Silja, Food & Paris: oktoober 2017\nTäna õhtul on Halloween! Meilgi juba tähistatakse seda päris laialdaselt, niiet kes peole tahab minna, see leiab kindlasti ohtralt variante :) Kirjutasin Halloweenist (tähendus, päritolu jms), mis muideks on kristlik püha, pikemalt laupäevaleht LP-s, kus ma jagasin ka kahte väga mõnusat kõrvitsamaiuse retsepti - tervislikud kaerahelveste, banaani, tumeda šokolaadi ja pähklitega batoonid ning toorjuustu ja kohupiimaga põhjata kook krõbedate mandlilaastudega. Mõlemad on lihtsad ja vähese vaevaga valmivad tõeliselt nauditavad magustoidud, millega on kerge sõpru võita ;-)\nSama võib öelda selle kihilise kõrvitsakoogi kohta, mille retsept ilmus ka D-kokaraamatus. Vürtsikas biskviit saab mahlasuse kõrvitsapüreest ja keefirist; karamelline maitse tuleb aga pruunistatud võist ja roosuhkrust. Kui Sa ei soovi võid pruunistada ehk valmistada nö pähklivõid, siis lihtsalt sulata või ja lisa see tainale. Ja loomulikult ei ole see ainult Halloween’i õhtuks mõeldud kook, vaid sellega võib end hellitada aastaringselt ;-)\nKook on mahlane veel mitu päeva pärast küpsetamist. Kui põhjad päev varem valmis teed, siis hoia neid toatemperatuuril õhukindlalt kilesse või küpsetuspaberisse mässituna; kui oled koogi kokku pannud, siis hoia seda külmkapis.\nKui kook ei pea olema gluteenivaba, siis kasuta maisi- ja toortatrajahu asemel 320 g nisujahu ning lisa küpsetuspulbrit ja soodat 1 tl asemel kumbagi 0,5 tl.\n220 g peensuhkrut\n70 g pruuni suhkrut (hele või tume muscovado)\nAseta tükeldatud või kastrulisse, lase sulada ja seejärel “küpseda” aeg-ajalt kastrulit keerutades u 4 minutit kuni või on kuldpruuniks muutunud ja kergelt pähklise lõhnaga. Kurna läbi tiheda sõela kaussi ja lase 15 minutit jahtuda.\nSega sõelutud jahu kuivainetega; teises kausis sega kõrvitsapüree suhkrute, lahtiklopitud munade ja keefiriga läbi. Lisa kuivained kõrvitsasegule, sega läbi ja seejärel lisa õrnalt vispeldades hulka pruunistatud või.\nAseta kõik kreemi koostisosad kaussi ja vahusta ühtlaseks kreemiks. Kui soovid kreemi koogile pritskotiga panna, siis tasuks sellel enne u pool tundi külmkapis taheneda lasta. Kui ei, siis aseta üks jahtunud kook alusele, määri sellele ühtlaselt pool kreemist, aseta peale teine pool ja laota sellele spaatli abil ülejäänud toorjuustuvaht.\nSildid: gluteenivaba küpsetis, kook, kõrvits, maisijahu, tatrajahu, toorjuust\nPostitaja: Silja Luide kell 09:59 0 kommentaari\nPostitaja: Silja Luide kell 14:15 0 kommentaari\nPostitaja: Silja Luide kell 20:11 0 kommentaari\nPostitaja: Silja Luide kell 16:33 0 kommentaari\nJõhvikamoosi, kohupiimakreemi ja tatramüsliga magustoit ning tervisesegu\nJõhvikamoos on eriti lihtne valmistada, vähemalt juhul, kui seda teha nii nagu mina teen ;-) Koos kohupiima-toorjuustukreemi ning krõbeda toortatrast ja pähklitest valmistatud granola'ga on see aga üks eriliselt mõnus magustoit - paigas on nii magusus kui ka hape ning nii kreemisus kui ka krõbedus! Soovitan proovida;-) Kes soovib aga vähem rammusat desserti, see võib torjuustu asendada paksu maitsestamata jogurtiga (nt Kreeka jogurt) või kohupiimapastaga.\nKirjutasin eelmisel nädalal Laupäevaleht LP-s jõhvikatest ja nende kasulikkusest, sest kuremari on üks kasulikumaid marju. "Jõhvikas - väärtuslikeim metsamari” - just sellist pealkirja kandis 1989. a ilmunud ajalehe artikkel, mille väljalõike ühe marjadest rääkiva “targa” raamatu vahelt leidsin. Hakates kirjutama toiduteemalisi lugusid, on mul tavaks sirvida erinevaid teemat käsitlevaid teoseid, millest suur osa pärineb mu kadunud vanaisa, metsateadlase Harald Rebase kogust. Kuna tal oli kombeks välja lõigata või paljundada ka asjalikke teaduspõhiseid artikleid, siis on raamatute vahel alati igasugust põnevat lugemist veel lisaks.\nPeamiselt rabas, aga ka rabastuvais metsades, siirdesoodes ja kinnikasvavate järvede kallastel kõikjal Eestis leiduvale jõhvikale annavad punase värvi värvained - antotsüaanid. Jõhvikas, igihaljaste roomavate kääbuspõõsaste perekond kanarbikuliste sugukonnast, on tuntud rahva seas ka kui kure-, raba- ja soomari. Harilik jõhvikas, ladina keeles Oxycoccus palustris (tuleneb sõnadest oxys - hapu, kokkos- mari ja palustris - koos kasvav) kasvab “kõhuli” - tema roomavad varred kinnituvad kasvupinnasesse pikkade juurte abil.\nJõhvikamarjad sisaldavad 3-5% suhkruid, 3-4% orgaanilisi happeid (sidrun-, bensoe- ja ursoolhapet), askorbiinhapet, viite flavonoidi, glükosiide, pektiin- ja värvaineid, 14 aminohapet ning mikroelemente (eriti joodi, kuid ka rauda, mangaani ja tsinki). Eriti märkimisväärne on kuremarjade puhul bensoehape, millel ja mille sooladel on nii mikroobe hävitav kui ka nende elutegevust pärssiv toime. Seetõttu säilivad jõhvikad ja nendest tehtud hoidised väga hästi.\nMuuhulgas jagasin LP-s ka oma tervisesegu retsepti, mida ma ise igapäevaselt vähemalt ühe supilusikatäie võtan.\n400-500 g jõhvikaid\n2 keskmist sibulat (200-250 g)\n2 küüslauku (150-200 g)\n350-500 g mett\nKoori sibul ja küüslauk ning lõika väikesteks tükkideks. Aseta koos kõigi asjadega kannmikserisse ja töötle ühtlaseks. Aseta õhukindlalt suletavatesse anumatesse (nt purkidesse) ja hoia külmkapis. Segu säilib külmkapis vähemalt kuu aega.\nJõhvikamoosi, toorjuustu-kohupiimakreemi ja tatra-granola'ga magustoit\nKui kasutad moosisuhkrut, siis ära kauem keeda, kui retseptis kirjas, sest muidu pektiini mõju väheneb. Arvesta sellega, et moos pakseneb jahtudes. Kui soovid moosisuhkru asemel keedises aga tavalist suhkrut kasutada, siis võta seda 600 g asemel 1 kg, aseta kohe koos marjadega potti ja keeda nii kaua, kuni moos pakseneb.\n1,2 kg jõhvikaid\nAseta marjad koos 5 dl veega potti ja lase keema tõusta. Alanda kuumust ja keeda pisut, kuni jõhvikad hakkavad katki praksuma. Lisa suhkur ja sega kuni see lahustub. Lase moosil madalal kuumusel 10-15 minutit keeda aeg-ajalt segades ja vahtu eemaldades. Keera kuumus maha, lase moosil u 10 minutit potis seista, eemalda vaht ja tõsta seejärel steriliseeritud purkidesse.\n100 g toortatratangu\n5 sl (gluteenivabu) kaerahelbeid\n50 g röstitud ja kooritud sarapuupähkleid\n3 sl vedelat mett või vahtra-, muscovado või suhkruroosiirupit\nSega tatar kaerahelveste, jämedalt hakitud pähklite, kakao ja soolaga läbi. Teises kausis sega mesi või siirup sulatatud kookosõliga, vala vedelik kuivainete hulka ja sega ühtlaseks. Laota puru ühtlase kihina küpsetuspaberiga kaetud ahjuplaadile ja küpseta 160 kraadi juures 15 minutit. Sega läbi ja küpseta veel 10 minutit. Isegi kui granola ei tundu olevat veel piisavalt pruunistunud ja aromaatne, siis ära kauem küpseta, sest muidu on oht see ära kõrvetada. Jahtudes muutub segu piisavalt krõbedaks, niiet muretseda ei ole vaja. Lase granola'l jahtuda enne serveerimist.\n400 g toasooja toorjuustu või\n300 g toorjuustu ja 100 g maitsestamata jogurtit või hapukoort\nSega kõik komponendid visplit kasutades ühtlaseks kreemiks, kata kauss kilega ja aseta kuni serveerimiseni külma.\nVõta neli kaussi, pokaali vm anumat ja aseta igasse ühte neist kreem, puista peale granola't ja tõsta jõhvikamoosi. Jaga ülejäänud kreem võrdselt sinna peale, seejärel granola ja nirista veel moosi.\nÜlejäänud tatra-granola't säilita õhukindlas anumas toatemperatuuril (säilib u 2 nädalat) ja kasuta magustoitude või hommikusöögi lisandina. Eriti hea on see koos maitsestamata jogurti või kohupiimakreemiga, millele on lisatud värskeid marju.\nSildid: hoidis, hommikusöök, kodumaa sünnipäev, kohupiim/pasta, lihavõtted, magustoit, marjad, pähklid/mandlid, tervislik maius, toorjuust\nPostitaja: Silja Luide kell 22:01 2 kommentaari\nNagu sõrnikudki meeldivad ka pliinid mulle tohutult - sellest olen isegi blogis juba korduvalt kirjutanud:) Tatrajahust soolased kohevad pannkoogid on ideaalne brunch’i toit, aga samas sobivad pmst igaks elujuhtumiks, kuid eriti hästi siiski minu arvates koos kalamarja ja šampanjaga;-) Üks mu pliiniretseptidest (eriti lihtne) on olemas mu viimases raamatus, kuid nüüd saan lõpuks blogisse ka õlletainaga variandi lisada, mille retseptiga olen päris palju vaeva näinud. Kusjuures, allolev lugu koos retseptidega ilmus juba paar kuud tagasi Laupäevaleht LP-s, sest suvel avastasin, et lisaks kõigele muule on pliinid koos lõhega ka ideaalne piknikute ja aiapidude roog:)\nOn ajatuid klassikuid, mis on alati populaarsed ja sobivad serveerimiseks igal ajal ja igas olukorras olgu see siis pidulik sündmus või lihtne sõprade, kolleegide või perega koosviibimine, suvine brantš, aia- või terrassipidu. Üks sellistest roogadest on õrnsoola lõhe pehmete tatrapliinidega, mille puhul ei ole ilmselt kunagi vaja muretseda, et midagi üle jääb, sest külmalualt on need suupisted esimese asjana kadunud. Roog sobib nii pitsi viina kui ka klaasi šampanja kõrvaseks, kergetest valgetest ja roosadest veinidest rääkimata.\nKuigi skandinaaviapärasest kirjapildist (gravlax, gravad lax) tulenevalt on rahvasuus sageli kasutusel sõna “graavilõhe”, on õige eestikeelne mõiste siiski “õrnsoola lõhe”. Tegusõna “gräva/grave” tähendab üldsegi matmist ja kaevamist ning on kasutusel ajast, mil lõhe (lax) säilitati maa sisse kaevatud aukudes soolaga kaetult, et seda külmumise ja riknemise eest kaitsta. Nüüd keegi enam seda meetodit ei kasuta, küll aga “maetakse” kala soola ja teiste maitseainete alla. Niiet sellist asja nagu lõhe “graavimine” ei ole eesti keeles, lõhe ikka soolatakse ;-)\nMeie idanaabrite toidualault pärinevad tatrajahu pannkoogid on muutunud viimasel ajal eriti populaarseks - pisikesi suupisteid pliinide ja kalamarjaga võib leida nii New Yorki peenetelt koktelipidudelt kui ka uhkete restoranide menüüdest. Erinevalt sõrnikutest, mis sarnaselt teiste kohupiimamaiustega on jahtununa paremad kui soojana, on pliinid parimad just otse pannilt tulnuna, mil need on veel eriti aromaatsed, pehmed ja kohevad. Lisaks kalamarjale ja õrnsoolalõhele sobib tatrajahust pannkookide juurde väga hästi suitsukalasalat. Hästi sobib pliinide lisandiks hapukoor, peenelt hakitud punane sibul, värske till ja murulauk.\nKui soovid gluteenivabu pliine, siis kasuta gluteenivaba õlut ja toortatrajahu. Kui aga nisujahu tervislikel põhjustel (tsöliaakia või allergia) vastunäidustatud ei ole, siis asenda pool tatrajahust nisujahuga. Sellisel juhul on tulemuseks eriti kohevad ja õhulised tatra-pannkoogid.\nSoovitan kindlasti kasutada heledat õlut - tume õlu sobib küll šokolaadikookidesse, aga küpsetiste (nt krõbeda koorikuga õllesai või suus sulav juustuga õllesai) sees on hele õlu parem. Sellest kogusest saab u 35-40 keskmise suurusega pliini.\nKohevad tatrapliinid õllega\n3,3 dl (1 pudel) toasooja heledat õlut\nSoojenda piim nö käesoojaks. Sega 100 g sõelutud jahu ja pärmiga, seejärel sega läbi sooja piimaga. Vala juurde õlu, sega läbi ja jäta tunniks ajaks toatemperatuurile seisma.\nSega munakollased, seejärel ülejäänud 250 g sõelutud ning soola ja suhkruga segatud jahu taina hulka. Vahusta munavalged ja sega need õrnalt kolmes osas tainasse. Kuumuta pannil õli, tõsta supilusikaga pannile meelepärase suurusega koogid ja prae keskmisel kuumusel mõlemalt poolt kuldpruuniks.\nÕrnsoola lõhe juurde traditsiooniliselt serveeritavat sinepikastet, millest on tohutu hulk erinevaid versioone, nimetataksegi rootsi keeles gravlax-kastmeks, Taanis kannab see aga otsetõlkes nimetust “rebasekaste". Äkiline magusapoolne kaste on ideaalseks kaaslaseks teistelegi kalaroogadele, kuid väga hea ka grillitud toitude ja värske kartuliga.\n4 sl pehmet pruuni suhkrut\n3 sl õuna- või valge veini äädikat\nSuur punt (u 100 g) peenelt hakitud tilli\nSega visplit kasutades ja kergelt vahustades kokku sinep, suhkur, äädikas ja sool, seejärel vahusta vispliga sisse õli. Eemalda tilli jämedad varred, haki till peenelt ja sega kastme hulka.\nLihtne soolalõhe viinaga\nEestlased lisavad kalale enamasti rohkelt soola ja vähe või üldse mitte suhkrut, kuid klassikaline Skandinaavia soolalõhe on tegelikult pisut isegi magusam kui soolasem. Minule meeldib kõige enam, kui soola ja suhkrut on täpselt ühepalju. Kindlasti kasuta jämedat meresoola vältimaks kala liigset soolasust. Lõhe võiks aga olla võimalikult ühtlase paksusega, et tulemus oleks parim. Õrnsoola lõhe puhul on eelistatud valge pipar, aga sobib ka must või roosa.\nÜldjuhul soovitatakse lõhet soolamarinaadis hoida 48 h, mõned isegi kolm päeva, aga tegelikult saab ka 12-24 tunniga juba väga maitsva tulemuse. Kui kasutada viina nagu mina seda teen, siis tegelikult ei tasugi pikemalt kui 24 h lõhet marinaadis hoida, sest muidu teeb alkohol pealispinna pisut kõvaks. Samasugune efekt on ka tsitruste mahlal, sest nendes olev hape hakkab kala koheselt “küpsetama” nagu näiteks ceviche puhul. Ööpäev seismist aga tagab pehme tekstuuri ja õrnema meki nii, et ka kala enda maitset on tunda. Intensiivsema ja soolasema maitse austajatel aga tasub lõhet kauem marinaadis hoida.\nKuna õrnsoolatud kala süüakse ära toorelt, saab kasutada vaid väga värsket kala. Soolatud kala tuleks tarbida viie päeva jooksul, kuid reeglina saab see alati olenemata kogusest enne otsa. Külmkapis hoia õrnsoola lõhet õhukindlalt suletud anumas.\nServeeri õrnsoola lõhet röstitud rukkileiva või saiaga, sidrunisektorite, hakitud tilli ja muruluagu ning värskelt jahvatatud musta pipraga. Sobib suurepäraselt ka värsketesse salatitesse või (tatra)pliinidega nautimiseks.\nu 1 kg kaaluv lõhefilee\n2 sl jämedalt purustatud valge või musta pipra teri\nEemalda kalal pinsettidega keskosast luud. Haki till jämedalt ning sega sidrunikoore ja viinaga. Vala pool segust alusele, aseta sellele kala nahapool all ja seejärel laota ühtlaselt fileele kõik ülejäänud ained ehk ülejäänud pool viinasegu ning purustatud pipraterad, sool ja suhkur. Piprateri saad purustada kas uhmris või lõikelaual noaga lapiti peale vajutades.\nKata kala toidukile või küpsetuspaberiga ja aseta sellele peale taldrik, millele omakorda pane raskuseks mõni purk vms. Aseta 6-12 tunniks külmkappi. Võta kala välja, keera ümber nii, et nahapool on üleval ja aseta uuesti 6-12 tunniks külma. Tee kala pealispind majapidamispaberiga puhtaks, eemalda nahk ja lõika filee terava noaga nurga all õhukesteks viiludeks.\nPostitaja: Silja Luide kell 16:58 0 kommentaari\nSildid: gluteenivaba küpsetis, hommikusöök, kala/mereannid, kodumaa sünnipäev, lihavõtted, suupiste, tatrajahu, tervislik


Minu toetaja oli nagu Shes lihtsalt ebameeldiv teha oma tööd jäta oma saatjata kalender tähtpäevaks kalkulaator sama Reyes\nKalender Tähtpäevaks Kalkulaator\nHi Sabrina kalender tähtpäevaks kalkulaator ma olen nii õnnelik ja väärt, et võtta aitas Ive kindlasti olnud sinna enne olete armastatud vaikimisi toetatud uskusid madala tagatud ja kunagi solo Täname organismi antioftalmiline tegur osa sellest cla tänan teid teie armastus tellida ja lihtsalt on teil kõik mu on see ära teile hinge õde xx\nPrecision Kalender Tähtpäevaks Kalkulaator Bass Eriline Alates 1981 Cbxxxxx Gold Jazz Bass\nLõpus registreerimise töö, saidi soovivad teil sisse logida ülespoole makstud konto, selgitades suurenenud funktsioone kasutatav professionaalne liikmed. See turvis on vabatahtlik ja tina vahele jätta. Kui dokumenteeritud, siis tina alustada sirvimist ja sa whitethorn isegi kasu kokkusaamine aja jooksul, mis võimaldab teil kasutada kõiki kalender tähtpäevaks kalkulaator täiustatud funktsioone varem pühendumine kava.


DELFI: Pangodi järvel saab taas purjetada (Tartumaa Arendusselts)\nAllikas: Delfi.ee, autor Lembit Jakobson\n6. august 2011. a\nMöödunud sügisel alanud jahtklubi "Merikotkas" ehitustööd Pangodi järve ääres on nüüdseks lõppenud ning pisikesed valged purjekad liuglevad juba teist nädalat mööda järve vetepinda, kirjutab Koduvald.ee\nSeisame kommodoor Valdeko Särega jahtide randumissillal ja vaatame, kuidas poisid oma Optimiste ümber poi Väikese saare juures juhivad.\nOn paraja tuulega sombune juulilõpu päev. "Juhime ikka jahte nagu autotki. Mööda tuleb sõita paremalt poolt," hüüab kommodoor Valdeko Säre mikrofoni poistele.\nLeian paatidest üles Unipiha kooli lapsed Katriini, Laura, Triinu, Janno ja Aule.\n"Mis võib vanale mehele veel suuremat rõõmu teha, kui näed, kuidas need poisid-tüdrukud purjetavad. Alustasin purjetamisega tegelemist juba 1953. aastal. Vahetasin selle võidusõidu-jalgratta vastu välja.\nPalju kordi olen tulnud Eesti meistriks, võisteldud on ka endise NSVL tasandil. Treeneritööd olen teinud 1960.aastast," jutustab kommodoor endast.\nVaatan seda sportlikku vanahärrat ning tunnen pisikest kadedust. Ta on saanud teha teoks oma unistuse: ehitada Pangodi järve äärde jahtide jaoks paadikuur ning randumissild.\n"Ligi 300 000 krooni kulus ehitamiseks ära. Suur-suur aitäh toetuse eest PRIA-le, Kambja vallavalitsusele eesotsas vallavanem Ivar Tedremaga ning Unipiha kooli õpetajatele, kes sellest ideest innukalt kinni haarasid," ütleb jutuajamise lõpul Valdeko Säre.\nTõstab siis ruupori suule ja hüüab: "Lõunavaheaeg! Kinnitame pisut keha ning jätkame treeningut pärast seda!"\nJahtklubi ootab kõiki Kambja valla lapsi purjetama. Lastel vanuses 8 kuni 15 aastat on võimalus treenida ja võistelda Optimist-klassi svertpaatidel. Kuueteistaastastele ja vanematele on kasutamiseks Lutš- ja Lutš 2-klassi svertpaadid ja purjelauad. Treeningkohad on Pangodi järv, Saadjärv, Võrtsjärv, Peipsi järv ja teised veekogud. Treeningud leiavad aset nädalavahetustel ning vastavalt rühmade treeningplaanidele. Purjetajad osalevad klubisisestel, vabariiklikel ja rahvusvahelistel võistlustel. Klubi aitab soovijatel leida võimalusi osaleda avamerepurjetamises.\nKontakti saab võtta treener (kommodoor) Valdeko Särega aadressil www.merikotkas.ee või telefonil 510 5021.\n"Kõik treeningud on tasuta," rõhutab Valdeko Säre eraldi. "Tartu linn toetab selleks meid."\n3. augusti seisuga osaleb jahtklubi "Merikotkas" Optimistide klassi purjetreeningutes kaheksa Unipiha kooli last.\nMAAELUVÕRGUSTIKU INFO: Leader tegevusgrupi TARTUMAA ARENDUSSELTS Leader projekt: toetuse saaja JAHTKLUBI "MERIKOTKAS" projektid 2010.a:\nJahtide hoiukuuri ehitamine. Toetussumma: 7 628 eurot;\nJahisadama ehitamine. Toetussumma: 6 037 eurot.


Eelinformatsioon esmaspäevaks, 16. märtsiks - Riigikogu\nEelinformatsioon esmaspäevaks, 16. märtsiks\n16.03.2009 / Eelinfo\nRiigikogu liikmete arupärimistele vastavad Eesti Panga president Andres Lipstok, peaminister Andrus Ansip ning haridus- ja teadusminister Tõnis Lukas. Arupärimised käsitlevad Eesti Panga ülesandeid (nr 132), Eesti riigi toetuste süsteemi (nr 126), e-tervise infosüsteemi (nr 128), pensionifonde (nr 131), koalitsioonipoliitikute õigusloomet (nr 143), avaliku sektori palkade vähendamist (nr 176), sõjalise kaitse arengukava 2009 – 2018 ellurakendamist (nr 182), Eesti krooni devalveerimist (nr 251), Eesti elanike tervist (nr 255), SMS-laene (nr 257), riigi osalusega ettevõtete kasumi jaotamist (nr 258), 2009. aasta lisaeelarvet (nr 259), kriisijärgset konkurentsivõimet (nr 136), põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse muudatusi (nr 151, nr 159 ja nr 161). Kokku vastatakse 16le arupärimisele.\nVt ka töönädala päevakorda.\nEuroopa Liidu asjade komisjonis (kell 13) – Eesti seisukohad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi, millega muudetakse direktiivi tööaja korralduse teatavate aspektide kohta, eelnõu lepitusmenetluse suhtes; seisukoha andmine Euroopa Komisjoni rohelisele raamatule „Kollektiivse hüvitamise mehhanismid tarbija jaoks“.\nKeskkonnakomisjonis – Euroopa Komisjoni teatis „Euroopa Liidu strateegia väljatöötamine sissetungivate liikide suhtes“; keskkonnatasude seaduse ja kalapüügiseaduse muutmise seaduse eelnõu (441 SE).\nMajanduskomisjonis – Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi eelnõu, mis käsitleb energia tarbimist mõjutavate toodete märgistamist; Euroopa Komisjoni teatis “Strateegilised eesmärgid ja soovitused seoses Euroopa Liidu meretranspordipoliitikaga kuni 2018. aastani”; Euroopa Komisjoni teatise ja tegevuskava eelnõu, mille eesmärk on luua Euroopa piirideta meretranspordiruum; Euroopa Liidu Nõukogu otsuse eelnõu, mis käsitleb elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi loomist; riigivara tasuta võõrandamise küsimused.\nPõhiseaduskomisjonis – Euroopa Liidu varjupaigapakett; isikut tõendavate dokumentide seaduse, konsulaarseaduse, karistusseadustiku ja riigilõivuseaduse muutmise seaduse eelnõu (395 SE).\nRahanduskomisjonis – Eesti Vabariigi ja Makedoonia Vabariigi vahelise tulu- ja kapitalimaksuga topeltmaksustamise vältimise ning maksudest hoidumise tõkestamise lepingu ratifitseerimise seaduse eelnõu (440 SE).\nRiigikaitsekomisjonis – valitsuse seisukohad ja EL Nõukogu otsuse eelnõu kohta, mis käsitleb elutähtsate infrastruktuuridega seotud teabe vahetuse infosüsteemi loomist.\nSotsiaalkomisjonis – kohtumine Pärnumaa Omavalituste Liidu esindajatega, arutusel on töötus ja sellega seonduvad sotsiaalprobleemid Pärnumaal.\nVäliskomisjonis – ülevaade Eesti-Hiina suhetest, kutsutud Eesti suursaadik Hiina Rahvavabariigis Andres Unga.\nÕiguskomisjonis – perekonnaseaduse eelnõu ja perekonnaseisutoimingute seaduse eelnõu (55 SE) ja (68 SE); karistusseadustiku muutmise seaduse eelnõu ettevalmistamine esimeseks lugemiseks (416 SE).\nKorruptsioonivastase seaduse kohaldamise komisjonis (kell 14) – majanduslike huvide deklaratsioone esitavate ametiisikute nimekirja ja laekunud deklaratsioonide läbivaatamine.\nRiigieelarve kontrolli komisjonis (kell 13.30) – Riigikontrolli arvamus digitaaldokumentide halduse ja säilimise korraldusest riigihalduses.


Liikmed - TÜ Farm In\nPiiratud Vastutusega SCE E-Piim on enam kui 100-aastase tootmiskogemusega ühistulise omandivormiga Eesti farmeritele kuuluv kahe meiereiga piimatööstusettevõte, kus toodetakse juustu, piimapõhiseid pulbreid ning võid. Täht "E" tähistab Eesti piima ning olles ekspordile suunatud ettevõtte, tutvustab E-Piim maailmale oma nime kaudu Eesti piimandust. Pikaajalised traditsioonid ning klimaatiliselt soodne geograafiline asukoht tugevas põllumajanduspiirkonnas on loonud aluse edukaks, kõrgel tasemel piimatöötlemiseks. Eesti puhas loodus on suurepäraseks eelduseks väga kvaliteetse ja puhta maitsega piima tootmiseks.\nE-Piima meiereid rajati 20. sajandi alguses kaks: Kesk-Eestis asuv Põltsamaa meierei 1910. aastal ja sellest 70 km kaugusel paiknev Järva-Jaani meierei 1911. aastal. Tänaseks on nendest arendatud 10000-tonnise aastavõimsusega juustutööstus ning 8000-tonnise aastavõimsusega pulbritööstus. Mõlemad E-Piima meierid on tunnustatud BRC Food kvaliteedisertifikaadiga ning Järva-Jaani meierei omab veel Halal ja Kosher sertifikaate. Toorpiima varutakse ligikaudu 200 ühistu liikmelt. Aastas töödeldakse meiereides 120 000 tonni toorainet. E-Piima eesmärk on väärindada kõrgelt oma liikmete toodetud piima, pakkudes maailmale parimat eestimaist toodangut.\nTulundusühistu Jõgevamaa Põllumajandustootjate Liit on loodud 1992. aastal ning sellel on 22 era- ja juriidilisest isikust liiget, enamik neist põllumajandusettevõtted. Tulundusühistu moodustati selleks, et ühiselt müüa põllumajandussaadusi ja ühiselt osta põllumajandussisendeid.\nÜhiselt ostes on võimalik välja kaubelda odavam hind ja ühiselt müües kallim hind. Kui algusaegadel väljendus liikmete ühistegevus põhiliselt väetiste ning taimekaitsevahendite ostmises, siis praegu on põhitegevuseks piimatoodangu ühine turustamine. Kusjuures tulundusühistu kaudu ei müü piima mitte ainult ühistu liikmed, vaid ka head koostööpartnerid Pärnu-, Viljandi-, Põlva-, Tartu- ja Lääne-Virumaalt.\nÜhiselt ostetakse väetisi, taimekaitsevahendeid, aga ka energiasööta nagu rapsikook ja mais. Lisaks sellele korraldab ühistu koolitusi, koolitusreise ja nõustamist ning teeb koostööd teiste piimaühistutega toodangu müügi koordineerimisel.\nÜhtekokku müüb ühistu aktsiaseltsidele Põltsamaa Meierei, Maag ja Tere kokku 35 tootja piima, mis koguseliselt moodustab 20% kogu Eestis toodetavast piimast.\nÜhistu kaugemaks eesmärgiks on ühistulise piimatööstuse rajamine või omandamine.\nSaaremaa Piimaühistu on ühistuna tegutsenud alates 1996. aastast. Selle liikmeskonna moodustavad lehmapiimatootjad Saaremaal, Muhumaal ja Hiiumaal. Saaremaa Piimaühistu eesmärk on koordineerida organisatsiooni liikmete ühistegevust, pakkuda konsultatsioone, hankida tootmisüksuste sisendeid ja luua väljundeid toodete väärindusprotsessis ja turustustöös. Aastal 2015 oli ühistu liikmeid kokku 48 ja tegutsevaid farme ligikaudu 70, millest osa toodavad mahepiima. Lisaks noorloomadele oli kokku umbes 5100 lüpsilehma. Lehmapiima puhta maitse ja kõrge kvaliteedi tagab Lääne-Eesti saarte taimestik ja puhas looduskeskkond.\nKuna Saaremaa Piimaühistu kuulub tulundusühistusse Farm In, saavad meie liikmed ühishangete kaudu laias valikus ja soodsate hindadega põllumajanduslikke sisendeid. 2014. aastal on vähemalt 75% Saaremaa Piimaühistu liikmete omatoodetud lehmapiimast turustatud ühistule kuuluvasse AS-i Saaremaa Piimatööstus. AS Saaremaa Piimatööstuse arengustrateegia näeb ette jätkusuutliku tootmisbaasi arendamise Saaremaal ning edasise struktuurilise laienemise väljaspoole Saare maakonda ja kasvamise koostöös teiste Eesti ühistute ja rahvusvaheliste partneritega. Eesmärgiks on tagada ühistu liikmete jätkusuutlik majandamine ja parim piimahind regioonis. AS-i Saaremaa Piimatööstus tütarettevõte on AS Pinus, mis pakub logistilist ja turustuslikku toetust piimaühistu liikmete väärindatud toodangule. AS Pinus tegevusalaks on kiiresti riknevate toiduainete hulgi- ja jaekaubandus. Kõnesoleva aktsiaseltsi tarbeks on Tallinnasse ehitatud ka kaasaegne külmladu, mis töötab alates 2001. aastast.\nEesti Lihaveisekasvatajate Selts(ELKS) loodi 21. juunil 2000. aastal. Asutamisajal oli seltsis kokku kaheksa liiget ja lihaveiseid oli Eestis sel ajal umbes 1000.\nELKS esimene president oli Leino Vessart (2000–2011.a.) ja juhatuses olid veel Vallo Kruusimägi ning Aigar Suurmaa. Alates 2011. aastast on seltsi president Aldo Vaan.\nSeltsil on hetkel 341 liiget nende hulgas seitse auliiget, üks aupresident - Leino Vessart-, juhatuses on kokku üheksa liiget.\nPRIA andmete järgi on 2015. aasta mai seisuga Eestis 67 996 lihaveist, nendest 24 522 amme. Seltsi liikmete kasvatada on ligi pooled Eestimaal kasvavatest lihaveistest.\nSeltsi tegevuse eesmärgiks on lihaveiste kasvatamise ja aretamise populariseerimine:\n• liikmete huvides lihaveiste ja veiseliha turundustegevus;\n• tõuaretusalase töö organiseerimine, aretusprogrammide koostamine, tõuraamatute pidamine ja tõutunnistuste väljaandmine lihaveisekasvatuses, lihaveiste jõudluskontrolli läbiviimine;\n• erinevate ürituste (kokkutulekud, õppereisid, näitused, seminarid jne) korraldamine;\n• koostöö Eesti Tõuloomakasvatajate Ühistuga;\n• osalemine rahvusvahelistes koostööprojektides ja fondides, fondide moodustamine;\n• eeltoodud tegevustega seonduv info-, reklaami-, konsultatsiooni- ja koolitustegevus (alla 6- kuulised kursused).\nAktsiaselts Metsaküla Piim asutati 1996. aastal. Ettevõtte peamiseks tegevusalaks on piimakarjakasvatus, mõõdukal määral ka teravilja- ning rapsikasvatus. 2013. aastal kasutas aktsiaselts 1650 hektarit maad, millest teravilja ja rapsi all oli 500 hektarit, ülejäänud maa oli kas lühi- või pikaajaline rohumaa, millelt toodeti piimakarjale põhisöödana silo. AS Metsaküla Piima farmis peetakse 580 lüpsilehma ja 500 noorlooma. Ettevõttes töötab praegu 24 inimest.\nPoegimislauda üksikboksides peetakse kuni viiepäevavanuseid vasikaid ning vabapidamisel hekselpõhu sügavallapanul peetakse vasikaid alates 6. elupäevast kuni 6. elukuuni. Noorloomi alates 6. elukuust peetakse 2005. aastal valiminud vabapidamisega külmlaudas. Lüpsilehmi peetakse soojustatud kaheksa DeLavali lüpsirobotiga vabapidamislaudas. 2013. aasta keskmine väljalüps lehma kohta oli ligi 9300 kg.\nEestimaa Piimatootjate Ühistu on asutatud 1997. aastal eesmärgiga koondada piimatootjad selleks et ühiselt osta sisendeid ja müüa koos piima. Ühistul oli 2014. aasta lõpuga 36 liiget, kellest juriidilisi isikuid oli 20 ja FIE-sid 16. Lüpsilehmi oli ühistu liikmetel kokku 3945.\nEestimaa Piimatootjate Ühistu karja suurused jagunesid 2014. aastal järgmiselt:\nkuni 50 lehma 18 karja\n51-100 lehma 11 karja\n101-200 lehma 2 karja\n201- 500 lehma 3 karja\nüle 500 lehma 2 karja\nKeskmiselt müüs ühistu 2014. aastal 84 tonni piima päevas. Kui palju maad liikmetel kasutada on, või kui suur on noorloomade arv, pole aga teada. Osa liikmeid kasvatavad lisaks lehmadele ka lihaveiseid.\nAastatel 1999–2009 omas ühistu Vändras meiereid, kus toodeti eesti juustu, 2009. aastal ühineti Eesti Juustu Tootmise OÜ-ga ja peale seda Eestimaa Piimatootjate Ühistu tootmistegevus lõppes. Praegu vahendatakse ainult piima müüki ja sisendite varumist.\nRakvere Piimaühistu TÜ asutati 1992. aastal ja koondab suure osa Lääne-Virumaa toorpiima tootmisest, kuuludes kuue suurema mahuga piimaühistu hulka Eestis. Ühistusse kuulub 18 liiget ning kolm ettevõtet, kes realiseerivad oma piimatoodangu Rakvere Piimaühistu TÜ kaudu. Kokku annavad liikmed Lääne-Virumaal tööd 300 inimesele, tootes päeva jooksul umbes 95–100 tonni toorpiima.\nRakvere Piimaühistu TÜ realiseerib piima EPIKO TÜ kaudu, olles ka selle üks viiest asutajaliikmest. EPIKO TÜ kaudu on Rakvere Piimaühistu ka üks Farm In asutajatest. Praeguseks on liikmete ühisest loomade müügist välja arenenud Rakvere Lihaühistu TÜ, mis tegeleb Virumaa veisekasvatajate loomade müügiga.\nRakvere Piimaühistu TÜ peamisteks tegevusaladeks on:\ntäiendõppe korraldamine ja konsultatsioonide andmine ühistuliikmetele;


Märtsi triibupüüdjad 2020 - Perekooli Foorum\nEsileht › Rasestumine ja lapse ootamine › Märtsi triibupüüdjad 2020\nNäitan 30 postitust - vahemik 121 kuni 150 (kokku 150 )\nTeema: Märtsi triibupüüdjad 2020\nLiblikas, mul oli üks kord lausa nädal enne OV nn munavalgevoolus. Soovitatakse sellisel viljakal ajal üle päeva vahekorras olla, mitte rohkem, nii me ka seekord muide tegime ja triibud käes 🙂 Kas teed OV teste ka? Munavalgevoolust põhjustab östrogeeni tõus enne LH tõusu.\nGuguu, kas oled iga päev testinud? OV testide puhul peab progressi jälgima. Nii vara oleks vist jah haruharv nähtus…\nMul test täna vist hääästi tiba tumedam kui üleeile, kuigi ära kuivades on vist sama tumedad. Võitlen siin ikka kiusatusega synlabi minna…\nTutt, vb valgus mängib, aga kõrvutasin su pilte ja minu silmale on ikka palju tumedam tänane.\nOv teste olen muidu iga päev teinud jah, ov ajal olid paaalju tumedamad testitriibud, 1-5 DPO suht sama püsinud, st päris negatiivseks ei lähe. Väike varieeruvus uriini kontsentratsioonist tulenevalt vast. Aga eks aeg annab arutust.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 18 korda. Täpsemalt 03.03 14:30; 20.03 13:26; 20.03 14:49; 20.03 18:50; 21.03 10:49; 26.03 08:11; 26.03 09:22; 26.03 12:25; 28.03 09:33; 28.03 19:07; 31.03 08:37; 31.03 11:19; 31.03 11:49; 31.03 13:41; 01.04 10:13; 01.04 10:42; 02.04 09:04; 03.04 17:19;\nImetan 1,5aastast last, aga see kuu no niiiii loodan, et läks õnneks. Korra oli määrinud, nüüd 9. märtsil hakkasid nagu täitsa päevad ikka. Olen varasemalt ka ov teste teinud, kui voolus ja muu nagu viidanud on, aga ei miskit. Seekord oli CD 12 ja cd13 ov testil ilusad tumedad triibud. Cd13 olid täiega vasakus munasarjas valud, ja muidugi tunnen nüüd siiani iga päev tuikeid kõhus. Täna on cd17. Ohh, tahaks juba testida ju!\nMul täna DPO 1 ja hakkab jälle see pikk 2 nädalat ootamist pihta. Lubasin endale, et see kuu ei hakka testima enne kui päevad pole ära jäänud, ei tea kui kaua tegelikult suudan. Eelmine kuu andsin juba DPO 9 alla ja hakkasin teste tegema😀\nPalju palju ōnne, tutt, triipude eest! ☺ Ma mäletan veel väga hästi, kui raske oli esimest arstivisiiti oodata eelmise rasedusega ja tegin ka väga tihti rasedusteste. Minu kogemuse põhjal need enam mingist hetkest ei lähegi tumedamaks, isegi hakkasid heledamaks tagasi minema.\nMinul punased kohal nagu kord ja kohus 🙁\nTäna jälle tiba kobedam triip kui üleeile, täitsa rasvane kohe ☺ https://imgur.com/VtWTnkW\nIse ei usu nagu üldse veel. Loodan, et arsti aeg 13. aprillil ikka säilib!\nTutt, nii hea meel sinu üle! Olen siin pikalt jälginud ja sulle kaasa elanud.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 20.03 13:51; 28.03 09:15;\nTutt, see on kõige tumedam triip mis ma kunagi näinud olen! 🙂\nMul täna DPO7 juba hommikust saati tuim ja tüütu näriv valu, isegi mitte alakõhus, vaid kuskil sügaval vaagnas tupe ja pärasoole vahel. Sarnane tunne nagu pärast rattamaratoni kui vaagnapõhjalihased sadulas istumisest hellad on. Ei teagi, mida sellest arvata, kas hea või halb märk – lihtsalt tahtsin kellelegi kurta.\nMul olid umbes sellel ajal kõvad torked emaka piirkonnas, nagu gripivalu moodi pisted, kestsid ühe päeva. Aga nende tundmustega on ilmselt kõigil erinevalt 🙃 Loodame parimat!\nVahva näha, et keegi ka märtsis triibud saanud.\nMul täna taas CD1. Enam ei jõua lugedagi, mitmekümnes tsükkel . Käisin ka arstil ja seal soovitas arst LAP-i. Ma tõesti pelgan igasugu üldnarkoosis tehtavaid protseduure, nii, et ei teagi, mis edasi teha.\nTundub, et ise ja niisama oodates ja lootes seda rasedust ei tule.\nMees tahaks väga, et prooviksin LAP i ikka ära teha, et ehk see aitab. Tsüst oli ka paremas munasarjas alles aga arst loodab endiselt, et see kaob ise.\nKas kellegil on õnnestunud rasestuda peale pikka ootamist (mõtlen ikka üle aasta ootamist), ilma et teeks mingeid protseduure?\nMa enam ei tea, mida teha.\nKittike, võib-olla aitab see, kui tõesti end LAP või IVF vms järjekorda ära paned (täna nagunii ei saa aegu panna, aga kui see võimalus avaneb, siis võib ju kaugemass tulevikku panna, Tartus enne kriisi olid järjekorrad üle poole aasta). Pigem on need pikalt ootajad saanudki triibud siis just kätte, kui ootavad mingit sellist protseduuri. Sest on löönud käega, et ise nagunii ei saa ja jäädakse seda protseduuri ootama, et siis uuesti katsetama hakata. Kuna aga löödi käega, siis pole rasestumine enam kinnisidee ja keha ei stressa selle pärast ja tulevad triibud nagu nipsti. Kui aga selle pikema perioodi peale samuti triipe ei tule, siis on hea, et protseduur on juba kirjas ja tasuks siiski läbi teha.\nKäisin ka arstil ja seal soovitas arst LAP-i. Mees tahaks väga, et prooviksin LAP i ikka ära teha, et ehk see aitab.\nTartus on ka kogenud arste, kes soovitavad LAP-i ikkagi ära teha, sest kui esineb liiteid, munajuhad pole läbitavad, siis saavad nad olukorrast selgema pildi ja võimalusel probleemi likvideerida. Kui esineb nt vaba vedelikku, siis pidavat see vähendama ka IVF-i edukust. Liiguksid sammu võrra edasi ja saaksid teada, milles võib olla asi või siis vähemalt välistada teatud probleemid. Kas meest on uuritud?\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 04.03 12:20; 30.03 17:59;\nMehel analüüsid ja proovid tehtud.\nKõik pidi tal super heas korras olevat, nii vähemalt arst ütles.\nMees ütles ka, et see on minu otsus kas tahan LAP-i või mitte ja tema ju ei saa seda otsustada.\nAga toetab mind kõiges.\nVäga tahab beebit ja mina tahan ka aga kardan operatsioone.\nMul elus olnud 2operatsiooni ja ärkamine narkoosi st on väga jube mul.\nAga eks kui muud üle ei jää, pean seda tegema või loobuma oma plaanist.\nHirm on igatahes meeletu.\nSalmeke, millal testid? Olen sinuga samas rütmis. Ise olen kärsitult eile ja täna juba eriti varase biocardiga proovinud, mõlemad täitsa negatiivsed, aga võib veel lihtsalt vara olla (DPO9/10 täna) 🙁\nTäna 22DPO ja sain tulemuseks dye stealeri, kus testjoon nö varastab kontrolljoone värvi ☺ https://imgur.com/zpxrVCN\nOeh, arsti ajani veel 2 nädalat…\ntutt, mis test on? nii ilus muidu 🙂 sul arstiaega ei tühistatudki seoses erakate vastuvõtukeeluga? Kodukalt: seoses Eesti riigis kehtiva eriolukorra ja Terviseameti korraldusega on alates 26. märtsist Medita kliiniku töö piiratud Tartu ja Tallinna keskustes.\nMedita kliinikus uuringuid ei toimu ja varasemalt registreeritud patsientide vastuvõtud toimuvad kaugkonsultatsioonidena telefoni teel. Sellisel juhul võetakse patsientidega eraldi ühendust kliiniku arstide poolt. Uusi vastuvõtte ei avata, kuni Terviseamet muudab oma korraldust.\nGuguu, mul on clear choice one test, siin keegi soovitas ja kiidan. Olen ostnud maksimarketist ja suurest rimist. Selline sinakasroheline karp sellel ja maksab ainult 1,79€.\nMulle veel pole helistatud jah, ma loodan, et siiski toimub vastuvõtt, mul ravi ka peal duphastoniga. Ma pakun, et nö tavapatsiente ei võeta vastu üldse. Kes juba niimoodi ravil ja rasedad, ehk ikka võetakse. Eks näis 🙂 Loodan parimat!\ntutt, tänks. eriti hea hind! see ka 10 IU? hoian ka pöialt ja su teoorial tundub jumet muidu.\nuudishimust – sa vist said triibud 11DPO ja enne tegid 9? 10 jäi vahele?\nJaa, 9DPO oli test täiesti tühi, 10 jäi vahele ja 11 oli õrn triip.\nSee on jah 10 tundlikkusega test. Siin soovitati seda siis, kui biocardi oma mul mingi kuivamistriibu jättis kui rase ei olnud ja ma niii pahane olin.\nSama siin ehk eile-täna OneStepiga testid tehtud ja mõlemad negatiivsed, aga sisetunne endiselt positiivne 😀 Äkki püüan homse vahele jätta.\nSalmeke, super, mul sama plaan! Ülehomme tulevad meie triibud 😀\nNii ilus triip😍\nOK, ei suutnud testimispäeva vahele jätta ikkagi täna hommikul…DPO10 või 11 ja eriti varane biocard ikka negatiivne. Samas lootusrikas tunne ikka püsib. Seni olen mõlema rasedusega küll DPO10 triibu saanud, seega ei teagi, mis seekord lootust ülal hoiab, aga sel nädalal veel usun.\nMul oli ka niiii suur kiusatus, käisin hommikul igaksjuhuks kiirelt wc-s ära (ilma testimata), et ei peaks täna enam kiusatusega võitlema 😊 Triibud ju homme, eks!\nHommikul voodis lebades oli veel täpselt sama plaan, aga pissil avastasin, et uriin nõnda ilus ja kontsentreeritud, et oli kahju raisku lasta :’D Samas praegust pettumust arvestades oleks ehk pidanud.\nMinul täna DPO 7 ja ostsin ka juba selle sama clear choice rasedustesti valmis, mis Tuttki kasutab.😁 Minu kodu Konsumis oli see isegi odavam veel, ainult 1,29. Tahaks juba nii väga testida, aga loogiliselt mõeldes tean ju, et on liiga vara. Plaanin vähemalt pühapäevani oodata, enne kui testi teen. Tunne on küll väga positiivne, loodan, et see kajastub testil ka 😁\nMul täiesti negatiivne ka täna 🙁 Salmeke, kas sul on paremaid uudiseid?\nEi, ärkasin veritsusega, nii et valasin mõned pisarad, tegin oma mõtetes korrektiivid ja testima ei hakanud 😔 No nii kindel tunne oli varem ju! Eks ma pean aprilli triibupüüdjatesse üle kolima.\nAga Sul on veel lootust!\nOlen nüüd sinuga samas paadis ja mängust siiski väljas 🙁


PM: arstide saatmine tasulisele puhkusele on maksuraha raiskamine\n22. november 2000 kell 6:13\nHead lugejad, mida te arvaksite, kui tänase juhtkirja asemel ilmuks järgmine teade: 'Homme läheb Postimehe sporditoimetus palgalisele puhkusele ja spordiuudiseid saate taas lugeda uuel aastal, sest Sydney olümpiamängude ajal kirjutasime spordist rohkem kui tavaliselt,' kirjutab Postimees tänases juhtkirjas.\nKui esimene jahmatus möödas, tabaks toimetust tõenäoliselt kümnete tuhandete vihaste lugejate õigustatud pahameeletorm.\nAga kui Mustamäe haigla juhtkond teatab voodikohtade ajutisest sulgemisest ja töötajate saatmisest maksuraha eest erakorralisele tasulisele puhkusele, sest ravilepingud saavad niigi täidetud, siis ei juhtu õieti midagi.\nVastupidi, juhtkonnal jääb õigust ülegi - 'ootamatus' rahanappuses on süüdi kõik teised, eeskätt aga loomulikult haigekassa, haigla põhiline tuluallikas.\nMustamäe haigla rahamure tegelik põhjus on üleliigsed voodikohad ja tõenäoliselt ka üleliigsed töötajad..\nTöötajate erakorralisele puhkusele saatmine maksumaksja kulul ei ole aga kokkuhoid, nagu väidab haigla juhtkond, vaid sulaselge raiskamine. Üleliigsed töötajad tuleb koos voodikohtade sulgemisega koondada ja õige aeg selleks oli samuti hiljemalt tänavu talvel, arvab Postimees.


Jane Kaljulaidi kaerajook tõstis ühisrahastuse lage, esialgne eesmärk voolas kiiresti täis - Ärigeenius\n19. mai 2021 kell&nbsp10:54\nEelmisel nädalal Fundwise’i platvormil kampaaniat alustanud taimse piima tootja Jane Kaerajook OÜ tõstis esialgse eesmärgi 100 960 eurolt 120 000 eurole, kuna investorite huvi jooksutas esmase maksimumi kiiresti täis. Tänaseks on joogitootjal ka uus lagi täis tiksunud.\nJane Kaljulaidi asutatud joogifirma, mis tegutseb Jane Kaerapiima brändi all, teatab ühisrahastusplatvormil Fundwise, et esmane maksimumeesmärk täideti kampaania esimese kuue päeva jooksul. Tänaseks on huvi neisse raha paigutamise vastu üles näidanud 140 investorit.\nSeni väikses testköögis kaerapiima tootnud Jane Kaerajoogi plaan on hakata kaasatud rahaga tegema koostööd allhanketehasega ning alustada tootmist suuremas mahus, et panna pakkidesse esimene partii. Lisaks soovitakse toode lansseerida Eesti turul, teha pakendidisain ning turundada ja müüa suuremas mahus. Kolmandaks eesmärgiks on Jane Kaerajook seadnud pikaaegse toiduainetööstuse ekspordikogemusega tegevjuhi palkamise, et teha ettevalmistusi välisturgudele jõudmiseks.


BÖRS: Apple'i surve Wall Streetil\n19. oktoober 2010 kell 12:57\nÜhendriikide aktsiaturgudele on täna laviinina saabunud erinevate ettevõtete majandustulemusi, kuid eile pettumuse valmistanud Apple koos Hiina keskpangaga on suunda dikteerimas.\nApple'i septembris lõppenud majandusaasta viimase kvartali tulemused ületasid üldiselt analüütikute ootuseid. Puhaskasum kasvas 70 protsenti, 4,31 miljardile dollarile ehk 2,77 dollarilt aktsia kohta 4,64 dollarile. Käive kasvas 20,3 miljardile dollarile. Analüütikud ootasid 4,10 dollarilist kasumit aktsia kohta 18,9 miljardilise käibe juures.\nUudise muutis magus-hapuks fakt, et Apple prognoosis käimasolevaks kvartaliks väiksemat kasumit, kui analüütikud ootasid. Ettevõte prognoosis, et käimasoleva kvartali kasumiks aktsia kohta tuleb 4,80 dollarit. Analüütikud ootavad 5,03 dollari suurust kasumit aktsia kohta. Eelturul on "õunafirma" aktsia kukkunud ligi 5%.\n"Turul on teatud reaktsioon seoses Apple'i tuleviku väljavaatega, kuid mina üleliia küll ei muretse aktsia kohta, mis on septembrist alates 250 dollari pealt tõusnud 320 dollarini," ütles Jefferies & Co. strateeg Art Hogan.\nLisaks Apple'ile teatas enda tulemused pärast õhtust kella ka IBM. Ettevõtte puhaskasum kasvas 12 protsenti, 3,59 miljardile dollarile ehk 2,40 dollarilt aktsia kohta 2,82 dollarile. Analüütikud ootasid kasumiks 2,75 dollarit aktsia kohta. Käive kasvas kolm protsenti, 24,3 miljardile dollarile, ületades analüütikute oodatud 24,1 miljardit. Ka uus aastakasumi prognoos aktsia kohta ületab analüütikute 11,30dollarilist ootust.\nTäna hommikul oli tulude avalikustamise kord kahe suurpanga käes. USA suurim pank Bank of America teenis kolmandas kvartalis 7,3 miljardi dollarilise puhaskahjumi kliendikontode ja krediitkaartide föderaalnõuetest tingitud kõrgemate kulude tõttu. Mullu samal ajal oli panga kahjum miljard dollarit. Kolmanda kvartali kahjumiks tuli 77 senti aktsia kohta võrreldes aastataguse 26 sendiga.\nTund enne avakella teatas enda tulemustest ka Goldman Sachs, ületades mängleva kerglusega analüütikute prognoosid. Investeerimispank teenis kolmandas kvartalis 1,74 miljardit ehk 2,98 dollarit aktsia kohta kasumit. Läinud aastal samal ajal olid vastavad näitajad 3,03 miljardit ja 5,25, kuid kuna analüütikud prognoosisid kasumiks vaid 2,32 dollarit aktsia kohta, siis peetakse Goldmani tulemusi väga headeks.\nAasia turud lõpetasid teisipäeva ühiselt plussis. Euroopa juhtivatest indeksitest on pärastlõunal ainsana plussis Hispaania IBEX 35.


Tsükliline voltamperomeetria - Unioonpeedia, mõiste kaart\n50 suhted: Analüüt, Anood, Anorgaaniline keemia, Antioksüdant, Aritmeetiline keskmine, Biokeemia, Difusioon, Difusioonlimiteeritud reaktsioon, Eksperiment, Elektrijuhtivus, Elektrivool, Elektrivoolu tugevus, Elektrokeemia, Elektrolüüs, Elektrolüüt, Elektron, Elektrood, Graafik, Intermediaat, Katalüsaator, Katood, Kiirus, Klaasjas süsinik, Konstant, Kontsentratsioon, Kuld, Kvalitatiivne tunnus, Kvantitatiivne tunnus, Lahus, Materjal, Oksüdatsioon, Oksüdatsiooniaste, Orgaaniline keemia, Ostsilloskoop, Parameeter, Pöörduv reaktsioon, Püsipingeallikas, Pindala, Pinge (elekter), Plaatina, Protsess, Redokspotentsiaal, Redoksreaktsioon, Reduktsioon (keemia), Sekund, Takistus, Toiduaine, Tsükkel, Võrdelisus, Voolutihedus.\nUus!!: Tsükliline voltamperomeetria ja Analüüt · Näe rohkem »\nUus!!: Tsükliline voltamperomeetria ja Anood · Näe rohkem »\nUus!!: Tsükliline voltamperomeetria ja Anorgaaniline keemia · Näe rohkem »\nUus!!: Tsükliline voltamperomeetria ja Antioksüdant · Näe rohkem »\nUus!!: Tsükliline voltamperomeetria ja Aritmeetiline keskmine · Näe rohkem »\nUus!!: Tsükliline voltamperomeetria ja Biokeemia · Näe rohkem »\nUus!!: Tsükliline voltamperomeetria ja Difusioon · Näe rohkem »\nUus!!: Tsükliline voltamperomeetria ja Difusioonlimiteeritud reaktsioon · Näe rohkem »\nUus!!: Tsükliline voltamperomeetria ja Eksperiment · Näe rohkem »\nUus!!: Tsükliline voltamperomeetria ja Elektrijuhtivus · Näe rohkem »\nUus!!: Tsükliline voltamperomeetria ja Elektrivool · Näe rohkem »\nUus!!: Tsükliline voltamperomeetria ja Elektrivoolu tugevus · Näe rohkem »\nUus!!: Tsükliline voltamperomeetria ja Elektrokeemia · Näe rohkem »\nUus!!: Tsükliline voltamperomeetria ja Elektrolüüs · Näe rohkem »\nUus!!: Tsükliline voltamperomeetria ja Elektrolüüt · Näe rohkem »\nUus!!: Tsükliline voltamperomeetria ja Elektron · Näe rohkem »\nUus!!: Tsükliline voltamperomeetria ja Elektrood · Näe rohkem »\nUus!!: Tsükliline voltamperomeetria ja Graafik · Näe rohkem »\nUus!!: Tsükliline voltamperomeetria ja Intermediaat · Näe rohkem »\nUus!!: Tsükliline voltamperomeetria ja Katalüsaator · Näe rohkem »\nUus!!: Tsükliline voltamperomeetria ja Katood · Näe rohkem »\nUus!!: Tsükliline voltamperomeetria ja Kiirus · Näe rohkem »\nKlaasja süsiniku varras Klaasjast süsinikust "paadikesed" Klaasjas süsinik ehk klaassüsinik on mittegrafitiseeruv süsiniku allotroop, millel on nii grafiidi kui ka keraamika omadusi.\nUus!!: Tsükliline voltamperomeetria ja Klaasjas süsinik · Näe rohkem »\nUus!!: Tsükliline voltamperomeetria ja Konstant · Näe rohkem »\nUus!!: Tsükliline voltamperomeetria ja Kontsentratsioon · Näe rohkem »\nUus!!: Tsükliline voltamperomeetria ja Kuld · Näe rohkem »\nUus!!: Tsükliline voltamperomeetria ja Kvalitatiivne tunnus · Näe rohkem »\nUus!!: Tsükliline voltamperomeetria ja Kvantitatiivne tunnus · Näe rohkem »\nUus!!: Tsükliline voltamperomeetria ja Lahus · Näe rohkem »\nUus!!: Tsükliline voltamperomeetria ja Materjal · Näe rohkem »\nUus!!: Tsükliline voltamperomeetria ja Oksüdatsioon · Näe rohkem »\nUus!!: Tsükliline voltamperomeetria ja Oksüdatsiooniaste · Näe rohkem »\nUus!!: Tsükliline voltamperomeetria ja Orgaaniline keemia · Näe rohkem »\nUus!!: Tsükliline voltamperomeetria ja Ostsilloskoop · Näe rohkem »\nUus!!: Tsükliline voltamperomeetria ja Parameeter · Näe rohkem »\nUus!!: Tsükliline voltamperomeetria ja Pöörduv reaktsioon · Näe rohkem »\nReaalse pingeallika aseskeem Püsipingeallika tingmärk (EN 60617-2) Püsipingeallikas ehk pingeallikas on elektriahelate teoorias aktiivne kaksklemm (kahe väljekontaktiga ahelalüli), mille klemmipinge (genereeritav pinge) jääb püsivaks sõltumata temaga ühendatud koormustakistuse suurusest.\nUus!!: Tsükliline voltamperomeetria ja Püsipingeallikas · Näe rohkem »\nUus!!: Tsükliline voltamperomeetria ja Pindala · Näe rohkem »\nUus!!: Tsükliline voltamperomeetria ja Pinge (elekter) · Näe rohkem »\nUus!!: Tsükliline voltamperomeetria ja Plaatina · Näe rohkem »\nUus!!: Tsükliline voltamperomeetria ja Protsess · Näe rohkem »\nUus!!: Tsükliline voltamperomeetria ja Redokspotentsiaal · Näe rohkem »\nUus!!: Tsükliline voltamperomeetria ja Redoksreaktsioon · Näe rohkem »\nUus!!: Tsükliline voltamperomeetria ja Reduktsioon (keemia) · Näe rohkem »\nUus!!: Tsükliline voltamperomeetria ja Sekund · Näe rohkem »\nUus!!: Tsükliline voltamperomeetria ja Takistus · Näe rohkem »\nUus!!: Tsükliline voltamperomeetria ja Toiduaine · Näe rohkem »\nUus!!: Tsükliline voltamperomeetria ja Tsükkel · Näe rohkem »\nUus!!: Tsükliline voltamperomeetria ja Võrdelisus · Näe rohkem »\nUus!!: Tsükliline voltamperomeetria ja Voolutihedus · Näe rohkem »


Warty nevus peanahka\nMis on garantiieeskirjad nevus? Kui ohtlik on see naha huule? Nende ja teiste küsimuste kohta allpool mainitud haiguste, me vastame.\nVerrukoosne nevus on healoomuline tüüpi moodustumist nahal. See koosneb novotsitov mis sisaldavad suures koguses pigmenti melaniini.\nSõna "mutt" on ladina päritolu naevus. Tõlgitud vene, see kõlab nagu "mutt."\nÜldiselt on palju erinevaid laigud nahal (sünnimärgid). Nad võivad olla kaasasündinud, mis on märgatav juba esimese päeva elu ja omandatud, see on nad ilmuvad hiljem. Klassifikatsioon nende koosseise on väga ulatuslik. Kuid enim levinud on: papillomatous (või garantiieeskirjad nevus peanahka) ja sisese naha düsplastilise.\nMiks on moodustatud garantiieeskirjad nevus? Paljud eksperdid märgivad, et peaaegu kõik need üksused, sealhulgas need, mis ilmuvad koos vanusega, on kaasasündinud naha defekte. Teadlaste sõnul rahutustes viia kasvaja arengut, on veel embrüonaalses tasandil.\nMajor tegurid nagu väljaulatuvad sisaldama:\nkõikumised suguhormoonide (östrogeeni ja progestiini) rasedal;\nnakkushaigused Urogenitaalsüsteemi rasedal;\nmõju organismile raseda ebasoodsad aspektid;\nKõik need tegurid võivad põhjustada arengu häired melanoblastis, st rakud, mis hiljem moodustasid melanotsüütide. Seejärel need akumuleeruvad teatud osa nahka ning muundatakse nevotsity. Viimane erineda standard melanotsüütide järgmised omadused:\nneil puuduvad protsesse, mille pigmendi võib levida teistele rakkudele;\nverrukoosne nevus düsplastilise hullem kuuletub regulatiivsed süsteemid organismi patsiendi aga erinevalt vähirakkudest, see on kaotanud seda võimet ei ole täielikult ära kasutatud.\nMillistel põhjustel võib siiski tekkida garantiieeskirjad nevus, foto, mis on esitatud käesolevas artiklis? Selline haridus on sageli tingitud:\nHormonaalsed muutused kehas. See kehtib eriti noorukitel.\nHagi ultraviolettkiirguse inimese nahka. Sagedased ja pika päikese käes või solaariumis kaasa suurenenud kasvu tumedad laigud.\nRasedus. Nagu eespool mainitud, on see tingitud kõikumine hormoonid.\nRasestumisvastaste preparaatide tarvitamist.\nPõletikulised ja allergilised nahahaigused (nt akne, dermatiit, mitmesugused lööbed).\nPapillomatous verrukoosne nevus peas\nMis eristab papillomatous nevus teised? On healoomuline, eenduvad nahk, mis on väga sarnane papilloomi. Enamasti selline projektsioon asub peas. See võib olla kaasasündinud või omandatud.\nTulenevalt asjaolust, et riski ümberkujundamise papillomatous nevus melanoomi on väike, seda tüüpi sünnimärk omistatud melanomoneopasnym. Mis on põhjus selle esinemist? Eksperdid ütlevad, et selline haridus on geneetiline omadus isiku.\nWarty nevus, mis asub pea, on sakiline kuju ja konarlik pind. Ta tõuseb kõrgemale naha ja saab kaetud karvadega.\nVärvi see haridus - pruun või pruun. Mõnikord ei erine terve nahaga. Samuti tuleb märkida, et see on moodustamine ühe või mitme ja sageli jõuab väga suured suurused.\nSellised verrukoosne nevus on kaasasündinud mooli, ja peaaegu kunagi muundada pahaloomulise.\nSeni eksperdid ei ole tuvastatud põhjus seda tüüpi sünnimärkide. Kuigi on olemas hüpotees milles kinnitatakse, et selline eend toimub eespool tõttu nahka geneetilised häired.\nIntradermaalseks pigmendilaigus on kupli välimuse. Mõnikord võib asuma "jalg" ja kuju meenutavad murakad.\nSellised värvi moodustumine varieerub helepruunist pruun või täiesti must. Selle suurus ulatub vähem kui paar sentimeetrit.\nSeda tüüpi nevus on mitu ja ühe. See asub enamasti kaela ja nägu. Harvadel juhtudel on see väljaulatuv ilmub muud nahapiirkondadele.\nMelanotsüütide pigmendilaigus, düsplastilise\nSelline haridus nimetatakse sageli ebatüüpilised sünnimärk. On selline eelkäija vähi ehk melanoom.\nSelle sama protsent leitud mõlemast soost. Pärit 12-15 aastat, projektsioon kasvab kehal kuni küpse eani, moodustades uue koha.\nIsiku vanus, sugu ja üksikute taju UV-kiirte mingit mõju välimus see formatsiooni. Nad on pärilikud autoimmuunne kanalit. Tugeva päikesevalguse või ultraviolettkiirguse tüükad sellised regeneraadi melanoomi.\nSamuti on suur oht transformatsioon nevus et pahaloomuline kasvaja nendes võttes immuunosupressandid.\nTüüpiline sümptom, et üksus täidab oma kahetine. Melanotsüütide nevus garantiieeskirjad esineb sageli peanahka. Ta on omamoodi ringikujuline tilkade ähmane piirid, keskosas, mis on tõstatatud veidi.\nSelline moodustamine võib olla punane-roosa või isegi must-pruuni värvi. Selle suurus ulatub 5 mm.\nEnamasti on see väljaulatuv ilmub mitmekordselt. Enamikul juhtudel, need laigud asuvad need nahapiirkondadele, mis on hõlmatud päike (nt peanaha, sääred, selg, rind, suguelundite tuharad). Väga harva lugeda melanotsüütide nevus on moodustatud nägu.\nKuidas ravida garantiieeskirjad nevus? Eemaldamine - just selline meetod pakub traditsioonilise meditsiini ja kosmetoloogia.\nKõige populaarsem ja taskukohane viis ravida teket resektsioon on kirurgiline skalpelliga. Peamine puudus on see menetlus, mis pärast selle rakendamist jäävad armid. Lisaks selline tegevus on üsna valus. Kuigi mõningatel juhtudel, sealhulgas pahaloomulised düsplastilise pigmendilaigus see meetod on kõige tõhusam.\nIkka kuidagi kõrvaldada mooli on krüoteraapia. See hõlmab kasutamist külmutusagensi- nagu vedel lämmastik või kuival jääl. Mõjul madala temperatuuri nevotsity esimese külmutatud ja siis surra.\nKriolechenie vastupidine viis vabaneda sünnimärkide on elektrokoagulatsioon. Selle tööpõhimõte põhineb cauterization pigment rakke. See operatsioon on väga valulik ja seetõttu on vaja kasutada anesteesia.\nOn ka teisi viise ravivad pigmendilaigus. Nendeks laser eemaldamine ja koht kokkupuudet. Eelised sellised meetodid on valutud kiirust Menetluse puudumisel anesteesia armid.\nPunnis luude jalamil: põhjuseid, kuidas ravib\nRavi õhupuuduse südamepuudulikkuse hingamise harjutused, folk õiguskaitsevahendeid, narkootikumid. Ravi hingelduse südamepuudulikkusega koertel\nNeelupõletik ja larüngiit: erinevused, sümptomid ja ravi\nAlaline jaotus mida teha ja mida on põhjust oma välimust\nGAZ-3104 Volga: omadused ja kirjeldus, omadused ja ülevaateid\nEkstsentriline mees - on see, kes näeb maailma erinevalt\nKotlettide hakkliha. Mitmed retseptid\nHinnang Šveitsi kella marki. Parim Šveitsi kellad\nSanatoorium "Autojuht". Nižni Novgorodi piirkonna sanatooriumid: kirjeldus, ülevaated\nKuidas eemaldada rasva kehast osa nagu sisemine reied


GALERII! TÄNA! TV 3s stardib „Livin Aloha“ – Melu | GoodNews\nAvaleht Galerii GALERII! TÄNA! TV 3s stardib „Livin Aloha“\nGALERII! TÄNA! TV 3s stardib „Livin Aloha“\nTV 3 esitles eile Kalev SPAs uut ja kuuma kodumaist tõsielusarja „Livin Aloha“, mis alates tänasest toob neljapäevaõhtutesse kaheksa noore eestlase seikluse paradiislikul Hawaiil.\nEsitlusel vallutasid osalejad Kalev SPA basseini ja sauna, et Hawaii meeleolu soojade lainete ja kuumusega meenutada ning uut telesarja tutvustada. Üheskoos vaadati kokkuvõtet peagi eetrisse jõudvatest värvikatest hetkedest, hullati basseinis ja mullivannis ning mekiti kokteile ja puuvilju. Esitlus algas kahe vapra seikleja Kreni ja Rauno seilamisega Pirita Surfiklubi surfilaual ning lõppes suitsupõrsa degusteerimisega – sarnaselt eestlaste armastavad ka Hawaii inimesed sealiha ja kapsast. Loomulikult vihjati põnevatele sündmustele, millest peagi TV3 vahendusel osa saab ja meenutati sarja valmimise ajast nii lõbusaid kui ka eluohtlikke olukordi.\n„Livin Aloha“ on põnev, vallatu, naljakas ja üllatustest kuumav seiklus, kus kaheksat noort eestlast ootab elu suurim väljakutse Hawaii saartel. Noorte eesmärgiks on tundmatus kohas vette hüpates tööd leida, omal käel hakkama saada ja loomulikult ka elu nautida. Hingematvalt kauni looduse keskel ootab neid kõik see, millest nad unistadagi ei osanud.\n„Livin Aloha“ seltskonda kuuluvad Hendrik, Kertu, Kren, Evelin, Maarja, Matilde, Rauno Sander ja Mirjam. Kõik noored on julged, elurõõmsad ja hakkamist täis ning valmis oma positiivsuse ja entusiasmiga Eestimaa pimedasse sügisesse päikest tooma.\nSari valmis Arsenal Production House´i ja Pico Productionsi koostöös, produtsendid on Jaan Parmask ja Janno Joona, režissöör Jaan Parmask, operaator ja montaažirežissöör Alari Teede.\n„Livin Aloha“ on TV 3 eetris neljapäeviti kell 20.00.\neelmine Artjom Savitski paneb eestimaiselt kõlama Nipernaadi galaõhtusöögi\njärgmine KUUM! Koit Toome liitub öönautijate salaseltsiga CAPRE NOCTEM


https://www.ternua.com/es/camiseta-jarvie-1206167-8216.html 25558 CAMISETA JARVIE Camiseta a rayas. Lleva proceso de lavado Biowash. https://static.ternua.com/media/catalog/product/1/2/1206167-8216-1-CAMISETA-JARVIE-D.jpg outofstock 0 0 0 https://static.ternua.com/media/catalog/product/1/2/1206167-8216-1-CAMISETA-JARVIE-D.jpg /Actividades 2017-03-13T15:02:31+0000


Varsti jõudsid teelised mäerinnakul nii kõrgele, et päikeses helendama lõid mehe nägu – laiavõitu, tugevate lõuapäradega, terassilmadega, lühikese, kuid tiheda musta habemega –, naise nukrad silmad, look ja hobuse kikkis kõrvadega pea.\n«Seal ta ongi, see Vargamäe,» lausus mees ja näitas käega üle soo järgmise väljamäe poole, kus lömitas rühm madalaid hooneid. «Meie hooned paistavad, teiste omad seisavad mäe taga orus, sellest siis rahva suus Mäe ja Oru, mõisakirjas aga Eespere ja Tagapere. Paremat kätt see männitukk seal kõrges mäe otsas on meie oma: igavesed vanad jändrikud teised, mõned poolkuivad juba.»\nNii palju tegi mees juttu, siis logises vanker endiselt tummas vaikuses.\nNaine silmitses ümbrust: siin mägi, seal mägi, kaugemal kolmas, pahemat kätt neljas, paremat viies ja nende taga kuues, seitsmes veel ning rohkemgi. Mägedel põllud ja hooned, mägede ümber, nende vahel aina soo, tükati raba, kaetud kidura võserikuga.\nÜks niisugune mäenukk teda ümbritseva soo ja mõne männijändrikuga mäe kõrgemal tipul saab tema, sõitva naise koduks ja seal peab ta vististi oma päevad lõpetama.\n«Astu aga astu,» sundis mees hobust, nagu aimaks ta naise mõtteid, «saame ehk päevaveeruks koju.»\n«Kas jõuame,» kahtles naine. Ka tema oli mõelnud kuidagi sõna «kodu» tarvitada, aga sõna jäi kurku kinni.\nLausal väljamäel oli tee pisut siledam, sellepärast kargas mees naise kõrvale vankrile, kahmas ohjad pingutavalt pihku ja ajas hobust sörkima. Millegipärast valdas hobust äkki mingisugune rõõmuhelk ja ta hirnatas.\n«Tunneb kodu lähedust,» arvas mees.\n«Nojah, tema käib juba mitut-setut korda seda teed,» lausus naine. Endal oli aga nagu valus, et hobune seda võõrast paika juba koduna tunneb. Hobuse rõõmuhirnatuses kustus nagu tükk naise senisest elust.\nNatuke maad pahemat kätt teest kõrval asuva talu õuel seisis üksik naine ja vaatas möödasõitjaid, ämber käe otsas. Vargamäe Eespere noorele perenaisele näis seisja nii tuttavana, nagu oleks ta teda juba ammugi ja sagedasti näinud. Veel enam: nagu oleks ta ise kustuva päikese helgil nõnda kuskil taluõuel seisnud ja möödaminejaid vaadelnud ja nagu teeks ta seda ka tulevikus veel lugematuid kordi.\n«Mis selle talu nimi on?» küsis naine.\n«See on Aaseme,» vastas mees. «Selja taha paremat kätt jäi Võlla, veel kaugemale mäe varju Aiu; see teele ei paista. Väljamäge ennast nimetatakse Metsakandiks; siin on kolm kohta.»\nVanker logises hobu sörgil peagi üle põllu ja jällegi pidid nad sohu minema – pidid ronima üle teise ja seega ka üle viimase soo. Aga enne läks tee Aaseme välja all kaheks. Hobune pöördus ilma juhatuseta paremat kätt.\n«Kuhu see teine tee viib?» küsis naine.\n«Sooväljale,» vastas mees. «See seia ei paista, meie õue aga küll; kui koju saame, siis näeme. Seal on ka kolm talu ja veel kaks sauna.»\nJõuti sohu. Mõlemal pool teed ummistunud kraavid, millede sisemus – turvas – on keskele kokku kuhjatud. Tee põhjaks haod või rida puupakke kõikuval pinnal. Siin-seal tungib looma jalg läbi mäda aluspõhja pehmesse mudasse, kus ei tundu mingit pidet. Tee kõrval, teisel pool kraave, vaevakase või vaevapaju raagus põõsad, harva mõni laia ladvaga sookask, millel pungad pakatamas. Kaugemal, välja ääres, randemaal kipub ilutsema juba õrn ja värske kevadine rohelus. Soontel valuvalt kollane varsakabi.\n«Siia võib uppuda!» hüüab naine, nähes, kuidas hobune läbipääsematul teel vaevaga edasi ronib. «Murrab vankri ja hobuse jalad.»\n«Küllap peavad vastu,» ütleb mees, kes jällegi maas kõnnib, aga nüüd ohje enda käes hoiab, et hobust paremini juhtida, sest et tema juba teed tunneb. «Istu aga kõvasti peal, istu keskpaika, muidu viskab maha,» õpetab ta naist. Ja kui nad kõige suuremast hädast juba väljas, räägib ta lohutavalt: «Ega see nõnda igavesti jää. Kraavid teeme sügavamaks, tee kõrgemaks ja siledamaks. Põhja kuuseoksad ja kadakad, peale põllukivi ja sauerähk. Seda on meil küll, väljamäel mändide alt võta niipalju kui süda kutsub. Mõne aasta pärast sõida kas või tõllaga, kaks hoost kõrvu.»\n«Kui vankrigagi läbi saaks,» arvas naine.\n«Päiksetera on kadund,» ütles naine, kui nad jõudsid mäele, kust avanes silmapiir.\n«Jah, veeres enne, kui koju saime,» vastas mees. Kodus oli aga peremeest ja perenaist marjaks tarvis, muidu oleks pidanud minema kas või mujalt abi otsima. Karjane tuli parajasti nuttes koju: vana Maasik jäänud lepiku alla sisse. Iniseb, sikutab oma koibi, aga edasi ei saa. Sees mis sees! Jääb kas või igaveseks sinna, kui inimesed ei aita.\n«Armas aeg,» hüüdis perenaine, «mis tast siis sohu ajada, kui seal nii tüma on. Maasik on ju lüpsma tulemas.»\n«Ega ma ajandki,» nuttis poiss, «ta ise läks, ei taht teine teistest maha jääda.»\n«Soos mätastel on ju mustapead, sellepärast,» seletas sauna-Mari. «Arumaa on paljas, seal ei hakka loomal hambad maha, ainult keelega limpsida. Ega loom rumal ole, küll ta teab, kuhu ta läheb.»\n«Aga mis siis nüüd?» küsis perenaine nõutult.\n«Peame appi minema, mis muud,» vastas saunavanamees. Karjase poole pöördudes küsis ta: «Kus ta on, suurel soonel või?»\n«Ei, väiksel,» vastas Eedi. «Suurest tuli läbi, nii et vagu taga. Poolest küljest oli teine sees, aga ikka tuli, muudkui inises vahel.»\n«Vaata raibet, või suurest tuleb läbi, aga väiksesse jääb sisse,» siunas sauna-Madis, lisades kohe juurde: «Kui ta väiksel soonel on, siis põle asi nii hull, siis saame oma jõuga läbi.»\nVanker tühjendati silmapilk kraamist ja peale pandi laudu ning köied. Kui mehed ühes karjapoisiga peale istusid, tahtis ka perenaine kaasa minna. Aga saunaonu vastu: .\n«Ei, perenaine, see pole naiste töö lehma soost välja vedada. Aga päss ja räks ning tükk õlgi kaasa, seda küll, peab ehk tuld tegema, lehma soendama. Soo on ju alles külm, võtab looma jalad kangeks. Hiljuti oli veel kirs all.»\nVanker hakkas liikuma.\n«Ärge talle haiget tehke,» palus perenaine tagant järele.\n«Ei noh, kus nüüd seda.» vastas sauna-Madis.\nSõideti lepiku alla, kus hobune kinni seoti ja heinavõrk talle ette riputati. Mehed võtsid lauad, kirved ja köie ning alustasid teekonda lehma poole, hüpates mööda mättaid ja künkaid, nagu karjapoiss teejuhina ees kargas.\n«Peremees tulnd õige kirikuriidega lehmaveosse,» tähendas sauna-Madis, kui nad pärale jõudsid.\n«Unustasin, mis parata,» vastas. peremees ja kiskus kuue seljast, et teda mättale põõsasse panna. «Püksid peavad jääma, aga ega need lehma maksa, liiatigi kui poja ema.»\n«Nii, nii, liiatigi kui poja ema,» oli ka sauna-Madis nõus. «Aga näe, eks lõdisegi teine,» tähendas ta lehma kohta.\n«Millest siin peale hakata?» küsis peremees arupidavalt.\n«Kõigepealt lehma esimeste jalgade alla hagu kuuseoksi ja kadakaid, mis pehmemad,» ütles ta. «Kui juba esimesed võivad toetada, siis katsume, kuis tagumistega lugu.»\n«Nonäh, ma arvasin kohe, et jalad kangeks külmanud,» ütles sauna-Madis.\n«Ega muud, kui teeme talle tule ette,» ütles sauna-Madis, «küllap ta siis varsti jalad alla võtab.»\n«Juba liigutab jalgu! Juba püsti! Läheb, läheb!»\nMeestel kulus pisut aega, enne kui nad minema said, sest peremees tahtis veeaugul ennast pesta, et võimalik oleks püksid jalga tõmmata. Pealegi oli tema kuub mättale põõsasse jäänud ja karjapoiss läks sellele järele. Kuube võttes märkas poiss tuld, mis lehma soendamiseks oli tehtud. Ta mõtles esiteks selle mudasse laiali pilduda, aga jättis lõpuks ometi põlema. Nõnda leegitses tuluke veel siis üksinda õhtuvidevikus, kui poiss oli uuesti kõval maal tagasi. Värisev valgus helkis ümbritsevail põõsail ja liimendaval mudal.\nImelik oli poisil eemalt vaadata, kuidas tuluke üksipäini leegitses soos. Nagu oleks ikka veel mõni elav hing tema läheduses, kes oma luid-liikmeid soendab! Nagu võiks keegi olla veel kottpimedaski seal mudas põõsaste vahel, sest kindlasti põlevad jämedad tõrvikud selle ajani.\nPerenaisel hakkas kodus igav mehi oodates ja ta läks neile mööda tänavat karjamaa poole vastu. Pooles tänavas kohtas ta lehma. See tundis perenaise juba eemalt ära ja hakkas ammuma. Perenaisel tõusid peaaegu pisarad silma; ükski vana tuttav, ükski omane hing võhivõõras kodus! Ja härduses oleks ta lehmale kas või kaela hakanud.\nLehmaga kõrvu kodu poole minnes pani perenaine talle käe selga. Mehed, kes tükk maad järel tulid, ei pannud seda tähele, küll aga karja-Eedi. Tema silma hakkas see kohe kinni.\n«Küll on hull, kui iga õhtu nõnda peab,» ütles perenaine, kui ka mehed koju jõudsid.\n«Või siis nüüd just iga õhtu, aga eks ta kevadel mõnikord ikka juhtu ka,» arvas sauna-Madis. «Sügise on seda nalja vähem, vahel harva... See lehm on liiga raske, ei kõlba Vargamäe karjasmaale, põle õige meie loom, välimailt pärit. Siin olgu lehmad kui kitsed.»\n«Need ei, anna ju piima ega võid,» arvas perenaine.\n«Eks aga pea siis vähemaga läbi ajama,» ütles sauna-Madis.\n«Küll teeme silla suurest mudast läbi,» lohutas peremees, «tagapool on kõvem.»\n«Va Mardil, sel, kes teie eest siit ära läks, seisid pikad saelauad lepiku all, sealt oli hea ligi võtta, kui tarvis tuli. Ei tema silda teind ega sellega vaeva näind,» seletas sauna-Madis.\n«Muidugi, tagapool on kõvem; Jõessaare mail päris kõva,» lisas ta natukese aja pärast juurde.\nÕhtul asemel enne uinumist uues kodus küsis Vargamäe Eespere noor perenaine peremehelt: «Miks sa just selle koha ostsid?»\n«Aga misukese siis?» küsis peremees vastu.\n«Kas paremat ei leind?» küsis perenaine uuesti. «Paremad olid enne mind ära ostetud, või mis veel olid, neid ei müüdud. Käisin ka Sooväljal vaatamas, aga need on veel hullemad, ligipääs ka raskem kui Vargamäele. Oli paar õige suurt, Paluka ja Sõõrussaare, kuid nende peale ei hakand minu hammas: põlnd raha. Aga ega ta siin nii väga hull olegi, las me aga harjume ära, see on ainult esteks nõnda, et ajab hirmu peale.»\n«Küll meie siin kahekesi sinuga päivi saame näha!» «Päivi saab vaene inimene igal pool näha,» arvas Andres.


ELU RÜÜTLI LOSSIS: PRÜGI\nTäna kirjutan ma prügist. Minu arvates on meil siin Inglismaal väga hea prügi- ja taaskasutussüsteem. Eks see maakonnati natuke erine, aga üldjuhul peaks enam-vähem sama süsteem igal pool kasutusel olema.\nMeie maakonnas (ja ka selles kus me enne elasime) on igal majal kaks (või kolm) suurt prügikasti ja üks biojäätmete väike kastike. Kastide värvisüsteem võib maakonniti erineda, aga meil on rohelise kaanega kast üldprügi, sinise kaanega taaskasutus ja pruuni kaanega aiaprügi. See aiajäätmete prügikast on ainuke mis ei ole kohustuslik, aga mida saavad majaomanikud ise vastavalt soovile aastamaksu eest vallalt tellida. Meie maksame aastas aiajäätmete veo eest £36.\nBiojäätmetekast näeb välja selline. Sinna sisse pannakse biolaguneva kilekoti sees olevad toidujäätmed.\nSelle suure rohelise kastiga käib ka kaasas samasugune väikene roheline kastike mida siis köögis hoitakse ja kuhu kogu kraam kõigepealt kokku korjatakse kotikese sisse. Kui kotike täis saab, siis tõstetakse kott õue suurema rohelise kasti sisse.\nMeie seda väikest kasti enam ei kasuta. Selle asemel on meil köögis kohe eraldi prügikast toidujäätmete jaoks kappi monteeritud. Oma vanas kodus me küll kasutasime ka seda väikest kasti mõnda aega, aga samuti mitte pikalt, sest sellele on siiski raske korralikus köögis oma kohta leida ning seda avada ja kinni panna nii, et kogu köök haisema ei hakkaks.\nSamas ma pean küll nentima, et meil näiteks ei ole kartulikoored ja muu toidukraam kunagi seal kastis või praeguses 'prügikastis' köögis nii kaua seisnud, et haisema oleks hakanud. Kuna me enamuses viskamegi sinna juurikate ja puuviljade koori või siis imepisikestes kogustes näiteks Greta järgi jäetud toitu või vana riisi, siis ega need asjad ei hakkagi kohe paari päevaga haisema.\nTaaskasutuskasti võib panna klaasist pudeleid ja purke, konservkarpe ja purke, fooliumit, plastmassist pudeleid- karpe-tuube, paberit ja pappi. Mina olen alati ka kõik Tetra Pak -id pannud, aga praegu just loen valla lehelt, et neid ei tohiks sinna kasti panna, vaid tuleks ise lähimasse taaskasutuskeskusesse viia :I.\nSamuti ei tohi sinna kasti riideid ära visata, aga kuna meie viime nagunii kõik riideesemed heategevuspoodi ka siis, kui asi on selline mis enam edasimüügiks ei kõlba, siis see pole meile kunagi probleemiks olnud.\nNimelt öeldi mulle ühes heategevuspoes kord, et kuna mingi firma ostab neilt ka lihtsalt materjale kaalu järgi, siis nad võtavad vastu ka selliseid riideesemeid mis muidu neile poodi müümiseks ei kõlbaks. Nad lihtsalt eemaldavad sellistelt riideesemetelt nööbid, sest nööbid saavad nad poodi uuesti eraldi müüki panna ja sellega veel omakorda raha heategevus organisatsioonidele juurde teenida.\nTaaskasutus asjade jaoks on meil köögis eraldi punutud korv kuhu me mööda minnes asju sisse viskame.\nKui see korv täis saab, siis tühendame selle köögi ukse taga olevasse rohelisse plastmass kasti (mis on meile valla poolt antud). Enne viskasime kohe otse õue, aga see muutus tüütuks pidevalt mingi väikese paberilipaka või purgi pärast köögiust lukust lahti ja kinni keerata, seega võtsime tuppa veel omakorda eraldi korvi kasutusse.\nKui õues olev lahtine kast täis saab, siis tühjendam selle suurde sinise kaanega taaskasutuskasti, mis nurga taga asub.\nTavaprügi käib tavalistes mustades prügikottides ja kui köögis prügikast täis saab, viime kohe otse õue suurde prügikasti.\nKui ma siin koguaeg viime ja viime räägime, siis tegelikult on see prügiviija siin meil ikkagi peamiselt Pete. Eks ma ikka ka mõnikord tühenda nii prügi kui toidujäätmete kaste ja viin neid õue, või siis prügikaste prügipäevadel tänavale, aga üldjuhul on see ikkagi Pete töö.\nSiit üks pilt aiajäätmete kasti kaanest, kus on kirjas mida võib ja mida ei või kasti panna. Panna ei tohi siis kive, mulda, kruusa, lillepotte, toidujäätmeid, kassiliiva, puitu.\nPrügi äravedu toimub meil nii, et toidujäätmed viiakse ära kord nädalas ja taaskasutus ning olmeprügi iga kahe nädala tagant (ühel nädalal taaskasutus ja teisel olmeprügi). Aiaprügikast tühendatakse vist samal nädala kui taaskasutuskastki, aga ma ei ole hetkel kindel.\nMeie tööks on lihtsalt õigel päeval õiged kastid tänavale tõsta ja ongi kogu lugu.\nTaaskasutus on üsna levinud ka tänavatel. See vist siiski oleneb ka sellest kus vallas kuidagi need asjad on organiseeritud, aga meil on igal juhul küll siin väljas sellised kahepoolsed prügikastid kuhu ühele poole saab ümbertöödeldavat prügi visata ja teisele poole tavaprügi.\nLeidsin ühe foto Gretast kus ühte sellist prügikasti natuke näha on. Sellised topelt osadega prügikastid ei näe alati just sellise kuju ja värviga välja, aga see lihtsalt siin üks näide.\nMeil on igal juhul prügisorteerimine nii sisse programmeeritud, et kui me näiteks Eestisse tuleme või oleme kuskil mujal kus sama süsteemi ei kasutata, siis on ikka väga, väga imelik näiteks kartulikoori või konservkarpe tavalisse prügikasti visata. Käsi lausa tõrgub seda tegemast.\nLabels: inglise elu, PRÜGI\nMaria 1 March 2017 at 18:07\nMulle meeldis, kuidas Christchurchis prügikastide värvid olid valitud: biojäätmed oli roheline, recycling oli kollane, ja prügi punane. Et umbes nagu valgusfoor: roheline on hea, kollane on selline vahepealne ja punane paha.\nBiojäätmed läksid kõik ühte kasti: nii toidujäätmed kui ka aiavärk ning muru. Ei tohtinud ainult panna "cabbage tree" lehti (sest need on nii kõvad et jäävad masinatesse kinni) ja suuri oksi. Need pakendid, mis toidupoes "biolagunevad" on (näiteks saiakesi pannakse sellistele... alustele, mis on vist paberist tehtud, aga üsna paksud, nii et käes tunduvad nagu plastmass) võivad ka rohelisse biojäätmete kasti minna. Ja ajalehed, kui need näiteks märjaks on saanud.\nKylli 2 March 2017 at 06:48\nSüsteem kui selline on väga mõnus, mul tekkis ainult küsimus, et ma olen aru saanud, et teil on oma aed ja seal kasvab ka üht-teist? Et miks te sel juhul biolagunevad jäätmed ära annate, mitte ei komposteeri? :) Või on selle ise komposteerimise kohta ka mingid reeglid?\nAnonymous 2 March 2017 at 08:50\nMeie kandis on kaste isegi 5! Ühte paber ja papp, teise plastmass, metall ja klaas, kolmandasse mitte taaskasutatav prügi (kahjuks ei taheta selles näha jogurti, koore,kohupiima, marjade jms plastikkarpe), neljandas "aiasaadused" ja viiendas biojäätmed. Kompostitünn on aia nurgas, aga sinna ma ei viska näiteks konte ja avokaadokoori (need ei lagune),samuti mitte kuivand juustutükke jm vähemaid toidujäätmeid (võivad hiiri-rotte ligi meelitada). Talvel kasutame biojäätmete tünni rohkem, sest kompost ei lagune külmaga kiiresti, oli sügisel ääreni täis lehepuru. Alles nüüd on allapoole vajunud. Kõige selle kraami äraviimine on sarnane teie süsteemile.\nMul Eestis käies ka käsi tõrgub kõike asju ühte prügikotti viskamast, aga vist vähestes kohtades on taaaskasutatava prügi äravedamine omavalitsuse poolt korraldatud nii, et sellele järgi tullakse. Pigem peab igaüks ise hoolitsema oma jääkide ja värkide äraviimise eest.\nAlice 2 March 2017 at 11:36\nMaria, see valgusfoori värvisüsteem on ühelt poolt väga äge, aga teiselt poolt meie jaoks täiesti no-no. Mulle just praegu meeldib, et meie maakonnas on need kastid looduse värvi ja seega märkamatud. Suured värvilised prügikastid jääks igal pool liiga silma ja rikuks maja või tänava üldist vaatepilti. Mulle meeldib, et ikka värvilised puud ja lilled esiplaanil oleks :) Meil on siin isegi mõni oma rohelise prügikasti suure lillelise kleepekaga üle tõmmanud ja seega näeb välja kui õites puu :)\nKylli, Nii vanas kodus, kui ka siin, oli meil aias eraldi suur kompostitünn. Siia kolides viskasime selle kohe välja, sest meie jaoks oli see täiesti mõtetu. Me täidaks selle tünni nii ruttu täis ja kogu see lagunemise protsess võtab nii kaua aega, et meil oleks neid tünne siia mingi kümme tükki vaja. Vanas kodus seisis meil see üks täis tünn aias ja haises. Mitte mingit kasu sellest ei olnud, juurde midagi panna ei mahtunud ja mingit komposti me sealt lõpuks ikkagi ei saanud. Muru niitmise hooaeg läheb kohe varsti lahti ja kestab pea oktoobrini välja, seega juba ainuüksi muruprügist saaks see tünn nädalatega täis. Puuja juurvilja koortest rääkimata. Aias meil õnneks kasvavad kõik sellised asjad mis ei vaja mingit lisa väetist või turgutamist (õuna, kirisi, kreegipuu ja viinamarjad) ja seega poleks meil sellest kompostist ka suurt mingit kasu.\nMaria 2 March 2017 at 16:59\nMuideks, need värvid on KAANE värvid - kastid ise on sellised hallikas-rohelised - nii et ei ole nad hullult silmapaistvad midagi :)\nAlice 2 March 2017 at 17:44\nNo sel juhul ei ole nii hull jah :) Ma nägin silme ees midagi sellist sinu juttu lugedes :)\nÕnne 2 March 2017 at 19:16\nEestis on nii hoolsaid sorteerijaid kui siis neid, kes ei sorteeri (üldse vist??). Meie peres on kõik näiteks teie omaga üsna sarnane. Paber ja muud pakendid on küll eraldi (meil on muuseas samuti korvid nende jaoks, aga kõrgemad ja kaanega:)). Pakend pannakse hiigelsuurde kollastesse kilekotti - seda hoiame kuuris ning selle äravedu on tasuta. Paberi viime ise lähedalasuvasse tasuta üldkasutatavasse konteinerisse, aga muidugi on võimalik tellida ka spetsiaalne konteiner (kortermajadel ongi see nüüd kohustuslik). Toidujäätmete jaoks on komposter. Ja taarat armastavad meie lapsed ise ära viia (et saadud raha eest kohe midagi osta:)). Mul on ka hirmus imelik väiksematki paberi- või kiletükki olmeprügisse panna...\nAlice 2 March 2017 at 19:48\nTsau Õnne :) Meil siin räägitakse ka nüüd sellistest Eesti tüüpi taaramasinate kasutusele võtmisest, et suurendada taaskasutust. Otse loomulikult kui sulle makstakse pudelite ja purkide tagastamise eest, siis inimesed on rohkem motiveeritud seda ka tegema, kui niisama kuskile kasti korjama. Taaramasinate olemasolul kaoks ka tänaval vedelevad pudelid kui imeväel ära, kuigi ma isiklikult ei ole kuskil tänaval pudeleid või isegi prahti vedelemas näinud. Taara tagastus on kohe kindlasti üks ere pilt minu lapsepõlvest ja nii tore oleks kui see süsteem ka meil kunagi kasutusele võetakse.


Jaanus Vogelberg: Facebooki kursimuutus seab kahtluse alla Eesti "faktikontrolöride" tehtud töö - Objektiiv\nArvamus » Jaanus Vogelberg: Facebooki kursimuutus seab kahtluse alla Eesti "faktikontrolöride" tehtud töö\nObjektiiv kirjutas mõne päeva eest, et Facebook lõpetab tänavu veebruaris ehk vahetult pärast Donald Trumpi ametist lahkumist kehtestatud faktikontrolli poliitika, mille alusel eemaldati sotsiaalvõrgust postitused, mis väitsid, et Covid-19 pääses valla Hiina Rahvavabastusarmeega seotud Wuhani Viroloogiainstituudist. Ettevõte teatas oma faktikontrolli reeglite (fact check rules) muutmisest kolmapäeval. Põhjuseks on asjaolu, et kuigi mõned asjatundjad ei nõustu tänaseni, nagu Covid-19 oleks valla pääsenud Hiina laborist, osutab sellele üha suurem hulk tõestusmaterjali.\nFoto: kuvatõmmis Postimehe uudisest\nKuigi ametlikult keelati laboriteooriast rääkimine veebruaris, eemaldati juba eelmisel aastal sellega seoses postitusi. Mullu aprillis kirjutas Objektiiv sellest, kuidas üks Facebooki faktikontrollipartneritest Danielle Anderson oli ise Wuhani kurikuulsas laboris töötanud. Breitbart vahendas toona, et Anderson "lükkas ümber" Facebookis levinud Epoch Times'i dokumentaalfilmi, milles käidi välja teooria, et viirus võis just Wuhani viroloogiainstituudist välja pääseda. Epoch Times on Hiina valitsuse suhtes kriitiline väljaanne, mida on seostatud ka kommunistliku partei poolt tagakiusatud Falun Gongi liikumisega. Mullu jaanuaris kustutati teooria levitamise eest Twitterist aga tuntud alternatiivse kanali Zerohedge konto.\nKa kodumaised faktikontrolörid on korduvalt lähtunud seisukohast, justkui oleks viiruse laborist pärinemine "vandenõuteooria". Objektiiv teeb sel teemal ilmunud artiklitest ülevaate, mis ei pretendeeri ammendavusele. Kui palju on sääraste faktikontrollide tagajärjel eemaldatud Eestis tehtud postitusi, pole teada.\nMullu 8. mail kirjutas Postimehe toonane faktikontrolli toimetaja Elisabeth Niido loo "USA välisministri väited viiruse päritolu kohta on kahtlased". Niido refereeris muuhulgas ajakirjas Nature avaldatud teadusuuringut, mille kohaselt olevat sellise viiruse väljaarendamine laboratoorselt "väga suure tõenäosusega võimatu"\nNiido kirjutas, et kuigi enamik sel teemal sõna võtnud teadlasi on laboriteooria "kategooriliselt välistanud", on siiski "üksikuid kõhklejaid" ka teaduskogukonnas. "Ameerika molekulaarbioloog Richard Ebright hindas sellise puhangutekke «vähemalt sama võimalikuks», kui laborivälist alget. Veenvatel tõenditel põhinevaid hinnanguid siiski esitatud ei ole. On küll teada, et Wuhanis uuriti nhakhiirtega soetud koroonaviiruseid, ent puuduvad tõendid konkreetselt SARS-CoV-2 uurimise kohta laboris," kirjutas Niido.\n"Kindlat üht- või teistpidist vastust viiruse päritolu kohta anda ei saa, ent Mike Pompeo väide («on tohutult tõendeid»), mida on kasutanud ka Trump, on kas vale või põhineb avalikkusele mitteteadaolevatel andmetel. Kuigi USA välisministrina on Pompeol ligipääs salastatud teabele, muudab tema viidatud tõendite olemasolu võimalikkuse kahtlaseks asjaolu, et viie riigi (USA, Suurbritannia, Kanada, Austraalia, Uus-Meremaa) ühises luurekoostöös osalevad kolm erinevat inimest on öelnud CNNile, et tõsiseltvõetevaid tõendeid Pompeo ja Trumpi väidete kohta nad näinud ei ole," resümeeris Niido.\n16. mail kirjutas toona samuti Postimehes töötanud Herman Kelomees artikli "Koroona libauudiste edetabel", kus võttis teemaks nn biorelva teooria. Ka tema viitas uuringule, mille autorid nentisid, et viirus ei ole välja arenenud eelnevalt teadaolevatest koroonaviirustest, ning et sellise viiruse väljaarendamine laboratoorselt on väga suure tõenäosusega võimatu.\nKelomees viitas toonase USA välisministri Mike Pompeo väljaütlemisele, et on "väga palju tõendeid selle kohta, et koroonaviiruse pandeemia sai alguse Hiinas Wuhani linnas asuvast laboratooriumist". Kelomees möönis, et biorelva teooria ning viiruse laborist väljapääsemine on kaks eri teemat. "Laboris uuritakse looduslikust keskkonnast pärit viiruseid ning lekke sajaprotsendiline välistamine võimalik ei ole. Veenvaid tõendeid pole siiski ka selle versiooni kohta," kirjutas ta.\n2. oktoobril viitas Delfi faktikontrolör Heliis Raudsik Trumpi väidetavate valeväidete kohta kirjutatud artiklis "Valeväited, mida Trump COVID-19 kohta on öelnud" USA luurekogukonna seisukohale, et luure- ja teadusandmed ei viita sellele, nagu oleks COVID-19 inimeste loodud. Trump väitis toona vastupidist, märkides, et on tõendeid näinud.\nRaudsiku poolt viidatud luurekogukonna avaldus tehti juba mullu aprilli lõpus. Seal küll öeldi, et luurajad nõustuvad "laia teadusliku konsensusega" selle osas, et viirus pole inimeste poolt loodud või modifitseeritud, kuid samas lubati uut infot edaspidigi läbi töötada ning laboriõnnetuse teooriat lõplikult ei välistatud. Raudsik aga teatas ühemõtteliselt: "Julgeolekuasutused on selle teooria ümber lükanud, väites oma andmetele toetudes, et luure- ja teadusandmed ei viita sellele, nagu oleks COVID-19 inimeste loodud."\n9. detsembril avaldas Delfi sisuturunduse rubriigis nö valeinfo mängu pealkirjaga "UUS MÄNG VÕITLEB VALEINFOGA | Viis vandenõuteooriat COVID-19 kohta, millesse maailm ikka veel usub". Mängu töötas välja Leedu propagandaprojekt Debunk.eu, mille taustast ja seostest Delfiga on Objektiivi varem kirjutanud. Mängu raames väideti, et viiruse laboris väljatöötamine on vandenõuteooria.\n"Kuna COVID-19 pärineb Hiinast ja epideemia algses epitsentris Wuhanis asub ka viroloogia instituut, mille teadlased on pikka aega uurinud nahkhiirte koroonaviiruseid, oli see kokkusattumus vesi vandenõulaste veskile. Nende sõnul pääses viirus teadlaste hooletuse tõttu laborist välja ja levis seejärel Hiinas ning hiljem kogu maailmas," seisis propagandatekstis.\n25. detsembril kontrollis Eesti väitlusseltsi faktikontrolör Juudit Lindsalu EPLis Martin Helme väidet, nagu oleks koroonaviirus Hiina laborites aretatud biorelv. Lindsalu otsustas, et vale pole mitte üksnes tugevam – biorelva – väide, vaid välistas ka võimaluse, et viirus oleks võinud olla tehislikult välja töötatud.\n"Väide, et COVID-19 on välja töötatud laboris, ei leia teaduslikult mitte mingit kinnitust. Viiruse loodusliku tekke ja leviku tõestuseks võib vaadata SARS-CoV-2 geneetilist päritolu, kuid ka fakti, et sellise viiruse aretamine oleks praegusel ajal teadmiste nappuse tõttu peaaegu võimatu. Kui viirus ei ole aretatud laboris, ei saa vastata tõele ka väide, nagu Hiina valitsus oleks organiseerinud koroonaviiruse biorelva eesmärgil," kirjutas ta.\nSildid Donald Trump faktikontroll Herman Kelomees Joe Biden koroonaviirus Wuhani Viroloogiainstituut


VIDEO | Moskvas hädamaandunud lennuki reisija jäädvustas põlengu alguse - DELFI\nEile Moskva Šeremetjevo lennuväljal hädamaandumise teinud Aerofloti reisilennuki Suhhoi Superjet 100 üks reisija jäädvustas videole põlengu alguse pärast lennuki maandumist.\nPõleng sai alguse pärast seda, kui lennuk puudutas sabaga maandumisrada. Enne seda olid purunenud telikud, kütusepaagid olid hakanud lekkima ning kütus sattus mootoritesse ja süttis. Video näitab, kui kiiresti jõuavad leegid tiiba mööda salongini, kus puhkeb paanika, vahendab Vesti.ru.\nLennuk tegi hädamaandumise täis paakidega, olles õhus olnud umbes 20 minutit. Pilootidel ei olnud lennujuhtidega sidet ja manööverdamine Moskva kohal kütust välja lastes oleks olnud ohtlik, teatas Interfax oma allikale viidates.\nLennuki pardal oli 73 reisijat ja viis meeskonnaliiget. Piloodid ja kaks stjuardessi jäid ellu, lennusaatja Maksim Moissejev hukkus, aidates inimestel suitsu täis lennukist lahkuda. Kokku hukkus 41 inimest.


Superkauss 2020: Rachel Dolezal raputab fännide sulgi oma veidra suure mänguga Tweet - Sport\nPühapäeva pärastlõunal keskendusid paljud Twitteri kasutajad kogu maailmas vaatamisele Super Bowl LIV ja lahing Kansas City pealikud ja San Francisco 49ers . Rachel Anne Dolezal aga teleri ees ei istunud. Ta oli köögis ja veetis pärastlõunast kokkamist.\nNAACPi endine president postitas pühapäeval selfie, mis näitas teda köögis seismist. Ta küsis, kas keegi teine veedab pärastlõunat köögis. Võib-olla on ta oodanud kommentaare teemal Superkauss LIV või muul viisil pühapäeval aja möödumiseks, kuid temaga kohtuti hoopis mõne kriitilise märkusega.\n'Mitte ainult, et teeskleksin teistsugust rassi. Teate, kuidas saab, ”kommenteeris üks kasutaja sotsiaalmeedias vastuseks oma fotole. Dolezal juhtis varem kriitikat pärast väidetavalt musta naise teesklemist ning Twitteri fännid ei tahtnud oma säutsu kommenteerides sellele viitamisest loobuda.\n'õnneliku musta ajaloo kuu Aafrika kuninganna,' lisas teine kasutaja vestlusele. Twitteris oli mitu isikut, kellel oli põllupäev, tutvustades eelnevaid vastuolulisi hetki, kus Dolezal oli seotud.\n'Kas sa pole see inimene, kes on valge ja arvab, et ta on must?' küsis üks inimene Twitteris. Nad arvasid, et neil on Dolezali jaoks tugiraamistik, kuid enne uute kommentaaride esitamist soovisid nad kontrollida fakte.\nHuvitaval kombel oli sotsiaalmeedias veel mitmeid fänne, kes tegelikult tahtsid toidust rääkida. Mõni küsis, kas ta teeb makarone ja juustu, teised aga ütlesid, et väldi mikrolaineahju kasutamist.\nNeid kommentaare oli vahel vähe, kuna suurem osa sotsiaalmeedia kasutajatest pakkus Dolezalile kriitikat. Oli isegi neid, kes tahtsid teada, kas tema ahi on tegelikult sisse lülitatud. Nad ei uskunud, et ta tegelikult kokkamist tegi, ja arvasid selle asemel, et proovib sotsiaalmeedias tähelepanu juhtida.


Ripsmehooldus ja töötlemine | kohtlanomme.ee, Milano tabletid Liigeste tootlemine\nTabel: Želatiini aminohapete koostis  Asendamatud aminohapped. Seega näitab madal aminohapete määr vajalikes aminohapetes väikseid koguseid. Toidulisandid ei asenda mitmekülgset ja tervislikku toitu. See on absoluutselt looduslik toode, mis ei sisalda rasvu, süsivesikuid, säilitusaineid ega muid kahjulikke ühendeid. Želatiin lihaste kasvu jaoks Vaatamata kõrgele valgu tasemele on želatiin oma toiteväärtuse poolest ikka palju madalam samadest valkudest. Selle nimel töötavad ka biotiin, seleenium, tsink, hüaluroonhape ja tsüsteiin.\nTeine võimalus: valage sama kogus želatiini õhtul ml jahedasse vedelikku ja lahjendage hommikul valgu segu 0,5 tassi sooja veega. Seda kollageenijooki juuakse ka tühja kõhuga, minutit enne sööki. Selle kokteili maitset selle puhtal kujul ei saa nimetada oivaliseks, seetõttu rikastatakse seda kõige sagedamini mee või puuviljamahlaga. Tavaliselt soovitavad arstid võtta želatiinikokteili veest 10—päevaste kursuste kaupa võrdse intervalliga.\nLiigeste želatiin: ülevaated Peaaegu iga meie planeedi elanik kannatab ühes või teises vanuses liigesevalu erineva päritoluga.\nKoostis Toidulisandid Soodusta oma juuste kasvu seespidiselt ja paku neile vajalikku tuge võttes kasutusele parimad vitamiinid juustele — Placent Activ vitamiinid.\nPiima želatiinikokteil Liigeste želatiinil, piima sisaldava meditsiinilise infusiooni retseptil on kahekordne eelis. Koos kollageeniga saab keha joogist kaltsiumi luude tugevdamiseks. Želatiini-piimakokteili pole keeruline valmistada: lahjendage 2 tl kollageenhüdrolüsaati 60—70 ml soojas piimas.\nSeejärel lisage joogile tl.\nEnne kasutamist on saadud segu parem soojendada pidevalt mikrolaineahjus või madalal kuumusel pidevalt segades. Sellisel juhul on vaja keema keeta.\nSee maitsev tervendav kokteil suudab liigestele kergust tuua, kui seda võetakse kolm korda nädalas kuu jooksul. Kokteil, mis on valmistatud hüdrolüüsitud kollageenist ja puuviljamahlast, rohelisest teest või kuivatatud puuviljasegusist Kui arst soovitas võtta liigestele želatiini ja vee "kokteili" maitse on teile ebameeldiv, siis võite üleöö valmistada tavalise "bioliimi" g pulbrit või ml vees lahustatud hüdrolüüsitud kollageeni graanuleidvalada mis tahes maitsvat jooki mahl puuviljad või roheline tee, kompott või ploomide infusioon sidrunimahla, mee, kaneeli või vanilje lisamisega.\nJoo nagu želatiinikokteil vett.\nNeile, kes jälgivad rangelt oma kehakaalu Kuivat looduslikku želatiini võib lisada ka dieettoodetele kui seedetraktiga probleeme pole. Valage kodujuust, mille rasvasisaldus ei ületa protsenti, keefiri või jogurtiga, mis ei sisalda lisaaineid. Lisage sellele madala kalorsusega tassi 5 g želatiini ja segage hoolikalt. Saate seda päeva jooksul väikeste portsjonitena süüa.\nMõned inimesed eelistavad seda tarbida ravimipulbrina, kuivatage klaasi veega. Kompress "väsinud" liigestele, nihestustest või nihestustest Niisutage kogu kahjustatud piirkonda katvat kahekihilist marlisidet kuumas vees, väänake see välja ja jahutage kergelt vastuvõetava temperatuurini naha põletuse vältimiseks.\nValage kihtide vahel ühtlaselt kuiva želatiini ja kinnitage sidemega probleemsele alale. Seejärel katke see klambriga ja isoleerige see olemasoleva materjaliga froteerätik, sall.\nHoidke kompressi umbes 2 tundi või kauem. Ravi kestus sõltub vigastuse iseloomust, selleks kulub tavaliselt üks või kaks nädalat.\nParandab želatiinikokteilide samaaegse sissevõtmise terapeutilist toimet. Joogid, mis sisaldavad hüdrolüüsitud kollageeni želatiinivõivad põhjustada seedeprobleeme puhitus, kõhukinnisus isegi tervetel inimestel.\nSeetõttu on paralleelselt želatiinsete kokteilide tarbimisega vaja dieeti lisada lahtistava toimega toite: ploomid, kaerahelbed, peet, kuivatatud aprikoosid, hapupiimajoogid ja teised. Sel eesmärgil saate valmistada ploomide, kuivatatud viigimarjade ja kuivatatud aprikooside sortimendi.\nVõtke g kõiki komponente, lisage 50 g ravimtaimi, senna ja valage 1 liiter keeva veega, nõudke ja jahutage. Kui tarbite enne magamaminekut 1 teelusikatäit seda sortimenti, saab želatiini võtmise kõrvaltoimet vältida. Sellist ravimit hoitakse külmkapis klaasmahutis või asetatakse sügavkülmikusse, mis on eelnevalt pakitud toidukvaliteediga plastikust.\nVastunäidustused Isegi sellise kahjutu aine nagu loodusliku kollageeni želatiin isemajandamine võib olla ohtlik inimestele, kellel on suurem verehüübimine, tromboosi, muude veresoonkonna häirete tromboflebiit all kannatavatele inimestele, samuti neile, kellel on eelsoodumus sapikivitõbi ja urolitiaasi ning kes kannatavad seedetrakti probleemide all.\nHüdrolüüsitud kollageeni kasutamine on vaja välistada selle individuaalse talumatuse allergia või oksalurikaalse diateesi korral. Liigeste ravi želatiiniga, mille ülevaateid enamasti imetletakse, saab kasutada ainult arsti loal!\nPärast üleminekuaastaid kiirenevad nahas toimuvad muutused. Kollageeni vähenemine ilmneb näopiirkonnas naha lõtvumise, elastsuse vähenemise ja süvenevate kortsudena. Sigadelt pärinev Verisol®-kollageen pinguldab nahka ja tasandab kortseBiotiin Collagen Skin Beauty sisaldab Verisol®-kollageeni peptiidemis on lõhustatud sigadelt pärinevast kollageenist. Milano tabletid Liigeste tootlemine\nKollageeni peptiidid imenduvad paremini kui kollageen. Kollageeni peptiidide nahka noorendav mõju põhineb asjaolul, et kollageeni peptiidid parandavad naha enda kollageeni ja elastiini moodustumist. Verisol®-kollageeni peptiidid imenduvad, jaotuvad ja akumuleeruvad nahas, kus nad stimuleerivad fibroblaste tootma kollageeni ja elastiini, parandavad naha tugevust, elastsust ja aitavad kaasa püsivale noorenenud nahale.\nPlacent Activ Milano vitamiinid on teaduslikult välja töötatud ja sisaldavad toitaineid, mis aitavad säilitada juuste head tervist. Juuste väljalangemist pidurdavad C- D- B2- ja B3-vitamiin. Selle nimel töötavad ka biotiin, seleenium, tsink, hüaluroonhape ja tsüsteiin. Enneaegset hallinemist takistavad D- B ja B3-vitamiin ning metioniin.\nLiigeste želatiin: müüt või tõeline abi spordivigastuste korral? - Põlved\nPLACENT ACTIV MILANO JUUKSEKASVU VITAMIINID TBL N60 | kohtlanomme.ee - apteek Sinu taskus!\nJuuksekasvu hoogustavad B6-vitamiin, biotiin, tsüsteiin ja mitmed teised ained, mis soodustavad keratiini moodustumist — ka keratiinil on juuksekasvus oluline roll. Peanahka niisutavad eelkõige B5- ja A-vitamiin.