimine ning liti nn lahtisidumine ei tähenda devalveerimist, vaid kõigest keskpanga konventsionaalsete funktsioonide taastamist ja littide «trükipressi» peatamist,» väitsid konservatiivid.\nTeoreetiliselt on keskpangal järgmised funktsioonid: 1) raha emiteerimise ning ringluses oleva rahahulga reguleerimine; 2) viimase laenaja funktsioon; 3) järelevalve kommertspankade üle.\nKuni selle hetkeni ei täitnud Leedu keskpank esimesena nimetatud funktsiooni, kuna see oli valuutakomitee ülesanne -- raha emissioon sõltus dollarite sissevoolust Leedu keskpanka. Minimaalse kohustusliku reservi määra kehtestamisega kommertspankadele saavutas keskpank ringluses oleva sularaha üle kõigest nõrga kontrolli. Samuti ei täitnud keskpank teist funktsiooni, kuna «viimaseks laenajaks» oli rahandusministeerium, kes emiteeris pankade toetuseks lühiajalisi riiklikke võlakirju. Ainus funktsioon, mida tõepoolest täiel määral täideti, oli järelevalve kommertspankade üle. Konservatiivide kavatsused keskpanga funktsioonide taastamise osas tähendavad peamiselt esimese funktsiooni -- raha emiteerimise reguleerimise -- taastamist, ning selleks on vaja valuutakomitee elimineerida.\nÜlaltoodut nimetatakse «keskpanga monetaarpoliitika muutmise projektiks», mis pärast teokssaamist võimaldab keskpangal rahvuslikku valuutat tugevdada ning vahetuskurssi stabiliseerida. Projekti teostamine toimub järk-järgult, kuna valuutakomitee kiire likvideerimine tähendaks tõepoolest liti devalveerimist ning tooks kaasa tõsise inflatsiooni.\nKeskpanga funktsioonide taastamise esimesel astmel valuutakomitee likvideerimist veel ette ei nähta. See ei ole enne uusi presidendivalimisi võimalik, kuna praegune president Brazauskas on lubanud, et tema võimuloleku ajal «Liti usaldusväärsuse seadust» ei tühistata ning litt jääb seotuks. Presidendivalimised toimuvad 1997. aasta sügisel -- seega vältab ülalnimetatud projekti esimene staadium kauem kui aasta.\nTeisel astmel tühistatakse «Liti usaldusväärsuse seadus» ning likvideeritakse valuutakomitee, mis tähendab, et litt vabastatakse seotusest ning keskpank hakkab ellu viima omaenda sõltumatut rahapoliitikat. Kolmas staadium näeb ette vahetuskursipoliitika viimist vastavusse Euroopa Liidu nõuetega.\nLeedu vabaturu instituut on kindel, et projekt on realistlik ning litt jääb stabiilseks ka peale valuutakomitee likvideerimist. Samuti peaks liti ostujõudu tõstma rahapakkumise piiramine keskpanga poolt. Kui aga valuutareserve hakatakse kasutama majanduse ning pangandussektori turgutamiseks, on tulemuseks devalvatsioon. Leedu keskpanga direktor on kinnitanud, et pangad omavad praegu piisavaid valuutareserve.\nVäliseksperdid suhtuvad konservatiivide projekti palju skeptilisemalt. Nende arvates võib litt valuutakomitee likvideerimise järel langeda. Samuti viib see nende arvates T-billide intresside kasvule, millele järgneb üldine intressimäärade tõus, mille tagajärjeks on Leedu pankade laenutegevuse stagneerumine. Kõigele vaatamata on IMF teatanud, et pooldab valuutakomitee likvideerimist ning teeb omalt poolt kõik, et ära hoida selle sammu negatiivseid mõjusid Leedu majandusele.


ECTA 40+ intensiivne vananemisvastane näohooldus | Miraclestudio\nECTA 40+ intensiivne vananemisvastane näohooldus\nHind: 32 EUR\nEnneaegse naha vananemise põhjuseks on välisfaktorid, ehk eksogeensed ja sisemised faktorid, ehk endogeensed. Eksogeensete faktorite alla peetakse atmosfääri reostus, ultrahelikiirgus, temperatuuride mõju, osmoosi kõikumised, nad määravad kuni 80% vananemise ilmingute teket. Ülejäänud 20% moodustavad sisemised faktorid, ehk geneetilised. Sellest järeldub, et tõhusat võidelda vananemise ilmingutega saab siis, kui aidata nahale aktiivselt seista vastu negatiivsete välismõjude eest.\n- atoonilise naha puhul\n- vanuse ilmingud\n- kortsud ja kurrud\n- ebatasane nahareljeef\n- mikrotsirkulatsiooni vähenemine\n- tuhm nahavärv\nEldan Cosmetics laboratooriumiga on väljatöötatud innovaatiliste preparaatide sari Ecta 40+, mis on suunatud võitlemisele vananemise põhjustega, mis toovad esile vananemisilmingud peale 40 aastase vanust. Antud sari on esmalt loodud naistele, kes on menopausi perioodis, mil on vajalik maksimaalne kollageeni kaitse selle lagunemise eest ja hormonaalne stimuleerimine, mis on suunatud rakkude taastamisele ja regenereerimisele. Preparaadid on spetsiaalselt loodud küpse naha jaoks sest töötavad rakkude tasandil.\nKomponendiks, mis on veimeline tõhusalt aeglustada vananemise protsesse, pakutakse Ektoiin’i. See on naturaalne komponent, mis kuulub betaiinide klassi, mis on saadud halofiilsetest bakteritest „Halomonas Elongata“, mis elavad soolakõrbete ekstreemsetes tingimustes. Oma „tavaelus“ need bakterid moodustavad koheselt ektoiini, kui sattuvad halbadesse tingimustesse. Ektoiini töömehhanism on selles, et tänu võimele moodustada suure koguse vesiniku ühendeid, üks Ektoiini molekul on võimeline enda külge tõmmata ja küljes hoida 4-5 veemolekulit. In vivo uuring tõestas naha kiire niisutamise ektoiini juures. Nii, 12 päeva jooksul, ektoiini sisaldavate preparaatide igapäevase kasutamisel, niiskuse sisaldus nahas tõuses 40-50%, isegi peale preparaatide ära jätmist, niiskus säilis veel 1-2 nädala jooksul. Tänu sellisele Ektoiini toimele, on ta võimeline realiseerida hulk väärtuslike omadusi: kaitseb naha immuunsüsteemi, tõstab niiskust nahas, stabiliseerib rakutuuma, kaitseb nahka kahjustuste eest, stressifaktorid nagu UV, UVB kiirguse, kuivuse, kuumuse ja külma eest.\nSamuti Ecta 40+ preparaatide unikaalsus seisneb selles, et nende koostises on lisatud Karnosiin - väga hinnatud bioloogiline ühend, mis omab laialdasi tervistavaid omadusi. Karnosiin on looduses esinev valk, kahest amiinist - alaniinist ja histidiinist –koosnev dipeptiid. Karnosiin on üks tõhusamaid ja mitmekülgsemaid antioksüdante. Karnosiin toimib sünergiliselt teiste antioksüdantidega, nagu tsingi ja E-vitamiiniga, täiendades üksteise kaitsemõju rakkudes. Vananedes karnosiini sisaldus organismis väheneb poole võrra, mis vähendab ka lihasvormi ning vastupidavust. Karnosiin aeglustab vananemist ja ennetab kõiki vananemisega seotud haigusi. See põhineb osaliselt vananemist kiirendava gerontogeeni toime pärssimisel. Karnosiin leevendab põletikulisi protsesse, vähendades piimhappe sisaldust lihastes ja kudede üldist hapestumist, mistõttu ennetab vananemisega seotud haigusi ja rakkude ebanormaalset arengut.\nMatriksüül (palmitoüül-pentapeptiid-4) mõjub noorendavalt ja silendavalt. See tungib sügavale nahka ja stimuleerib fibroblastide tööd, aktiveerides 1., 4. ja 7. tüüpi kollageenide, aga ka glükoosamiinglükaanide ja fibronektiini sünteesi, mis toob kaasa derma tiheduse suurenemise. Lahustuv kollageen ja sojaglütsiin tõhustavad rakkude ainevahetusprotsesse, takistavad niiskusekadusid ja kaitsevad rakumembraane vabade radikaalide toime eest.\nBioami Skin – madalmolekulaarse hüaluroonhape analoog, jõudes takistuseta naha sügavamatesse kihtidesse aitab epidermisel säilitada niiskust, parandab niiskuse tasakaalu, takistab niiskuse kadu nahast ja seega silub kortse.\nIirise isofalfonoidid kuuluvad fütoestrogeenide gruppi, nende struktuur on sarnane inimese estrogeenidega, kuid vähem aktiivne, tänu nende omadustele avaldab nahale stimuleeriva toimet, väheneb valkude struktuuride lagunemine, mis on väga aktuaalne peale 40 aastase vanust, menopausi ajal naistel.\nRegulaarse Ecta 40+ preparaatide kasutamist paraneb nahas ainevahetus, stimuleeritakse regenereerimise protsessid, paraneb kollageeni ja elastiini süntees, paraneb rakkude hingavus, kortsud siluvad, nahk muutub tervemaks ja hoolitsetuks.


Esimesed ühised jõulud: kuidas pühadeks valmistuda? | Buduaar\nEsimesed ühised jõulud: kuidas pühadeks valmistuda?\n2012. aasta 6. detsember 02:03\nJõulud on üks maagiliseim ja romantiliseim aeg aastas. Kui sul on keegi eriline inimene, kellega seda aega veeta, tundub see lausa imeline: kaunid kleidid õhtusteks pidustusteks, lugematud jõulupeod ja koosviibimised, armastuse ja hoolega valitud kingid ja ehteis kuusepuu. Tundub lihtne? Kuid mõnikord võivad esimesed ühised jõulud ka veidi peavalu põhjustada. Võimalik, et sul tuleb ühe kuu jooksul käia mitmetel jõulupidudel, perekondlikel koosviibimistel ja puutuda kokku erinevate kingiootuste ja lootustega. Sina aga tahad ju endast parimat muljet jätta. Loe, kuidas pühadesaginaks juba varakult valmistuda!\nJõulud on üks maagiliseim ja romantiliseim aeg aastas. Kui sul on keegi eriline inimene, kellega seda aega veeta, tundub see lausa imeline: kaunid kleidid õhtusteks pidustusteks, lugematud jõulupeod ja koosviibimised, armastuse ja hoolega valitud kingid ja ehteis kuusepuu. Tundub lihtne? Kuid mõnikord võivad esimesed ühised jõulud ka veidi peavalu põhjustada. Võimalik, et sul tuleb ühe kuu jooksul käia mitmetel jõulupidudel, perekondlikel koosviibimistel ja puutuda kokku erinevate kingiootuste ja lootustega. Sina aga tahad ju endast parimat muljet jätta. Loe, kuidas pühadesaginas mitte pead kaotada\nKuigi on loomulik, et sa tahad, et kõik kulgeks suurepäraselt, siis kõige tähtsam on jõulusagina keskel säilitada siiski rahu. See on parim nii sinule kui ka sinu suhtele. Siin on mõningad nõuanded, mis aitavad kaasa jõulukuu lõbusale kulgemisele.\nKinkida või mitte kinkida – selles on küsimus. Rääkige, milliseid kinke te üksteiselt ootate ja leppige kokku ka kingi väärtuses. Ebamugav on olukord, mil üks partner on teisele kulutanud kümme korda rohkem. Kui suhe on alles päris värske, siis leppige kokku, et kingituste asemel lähete hoopis koos spaamõnusid nautima, et üksteist veel rohkem tundma õppida.\nOle tema kaaslane. Kui sinu kallim kutsub sind endaga kaasa firma jõulupeole, siis ära jäta minemata, sest see on oluline nii tema kui sinu jaoks. Kuigi firmapidude külastamine võib mõnikord olla küll äärmiselt tüütu, kuid kindlasti ära mine kokteilidest lohutust otsima. Pea meeles, et vaatamata pidulikule õhkkonnale ja lõbusale muusikale, on tegemist siiski töökeskkonnaga ning käitu elegantselt ja viisakalt.\nTutvusta oma peretraditsioone. Kui sinu kallim tuleb jõuludel esimest korda sinu juurde, siis vii ta juba varakult kurssi oma peretraditsioonidega. See aitab tal mõista seda, kui te kõik ühel hetkel klaveri ümber kogunete, et jõululaule laulda või üheskoos restorani Hiina toitu sööma lähete. Samuti anna teada erinevatest peresisestest asjadest nagu “Minu ema ja õde on omavahel tülis” või “Minu onust ei räägi me kunagi.”\nKingid perele? Kui sa tead, et sinu vanemad plaanivad kuuse alla poetada kingituse ka sinu kallimale, siis anna sellest ka talle teada. Nii väldid piinlikku olukorda, mis üks osapooltest jääb tühjade kätega.\nJäta pesu selga! Kui sina sõidad pühadeks tema poole, siis paki seksika ööpesu asemel kaasa “peresõbralikud ööriided”. Sa ei või iial teada, kellega vannitoa uksel kokku juhtud…\nJää viisakaks. Kui terve pere koguneb ümber õhtusöögilaua, siis ära tee oma kallimale lähenemiskatseid, enne kui ta on sulle märku andnud, et on okei vanemate ees kudrutada.\nLöö kampa! Jõulud on kaootiline ja kiire aeg kõigile, kes pühadeseltskonda enda juures võõrustavad. Aita nõudepesuga, paku end jooke välja valama või tee mida iganes, et abiks olla. Lisaks sellele, et peokorraldajal on sinust suur abi, aitab koos tegutsemine paremini ka tuttavaks saada.\nÄra maga sisse! Ära ärka viimasena. Pane äratuskell helisema või palu kallimal end üles ajada, kuid pane tähele, et sa liiga vara ei tõuse ja teisi enneaegu üles ei aja.\nKui olete otsustanud pühad ka eraldi veeta, siis oleks tore, kui saadaksid tema perekonnale kinkekorvi või ühiskingituse, mis ütleb teistele, et sa pead neid meeles ja külastad järgmisel aastal juba isiklikult.


SÄRTSAKAS TANTSUÕHTU: Cubanita kutsub salsapeole! - news\nTänase õhtu saab Tallinnas mööda saata nii tasuta tuliste salsarütmide saatel jalga keerutades kui ka iidset vene rahvusmuusikat kuulates, jätkub ka Tallinna XXIX Orelifestival.\nSÄRTSAKAS TANTSUÕHTU: Cubanita kutsub salsapeole!\nTäna kell 21 toimub baaris Cubanita järjekordne Salsa Monday. Tantsulõvidele mängib muusikat DJ KoolKat ning esitamisele tuleb parim valik salsa-, bachata- ja kizombarütmidest. Pidu on TASUTA! Täpsema info leiad SIIT.\nTäna kell 20 esinevad Niguliste muuseumis Tallinna XXIX Orelifestivali raames Matthias Giesen, Peter van Dijk, Edouard Oganessian, Ulla Krigul, Merike Marli (orel), kaasategev on ka kammerorkester. Esitamisele tulevad Nicolas Bruhnsi oreliteosed ja kirikukantaadid "De profundis clamavi", "Erstanden ist der heilige Christ", "Mein Herz ist bereit". Täpsema info ja piletid leiad SIIT.\nTäna kell 18 esineb Lindakivi Kultuurikeskuses ansambel Rusichi. Esitamisele tuleb iidne vene rahvamuusika. Täpsema info ja piletid leiad SIIT.


Leia endale soodsaim krediitkaart Uus kiirlaen 15 minutiga\nSee rinnahoidja on saadaval väga erinevates suurustes, nii et saad valida selle, mis kõige paremini seljas istub. Ekspressraha. Dri-FIT tehnoloogia hoiab sind kuivana ja tagab mugavuse. Hoian finantsteemadel kätt pulsil ning jagan oma teadmisi ka sinuga, et sa saaksid saavutada parema rahalise olukorra ja teha parimaid otsuseid. X kujuline seljatagus ei takista liikumist ja võrkpaneel laseb paremini hingata. OÜ koduliising laenude refinantseerimine ilma käendajatta. Väga intensiivsetel treeningutel pakub rinnahoidja toestust, et tagada sulle parim mugavus ja turvatunne. Uus Nike Pro Hyperclassic Bra. Puhtad jooned.\n. Nike võttis sportlasi kuulda ja uuendas spordirinnahoidjaid selliselt, et need on nüüd veelgi mugavamad kanda. Nike Pro Rival Bra on tugevamate õmblustega, traatideta, et ei tekiks trenni ajal hõõrdumist. Higi imav materjal hoiab sind kuivana ning pehme ja mugav lõige ei lase tähelepanul hajuda ja saad treeningule keskenduda. Leia endale soodsaim krediitkaart. Eemaldatavad padjad on diskreetsed ja keha vormivad. Nike PRO rinnahoidjad on mõeldud kõigile naistele, hoolimata nende kaalust, sportlikkusest ja kehalisest aktiivsusest. Rivali rinnahoidja uus versioon – reguleeritavad paelad ja seljakinnitus suurendavad mugavust ja lihtsustavad kandmist. Nike Pro Hyperclassic rinnahoidja pakub toestust keskmise intensiivsusega treeninguteks. Seetõttu oleme reastanud laenuandjad nende intresside ja lisakulude järgi. Sellel on eemaldatavad padjad parema katvuse ja istuvuse jaoks, et saaksid muretult treenida. Laenupakkumiste hulgas on tagasimakseperioode alates ühest kuust viie aastani. Demonstreerime sulle meie klientide lemmiktooteid. See tagab parema trennikvaliteedi. Seepärast ei ole see summa, mida laenata pisikulude jaoks. Kontuurõmblused ja elastne rinnapaneel tagavad parima toestuse ja istuvuse. Leia endale soodsaim krediitkaart. Nike Pro Rival Racerback Bra. Tugev toestus intensiivseteks treeninguteks Tutvustame oma kõige tugevama toestusega rinnahoidjat. Vormitud korvidega rinnahoidja joonistab keha ilusasti välja ning tugev materjal toestab rinda.\nJuuni - leia endale eeskuju | Hagal Õpetus\n. Nike Indy ja Cooling Bra padjad on kergesti eemaldatavad. Tugevdatud jooned, mis pakuvad lisatoetust rinnale. Nike PRO Indy ja Indy Cooling rinnahidja. Pehme ja kerge piiramatuks liikumiseks Nike Pro Cool Indy spordirinnahoidja pakub kerget tuge madala koormusega, palju energiat kulutavateks treeninguteks.\nLeia endale tõelisi sõpru | ülesanded lastele\n. Seljaosasse jäetud avaus ja korvide augustatud vooderdus tagavad parema õhuvahetuse. Innovaatilised Nike PRO rinnahoidjad pakuvad tuge intensiivsel, mõõdukal ja väikese koormusega sportimisel. Kasutatud on Nike Dri-Fit tehnoloogiat, mis aitab keha hoida kuivana. Samas on see aga enamike inimeste jaoks väga suur summa, isegi suurem kui ühe kuu palk. Kui sa ei saa olla täiesti kindel, et suudad laenumakseid tasuda korrapäraselt, on targem mitte laenata ja leida mõni muu väljapääs, kas või näiteks lisaraha teenimise näol.Kõige olulisem on leida sobiv laenuperiood. Kuigi laenumakse jaotamine pikale perioodile on igakuiste kulutuste mõttes kasulik, ei ole see hea mõte, kui su sissetulek on ebaregulaarne. Ülipehme DRI-FIT tehnoloogiaga kangas imab higi kehapinnalt, et see saaks pealmistest kihtidest aurustuda. Kiirlaen 900 eur taotle laenu maksehäire. Madal lõige ning õhukesed reguleeritavad paelad tagavad selle, et rinnahoidja istub hästi ja on samas naiselik. SMS laen lühinr sularahalaenud. Viimastel aastatel on Nike investeerinud spordirinnahoidjate arendusse, et tagada nende kandjatele maksimaalne mugavus treeningu ajal. Kerge toestusega rinnahoidja on mõeldud väikse väiksema intensiivsusega treeningute jaoks, keskmine toestus on mõeldud mõõdukale treeningule ja maksimaalne toestus sobib kõige intensiivsemateks treeninguteks. Reguleeritavad paelad seljal pakuvad parimat istuvust ning X kujuline lõige ei takista liikumist\nKiirlaenud kuni 5000 äri laen 25000


AUGUSTIKUINE FC ELVA JALKAFEST SAABUB KOOS NUBLUGA – ELVA UUDISED\nAUGUSTIKUINE FC ELVA JALKAFEST SAABUB KOOS NUBLUGA\nBärbel Moros Send an email 26. juuli 2020\n8. augustil toimub juba seitsmendat korda FC Elva Jalkafest. Tegevusi jagub kõigile, käed ja jalad saavad soojaks nii lapsevanemad kui ka nende võsukesed. Jalkafesti teeb rajuks noorte seas ülipopulaarne mõminaräppar nublu.\nJalkafest on see aasta eriti eriline, nimelt on FC Elval juubel, klubi saab juba 20-aastaseks. Klubi tegevjuht-treener Marek Naaris lubab, et üritus pakub meeldivaid elamusi ja loomulikult ettearvamatut jalgpallimatši ning pidu. Külaline saab osa klubist ja selle kogukonnast ning kui varem pole seda kogenud, siis kindlasti on peale sündmust suur soov kaasa lüüa.\nÜrituse ajalugu ulatub aastasse 2014. Marek Naaris jutustab Jalkafesti sünnilugu: „Külastades Euroopas Meistrite Liiga finaali eel festivale, tekkis üks hetk idee, et midagi sellist võiks tuua oma väiksesse Elvasse ja nii iga aasta klubiperega sünnipäeva tähistada. Alustasime aastal 2014 ja ükski aasta pole vahele jäänud. Mõnikord suuremalt ja teinekord tagasihoidlikumalt.“\nPäev algab osavusfestivaliga kell 11:00 Nike Arena Elval, kus toimub Legendide Turniir, lastevanemate penaltiturniir, FIFA20 virtuaaljalgpalli turniir, osavusalad ja palju muud. Päeva teine osa toimub Elva linnastaadionil, kus kell 17:00 leiab aset Esiliiga kohtumine FC Elva ja Vändra JK Vapruse vahel. Poolajal jagatakse sünnipäevatorti ja kohtumise järel loositakse erinevaid auhindu. Järgneb autodega rongkäik läbi linna Arbimäe nõlvale Wabriku hoovi, kus toimub kontsert-pidu, mille peaesinejaks Eesti hetke ilmselt kuumim artist nublu.\nnublu Elvasse Jalkafestivalile toomine oli suur töö, jalgpallitreener väidab: „nublu on sünnipäevakink meie klubi inimestele ja Elva, Nõo ja Otepää valla kogukonnale. Aasta aega nägime vaeva, et parimat artisti saada eelistama meie sündmust ja mitte nädal hiljem toimuvat Eesti Hip-Hop Festivali. Varem on esinenud tugevad artistid nagu Smilers ja Singer Vinger, aga peol olles alati olin ise natuke õnnetu. Alla 25-aastaseid klubiliikmeid praktiliselt polnudki kohal. Need artistid nooremaid ei kõnetanud. Hetkel olen väga rahul ja tänulik kõigile, kes on aidanud kaasa nublu toomisele Elvasse ja panustavad juubelifestivali programmi.“\nFoto: Marko Hõrak, www.fcelva.ee


Viise sõnul tegi Aru Grupp päris tõsiseid investeeringuid mitmel aastal enne masu ja selleks võeti ka investeerimislaen. "Me oleme korralikult välja ehitatud ja seepärast me praegu lisainvesteeringuks laenu ei vaja," rääkis ta. "Meil on praegu tegelikult tootmisvõimsust isegi rohkem, kui tänane turg tööd pakub. Ja arvan, et ega toodangu maht lähiaastail ei suurene," märkis ta.\nKüll aga on Viise täheldanud pankadega seoses laenude teenindamisega suhtlemisel muutumist positiivses suunas. "Pankadega suhtlemine on täna üsna nii nagu see oli enne masu ehk asjalik ja konstruktiivne," iseloomustas Viise ning meenutas, et pankadega suhtlemine oli eriti pingeline majanduskriisi esimesel aastal.


Massimago Marchesa Mariabella Valpolicella Ripasso Superiore DOC 2019 – Hansson Holding\nHome PoodKingiideeJõuludeksMassimago Marchesa Mariabella Valpolicella Ripasso Superiore DOC 2019\n0,75L pudel / 30,67 €/L\nKuiv, keskmise täidlusega, punaste kirsside ja ploomide nüansiga põnev vein.\nMassimago Marchesa Mariabella Valpolicella Ripasso Superiore DOC 2019 kogus\nTootekood: 3296 Kategooriad: Jõuludeks, Kingiidee, Organic, Punane vein, Veinikelder Sildid: Amarone, Hansson Holding, Itaalia veinid, organic, punane vein\nViinamarjasort: Corvina, Corvinone, Rondinella. Organic sertifikaat.\nValmistamine: Korje toimub käsitsi septembri lõpus, oktoobri alguses. Iga sort valmistatakse eraldi. Esimene veini kääritamine toimub roostevabast teraset tankides koos pikendatud kestade leotamisega. Teine kääritamine toimub veebruari lõpus ja seda protsessi kutsutakse Ripasso. Siis lisatakse noorele veinile Amarone valmistamisel veinist eemaldatud kuivad marjakestad, milles on veel rikkalikult suhkrut ja aktiivset pärmi. Alkoholi sisaldus tõuseb ning lisab veinile kompleksust ja struktuuri. Edasi jääb vein küpsema 12 kuuks Prantsuse tammevaatidesse. Seejärel küpseb veel 4 kuud pudelis.\nAlkoholi 14,50% ja jääksuhkruid 2,5 g/l\nVälimus: särav rubiinpunane\nAroom: intensiivsed värskete kirsside, punase kirsi ja punaste marjade aroom. Balsaamiku nüansse ja aromaatseid ürte nagu tüümian ja münt.\nMaitse: pehmes maitses tuleb esile punaseid kirsse, ploome ja kannikesi. Tasakaalustatud suitsused ja magusad noodid. pehme parkaine.\nSoovitame: valge liha, linnuliha, küpsetatud kana, vasika hautis ja küpsed juustud. Rahvusköögid: Ameerika BBQ, vürtsikas Aasia köök. Singid ja vorstid (Frankfurter, bratwurst). Iraani köögi hautised.


Kuidas jugamudasegisti töötab? - Dachuani masinad\nJugamudasegisti on uut tüüpi segisti, mis koosneb punkri, liblikventiili, segamissilindri, õhumõõturi, keerise voolu ja tsentrifugaalpumba suure nihkega segistist.\nLiivapump pumpab vedeliku, mis tuleb segada keerduvoolu, mööda tangentsiaalset suunda, voolu pöörlemisel tekkiv kiire vedelik loob vaakumi, mis hingab sisse segatud materjalid ja siseneb seejärel segatud paaki pärast segamist kõrge - kiiruse pöörlemisvedelik.\nKiire pöörleva vedelikuvooluga segatakse materjalid vedelikuga täielikult segamissilindri sisemises õõnsuses, misjärel need lähevad keerise mudasegisti segamisvarda välimisse õõnsusse ja lastakse seejärel välja puutuja suunas, seejärel segades perioodilise tsükli protsess on lõpule viidud.\nJugamudasegistil on järgmised omadused:\nPikk efektiivne segamisaeg ja parem segamisefekt; söötmiskaliiber on suur, nii et seda ei ole kerge blokeerida, reaktiivmudasegisti söötmiskäik on kiire ja sellel on tugev materjalide vastupidavus. Sellel on lai rakendus ja see ei pikenda peatumise aega, nii et tahke faasi sadestumist ei toimu.\nKuidas paigaldada ja rakendada rakendust Jet Mud Mixer


Reliability management approach for a virtual enterprise of SMEs in a manufacturing domain = Usaldusväärsuse juhtimise raamistik tootmisvaldkonna väikese ja keskmise suurusega virtuaalettevõtetele | DIGAR\nReliability management approach for a virtual enterprise of SMEs in a manufacturing domain = Usaldusväärsuse juhtimise raamistik tootmisvaldkonna väikese ja keskmise suurusega virtuaalettevõtetele\nAuthor: Kashif Mahmood, Tallinna Tehnikaülikool. Mehaanika ja tööstustehnika instituut, Supervisor: Eduard Ševtšenko, Tauno Otto\nIoT Internet of things trustworthiness reliability dependability credibility efficiency efficacy effectiveness risk evaluation risk assessment risk analysis medium-sized enterprises medium-sized companies productive systems cooperative extension cooperation networks collaborative networks collaboration networks small firms small enterprises\nThe impact of labor market exclusion and job insecurity on health and ... Jonas Voßemer, Nicoletta Eunicke, Tallinna Ülikool. Rahvusvaheliste sotsiaaluuringute keskus\nTaastuvate energiaallikate uurimine ja kasutamine : kuuenda konverents... konverents Taastuvate energiaallikate uurimine ja kasutamine


Baldwini maakond (Alabama) – Vikipeedia\nkoordinaadid: 30° 40′ N, 87° 45′ W\nPindala: 4118 km² \nElanikke: 231 767 (1.04.2020)\nRahvastikutihedus: 56,3 in/km²\nKeskus: Bay Minette\nRand Baldwini maakonnas\nBaldwini maakond (Baldwin County) on maakond USA-s Alabama osariigis.\nMaakonna halduskeskus on Bay Minette ja suurim linn Daphne.\nMaakonna pindala on 5250 km². Veepindala on 1115 km².\nElanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 182 265. Aastal 2000 oli elanikke 140 415.\nMonroe maakond (kirdes)\nEscambia maakond (Florida) (idas)\nEscambia maakond (Alabama) (idas)\nMobile'i maakond (läänes)\nWashingtoni maakond (loodes)\nClarke'i maakond (loodes)\nBaldwini maakond moodustati pärast 21. detsembril 1809 ehk 10 aastat enne Alabama osariigi loomist. Enne seda oli maakond kuni 1817. aastani kuulunud Mississippi territooriumi valdusse. Maakond on nime saanud senaator Abraham Baldwini järgi.\nBon Secour National Wildlife Refuge (osa)\n↑ https://archive.ph/T0F1e, 12.01.2022, http://www.citypopulation.de/en/usa/admin/alabama/01003__baldwin/, 19.01.2022, Baldwin (County, Alabama, USA) - Population Statistics, Charts, Map and Location.\n↑ https://archive.is/T0F1e, 12.01.2022, https://www.citypopulation.de/en/usa/admin/alabama/01003__baldwin/, 12.01.2022, Baldwin (County, Alabama, USA) - Population Statistics, Charts, Map and Location.\nBaldwini maakonna koduleht (inglise keeles)\nWashingtoni maakond ja Clarke'i maakond Monroe maakond\nMobile'i maakond Escambia maakond (Alabama) ja Escambia maakond (Florida)\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Baldwini_maakond_(Alabama)&oldid=5622828"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 18:19, 4. mai 2020.