HARLEY-DAVIDSON XL 1200 SPORTSTER SPORT 1.2 43 kW -02, müük, kuulutus 81211412 - Kuldne Börs\nHARLEY-DAVIDSON XL 1200 SPORTSTER SPORT 1.2 43 kW -02\nID: 81211412, muudetud 16:09 09.09.2017\npunane, odomeetri näit 0, toodetud 08.2002, V2, toodud USAst\nvahetuse võimalus, Ratas väga heas korras. Väljalase Vance&Hines. Stage 1 õhuvõtt (pestav filter). H-D orig valuveljed. Boss helitehnika, võimendi, bluetooth ühendus, 3.5 ühendus, juhtimispult. Autom suunatule välja lülitamine. Reg progressiivsed amordid ees ja taga. Touring sadul. Ees kaks piduriketast jne. Sportsteri sport mudel. Kaasa saab mootorratta katte. Õlid filtrid vahetatud. Tagumised piduriklotsid vahetatud (Ferrodo). Väga hea hääle ja minekuga ratas.


MEGA! Standart RFFC15254A+WH külmkapp! UUS! (152563668) - Osta.ee\nAed ja õu (13890)\nKlaas, portselan, nõud (7231)\nPostkaardid kuni 1945 (16379)\nRaamatud, ajalehed (137228)\nAjalugu, kultuur (11789)\nRiided ja jalatsid (97267)\nKülmkapp SW8 AM2Y WR A++ Whirlpool\nKülmkapp whirpool WBE3411 A+ W\nEseme ID: 152563668\nEseme ID: 152563668 Seisukord: uus\nE 08.03.2021 21:11:09\nsinu2499.6% / 34615\nEnergiaklasside astmestik A+++ - D\nKülmiku brutomaht 146 l\nSügavkülmiku brutomaht 84 l\nJahutussüsteem sügavkülmikus Low frost\nTäiendav info Süsteem Low frost\nSeisukord: UUS! Poe näidis - sees on natuke must (tehase defekt), müügipakend puudub!


Kes oleks arvanud, et tuleb aeg, mil lapsed peavad salaja õppima – Imedemaa/Wonderland\nKes oleks arvanud, et tuleb aeg, mil lapsed peavad salaja õppima\nPosted by Hetlin Villak-Niinepuu on January 25, 2021\nJah, täpselt selline see olukord siin Portugalis praegu ongi. Lapsed, nii lasteaiaealised, kui ka kooliõpilased, istuvad jälle kodus. Viimaste andmete järgi valmistuvad Portugali avalikud koolid online-õppetööks ja see pidavat lahti minema 8. veebruaril, algselt räägiti, et enne 15. veebruari ei toimu mingit õppetööd. Aga siis tuleb kohe otsa nädalane vaheaeg, seega ikkagi jääb kena auk lastel sisse.\nRäägitakse ka, et online-õpe võib kesta kuni märtsi lõpuni ja halvimal juhul kuni kooliaasta lõpuni. Oh johhaidii!\nLasped koolitükke kodus teha ei tohi, aga terve riik võis eile valimisjaoskondades sabatada ja presidenti valida küll. Nice move, poliitikud! Sõitsime kahel korral ühest valimisjaoskonnast mööda ja ma ei liialda, kui ütlen, et mõlemal korral ootasid inimesed vähemalt kilomeetrises järtsus, et oma valik teha.\nKui kevadel istusid lapsed samamoodi mitu kuud kodus, siis oli neil vähemalt ametlikult luba õppida ja kõik koolitöö tehti online’is. Sel korral on aga asjalood pisut teisiti. Nimelt otsustas vahva valitsus, et keelame selle õppimise täiesti ära. Las lapsed istuvad mitu nädalat kodus ja tegelevad seal kõige muu, kui koolitööga. Õppimine, kui selline on praegusel hetkel lastele keelatud ja koolid ei tohi mingil juhul õppetööd läbi viia.\nEelmisel nädalal ületas üks seadust rikkunud rahvusvaheline kool, kus ka meie hea sõbranna Helini abituriendist poeg käib, õppetöö, või siis tegelikult eksamite toimumisega, lausa uudiskünnise.\nSeadust rikkunud IB-kooli kutsuti kohale politsei, kes siis seal ajusid ragistanud lapsed ja kogu kollektiivi laiali ajas. “Fui, nii võivad lapsed veel äkki targaks saada,” tahaks sarkastiliselt kogu loo peale öelda. Tegelikult on aga asi naljast kaugel ja kogu valitsuste otsus ja selle tagamaade arusaamatus (kõigil lastel ei pruugi kodus olla arvutit vms), teeb lihtsalt kurvaks. Jah, me mõistame, et kõigil ei olegi kodus arvutit, kõigil ei ole internetti, aga kevadel leiti huvitaval kombel lahendus, lisaks soetas riik veel hulga puudustkannatavate perede lastele mõeldud e-õppevahendeid, seega, kuidas siis nüüd äkki oli olukord nii katastroofiline, et kogu õppetöö tuli lihtsalt ära keelata.\n“Teevad vaheaegadel ja suvel kaotatud aja tasa” ei ole mingi hea lahendus, millele oma argumentidega selle kohta, miks lapsed ei saa praegu õppida, tugineda. Õnneks on aga nii riiklike koolide, erakoolide kui ka rahvusvaheliste erakoolide lapsevanemad ja koolijuhid selle jaburuse suhtes pead tõstnud ning tean , et esmaspäeval kell viis (Eesti aja järgi kell seitse) saavad vähemalt osad rahvusvaheliste koolide esindajad “fantastilisele” ideele tulnud valitsusliikmetega kokku ning üritatakse midagi välja mõelda, et meie lapsed ei peaks järgmise kolme nädala jooksul abitunde saama.\nPortugalis on lapsevanemad ka algatanud petsitsiooni, et sõdida selle idiootsuse vastu. Praeguseks on oma allkirja andnud juba hulga lapsevanemaid.\nNäis, mida lähipäevad toovad. Kas koolid saavad karistuse, et lapsi targemaks teevad, või siis leebub valitsus ja lubab ikka lastel õppida.\nOot, mis abitunnid? Eksole, kuna õppetöö, hindamine ja teadmiste kontrollimine, kui selline on praegu keelatud, siis saavad vähemalt meie kooli lapsed iga päev erineva portsu erinevates ainetes abitunde. Abitund, konsultatsioonitund, järeleaitamine, nimetage seda, kuidas tahes, aga tegelikult saavad lapsed seal koos õpetaja ja teiste klassikaaslastega õppida. Ma ei ole küll Patricku abitundide tunniplaani näinud, sest ta on selle kontrollimiseks ja minu näpuga järje ajamiseks lihtsalt liiga iseseisev, aga Maru tunniplaanis on klass gruppidesse jaotatud, kellega koos mingis zoomi, teamsi vms abitunnis osaletakse.\nAga ma lähen nüüd oma kokatädi ülesandeid täitma. Enda tööpäev on lõpetatud, lasteaia õpetaja kohustus röövel-printsessi magamapanemisega täidetud, nüüd tuleb päevane kokatädi ülesanne edukalt sooritada. Siis hakkan katsejäneseks, pärast seda on eestikeele tund ja siis, siis ma ei teagi, mis edasi saab.\nPrevious Post 2021: palju mosaiikplaate ja hunnik muutusi\nNext Post O sistema português


BLOGIAUHINNAD | Spordiblogija Helena Roosaar: spordi tegemine pole seotud vaid kehakaaluga, vaid ka eneseusu ja iseloomu kasvatamisega | Õhtuleht\nKatharina Toomemets, 2. mai 2018, 13:00\nBlogija Helena Roosaar Erakogu\nNimi, vanus, amet: Helena Roosaar 36 töötan, õpin, blogin kõige kõrvalt.\nBloginimi ja –aadress: Teekond vastupidavuseni, helkuteebsporti.blogspot.com.ee\nLugejate arv päevas: Kuue aasta jooksul üle 10 000.\nKui kaua oled bloginud: Alates aastast 2012.\nSpordi tegemine ei ole kunagi olnud ainult seotud tervise ja kehakaaluga, vaid iseloomu, eneseusu, järjekindluse ja tahte kasvatamisega Ja see on protsess. Sealt ka nimi Teekond vastupidavusele.\nKirjutan oma trennidest ja võistlustest ja nendest kirjutan alati nii nagu on.\nKirjutan siis kui aega on.\nVõib-olla kunagi tõesti.\nMind küll ei häiri.\nMul on tavaliselt jutt pluss pildid.\nSeon ennast ikka asjadega, millesse usun või mis vähemalt tekitavad minus uudishimu.\nPigem saan positiivset vastukaja. Isegi kui tuleb negatiivset vastukaja, siis tavaliselt rohkem kui üheks päevaks nina norgu ei lase ja ajan oma asja edasi.\nTükk aega mõtlesin, et kas peaks vahel mainima, kuidas mul jooksmas ja võistlustel käies probleemid kõhuga on ja ma kogu aeg WC-d otsin. Aga ikka olen vahel kirjutanud, sest nii see lihtsalt on - ootamatused ei hüüa tulles ja häda ajab härja kaevu.\nJah, see on endiselt kättesaadav, loe SIIT.


Pärnu Agape koguduse pastor Üllas Tankler asus veebruarist tööle Ameerika metodisti kiriku ülemaailmse misjoniagentuuri General Board of Global Ministries Euroopa ja Põhja-Aafrika piirkonna täitevsekretärina. Loe edasi...\n28. detsembril sõlmiti notariaalne leping, millega osteti kirikuhoone Viitka kogudusele. Loe edasi...\nAasta viimasel päeval tundus kiirustamine nii mõttetu, et istusin rahulikult ja meenutasin mööduva aasta sündmusi. Need libisesid kireva kaleidoskoobina mu silmade eest mööda. Tänan Sind, Issand, et oled meid, inimesi, kandnud kõik need ajad! Loe edasi...\nTallinna kogudus annetas Kagu-Aasia tsunaamiohvritele 4500 krooni. 2. jaanuari jumalateenistuse korjanduse eel sõnas pastor Toomas Pajusoo, et mõnikord on vaja oma armastus ka tegudesse valada, ning kuulutas välja erikorjanduse tsunaamiohvrite toetuseks. Kokku pandud summa on kantud Eesti Punase Risti arvele. Loe edasi...\nMeie kiriku pühakodadele suurest tormist ja uputusest väga suurt kahju ei sündinud. Loe edasi...\nVeebruari esimesel pühapäeval peeti järjekordset Tallinna koguduse meeste ühenduse koosviibimist. Seekordseteks külalisteks olid EMK superintendent Olav Pärnamets ja Teoloogilise Seminari rektor Andrus Norak. Koosviibimist juhatas, nagu ikka, Enn Laansoo. Teemaks oli EMK delegatsiooni visiit USA-sse. Loe edasi...\nSoovime rohket Jumala õnnistust teile, armsad vennad, EMK pastorid, seoses möödumisega teie elutee juubelitähistest! Loe edasi...\n10. veebruaril toimus Tallinna metodisti kirikus kokkusaamine, kus arutati meie kiriku suvekonverentsiga seonduvat. Loe edasi...\n11. veebruaril valis ÜMK Põhja-Euroopa Keskkonverents Euraasia piirkonna piiskopiks Eesti Metodisti Kirikule hästi tuntud Hans Växby. Loe edasi...\n...kuigi meie väline inimene kõduneb, uueneb sisemine inimene ometi päev-päeva\nEelmine aasta tundub olevat juba kaugel, siiski on see olemas nii Jumala ees kui ka meie endi tänases elus ja mõtetes. Kõik, mis teeme, elab milleski edasi. Loe edasi...\nClaus Pener Loe edasi...\nMirjam istus mere kaldal ja viskas lutsu. Ta oli vihane. Vanemad palusid tal alailma midagi teha, ja tal oli sellest kõrini. Ta otsustas neid mitte kunagi enam kuulata. Ja nii viskas ta vette oma viimase lutsukivi ning valmistus lahkuma. Loe edasi...\nLapsesuu Loe edasi...\nMeenutusi mehelt ja mehest, kelle ehitatud pühakoda oli aastatel 1929?1944 koduks Eesti Metodisti Kiriku Tallinna kogudusele. Loe edasi...\nSeoses sellega kuulutab ajakiri KODUTEEL välja Eesti Metodisti Kiriku ajalugu kajastavate mälestuste kogumise võistluse! Ootame mälestusi nii kaugematest kui lähematest aegadest ? alates tsaariajast kuni taasiseseisvunud Eesti Vabariigi aastateni välja. Ootame mälestusi nii kaugematest kui lähematest paikadest ? Narvast Kuressaareni ja Rakverest Võruni. Loe edasi...


Isikuandmete kaitse - Viru Keskus\nKäesolev teatis kirjeldab, kuidas Viru Keskus AS (registrikood 10932986, aadress Viru Väljak 4, 10111 Tallinn; edaspidi Viru Keskus või meie) töötleb vastutava töötlejana Viru väljak 4/6, 10111 Tallinn asuva ostu- ja meelelahutuskeskuse Viru Keskus (edaspidi Keskus) tegevuse raames külastajate ja muude isikute isikuandmeid.\nIsikuandmete kaitse on meie jaoks väga oluline ning suhtume sellesse täie tõsidusega. Soovime olla isikuandmete töötlemisel usaldusväärseks partneriks ning lähtume isikuandmete töötlemisel asjakohastest Euroopa Liidu ja Eesti Vabariigi kehtivatest õigusaktidest ning isikuandmete turvalise töötlemise põhimõtetest.\nLähtudes meie õigustatud huvist ning avalikes huvides oleva ülesande täitmisest, on avaliku turvalisuse ning isikute ja vara kaitseks Keskuses ja selle väliperimeetril videovalve, mida võib reaalajas jälgida meile turvateenust pakkuva ettevõtte turvatöötaja. Videosalvestisi hoitakse kõrgendatud turvalisuse ja piiratud ligipääsuga keskkonnas korrakaitseseaduses sätestatud minimaalse tähtaja jooksul. Videosalvestisi, mis on seotud Keskuses toimunud erijuhtumitega (nt kahjujuhtumid vms) säilitatakse ja töödeldakse juhtumipõhiselt meie, meie lepingupartnerite ja/või Keskuse külastajate õigustatud huvi alusel vastavalt olukorrale. Erijuhtumitega seotud videosalvestisi säilitame maksimaalselt 3 aastat pärast juhtumi menetlemise lõppemist.\nOma õigustatud huvi või nõusoleku alusel võime teatud juhtudel töödelda isikuandmeid ka Keskuse populaarsuse ja külastatavuse tõstmise raames oma turundustegevuses. Näiteks võime koguda ja töödelda avaliku elu tegelaste, mõjuisikute või meedia esindajate isikuandmeid (eelkõige nimi ja e-posti aadress, kuid teatud juhtudel ka posti aadress), mis on pärit avalikest allikatest või meie lepingupartneritelt (sh PR agentuurid), meie ürituste kutsete, pressiteadete või muu vajaliku meediasuhtluse teadete edastamiseks. Avalikest allikatest pärit isikuandmeid kasutame üksnes juhul, kui selle avaldamise viisist ja asjaoludest lähtuvalt võime eeldada, et vastav isik soovib Viru Keskusega seotud teateid või kutseid saada. Kui see nii ei ole, palume endale sellest kindlasti teada anda. Töödeldud isikuandmeid säilitame nii kaua, kui see on vajalik nende töötlemise eesmärgi saavutamiseks.\nSamuti kogume isikuandmeid meie poolt sotsiaalmeedias korraldatud loosikampaania käigus ning meie lepingupartner edastab meile külastajate rahulolu-uuringus osalemisega seotud loosimängu võitja andmeid. Sellistes loosimängudes osalemisel kasutame isikuandmeid üksnes loosimängu korraldamise ja võitja premeerimise eesmärkidest lähtuvalt ning pärast nende eesmärkide saavutamist vastavad isikuandmed kustutatakse.\nIsikuandmete töötlemine ärisuhetes\nViru Keskuse ärisuhete raames ja haldamiseks (nt lepingupartnerite leidmiseks) kogume ja töötleme meiega ärisuhetes olevate juriidiliste isikutega seotud füüsiliste isikute (näiteks esindajate, kontaktisikute, teatud töötajate jne) ja füüsiliste isikute isikuandmeid. Vastav isikuandmete töötlemine võib tugineda lepingulisele alusele (kui vastav leping on sõlmitud või plaanitakse sõlmida vastava füüsilise isiku osalusel), õigusliku kohustuse täitmisele või Viru Keskuse õigustatud huvile.\nSäilitame töödeldud isikuandmeid nii kaua, kui see on vajalik nende töötlemise eesmärgi saavutamiseks. Isikuandmeid võib säilitada eelnimetatust pikema aja jooksul, kui pikem säilitamisperiood tuleneb kohalduvast õigusaktist või kui see on vajalik juriidiliste õiguste kehtestamiseks, kasutamiseks või kaitsmiseks.\nLisaks eelnevale võib Viru Keskus töödelda isikuandmeid täiendavatel eesmärkidel ja õiguslikel alustel, millest teavitatakse isikuid vastavate isikuandmete kogumise juures.\nKasutame isikuandmete töötlemiseks lepingupartnereid, kes töötlevad isikuandmeid meie nimel ja volitusel ning üksnes Viru Keskuse poolt määratletud eesmärkidel, ulatuses ja viisil. Samuti on Viru Keskuse juhatuse liikmel ja personalil õigus töödelda isikuandmeid oma tööülesannete täitmiseks vajalikus ulatuses. Lisaks eelnevale võime avaldada kolmandatele isikutele isikuandmeid oma seadusest tuleneva kohustuse täitmiseks ning vajadusel oma õiguslike huvide ja nõuete kaitsmiseks.\nIsikuandmete töötlemisega seotud õigused\nIsikuandmete töötlemisega seotud õiguste teostamiseks (täpsemalt siin: https://ec.europa.eu/info/law/law-topic/data-protection/reform/rights-citizens_et), isikuandmete töötlemisega seotud muude soovide või taotluste esitamiseks või Viru Keskuse poolt isikuandmete töötlemise kohta täiendava informatsiooni saamiseks on võimalik pöörduda meie poole e-posti teel aadressil info@virukeskus.com.\nIsikuandmete töötlemisega seotud õigused ei ole piiramatud ning teatud juhtudel võivad teiste isikute õigused, Viru Keskuse õigustatud huvid ja/või kohustused piirata õiguste teostamist. Viru Keskus soovib tagada isikuandmete õiguspärase, läbipaistva ja andmesubjekti õigusi austava töötlemise, mistõttu palume kindlasti Viru Keskuse poolt isikuandmete õigusvastase töötlemise kahtlusest või andmesubjekti õiguste rikkumisest meile koheselt teada anda.\nViru Keskus hoiab ja töötleb isikuandmeid koostöös oma lepingupartneritega digitaalselt ja füüsiliselt turvalistes keskkondades. Isikuandmetele pääsevad ligi üksnes meie töötajad ja meie lepingupartnerid, kes vajavad neid andmeid Viru Keskuse poolt määratletud isikuandmete töötlemise eesmärkidega seotud töökohustuste täitmiseks ning kellel on kohustus järgida andmete töötlemisel isikuandmete kaitset reguleerivates õigusaktides ja käesolevas teatises sätestatut. Oleme kehtestanud juhiseid ja reegleid selleks, et tagada isikuandmete töötlemise turvalisus nii läbi korralduslike kui tehniliste meetmete kasutamise. Seejuures hoiame isikuandmete töötlemise turvameetmeid asja- ja ajakohastena ning uuendame ja täiendame neid vastavalt vajadusele.


Aordi puudulikkus: ravi, liigitamine, põhjused - Müokardiit March\nVasaku vatsakese ülekoormamine liigse koguse verega põhjustab selle venimise ja mahu suurenemise.\nMüokardia pakseneb järk-järgult (hüpertrofitseeritud), mis kannab kompenseerivat väärtust: paksenenud südamelihas ületab parema rõhu ja surub verd välja.\nPidevalt suurenenud intrakardiaalne rõhk põhjustab isegi südamelihase hüpertroofiast tingituna düstroofilisi muutusi: energiavarud on ammendunud, rakud kaotavad struktuuri ja asenduvad armi koega.\nJärsku paksenenud, kuid halvem südamelihas ei saa enam ületada kõrget survet, mis lõpeb vasaku vatsakese õõnsuse terava venitamisega ja laienemisega (vasaku vatsakese südamepuudulikkus).\nVere ringlust koronaarsete veresoonte kaudu, mis annavad verd müokardile, on häiritud, põhjustades koronaarhaiguse sümptomeid, veelgi süvendades düstroofilisi muutusi.\nViimases etapis laieneb vasaku vatsakese nii palju, et see hakkab aordat venitama ja veelgi tugevdama selle ventiili puudulikkust. Sarnased muutused toimuvad mitraalklapi (vasaku vatsakese ja aatriumi vahel) puhul. Neid nimetatakse suhteliseks mitraalseks puuduseks - verevoolu tagasivool kambrist aatriumi. See toob kaasa vererõhu suurenemise ja kopsude stagnatsiooni.\nAordisse visatakse vähem ja vähem verd, mis toob kaasa kõigi elundite ja kudede (peamiselt aju) hapniku nälga.\nReuma - 60% aordi puudulikkusest on selle haiguse tüsistus - südame põletik ventiili piirkonnas.\nAordi ateroskleroos - kolesterooli naastud kahjustavad ventiili infolehti.\nBakteriaalne endokardiit - südame sisekihi põletik 80% otstes koos ägeda ventiili defektiga, kaasa arvatud aordi.\nErinevad aordi haigused koos selle laienemisega: hüpertensioon, aneurüsm, koeftatsioon Marfani sündroomis, aortoarteriit.\nSüsteemsed haigused, mis hõlmavad sidekoe ja müokardi kahjustusi: reumatoidartriit, lupus, vaskuliit on väga harva esinevad põhjused (2-3%).\nVentiili hävitamine tertsiaarse süüfilise taustal, mida pole paljude aastate jooksul töödeldud.\nBiokeemilised testid, t\nDieet - soola, vürtsika, vedeliku, loomsete rasvade piiramine, keskendumine köögiviljadele, puuviljadele, taimeõlidele, omega-3-le (toitumise tabeli nr 10 raames).\nDoseeritud koormus - välja arvatud raske füüsiline töö, mis piirab aktiivsust sõltuvalt patsiendi tegelikest võimalustest, treeningravi.\nTervislik uni, öösel töötamise välistamine, psühho-emotsionaalne rahu.\nRegulaarsed külastused spetsialisti juurde ja südame ultraheli (vähemalt 2 korda aastas).\nDiureetikum - hüpotiasiid, furosemiid, Lasix;\nAntikoagulandid - Aspirin Cardio, Magnicor;\nAntiarrütmiline (arütmiatega) - Cordarone, Verapamil.\nEnamik inimesi ravib veenide ja veresoonte probleeme välimusprobleemina, ilma et see annaks mingit tähtsust. Ja see on üks ohtliku haiguse esimesi ilminguid.


Rahvusvaheline laagrikogemus Soomest - Eesti Kirik\nOskusliku juhendaja õpetusel valmivad maitsvad lõkkesaiad.\nNüüdseks on Soome Poiste ja Tüdrukute Keskuse korraldatav laager kasvanud tõeliselt suureks – seekord oli laagrielu nautimas ligi 2000 sangarit Soomest ja umbes 60 väliskülalist Taanist, Suurbritanniast, Sambiast, Ugandast, Ukrainast, USAst, Venemaalt, Lätist ja Eestist. Eestit esindasid lapsed ja nende juhendajad Tartu Kristlikust Noortekodust, Tormast, Tapalt ja Tallinna Toomkogudusest.\nSalvosjärve kaldal asuv laager oli jagatud viieks alalaagriks ehk külaks: Harjula, Purola, Kivilä, Niemelä ja Kumpula. Igal külal oli oma tunnusvärv ja hoogne tervitushüüd.\nLaagripäevad olid täis huvitavaid ettevõtmisi. Toimusid lõkkeõhtud, kus oli koos kogu suur laagripere. See oli eriline elamus, kui vaatasime järve ääres künkal asuval platsil istudes, kuidas lapsi ja noori tuleb värviliste lippude-vimplitega lehvitades ja oma küla tervitushüüdeid hõigates üha juurde. Tõenäoliselt ei olnud keegi meist varem viibinud jumalateenistusel, kus oli korraga Jumalat kiitmas ja ülistamas 2000 last ja noort!\nLaagrielu juurde kuulusid sport ja meisterdamine, teatrietendused, saime teadmisi skautlusest, välismisjonist ja esmaabist, õppisime lõkketulel saia ja pannkooke küpsetama. Üks suuremaid katsumusi oli seiklus läbi seitsme aastakümne Soome noorteajakirja JiiPee 70. sünnipäeva puhul. Kuuekilomeetrine maastikumäng toimus palavas päikesepaistes ja jahutavas hoovihmas, samas tuli igas peatuspunktis läbi lugeda info ajaloo kohta, vastata küsimusele ja sooritada nutikust või osavust nõudev ülesanne.\nLaagri kauneimaid ja südamlikemaid hetki kogesime Ristikivi kirikus ja viimasel õhtul järve ääres, kui pimeduse saabudes süüdati kaldal risti valgustavad küünlad ja ka küünlad vees. Hääl pimedusest rääkis Jumala armastusest ja üksteise hoidmisest…\nRistikivi kirik on maailmas üks ainulaadsemaid. Öeldakse, et see on maailma kõrgeim kirik. Tegelikult pole looduse keskel asuval lihtsal puust kirikul päris katust, kiriku katuseks on taevas.\nUsun, et lapsed said laagrist kaasa palju erilisi emotsioone: ühtsustunde, hakkamasaamistunde, vaikuses ja pühaduses suure looduse keskel olemise tunde. Sangarite laagris võisid end sangarina tunda kõik. Kangelane ei ole vaid see, kes saadab korda suuri tegusid või on teistest parem. Argielu kangelased oleme me kõik.\nTallinna Toomkoguduse pühapäevakooliõpetaja


Algajatele ja neile , kes end puudutatuna tunnevad - Page 4 - Digi-tv.ee\nPostitusPostitas matu37 » 00:34, 08 Juul 2010\nmatu37 kirjutas: absoluutselt mitte, pigem mõistan inimesi kes mõtleva ja toimetavab väljaspoole tavainimese arusaamist/mõtlemist, mul üks töökaaslane on ka sellise kalduvusega. Väga keeruline on aga ikkagi inimene. Ärge nüüd keegi solvuge, aga kõige tegijam mees nii jutu, tegude kui abivalmiduse kui info koha pealt on andres66.\nOh kes väitis Andres66 ei aita? Ja teised foorumi liikmed? Sorry kuid mina arvan kõik on sõbrad ja kui abi vaja küsi ja 99 juhul 100 ikka tuleb abistav vastus. Ja foorumi liige Andres66 ei ole erand,tänud talle abi eest krt.matu Sinul ikka oma arvamus on?\nMul on 100% oma arvamus, mina leian, et see kuidas keegi oma pildi ette saab ükskõik, peaasi, et pilt on eest. Vahendid ei oma tähtusust, vahet pole kas sul on plasma,lcd või led. Pole tähtis kas sul on mootor või 6 panni. Pole tähtis, kas sul on dvb-t, dvb-s, dvb-c. Peaasi, et kõik tunnevad mõnu selle f-pistiku keeramisest, satfinderiga piiksutamisest, antenni keeramisest. Ja mis kõige tähtsam ,selle kõige arutamine digi-tv.ee foorumis, mis on täiesti ainulaadne kogemus.\nHoiame ikka kokku ja mögiseme teemadel mis meile sobib, mitte onaneerimine või oraalseks!\nPostitusPostitas raivo » 00:37, 08 Juul 2010\nEks Valgekotkal ole jälle õigus, meile peaks olema oma alajaotus, kus maailma asju arutada ja foorumi loetavust üleval pidada.\nVähemalt üks oleks kindel, igav ei saa olema.\nPostitusPostitas Henkka » 00:39, 08 Juul 2010\nKena ööd kõigile (ma harjutan pärast pikka haiguspuhkust jälle kontoris istumist ja täitsa huvitav on, kuna tegelen ligikaudu sama temaatikaga ka töiselt) - eks saab jälle teoretiseeritud, kui vaja\nPostitusPostitas faas » 00:40, 08 Juul 2010\nSama kah sulle Tigekala Krt. mis siin ikka ööd siis ja nägudeni\nValgekotkas ise ja vabatahtlikult valisid selle ameti kannata siis ja tänud Sinu aja eest.Ja modereerima Sa pead (kes meid muidu ohjes hoiaks ) Tänud siis.\nMatu ära valeta,et onanud ei ole\nÖöd siis ja ärge solvuge.\nPostitusPostitas raivo » 00:43, 08 Juul 2010\nSama ka siit poolt ja Valgekotkas, ilma meieta poleks ka sul midagi teha siin foorumis.\nPostitusPostitas matu37 » 00:46, 08 Juul 2010\nNüüd jääb vaid loota, et mölamaanidele tehakse oma teema\nPostitusPostitas haljazme » 09:57, 08 Juul 2010\nKuna siin nigunii suht lobaks läks, lobisen kah tiba:\nNimelt räägite palju signaali tugevusest ja kvaliteedist. S'i all mõeldakse SNR'i,\nkuid mida te mõtlete Q all ? Minu karp näitab AGC'd, mis oma olemuselt ei näita kvaliteeti minu arust, vaid pigem mingit võimendust (kui snr madalam, siis agc kohe tõuseb) ja BER'i?\nVõi mida need S'i näitavad boksid sellega mõtlevad ? mingi teistpidi BER (oleks loogiline, sest just BER näitab ju kvaliteeti) ?\nSelgitage nüüd ...\nPostitusPostitas tigekala » 10:06, 08 Juul 2010\nSNR = signaali tugevus\nAGC (Q) = signaali kvaliteet\nBER = signaali vead\nSee pole mees, kes pole pihku löönud (kõige effektsem oleks seda teha katusel panni sättides, teises käes satifinder)\nSee pole grusiin, kes pole lambale pannud\nPostitusPostitas haljazme » 10:18, 08 Juul 2010\nSamas AGC tähendab ju automaatset nivookontrolli. Minu karp ka täpselt nii toimib, et nõrgema signaaliga võimendatakse tiba üles, seega AGC väärtus suurem. Kvaliteedist rääkides BER=0 peakski kvaliteet ju 100% olema, kõik bitid ja baidid on olemas. Mis kvaliteedist veel digisignaali puhul rääkida ? Ilmselt on kvaliteedi mõiste satinduse puhul paigast või on mul see mõiste paigast\nAhjaa, vaieldi jälle satfinderi vajalikkuse üle, mingis teemas arvasin, et saab ka niisama, no loomulikult saab, kuid nüüdseks juba plaanin ka omale soetada ...\nPostitusPostitas tigekala » 10:22, 08 Juul 2010\nNo ei saa niimoodi üks-ühele seda asja võtta. Kõik need kolm olenevad üksteisest. Üks muutub ja muutuvad kohe ka teised.\nIlm, õhuniiskus, temperatuur, õhurõhk... jne., kõik mõjub.\nPostitusPostitas pets1 » 10:33, 08 Juul 2010\nmis te seal fantaseerite.\nBER = Bit Error Rate (üldiselt, saab rääkida ka enne- ja pärast veaparandust)\nSNR = Signal to Noise Ratio (kasuliku signaali ja müra suhe)\nAGC = Automatic Gain Control (suur number e. suur võimendus näitab, et signaal nõrk ja et saaks töödelda on vaja olnud võimendada)\nPostitusPostitas tigekala » 10:54, 08 Juul 2010\nMulle lollile, millegipärast tundub, et järgnev oli konkreetselt Sulle...\nvedrumuhv kirjutas: Esimese hooga mõtled, et mis vahet, aga asi on fookuses ja selles, kui püüad läbi vi"u prao sumbuvat signaal.\nVäljendasin ma nüüd sinu jaoks ekstra täpselt ennast ja kasutades sulle arusaadavaid mõisteid ?\npets1 kirjutas: 1. BER - üldiselt, saab rääkida ka enne- ja pärast veaparandust\n2. SNR - kasuliku signaali ja müra suhe\n3. AGC - suur number e. suur võimendus näitab, et signaal nõrk ja et saaks töödelda on vaja olnud võimendada\n1. Polegi maakeeli tulemuseks signaali veaparandus ?\n2. Polegi maakeeli tulemuseks signaali tugevus ?\n3. Polegi maakeeli tulemuseks signaali kvaliteet ?\nPostitusPostitas pets1 » 11:29, 08 Juul 2010\n1 ???, see BER näitab hetkeolukorda, vastavalt lahendusele, kas enne või pärast vigade parandamist. asi on veel hullem, toimub mitu vigade parandamise etappi, ei mina tea kus näitab, alguses, keskel, lõpus.\n2. SNR ja kasuliku signaali tugevus pole üheselt seotud, näit suur SNR, aga nõrk signaal (vajab võimendust)\n3. AGC tulemuseks signaali kvaliteet, lubage kahelda. kui tahad nii öelda siis mitte kvaliteet vaid konditsioon, s.o. õige suurus\nKrt, tundub, et osaleks nagu mingil raadiotehnika, mida ma pole kunagi õppinud, eksamil.\nPostitusPostitas tigekala » 11:53, 08 Juul 2010\nViimati muutis tigekala, 12:03, 08 Juul 2010, muudetud 2 korda kokku.\nPostitusPostitas satik » 12:00, 08 Juul 2010\n1. Saab rääkida enne ja pärast, ükski veaparandus pole 100% veatu väljundiga. Seadmes kasutades näitab sisendis oleva signaali vigade hulka (sisuliselt seda palju bitte saadeti pikalt (discarded bits)).\n2. SNR (signaali/müra suhe) ei ole mitte kuidagi signaali tugevus (Signal Level).\n3.AGC, maakeeli AVR (automaatne võimenduse reguleerimine), primitiivsetes seadmetes kasutatakse seda AVR juhtpinget ka kvaliteedi indikeerimiseks, kuna seda on lihtne jälgida ( saab näidata kasvõi voltmeetriga ) ning kvaliteedil on tavaliselt seos sisendsignaali tugevusega. Seega väga mööda ei panda selle näiduga kuid see on siiski vaid kaudne oletamine.


Pealkiri: Re: Haruldased ja huvitavad linnud müügil Reede 11 Sept 2009, 15:21\nKuldses börsis müüb üks eraisik hõbedast valgepõsk nümfkakaduud ja Henril on haruldane valgepõsk lembelind, kui ma ei eksi\nPealkiri: Re: Haruldased ja huvitavad linnud müügil Reede 11 Sept 2009, 15:35\nMa pean ütlema, et Hugo(minu valgepõsk-lembelind) näeb igas valguses erinevat värvi. Kord hõbedane, teine kord sinakas, mõnikord roheline ning vahepeal hoopiski hall. Sama on ka tema valgete põskedega. Kord on need valged, kord õrna oranži-beeži varjundiga.\nNing muidugi õige nimetus on tal siis kahekordse varjundiga Hollandi sinine. Vähemalt nii on välismaa lembelinnueksperdid väitnud.\nPealkiri: Re: Haruldased ja huvitavad linnud müügil Reede 11 Sept 2009, 20:09\nJa siiski pean mainima, et selline roosapõsk-lembelinnukeste värvi mutatsioon pole sugugi haruldane - oli minu linnumammal ju ka õdede/vendade hulgas neljast 2 valgete nägudega, oli meil eelmises pesas ka kaks pisikest valgenägu ja tuleb selleski pesas vist neid valgete nägudega tibukesi nii mõnigi\nvaadake või minu kodukalt neid valgepõski rubriigis "kodust lahkunud linnukesed"[/url]\nPealkiri: Re: Haruldased ja huvitavad linnud müügil Reede 11 Sept 2009, 20:13\nSiiski on Eestis valgepõsk-lembelinde (kuigi minul Hollandi sinine lembelind, mis on mutatsiooni tunnuste poolest üsna sarnane valgepõsk-lembelinnu mutatsiooniga) veel suhteliselt vähelevinud. Eriti loomapoodides (pole oma elu jooksul kordagi näinud valgepõsket lembelindu peale oma Hugo).\nPealkiri: Re: Haruldased ja huvitavad linnud müügil Laup 12 Sept 2009, 09:28\nUsun seda alles siis kui näen, et see ka Saksamaa DNA laboratooriumis tõestusena paberil on ja näen seda paberit: veelkord ütlen, et roosapõsk-lembelinnuke jääb ikka roosapõsk - lembelinnuks olgu ta siis roosa või valge näoga ja neid värvi variatsioone on palju - ei aita see, et vaatan kusagilt pilte ja arvan, et oi mu linnuke ongi see - ma lihtsalt ei usu seda.\nsellel juhul võin ju ka mina väita, et mu sinised tibukesed roosapõsksete järglased on need hollandi sinised\nPealkiri: Re: Haruldased ja huvitavad linnud müügil Laup 12 Sept 2009, 11:06\nJah, roosapõsk-lembelind jääb roosapõsk-lembelinnuks, aga lihtsalt on see mutatsiooniga roosapõsk-lembelind.\nPealkiri: Re: Haruldased ja huvitavad linnud müügil Laup 12 Sept 2009, 19:48\nJah ei pea ju ma ka esimest aastat linnukesi vaid siiski 30 aastat - ja ei viitsi ma vaielda - mõtle mis mõtled - kaunist ja head foorumi pidamist - mina ei tule siia siis oma mõtteid enam jagama\nPealkiri: Re: Haruldased ja huvitavad linnud müügil Laup 12 Sept 2009, 21:41\nRahu nüüd. Nagu mulle ühes foorumis öeldi, vaidlusest selgub tõde.\nPealkiri: Re: Haruldased ja huvitavad linnud müügil Kolm 23 Sept 2009, 14:45\nPraegu on Tartus, Veeriku selveri loomapoes amazonase papagoi. Ta on väga äge. Suur kasvu ja rohelist värvi. Kahjuks on tal väike puur ja puuripõhjast on ajaleht üles kisutud.\nTa hind oli 23 000 EEK ning ta tegi väga huvitavat häält. Nagu laulis midagi omaette. Alguses ei saanud arugi, et see oli tema, sest arvasin, et häält tegi hoopis nüümf.\nPealkiri: Re: Haruldased ja huvitavad linnud müügil Nelj 08 Apr 2010, 19:49\nSigrid, soovitan vaadata endale lindu ikka pigem kasvataja käest. Loomapoes lähevad nad tavaliselt stressi ja ei saa pärast enam inimestega nii kergesti läbi.\nPealkiri: Re: Haruldased ja huvitavad linnud müügil Teis 26 Okt 2010, 15:19\nTartus Lõunakeskuse Betta loomapoes on müügil hetkel 2 kõrbepapagoid (ametlikult kõrbepapagoi, kohapeal kannavad nime printsessi papagoi). Ladina keeles siis Polytelis alexandrae ja inglise keeles Princess of Wales parakeet. Väga kaunis lind. Inglise keelne Wikipedia artikkel: http://en.wikipedia.org/wiki/Princess_Parrot. Veel on seal müügis 2 sinist kaeluspapagoid, nümf, amazoni papagoi, 2 liiki lembelinde jt. tavalisemad linnud.\nPealkiri: Re: Haruldased ja huvitavad linnud müügil Püh 18 Nov 2012, 11:55\nKuuldavasti on Tartu Zoo Planetis müügil roosakakaduud (Galah, Rose-breasted Cockatoo, Roseate Cockatoo) (Eolophus roseicapillus)\nSiia toon piltliku näite, millised erinevused on loodusliku elukoha järgi:\nPealkiri: Re: Haruldased ja huvitavad linnud müügil Püh 18 Nov 2012, 12:14\nMis hind on roosa kakaduudel. Nad on väga ilusad linnud. Mõtlesin enne et kunagi peaks sellise lnnu muretsema .\nPealkiri: Re: Haruldased ja huvitavad linnud müügil Püh 10 Märts 2013, 22:03\nMa nägin ka seda kuulutust. Need linnud on ikka päris kallid 1 nümf 100 €. Neid on küll vähe. Praegu on hea võimalus osta.\nPealkiri: Re: Haruldased ja huvitavad linnud müügil Esm 11 Märts 2013, 07:23\nAlbiinod nümfid on ka väga-väga õrnad. Üks inimene rääkis mulle, kuidas tema albiino nümf suri ära lihtsalt valju paugu peale.\nPealkiri: Re: Haruldased ja huvitavad linnud müügil Reede 05 Apr 2013, 09:36\nEi tea kas see on sama kollatutt kakaduu-emane, kelle kuulutust okidokis nägid?\nLink fotole:SIIN On masendav, et inimesed saavad soetatud eksootikud, sööta neid päevalilleseemnetega, ning seejärel uhkelt müügikuulutuses propageerida justkui nii lihtne ongi. Puur on sellel linnul äärmiselt väike.\nViimati muutis seda Pille (Reede 05 Apr 2013, 17:00). Kokku muudetud 1 kord\nPealkiri: Re: Haruldased ja huvitavad linnud müügil Reede 05 Apr 2013, 10:57\nEnam ei leia seda kuulutust, kuid sama kasutaja müüs ka ilusat jacot. Kollatutt tundus samuti ilus. Ma arvan, et teda ei söödetud ainult sifkadega. Muidu oleks lind ammu ära surnud või rääbakas. Võibolla oli ka puur ajutine, lihtsalt pildistamise jaoks. Ehk on tegu inimesega kes ei oska kuigi palju eesti keelt ja seetõttu jäi tema jutt kahtlaseks. Aga võibolla on üldse tegu petisega, kes otsib ilusaid pilte lindudest ja siis teeb nagu müüks neid.\nLindu keda peetakse kitsastes tingimustes, saab hästi ära tunda räsitud sabasulgede järgi. Suled "räägivad" nii mõndagi.\nPealkiri: Re: Haruldased ja huvitavad linnud müügil Reede 05 Apr 2013, 14:02\nMa küsisin natuke selle kollatutt kakaduu kohta ja öeldi et ta armastab sivkasi. Nimi Baby ja öeldi veel et ta elab enamus ajast puuris ja välja saab ainult siis kui perenaine kodus. Pidi oskama naerda ja oma nime ütlema. Pidi ise käele tulema jne. Puuri kohta on juttu sellest et tal on seal piisavalt ruumi et ühe tiiru teha .\nPealkiri: Re: Haruldased ja huvitavad linnud müügil Reede 05 Apr 2013, 14:59\nCarolyna, kas see http://www.osta.ee/emane-kollatutt-kakaduu-koos-suure-puuriga-35056412.html ?\nNjah, mul on 4 mägipapagoid sellises puuris. Mägikad on viirpapagoi suurused umbes.\nPealkiri: Re: Haruldased ja huvitavad linnud müügil Reede 05 Apr 2013, 16:23\nJah, ma mõtlen seda. Tal oli okidokis ka kuulutus ja sealt küsisingi linnu kohta. See puur on talle väike ja ta ei saa ennast seal ilusti sirutadagi.\nPealkiri: Re: Haruldased ja huvitavad linnud müügil Reede 05 Apr 2013, 19:23\nVõtan sõnad tagasi. Tol korral vaatasin pilti vilksamisi. Sellel kollatutil on sabasuled täitsa sassis. Ei tea mida peremees selle tiiru all silmas pidas. Kas seda, et lind saab ennast kohapeal ringi keerata?\nVõibolla mäletan valesti, kuid kas okidokis ei olnud märgitud linnu asukohaks Narva? Osta.ee-s on Tartu.\nPealkiri: Re: Haruldased ja huvitavad linnud müügil Reede 05 Apr 2013, 21:37\nOkidokis oli ka tartu, see kuulutus on siin http://www.okidoki.ee/item/2214085/ . Müüa kirjutas nii: Puur on standaartne, ruumi talle piisab, et tiiru teha\nPealkiri: Re: Haruldased ja huvitavad linnud müügil Laup 06 Apr 2013, 08:01\nSee on mingi varasem pilt tal siis. Lind on päris kena.\nPealkiri: Re: Haruldased ja huvitavad linnud müügil Esm 01 Veeb 2016, 18:20\nRoosakakaduude paar on nüüd Mustika Keskuse Zooplaneti loomapoes.\nKui aega saan siis lähen vaatan tähelepanelikumalt.\nNeil on isas- ja emaslinnul silmaiirise värvierinevused. Täiskasvanud isaslinnul pruun, emaslinnul roosa silmaiiris.\nLisaks soovin hobikorras tuvastada, kas nad on Northern, Eastern või Western roosakakaduud.\nNorthern ja Eastern alamliigil on punaka tooniga silmarõngas, Westernil aga hallikasvalge silmarõngas.\nGalah ehk roosakakaduu perekond on 1 liik (Eolophus) kolme alamliigina:\nEolophus roseicapilla roseicapilla,\nEolophus roseicapilla kuhli,\nPealkiri: Re: Haruldased ja huvitavad linnud müügil


SÜLEARVUTI MSI GP75 LEOPARD 9SE-862XPL, 256, DOS HIND | kaup24.ee\nSülearvuti MSI GP75 Leopard 9SE-862XPL, 256, DOS\nToote kirjeldus: Sülearvuti MSI GP75 Leopard 9SE-862XPL, 256, DOS\nSülearvuti MSI GP75 Leopard 9SE-862XPL, 256, DOS Protsessor nõudlike kasutajatele, kes otsivad tõhusat lahendust uusimatele mängudele ja professionaalsetele programmidele. Kahe- või neljatuumalised versioonid Turbo boost režiimiga, mis kiirendab protsessori jõudlust, samuti integreeritud HD Graphics kiibistikuga, mis on ette nähtud juhul, kui eraldi graafikakaardi ressursse pole vaja, tulemusel tagatakse pikem aku kasutusiga. Intel Core i7 lahendab kõik ülesanded: foto- ja graafika töötlemise, filmide või veebisaite vaatamise, ning võimaldab korraga töötada ka mitme programmiga.\nSülearvuti MSI GP75 Leopard 9SE-862XPL, 256, DOS Ekraan sobiva diagonaalmõõtmega on seadme mugava kasutamise oluline tingimus. Sellest parameetrist on sõltuv seadme mobiilsus ja kasutusmugavus. See väärtus on tollides (1 toll on 2,54 cm).\nSülearvuti MSI GP75 Leopard 9SE-862XPL, 256, DOS Nautige kõrgresolutsiooniga multimeediat! Full HD ekraan pakub kõrgeima standardprogrammi. Filmid, mängud ja fotod sülearvuti ekraanil annab veelgi enam rõõmu. Full HD resolutsioon avab rikkalikke värve ja reaalseid detaile.\nSülearvuti MSI GP75 Leopard 9SE-862XPL, 256, DOS Veelgi kiireimad ja kaasaegsemad DDR4-mälu kiibistikud liiguvad uue kiiruse dimensiooni. Veel enam mugavust mängides ja töötades. DDR4 mälu kiibistikud on kiiremad, kuid samal ajal väga kompaktsed, nii et nad sobivad isegi õhukeste seadmete korpustes.\nSülearvuti MSI GP75 Leopard 9SE-862XPL, 256, DOS Mugav töö sõltumata valgustingimustest. Valgustusega klaviatuur pakub võimalust vabalt kasutada arvutit isegi pimedas ruumis, sest valgustatud klahvid on suurepäraselt nähtavad. Rohkem mugavust töötades või veetes öid meeldivate mängude seltsis.\nSülearvuti MSI GP75 Leopard 9SE-862XPL, 256, DOS Ei piisa SSD ketast SATA ühendusega? Kui hindate välkreaktsiooni, mängides uusimaid mänge või töötades paljude failide ja programmidega korraga, siis SSD m.2 PCI´il on ketas just Teie jaoks. SSD PCI kettad saavutavad isegi kuni 3000 MB/s andmete lugemise ja 2200 MB/s andmete salvestamise kiiruse. Väikeste ketaste mõõtmed pakuvad võimalust paigaldada neid ka õhukestes korpustes. Ketast iseloomustab vastupidavus mehaanilistele kahjustustele ja energiasäästlikus. omakorda tagab see pikema aku kasutusaja.\nSülearvuti MSI GP75 Leopard 9SE-862XPL, 256, DOS Kaasaegne, kiire ja usaldusväärne SSD ketas annab Teie seadmele veel ühe eelise. Kui hindate välkreaktsiooni, mängides uusimaid mänge või töötades paljude failide ja programmidega korraga, siis SSD ketas on Teie jaoks. SSD tüüpi ketastega sülearvutid eristuvad vaiksema tööga ja tagavad Teie andmetele kiirema kaitse; SSD ketas on vastupidav mehaanilistele kahjustustele ja on energiasäästlik, selle tulemusena võimaldab see pikendada aku kasutusiga.\nSülearvuti MSI GP75 Leopard 9SE-862XPL, 256, DOS Jaunais savienojuma tips, tagab andmete välkkiire edastamise kuni isegi 5 Gbit/s. Filmide ja suurte failide kopeerimine võtab vaid mõni sekund! USB-C-ühendus kiirendab andmeedastust välisketastele ja -seadmetele, teenindab printereid või skännereid. See ühendus lahendab sobiva ühenduse probleemi - kahesuunaline pistik võib olla mis tahes viisil ühendatud.\nSülearvuti MSI GP75 Leopard 9SE-862XPL, 256, DOS Kiire ja turvaline USB 3.0 liides pakub tavapärase USB-liidesega võrreldes kuni kümme korda kiiremat andmekopeerimist. Suured failid, fotod, filmid või dokumendid liiguvad välkkiirelt. USB 3.0 tagab usaldusväärse ühenduvuse välisseadmetega.\nSülearvuti MSI GP75 Leopard 9SE-862XPL, 256, DOS Ekraaniläige võib olla väga tüütu. Kui kasutate arvutit tööks, tasub mõelda ekraani mattkattest. See lahendus tagab, et ekraanil näete just seda, mida vaja, mitte silmi väsitavaid valguse peegeldused. Matt ekraanikate - äriklassi arvutistandard, kuid samuti soovitatav ka erakasutajatele.\nSoovitame osta koos: Sülearvuti MSI GP75 Leopard 9SE-862XPL, 256, DOS\nÜldine informatsioon tootest: Sülearvuti MSI GP75 Leopard 9SE-862XPL, 256, DOS\nKauba ID: 3168925\nKettaseade: SSD PCIE\nMini DisplayPort, Combo audio jack, RJ45\nTV väljund: On\nCooler Boost, Turbo Boost technologija\nKensington Lock liides, TPM moodul\nTagasiside tootele: Sülearvuti MSI GP75 Leopard 9SE-862XPL, 256, DOS\nKüsimused ja vastused toote kohta: Sülearvuti MSI GP75 Leopard 9SE-862XPL, 256, DOS


Tsiviiliguse konspekt - Konspekt | Õigus - Tsiviilõigus - Eesti Maaülikool\nTsiviiliguse konspekt (0)\nKes on kaupmees ?\nMis on kriteerium ?\nMis on mitteoluline osa ?\nKellele asjast saadav kasu kuulub ?\nMilleks vaja õigust ?\nKust need tulevad ?\nKellelgi on mingi nõua ja mis liiki ta on ?\nKuidas tekib omand ?\nSeminarid alates 12.märtsist. Seminarid ja kontrollkaasus kohustuslikeksamile pääs.\nÕppematerjaliks loengukonspekt + Tsiviilseadustiku üldosa seadus (TsÜS) + Köhleri õpik 1998 (abivahendina).\nSissejuhatus eraõigusesse. Tsiviilõiguse mõiste\nÕigust võib vaadelda kahes tähenduses:\nObjektiivne õigus – õigus kui õigusnormide kogum. Õigusnorm on riiklikult tagatud üldise iseloomuga kirjutatud käitumisreegel; õigusnorm on liik sotsiaalseid norme.\nSubjektiivne õigus – kellelegi kuuluv õigus kas ise midagi teha või nõuda teistelt millegi tegemist/ millestki hoidumist. Riiklikult tagatud käitumisvõimalus.\nObjektiivne õigus jaguneb avalikuks (ius publicum) ja eraõiguseks (ius privatum). Selline liigitus on omaks võetud riikides, kus on toimunud Rooma õiguse retseptsioon, eelkõige Kontinentaal-Euroopas ( versus common law süsteem).\nKolm olulist õigussüsteemi\nAnglo-Ameerika ehk common law ehk üldise õigussüsteemiga riigid ( Suurbritannia , USA, Kanada , Austraalia ). Ei tehta vahet era- ja avaliku õiguse vahel.\nKontinentaal-Euroopa ehk Mandri-Euroopa ehk Romaani-Germaani süsteem ehk tsiviilõiguse süsteem. Põhineb Rooma õiguse retseptsioonil. On omane eraõiguse ja avaliku õiguse eristamine.\nSkandinaaviamaade süsteem. Sarnaneb Kontinentaal-Euroopa süsteemile – tehakse vahet avaliku ja eraõiguse vahel, kuid õigus pole kodifitseeritud. Sks, Pr, Šveits, Itl, Hol.\nEra- ja avaliku õiguse eristamise 3 peamist kriteeriumi\nhuviteooria – tuleneb Rooma õigusest. Avalik õigus on kõik see, mis lähtub (Rooma) riigi huvist, ja eraõigus on kõik see, mis puudutab üksikisiku kasu. Riigi huvides nt maksude kogumine e maksuseadus, karistamine e kuritegude ärahoidmine e karistusseadus. Erahuvides nt pärimisseadus.\nsubjektiteooria – avalikus õiguses ei ole suhtepooled võrdsed, riik on oma olemuselt üle ja iseloomulikud on alluvussuhted (subordinatsioonisuhted)(maksuõiguses riik kogub makse ja maksja peab neid maksma). Eraõiguses on tegemist võrdsete pooltega (koordinatsioonisuhe); lähtutakse privaatautonoomia e eraautonoomia põhimõttest (pooled on vabad oma otsuseid ise tegema) (nt lepinguvabaduse põhimõte).\nmeetod – eraõiguse puhul on lubatud see, mis ei ole keelatud; avaliku õiguse puhul lubatud on vaid see, mis on lubatud. Karistusõiguses keelatud on see, mis on keelatud e kuritegu on see tegu, mis on karistusseadustikus.\nfinantsõigus e maksuõigus\nkonstitutsiooniõigus ehk riigiõigus,\nprotsessiõigus ehk menetlusõigus ( kriminaal -, haldus-, tsiviilõigus).\nrahvusvaheline eraõigus (kollisiooninorme sisaldav õigus. Kollisiooninorm näitab, millise riigi õigust kohaldatakse).\nVahetegu objektiivse ja subjektiivse tsiviilõiguse vahel (normide liigituse järgi):\nInstitutsiooniline süsteem – normid jagunevad kolme suurde gruppi: isikud, asjad, hagid (ülemineku, omandamise viisi tähenduses). Hea näide on Prantsuse tsiviilkoodeks (1804.a) ehk Napoleoni koodeks .\nPandektiline süsteem – normid on jaotatud 5 ossa (Saksamaal väljatöötatud süsteem): üldosa, perekonna-, asja-, pärimis-, võlaõigus. Näiteks Saksa eraseadustik BGB (1900).\nSee, et süsteem on erinev, ei tähenda, et normide sisu oleks väga erinev. Isikud on üldosas ja perekonnaõiguses; asjad asjaõiguses; hagid pärimis- ja võlaõiguses.\nKontinentaal-Euroopa õigussüsteemis võib eristada Germaani õigusperekonda (pandektiline süsteem) ja Romaani õigusperekonda (institutsiooniline süsteem). Skandinaavia õigussüsteemis pole õigus kodifitseeritud – ei saa rääkida tsiviilõiguse süsteemist.\nTsiviilõigus objektiivses tähenduses kujutab endast tsiviilõiguse norme, mis reguleerivad isikute varalisi ja isiklikke suhteid poolte võrdsuse põhimõttel.\nVaralisi suhteid on kaks liiki:\nTsiviilõiguse areng ja süsteem Eestis\nKuni 1940. aastani oli peamiseks seadustikuks Balti eraseadus (1865), mis tegelikult oli tsiviilkoodeks. See koosnes sissejuhatusest ja neljast raamatust (pandektiline süsteem).\n1922 – abieluseadus\n1924 – hakati ette valmistama tsiviilseadustikku (Uluots). Eelnõu saadi valmis 1940.a., kuid jäi vastu võtmata. NSVL ajal kehtis ENSV Tsiviilkoodeks 1965-2002 (kaotas lõplikult kehtivuse).\n1940-1965 kehtis Vene Föderatsiooni Tsiviilkoodeks\n1990-ndate alguses tekkis probleem: oli vaja uut tsiviilseadust ja tuli valida, mis süsteemist lähtuda.\nENSV tsiviilkoodeks – süsteem mõjutatud Germaani süsteemist, sisu romaani süsteemist.\n40-ndate eelnõu tugines Germaani süsteemile\nbalti eraseadus tugines samuti Germaani süsteemile\nTsiviilseadustik otsustati vastu võtta osadena 5 osas\nAsjaõigusseadus hakkas kehtima 1.12.1993 (võeti vastu esimesena, sest ENSV tsiviilkoodeksis polnud eraomandi, kinnisvara mõistet).\nTsiviilseadustiku üldosa seadus – 1.9.1994\nPerekonnaseadus – 1.1.1995\nPärimisseadus – 1.1.1997\nVõlaõigusseadus – 1.7.2002\nTsiviilõiguse eristamine teistest õigusharudest\nKaubandusõigus ehk äriõigus – tekkis 12-13 saj. Itaalia sadamalinnades. Tekkepõhjuseks vajadus, et kaupmeestel oleks omavahel lihtsam suhelda.\nPõhiküsimused: kes on kaupmees ? – proffessionaalne kaupade/teenuste müüja; kaubandustehingud – tehingud kaupmeeste vahel; kaubanduslik esindus ; merekaubandus; väärtpaberid ja börs; maksejõuetus ja pank .\nKaubandusõiguse ja tsiviilõiguse vahekord – dualistlik (kaubandusõigus on iseseisev õigusharu – Prantsusmaal eraldi veel Kaubanduskoodeks). Unitaristlik – kaubandusõigus on tsiviilõiguse osa, mis on eraldatud praktilistel kaalutlustel . Ka eestis on äriseadustik, kuid see on oma sisult äriühingute seadustik . Puudub regulatsioon kaubandustehingute kohta; kõik tehingud TsüSis ja VÕSis.\nIntellektuaalne omandiõigus – autoriõigus, peab olema objektiivselt väljendatud. Tsiviilõiguses esiplaanil varalised õigused, intellektuaalse omandiõiguse esiplaanil isiklikud õigused.\nRahvusvaheline eraõigus – kollisiooniõigus, mille normid käivad eraõiguslike normide alla ja annavad vastuse, millise riigi õigust tuleb kohaldada .\nReguleerimisese võib olla era- ja avaliku õiguse puhul sama, kuid erinevus on meetodis (eraõiguses pooled on võrdsed, avalikus õiguses riik on tugevam pool).\nTsiviilõiguse allikas on koht, kus tsiviilõigust sisaldub. Objektiivne õigus (õigusnormide kogum) on õiguse allikates kirjas.\nPõhiseadus ei sisalda eriti tsiviilõiguslikke norme (§25 õigus moraalse ja varalise kahju hüvitamiseks; §32 omand).\nPeamiseks tsiviilõiguse allikaks on seadused, eelkõige tsiviilseadustiku osad (5).\nSeadusest alamal seisvad üldaktid – valitsuse määrused, ministri, KOV aktid .\nEL direktiivid, mis on otse kohaldatavad, ja määrused\nTava – TsüS §2 lg 2 (kui see on reaalselt välja kujunenud ja seda ei ole lepinguga muudetud).Tava on väljakujunenud käitumisnorm, mida ei ole kirja pandud. Kui võetakse vastu mingi seadus, mis on teistsugune kui tava, siis kehtib seadus.\nTSüS §2. Tsiviilõiguse allikad\nKohtupraktika ei ole õigusallikas. Selle alusel kujuneb õigusest arusaamine ja selle rakendamine. Kohtud ei pea lähtuma riigikogu lahenditest (meil pole pretsedendiõigus), kuigi tegelikult ikkagi lähtutakse. Samas asjas on riigikohtu lahend madalama astme kohtule kohustuslik, analoogilises asjas mitte.\nTsiviilõiguse kehtivus, rakendamine ja tõlgendamine\nKehtivus võib olla kolmes tähenduses – ajaline, territoriaalne ja teatud isikute suhtes.\najaline – tuleb lähtuda kehtivast seadusest. Probleem – tagasiulatuv jõud (üldiselt tagasiulatuvat jõudu ei ole, v.a kui seaduses on sätestatud teisiti)\nterritoriaalne – peamiseks tsiviilõiguse allikaks on seadused, seega üldjuhul kehtivad tsiviilõiguse normid kogu Eestis. EL otsekohaldatavad aktid on ka Eestis kehtivad. Mõned KOVi üldaktid on ka tsiviilõiguslikud normid, mis kehtivad vastava KOVi territooriumil.\nisikute suhtes – üldkehtivad kõigi isikute suhtes (nii füüsilised ja juriidilised). Ainult füüsiliste isikute puhul nt abiellumine , pärandamine, teovõime; juriidiliste isikute puhul asutamine, juhtimine, lõpetamine. Võivad kehtida ka mingi teatud füüsiliste/juriidiliste isikude liigi suhtes, nt alaealised , AS-id, sihtasutused; kodanikud ja välismaalased.\nRakendamine on kohaldamine, elluviimine ; neist reeglitest lähtumine, mis on ette nähtud.\nRakendamine koosneb kolmest staadiumist:\nLeida õige norm, mis vastab elulisele situatsioonile .\nSelgitada, kas faktilised asjaolud vastavad õigusnormi koosseisulistele tunnustele.\nÕiguslik tagajärg – kuidas faktilised asjaolud viia kokku õigusest tulenevate tagajärgedega.\nTSüS §3. Seaduse tõlgendamine\nSeadusandja peab mõtlema nagu filosoof , aga rääkima nagu talupoeg . Tõlgendamine teenib rakendamist. Tõlgendamise võimalusi:\nGrammatiline tõlgendamine – on olemas määratletud mõisted (täisealisus) ja hinnangulised mõisted (mõistlik aeg, heauskne omandaja)\nSüstemaatiline tõlgendamine – normi sisu väljaselgitamine koostoimes teiste normidega. Üld-ja erinormi vahekord\nTeleoloogiline tõlgendamine – eesmärgist tulenev.\nAjalooline tõlgendamine – abistava tähendusega; seaduse muutmisega tuvastatav ka eesmärgi muutus.\nErinorm on üldnormist olulisem. Esmalt tuleb kontrollida üldosa ja seejärel, kas on olemas erinorme. Kui see on olemas, tuleb lähtuda erinormist.\nAnaloogia küsimus tekib siis, kui seadus ei lahenda teatud situatsiooni, kuigi õigussuhe peaks olema reguleeritud.\nTSüS §4. Analoogia\nSeaduse analoogia on auk; tuleb lähtuda sarnasest konkreetsest normist või seaduse üldisest põhimõttest.\nÕiguse analoogia – rakendatakse õiguse üldpõhimõtteid. Tsiviilõigus lubab analoogia põhimõtte kasutamist.\nTäiendavaks abinõuks seaduse rakendamisel.\nFüüsilised isikud on inimesed; tsiviilõiguse subjektid ; õiguste ja kohustuste kandjad\nÕigusvõime on isiku võime omada tsiviilõigusi ja kanda tsiviilkohustusi.\nTSüS §7. Füüsilise isiku õigusvõime\nKõik inimesed omavad ühetaolist põhimõtteliselt piiramatut õigusvõimet. Õigusvõimet ei saa seadusega piirata; on mõeldavad ajutised subjektiivse õiguse piirangud (kriminaalkaristuse lisakaristusena teataval ametikohal töötamise õiguse äravõtmine kuni 5a).\nTeovõime ja selle piiramine\nTeovõime ei saa olla kõigil ühesugune (õigusvõime on aga passiivne). Teovõime eeldab arusaamist oma tegevusest. Teovõime sõltub:\nTSüS §8. Füüsilise isiku teovõime\n(1) Füüsilise isiku teovõime on võime iseseisvalt teha kehtivaid tehinguid .\n(3) Kui isikule, kes vaimuhaiguse, nõrgamõistuslikkuse või muu psüühikahäire tõttu ei suuda kestvalt oma tegudest aru saada või neid juhtida, on määratud kohtu poolt eestkostja , siis eeldatakse, et isik on piiratud teovõimega.\n§9. Vähemalt 15-aastase alaealise piiratud teovõime laiendamine\n(2) Alaealise piiratud teovõimet võib laiendada tema seadusliku esindaja nõusolekul. Kui nõusoleku andmisest keeldumine on ilmselt vastuolus alaealise huvidega , võib kohus alaealise teovõimet laiendada seadusliku esindaja nõusolekuta.\n§10. Piiratud teovõimega isiku ühepoolne tehing\n§11. Piiratud teovõimega isiku mitmepoolne tehing\n§12. Alla 7-aastase alaealise tehing\n§13. Otsusevõimetu isiku tehing\nPiiratud teovõimega isikud\nJärelikult teovõime algab nagu õigusvõimegi sünniga ja lõpeb surmaga – ei ole teovõimetuid isikuid, on piiratud teovõimega isikud.\nTäieliku teovõimega isikud\nVähemalt 18-aastased, kelle teovõime pole piiratud vaimse tervise tõttu\nVähemalt 15-aastane, kelle teovõime on laiendatud vastavalt TSüS §9 alates 1.7.2002\nAbiellumine ei mõjuta teovõimet.\nalla 18-aastased. Jagunevad omakorda kolmeks:\nvaimse puudega §8 lg 2 – objektiivselt piiratud teovõimega, kuna nad püsivalt ei saa oma tegudest aru.\nVanas TsüSis oli vaimselt haigele teovõimetuse tunnistamist vaja kohtu poolt; nüüd enam mitte - see kaitseb vaimselt haige isiku huve.\nKui kohtuotsusega on teovõimet piiratud ja isikule ei ole jäetud võimet iseseisvalt tegutseda, siis ta tunnistatakse valimisõiguse suhtes teovõimetuks.\nPiiratud teovõimega isikul peab olema seaduslik esindaja. Alaealistel automaatselt vanemad. Kui vanemaid pole või vanemlikud õigused on ära võetud või on tegemist vaimselt haige täiskasvanuga, siis määratakse eestkostja.\nEestkoste ja eestkostja\nTSüS § 92. Eestkoste sisu\n(5) Eestkostet vajava isiku abikaasa, sugulased ja hõimlased, samuti kohtunik, politseinik , raviasutuse juht, perekonnaseisuameti ametnik , prokurör või muu ametiisik , kellel on andmeid eestkostet vajava isiku kohta, on kohustatud sellest teatama eestkosteasutusele eestkostet vajava isiku elukoha järgi.\n(2) Eestkoste seadmise otsustamiseks vajalikud andmed kogub ja valmistab ette eestkosteasutus .\n(3) Eestkostja valikul tuleb arvestada isiku omadusi ja võimeid eestkostja kohustuste täitmiseks ning tema suhteid isikuga , kelle üle eestkoste seatakse.\n(2) Eestkostetava huvides võib eestkosteasutus käesoleva paragrahvi 1. lõikes nimetatud nõude esitamisel kõrvaldada eestkostja oma ülesannete täitmisest, kuni kohus otsustab eestkostja\n2013-09-29 Kuupäev, millal dokument üles laeti\nturikk Õppematerjali autor\nobjektiivne õigus, avalik õigus, karistusõiguses keelatud, konstitutsiooniõigus, institutsiooniline süsteem, pandektiline süsteem, ensv tsiviilkoodeks, õiguslik tagajärg, grammatiline tõlgendamine, teleoloogiline tõlgendamine, ajalooline tõlgendamine, alla 18, korporatsioonid, juriidiline teooria, eraõiguslikud, mittetulundusühingud, sihtasutused, aktsiate märkimiseta, aktsiate märkimisega, üldmenetlus, pankrotimenetlus, asja vili, torenduslikud, nõudeõigus, isiksuse õigus, intellektuaalne omand, nõudeõigus, kujundusõigus, vastuõigused, korporatiivsed õigused, hõivamisõigus, õigused õigustele, mitteomanikud, asjaõiguslikud nõuded, absoluutsed õigused, algne tekkimisviis, missugused õigused\nElukoht ja tegevuskoht\nJuriidilisi isikuid puudutavad teooriad\nJuriidilise isiku mõiste\nJuriidiliste isikute liigid - Eraõiguslikud juriidilised isikud\nJuriidiliste isikute liigid - Avalik-õiguslikud juriidilised isikud\nJuriidilise isiku asukoht, nimi, juhtimine, esindamine ja vastutus\nJuriidilise isiku organid = juriidilise isiku juhtimisorganid\nÜhinemine, jagunemine, ümberkujundamine\ntsiviilõiguse vaala – isikud, asjad, omandi üleminek\nKasu, koormised ja kulutused\nKoormised ja kulutused\nSubjektiivse õiguse mõiste ja liigid\nSubjektiivse õiguse liigid\nNõudeõiguse alus ja abinorm\nSubjektiivse õiguse tekkimine, muutumine ja lõppemine\nJuriidilise fakti mõiste ja liigitus\nSubjektiivse õiguse omandamine\nSubjektiivse õiguse lõppemine\nSubjektiivse õiguse muutumine\nSubjektiivse õiguse teostamise mõiste ja põhimõtted\nSubjektiivse õiguse kaitse mõiste ja viisid, meetodid\nSISSEJUHATUS. TSIVIILÕIGUSE MÕISTE JA SÜSTEEM\nTsiviilõiguse allikaks on suures osas seadused\nTsiviilõigus objektiivses tähenduses\nTsiviilõigus subjektiivses tähenduses\nKOHUSTUSE TÄITMINE. KOHUSTUSE RIKKUMISE TAGAJÄRJED. KAHJU\nHÜVITAMINE. KOHUSTUSE LÕPPEMINE\nVÕÕRANDAMISLEPINGUD. KASUTAMISLEPINGUD. KINDLUSTUSLEPINGUD\nTeenuse osutamise lepingu\nÕiguse objektid ehk esemed\nAsjad ehk kehalised esemed\nEsimesed 4 põhinevad äriseadustikul, viimasel juhul kehtib ka äriseadustik)\nrahvusvahelise eraõiguse normid\ntsiviilõiguse printsiibid ehk õiguspõhimõtted\nõigusriigi ja eraomandi kaitse\nhea usu ja lepingutruuduse\njuhusliku kahjustamise või hävimise riisiko\nTSIVIILÕIGUSE ÜLDOSA SISSEJUHATUS ERAÕIGUSESSE · ÕIGUSE mõiste tähendused: 1) objektiivne õigus  kehtivate õigusnormide kogum; 2) subjektiivne õigus  üksikule kuuluv konkreetne õigus. So...


Kuidas kodus kasvatada petuunia seemikuid - Orhideed\nAastaid on petunia olnud suvilate, eesaedade, väljakute ja linnaparkide haljastuse üks eestvedajaid. Teda kaunistavad rõdud ja verandad. Ilma nende tagasihoidlike lilledeta pole maastiku kujundamist lihtsalt võimalik ette kujutada. Petunia on pikka aega kasvav taim. Alates seemnete külvamisest kuni esimeste õiteni peaks mööduma vähemalt kolm kuud. Seetõttu tuleb seda kasvatada seemikutes. Kuid kuidas kodus korralikult petuunia seemikuid istutada ja kasvatada, kaalume täna.\nPetunia kuulub mitmeaastaste taimede hulka, perekond on öökull. Kuid Venemaal kasvatatakse seda üheaastase taimena. See on umbes kahekümne kuni seitsmekümne sentimeetri kõrgune põõsas. See võib olla püstine või pugev. Lill on lehtrikujuline, see võib olla lihtne või kahekordne, laineliste ja narmaste servadega. Värvid on väga mitmekesised, mõnikord isegi mustad. Mõnel sordil on kerge aroom.\nPetunia liigid ja populaarsed sordid\nPetunia sünnikoht on Brasiilia. Petunia asus elama Venemaale 1839. aastal. Ja muidugi pöörasid kasvatajad talle kohe tähelepanu. Aastal 1855 nägi maailm frotee petuuniaid. 1881. aastal aretati suureõieline petuunia. Hiljem kasvatati ampeloosseid ja kaskaadseid petuuniaid, samal ajal aretati ka steriilsete isaslilledega huvitav sort, mis andis sellele võimaluse rikkalikult ja väga pika aja jooksul õitseda.\nSee lill hakkab õitsema peaaegu esimestel päevadel pärast püsiasukohta istutamist kuni päris külmadeni. Lehed ja võrsed näevad sametised neid katvate näärmekarvade tõttu.\nTavaliselt saab eristada nelja tüüpi petuuniaid:\nNeed on põõsasordid, mille õied ulatuvad läbimõõduga 10 cm..\nSeda rühma eristab mitmekesisus. See sisaldab erinevat värvi ja kujuga lilli..\nSee võib olla sama värvi ja kahevärviline lilled, samuti need, mida nimetatakse topelt.\nSeda tüüpi petuunia on suurepärane aiakaunistus. See näeb hea välja lillepeenardes. Maitsekalt valitud taimed katavad lillepeenra ilusa vaibaga.\nSamuti on vaja neid joota juurtes, puudutamata õrnu lilli. Ehkki peame krediiti andma, taastuvad nad üsna kiiresti. Tugevad tuuleiilid võivad kahjustada ka pritsitud petuuniate ilu..\nErinevalt suureõielisest petuuniast on sellel sordil väikesed lilled mitte rohkem kui 5 cm, kuid põõsas, justkui piserdatud nende puruga. Ja nad hakkavad õitsema varem kui teised liigid.\nLisaks on nad ilmastikuolude suhtes vastupidavamad. Nad ei karda vihma ega tuult ning nad võivad kergelt temperatuuri langust taluda. Mis ei jää lühikese suvega piirkondades märkamatuks.\nJa selle liigi õitsemine kestab üsna pikka aega, palju kauem kui tema suurte õitega kolleegidel..\nTõuaretajad on aretanud suure hulga selle liigi erinevaid vorme. Need on nii froteerivormid kui ka kahevärvilised.\nAmpel- või astmelised petuuniad\nNeed on pikkade võrsetega taimed, kaetud lilledega. Selle liigi taimed on kõige parem istutada rippuvate istikute, lillepottide või vertikaalsete peenardesse. Nendel juhtudel näevad nad välja nagu ilusad kaskaadid..\nMõnel selle liigi sordil on väga pikad võrsed ja mõni näeb välja nagu pall. Mõned paljunevad seemnete ja mõned, näiteks Surfinia, ainult võrsete kaudu.\nKääbus- või alamõõdulised petuuniad\nPõõsa kõrgus ei ületa 15-30 cm. Neid kasutatakse lillepeenardes ja lillepeenardes. Koos kõrgete taimedega saate luua ilusa kompositsiooni. Nad näevad rõdukastides head välja.\nMilliflora. Selle liigi alla kuuluvad 2–4 cm läbimõõduga väikeste õitega taimed. Põõsad on täielikult kaetud väikeste lilledega.\nGrandiflora. Sellisel kujul ühendatakse suurte õitega taimed. Gramofoonilille läbimõõt on üle 7 cm.Selle liigi petuuniate sordid on ehk kõige ilusamad. Lilled on erksavärvilised, gofreeritud või narmastega servaga.\nSuureõielised petuuniate sordid on väga ilusad. Unistuste sari on meie lillekasvatajate seas üks nõutumaid. Nende lilled on erinevat värvi..\nMitte vähem armastatud sortide "Ultra", "Titan", "Polaris", "Storm" aednike seas.\nJärkjärgulistest petuuniatest on suur nõudlus järgmiste seeriate järele:\nAmpel-petuuniad sobivad suurepäraselt lehtlate, kaared kaunistamiseks. Nad näevad suurepäraselt üles rippuvad istutusmasinad. Neid saab kasutada paljude uimastatavate kompositsioonide loomiseks..\nKlassi rühm Sulfinium. See on esimene sademete ja ebasoodsate ilmastikutingimuste suhtes vastupidav rühm. Sellel rühmal on väga kiire kasvuperiood: põõsa täielikuks kujunemiseks kulub vaid poolteist kuud. Põõsas hakkab õitsema rikkalikult kuni päris külmadeni.\nTahaksin eraldi rääkida Surfinia Double sortidest. Need on ilusad lilled vapustavalt ilusate topeltlilledega.\nSurfinia ametüst. See sort ei vaja moodustamist, see kasvab paksu korgi kujul. Lilled on sügavlillad. Sellel sordil on meeldiv, delikaatne aroom. Õhtutundidel on aroom eriti selgelt tunda.\nPetuuniate puhul on maa seemnete külvamisest esimeste õiteni väga pikk periood. Kui istutate need lilled otse mulda, siis ei saa te õitsemist oodata. Seetõttu on vaja petuuniat istutada sõltuvalt piirkonnast veebruari keskpaigast märtsi lõpuni..\nSelleks, et petuunia seemikud kasvaksid tugevad ja terved, on see muidugi vajalik maapinnast. Võite võtta poest ostetud valmis pinnase või seda ise valmistada. Seda tuleks teha sügisel. Muld peaks olema lõtv ja niiskust hästi neelama.\nKõik koostisosad võetakse võrdsetes osades. Enne kasutamist tuleb mullasegu kuumutada ja desinfitseerida ka kaaliumpermanganaadiga.\nValmistatud muld tuleb asetada mini kasvuhoonesse. Parim on kasutada plastikust kookikarpi või viieliitrist pudelit, mis on lõigatud pikuti kaheks ebavõrdseks tükiks. Veelgi enam, ühelt poolt ei pea te katust maha lõikama.\nNiisutage põhjalikult või asetage peal üle viie sentimeetri paksune lumekiht. Levitage seemned ühtlaselt lumel. Valgel lumel on mustad petuunia terad selgelt nähtavad, nii et saate jälgida istutustihedust.\nKui teil tekib liigne tihedus, saab seemneid pintsettide või hambaorku abil teisaldada. Pärast seda sulgege kaas või katke konteiner fooliumiga, klaasiga. Ja jätke kasvuhoone üksi soojas kohas umbes nädalaks või 10 päevaks.\nNii et seemikud ei sureks, on vaja seda jälgida ja hooldada esimestest päevadest alates..\nPetunia on väga valgust nõudev. Ta vajab palju valgust. Pärast võrsete ilmumist peate tagama hea valgustuse. Ideaalis on see 24 tundi ööpäevas. Kuid 14-16 tunnist piisab, ehkki see areneb pisut aeglasemalt kui ööpäevaringse valgustuse korral. Valgus on eriti oluline talvekuudel istutatud taimede jaoks. Sel ajal peaks valgustus olema vähemalt 19-20 tundi.\nKuni seemikud on kaetud, ei ole vaja neid kasta. Kuid seemikute kasvades kuivab pinnas ära ja siin peate hoolikalt jälgima niiskust. Sest sel ajal on võrsete kuivamisel väga lihtne sellist viga teha. Erinevalt täiskasvanud seemikutest pole neid võimalik taaselustada..\nVee ajamine on samuti väga ebasoovitav. Võib tekkida musta jala haigus. Alguses on kõige parem kastmist teha meditsiinilise süstlaga otse pinnasesse, et mitte kahjustada õrnu lehti. Kui seemikud suureks kasvavad, võite joota väikeste aukudega pihustuspudelist.\nKui petuunia seemikutel on 4-6 lehte, tuleb see lahti lõigata. See tähendab, et siirdage eraldi tassidesse või suuremasse anumasse. Tal on väga arenenud juurestik ja seda tehakse nii, et juured ei lähe segadusse ja et saaks rohkem toitaineid.\nTegelikult on korjamine protsess, mille käigus eemaldatakse taime mõned juured juurestiku paremaks kasvuks..\nPetuuniate korral on soovitatav juurestikku üldse mitte häirida, see tähendab, et istutage see koos maapinnaga. Sel juhul kiireneb taime juurdumisprotsess ja see teeb vähem haiget..\nPetuniasid saab kasvatada ilma korjamata, kuid sel juhul peate kõigepealt istutama seemned eraldi tassi.\nSiis, kui istutada avatud maasse, viiakse seemikud lihtsalt koos maapinnaga ettevalmistatud auku. Seega ei kahjusta juured üldse..\nPärast korjamist ja edukat juurdumist tuleks seemikud näppida. See tähendab, et eemaldage taime ülaosa. Seda tehakse nii, et taim kasvab külgmised võrsed ja see ei veni pikkuseks. Näpistage ülemised lehed ära.\nLõige peaks olema võimalikult lähedane ülejäänud lehtede paarile. Välja näpitud taimeosa võib juurida. Peate lihtsalt istutama toitev pinnas..\nOn olemas arvamus, et uusi hübriidide sorte pole vaja näppida, kuid kui need kasvasid valgustuse puuduses või kitsastes tingimustes, siis nad venivad, sellistel juhtudel peate ikkagi idud näppima..\nPärast taime istutamist püsivasse kohta tuleb perioodiliselt läbi viia ka muljumisprotseduur. Ilusama põõsa, lopsakama õitsemise jaoks.\nLisaks seemikute kasvatamisele maapinnas on ka muid, vähem levinud meetodeid petuuniate kasvatamiseks..\nPaljudele aednikele meeldib kasvatada petuunia seemikuid turbatablettidesse. Need on pressitud turvas väikeste ümmarguste seibide kujul. Neile lisatakse mitmesuguseid mineraalseid komponente ja mikroorganisme, et stimuleerida seemiku juurestikku ja head kasvu. Seibid kaetakse peal spetsiaalse tiheda võrguga.\nVee imendumisel turvas paisub ja see võre hoiab ära tableti lagunemise. Taimejuurte õhustamiseks vajalik liigne niiskus ja õhk läbib selle suurepäraselt. Võrk on immutatud spetsiaalse ainega ja taime juurtele ei pääse kahjulikke mikroorganisme ega patogeenseid seeni.\nEnne kasutamist tuleb tablette leotada 5-10 minutit soojas vees. Seejärel pange igasse pesumasinasse mitte rohkem kui üks või kaks seemet ja kastke seda kergelt. Nagu ka maasse, ei tohiks seemneid maha matta, vastasel juhul on neil keeruline läbi murda..\nPärast inokuleerimist tuleb tabletipesurid asetada sooja, hästi valgustatud kohta. Õhutemperatuur peaks olema vähemalt 20–25 o C. Pidevalt jälgige tablettide niiskust ja vajadusel niisutage. Nõuetekohase hoolduse korral ilmuvad esimesed võrsed 7-10 päeva pärast.\nMini-kasvuhoonetes saate asetada seemnetablette. Selliste kasvuhoonete eest on vaja hoolitseda, samuti juhul, kui seemned maasse istutatakse - tuulutada, niisutada.\nPihustage tablette ise väikese auguga pudelist.\nPärast seemikute idanemist, kui nende juurestikul on tabletis vähe ruumi, on vaja selle küljest eemaldada võrgusilm ja asetada need koos tabletiga toitainetega mulda.\nPetuuniate kasvatamine turbatablettidesse - video\nPottides ja pottides kasvatatakse kõige sagedamini ampeloosseid ja kaskaadseid petuuniaid. Sageli mõtlevad algajad lillekasvatajad selle peale, kui palju tuleks petuuniaid ühte potti või istutusse istutada? Kogenud aednikud ütlevad. Et ühte potti saab istutada kuni viis taime.\nPottide rolli jaoks sobivad ideaalselt järgmised:\nMajoneesi kopad ja muud sobivad konteinerid.\nTuleb meeles pidada, et väikestesse konteineritesse ei tohiks istutada rohkem kui ühte taime. Liigse vee ärajuhtimiseks veenduge, et seal oleks tühjendusava. Põhjale on mugav panna kiht sambla või vahtkummi.\nMahutid tuleb täita toitev mullaseguga, mis koosneb:\nIstutage petuunia seemikud, kuid ärge võtke seda kohe tänavale. Istutamist on vaja järk-järgult kõvendada, võttes potid mitu tundi päevas sooja ilmaga välja, suurendades järk-järgult aega.\nPetuuniate siirdamine alalisse kohta\nKui õhutemperatuur soojeneb, istutatakse petuuniate seemikud püsivasse kohta. Mis kõige parem, juustuvad petuuniad uues kohas, kui nad on istutatud pilvise ilmaga. On vaja ette valmistada umbes 10 cm suurused šahtid ja asetada seeme sinna koos tükk maad.\nPõõsaste vahekaugus peaks olenevalt sordist olema vahemikus 20–35 cm.\nPetuuniad vajavad kogu suve pidevat hooldust..\nKastmine. Kuna muld kuivab, tuleb lilli joota. Kastmist on kõige parem teha õhtul. Pärast jootmist tuleb taime lähedal olev pinnas lahti teha.\nPealmine kastmine väetistega. Nädal - poolteist pärast petuuniate istutamist peate esimese söötmise läbi viima lämmastikku sisaldava väetisega. Veel mõne nädala pärast on parema õitsemise jaoks vaja toita fosfor- ja kaaliumväetistega. Petunia reageerib tuhaga toitmisele hästi. Kogu õitsemise perioodil tuleb lämmastikväetisi vaheldumisi asendada fosfori ja kaaliumkloriidiga.\nTuhmunud pungade eemaldamine. Närtsinud lilled tuleb õigeaegselt eemaldada. Kuna see rikub põõsa ilu tervikuna ja võtab ära liigsed toitained.\nLopsakate põõsaste saamiseks tuleb need moodustada. Selleks peate need näppima. Ja on vaja näputäis mitte ainult peamist varre, vaid kõiki teisi võrseid. Koos kasvavad muljumised kaks võrset.\nNiipea kui võrsed jõuavad 10–15 cm pikkuseks, tuleks need uuesti kinni tõmmata. Mida sagedamini taime näpistate, seda suurejoonelisemaks saab põõsas. Tuleb meeles pidada, et nii intensiivse võrsete kasvu korral ei tohi unustada petuuniat sööta väetistega. Vastasel juhul on taim vaesestatud ja lopsakas õitsemine ei toimi..\nSamuti on vaja jälgida pleekinud pungasid ja eemaldada need õigeaegselt, et need ei moodustaks seemneid. Seemnete moodustamiseks kulub palju energiat. Ja muidugi, kastke taime õigeaegselt.\nBlackleg. Varas pinnase tasemel tumeneb ja mädaneb, mille tagajärjel taim sureb. Ravi: Previkur, Ridomil, vasksulfaadi lahus. Samuti Trichodermil, Fitosporin-M.\nJahukaste. Haiguse põhjustajaks on seenravi: ravi: peate eemaldama kõik nakatunud taimeosad koos pealmise mullakihiga. Samuti tasub vähendada lämmastikväetiste kasutamist. Võite taime kasta küüslaugu või sinepi infusiooniga.\nHall mäda. Haigusetekitajaks on mulla seen. Töötlemine: vähendage lämmastikväetiste sisaldust. Eemaldage kõik haiged piirkonnad. Töötle Trichodermiliga; Topaas; Ordan.\nLiimipüünised ja taimede töötlemine Decise, Fufanoli abiga.\nÜlemiste lehtede ebaühtlase kollasusega haigust (veenid jäävad roheliseks) nimetatakse kloroosiks. See on rauavaegus. Kloroosi põhjused:\nTaime tuleb töödelda "Ferovit" või "Kelaatraud".\nAlumiste lehtede kollasus ilmneb liigsest kastmisest või lämmastiku puudusest. See on vajalik\nVähendage kastmist ja lisage lämmastikväetisi.\nPõhjused, miks lehed petuunia seemikutele kõverduvad:\nKasvatustingimuste paranemisega taastuvad seemikud normaalseks, kui kahjurite rünnaku korral on Decis abil võimalik hävitada lehetäide või kärnkonnad või panna liimipüünised. Kuid kui viirus on taime kahjustanud, pole seda enam võimalik päästa. Peamine on siin takistada haiguse levikut teistele taimedele..\nPetunia seemikud kasvavad halvasti\nHalva kvaliteediga pinnas. Pinnase muutmisega saab probleemi lahendada.\nVäike konteiner. Pärast seemikute siirdamist suuremasse konteinerisse hakkavad seemikud uuesti kasvama..\nPole piisavalt lämmastikväetisi. Vaja väetada.\nKui kõik puudused kõrvaldatakse ja seemikud kasvavad endiselt halvasti, peate stimuleerima. Selle jaoks kasutame vitamiine B1 ja B12. Ühe ravimi ampull tuleb lahjendada klaasi soojas vees ja saadud lahusega piserdada petuunia lehti. 7 päeva pärast peate vahetama vitamiine ja seemikud kasvavad.\nEsmapilgul võib tunduda, et kaunite petuunia lillede kasvatamine on väga keeruline, kuid see pole nii. Pole ime, et nad ütlevad - silmad kardavad, käed teevad. Õigesti kasvatades saate imetleda nende ilu kogu suve vältel. Need mitmevärvilised lillepilved avaldavad kõigile muljet.\nPetunia on populaarne tohutul hulgal aretatud sorte, millel on mitmesugused värvid, kuju ja suurusega lilled. Seda kasutatakse laialdaselt haljastuses ja konteiner-aianduses. Seda taime kasutatakse lillepeenarde, vaatetornide, rõdude ja terrasside kaunistamiseks. Enamik petuuniaid on ilmastikuolude suhtes vastupidavad. Teades, mida petuunia nõuab, muutub hooldus ja kasvatamine naudinguks ning igaüks võib sellise lille omanikuks saada.\nPetunia on rohttaim või poolpõõsas taim Solanaceae perekonnast. Sõltuvalt liigist kasvab see 10 cm kuni 1 m ja lillede suurus varieerub 3-16 cm.\nTaime esimeste omaduste andis Lamarck 1793. Ta leidis selle Uruguayst pärit herbaariumist.\nR. Vilmorin ühendas 1843. aastal kõik sel ajal aretatud sordid hübriidpetuunia (P. x hybrida) üldnime all. Nii nimetatakse selle taime sorte endiselt..\nPetuniat, selle istutamist ja hooldamist ei peeta töömahukaks. Siiski on sorte, mis on ebasoodsate tingimuste suhtes vähem vastupidavad. Seetõttu on lille ostmisel soovitatav tutvuda selle hoolduseeskirjadega..\nViiteks! Nimi "petunia" pärineb sõnast Petun, mis tõlgiti brasiilia keelest - "tubakas".\nSelle taime keskmine arenguaeg külvist kuni õitsemiseni on 90 päeva. Kuid peate ikkagi navigeerima vastavalt teatud rühmale, kuhu lill kuulub. Ja ka tänavale sattudes.\nNiisiis, ampeloossed sordid külvatakse talve keskel. See võimaldab neil suveks kasvatada pikki võrseid..\nMultiflora istutatakse veebruaris, suurte õitega hilise õitsemisega petuuniad märtsis.\nKääbus sorte külvatakse ka talve lõpus - varakevadel, kuna need õitsevad kiiresti.\nTähtis! Külvamisel täiendatakse taimi valgusega, kuna neil ei pruugi olla piisavalt päikesevalgust. Vastasel juhul sirutavad seemikud välja ja on habras.\nPetuuniat saab hõlpsasti siirdada, nii et seda saab külvata otse konteineritesse või seemnekastidesse. Mahuti sügavus peaks olema 6-7 cm.\nKui konteinereid on varem kasutatud, tuleb need enne istutamist puhastada ja desinfitseerida. Mahutitel peab olema auk liigse vee ärajuhtimiseks.\nSeemnete istutamise muld peaks olema toitainerikas, kerge, neutraalne. Sobib valmis violetsegu, mida müüakse aiapoodides. Isetehtud mulda kuuluvad: turbamuld, turvas ja jäme liiv.\nMõni päev enne istutamist kaltsineeritakse või valatakse pinnas keeva veega, töödeldakse kaaliumpermanganaadi lahusega.\nPetuunia seemned on väga väikesed ja sisaldavad vähe toitaineid. Seetõttu valmistatakse granuleeritud seemned paremaks idanemiseks. Sellise seemne puuduseks on see, et selle kvaliteet pole nähtav.\nkühvel, pintsetid (läätsede jaoks on mugav);\nPetuniataime jaoks algab kodus seemnete külvamine sellest, et anuma põhja pannakse paisutatud savi. Siis kiht mulda, mis tuleks veidi purustada. Substraat niisutatakse pihustuspudeliga. Pintsettide abil jaotatakse seemned konteineritesse. Istutusmaterjal on veidi purustatud; see pihustatakse. Ülemine osa on kaetud klaasist kaane või kilekotiga. Allkirjastage külviaeg. Parem mitte pliiatsiga - see võib aja jooksul kuluda.\nLisainformatsioon. Istutamise mugavuse huvides võib seemned segada liivaga ja seejärel lihtsalt külvata. Võimalik on maanduda lumel, mis valatakse õhukese ühtlase kihiga mahutisse. Ja seemned pannakse peal. Seega külvatakse need ühtlaselt kogu pinna ulatuses ja seemik tõotab olla sõbralik..\nPärast istutamist asetatakse konteinerid ruumi, mille temperatuur on umbes 24 ° C.\nTugevate ja tervislike petuunia seemikute saamiseks tuleb järgida teatavaid reegleid: kõvenemine, jootmine, valgustamine, söötmine ja kobestamine.\nSeemikute kõvenemiseks alandatakse temperatuuri 20 ° C-ni, seejärel 16 ° C-ni. Kui taimed kohanevad hästi, saab öist temperatuuri vähendada veel 2–3 kraadi.\nÕhu niiskuse kastmisel ja säilitamisel vajab petuunia erilist tähelepanu hoolduses. Pikka aega valades või ventileerimata võib tekkida mädanik ja taim sureb. Seetõttu joota sageli, kuid väikese koguse veega.\nVett saab joota kaubaalusest või kastekannist, olles ettevaatlik, et lehti ei märjaks. Seda protseduuri tuleks läbi viia hommikul või õhtul, kui otsest päikesevalgust pole..\nPetuuniad on valgust armastavad taimed. Kui pärast sukeldumist hakkasid võrsed välja venima või nad on kahvatud ja välimuselt habras, siis on vaja lisavalgustust. Lõunaaknal, väga ereda päikese käes, on soovitatav varjutada õrnu taimi.\nEsmakordselt söödetakse taimi 7-10 päeva pärast sukeldumist. Parem on tutvustada kompleksseid ja orgaanilisi väetisi. Petunia seemikud söödetakse nädalas. Selleks, et seda mitte põletada, lahjendatakse väetised poolega soovitatud annusest..\nLisainformatsioon. Kui maapind pisut kuivab, on pinnas lahti. See on vajalik, et õhk voolaks paremini juurtesse. Lõdvendamist tuleks teha ettevaatlikult, et mitte kahjustada juurestikku..\nKasvanud petuuniad istutatakse õues pärast kõigi kevadiste külmade möödumist. Siirdamine viiakse läbi pilves päeval, nii et seemikud ei põle.\nEnne seda kuivatatakse maa klomp veidi. Siis on seda lihtsam konteinerist välja võtta..\nPärast seemiku konteinerist väljavõtmist, püüdes juuri mitte kahjustada, viiakse taim ettevalmistatud auku.\nKatke maaga ja tihendage mulda võrse ümber.\nAias suureõieliste õitega petuuniate seemikute vaheline kaugus on 20-25 cm. Väikeseõielised istutatakse 15-20 cm kaugusel üksteisest.\nKui vajate petuuniat, mis istutatakse konteinerisse mitmeks tükiks, siis kõigepealt jaotatakse need auku. Ja siis kaetakse intervallid mullaga. Sel juhul eeldatakse, et ühe juure kohta on liiter mulda.\nPärast kodust siirdamist lisage õhuke turbakiht, eelmise aasta huumus või saepuru. Nii välditakse mulla kiiret kuivamist ja kooriku moodustumist.\nAvatud maa erineb seemikute substraadist. See peaks olema liivsavi pinnas, raskem, madalama drenaažiga kui kodus.\nEnamik petuuniaid eelistab päikest või kerget osalist varju, avatud maastikku. Kuid noorte taimede avamaale istutamisel tuleks neid mõnda aega kaitsta kõrvetava päikese eest. Sel eesmärgil kasutage 2–3 korda volditud spandeksi või marli.\nTähelepanu! Tugeva tuule ja tuuleiilid võivad ampeloossete taimede habrastele ripsmetele tõsist kahju tekitada. See võib õitsemist negatiivselt mõjutada..\nSeemnete paljundamisel võivad ilusad hübriidid kaotada oma omadused. Näiteks froteetaimel on lihtsad lilled. Samuti võib petuunia muuta kroonlehtede värvi. Seetõttu kasutatakse pistikuid. Selle meetodi puhul paljundatakse frotee- ja ampeloossed petuuniad..\nViiteks! Mõnes petuuniasordis ei moodustu seemneid ja neile sobivad igal juhul ainult pistikud..\nEmataimedeks valitakse noored tervislikud lemmiklilledega taimed. Kui korteris on valgustus ja petuunia kasvab hästi, siis saab pistikuid võtta aastaringselt.\nMulda kasutatakse samamoodi kui seemnete paljundamiseks. Selle peale valatakse desinfitseeritud jäme liiv või vermikuliit 2–2,5 cm kihiga.\nKuidas istutada petuuniat pistikutega:\nlõigake emalahus pealispinnad 4–6 lehega ära;\neemaldage alumised lehed, jättes 2 ülemist;\nülejäänud lehtterad poole võrra vähendada;\nasetage pistikud maasse ¼ nende pikkusest;\nsäilitage seemikute vaheline kaugus - see peaks olema umbes 2,5 cm;\nkatke konteiner klaasist või läbipaistvast kilest;\npange valgusesse, mitte kõrvetava päikese kätte, ja hoidke temperatuuri 20–25 ° С.\nTähtis! Juurige pistikud kohe pärast lõikamist. Vastasel juhul võib tunni aja pärast juurte moodustumise protsess olla häiritud..\nPärast istutamist piserdatakse juurima hakanud seemikud kaks korda päevas, ventileeritakse. Kui hallitus on alanud, siis see eemaldatakse, õhutamist suurendatakse ja kastmist vähendatakse. Võib vallandada nõrga kaaliumpermanganaadi lahusega.\nKui juured kasvavad 1,5 cm, saab taime siirdada eraldi pottidesse..\nPeate teadma põhireegleid, kuidas petuuniat hooldada, et see õitseks rikkalikult. Selle jaoks on kõige olulisem läbi viia õigeaegselt järgmised protseduurid: söötmine, muljumine, pügamine.\nNädal pärast tänaval seemikute istutamist hakkavad nad väetama. Esiteks kasutatakse rohke lämmastikuga sööta. See võimaldab petuunial kasvada palju vegetatiivseid võrseid..\nPaar nädalat hiljem rakendatakse õistaimedele kompleksväetist. Neis domineerib kaalium. See on vajalik lootustandev ja rikkalik õitsemine..\nTippude pigistamise abil muutub põõsas mahukamaks, õitseb sõbralikumalt. Pigistamist teostatakse mitu korda:\nEsimene, kui taimel on 5-7 lehte.\nJärgmine on vajalik, kui võrsed ulatuvad 12-15 cm-ni.\nSeejärel näputäis 1 - 1,5 nädala pärast, olenevalt taime kasvukiirusest.\nPetunia eest hoolitsemine õitsemise ajal hõlmab võrsete pügamist, et stimuleerida uute õite ilmumist. Ja ka selle protsessi abil määravad nad puksi kuju ja kõrguse. Näiteks saate luua palli kuju või korraldada rippuvas korvis kaskaadi.\nSelleks, et petuunia oleks lopsakas ja õitsev, eemaldatakse pügamisel piklikud ja pleekinud oksad. Kui taim näeb välja inetu, saate ühe võsu korraga eemaldada. Varre lühendamisel ei tohi unustada järelejäänud külgharusid - need on ka pügatud.\nLisainformatsioon. Närtsinud lilled ja lehed lõigatakse kätega ära.\nPõhjused, miks petuuniad ei õitse\nTaimede õigeaegseks istutamiseks ei piisa lopsakaks õitsemiseks. Petuuniad ei õitse, mitmel põhjusel on, mida sel juhul teha:\nToitainete tasakaalustamatus. Peaksite hoolikalt läbi lugema väetiste kasutamise juhised. Parem on mitte teatada vähest, kui sellega keemiaga üle pingutada.\nKui võrsed on halva, tuhmi ja hõrenenud väljanägemisega, siis pole tõenäoliselt piisavalt päikesevalgust..\nVale kastmine võib põhjustada ka pungade väljalangemist..\nPõhimõtteliselt korjatakse petuunia seemned ühevärvilistest sortidest. Sel viisil hübriide aretades võivad lapsed erineda nende vanematest..\nSeemne nõuetekohaseks kogumiseks peate:\nViige seemnetega puuviljad siseruumidesse, kus see on kerge ja kus pole tuulet.\nAvage karbid paberil või paberrätikul. On vaja tagada, et seemned ei hajuks külgedele. Nad on väga väikesed ja võivad ära eksida.\nKoguge seeme paber- ja kilekottidesse. Võib kasutada Eppendorfi torusid.\nAllkirjastage ja asetage seemnete säilitamiseks pimedasse kohta.\nTähelepanu! Seemned on koristamiseks valmis, kui viljad on moodustunud pärast õitsemist. See peaks muutuma rohelisest pruuniks. On vaja tagada, et kastil ei oleks aega avada, vastasel juhul lähevad seemned välja.\nPetuuniate tavalised kahjurid on lehetäid, liblikad, trips ja ämbliklest. Tänaval on neil tervislikku taime raske lüüa. Vihm, tuul, jahe öö, lepatriinud ja linnud piiravad nende levikut.\nKodus võib petuunia nendest kahjuritest surra. Nende vastu võitlemiseks kasutatakse insektitsiide: Intavir, Confidor, Aktaru. Võite seda ravida küüslaugu või võilille infusiooniga. Profülaktikaks - õhuniiskuse säilitamine, pihustamine, perioodiline töötlemine seebivahuga (seejärel loputage kindlasti maha!).\nHaiguste hulgas, millega petuuniaõied kokku puutuvad, on sagedamini levinud must jalg, hall mädanik ja jahukaste. Need tekivad ebaõige hoolduse ja nõrga taimede immuunsuse tagajärjel. Selle vältimiseks peate:\nhoidke seemikute vaheline intervall vähemalt 2-3 cm;\nvältige külma õhu sissevoolu;\nkasutage neutraalset pinnast.\nKui taim on haige, töödelge seda fungitsiidiga. Sobivad näiteks Fitosporin-M, Maxim.\nKõigi ülaltoodu tulemus\nPraegu on aretatud arvukalt erinevaid petuuniate sorte. Seda lille peetakse vastupidavaks vähese hooldusega taimeks. Siiski on sorte, mis on ebasoodsate tingimuste suhtes vähem vastupidavad. Seetõttu on petuuniataime seemnete ostmisel, kuidas õigesti istutada ja millal külvata, soovitav eelnevalt tutvuda.\nPetunia sort Tähistaevas\nSelle taime keskmine arenguaeg külvist kuni õitsemiseni on 90 päeva. Kuid peate ikkagi navigeerima vastavalt teatud rühmale, kuhu lill kuulub. Petuuniate tugevate tervislike seemikute saamiseks peaks kasvatamine ja hooldus hõlmama kõvenemist, kastmist, valgustust, söötmist ja kobestamist.\nKasvanud petuuniad istutatakse õues pärast kõigi kevadiste külmade möödumist.\nSeemnete paljundamisel võivad hübriidid kaotada oma omadused. Samuti võib petuunia muuta kroonlehtede värvi. Seetõttu kasutatakse pistikuid. Selle meetodi puhul paljundatakse frotee- ja ampeloossed petuuniad..\nTäiskasvanud petuuniate eest hoolitsemine pole keeruline, peamine on õigeaegne söötmine, näputäis, trimmimine. Põhimõtteliselt korjatakse petuunia seemned ühevärvilistest sortidest. Sel viisil hübriide aretades võivad lapsed erineda nende vanematest..\nPetuuniate tavalised kahjurid on lehetäid, liblikad, trips ja ämbliklest. Haiguste hulgas, millega petuuniad kokku puutuvad, on sagedamini must jalg ja hall mädanik..\nPetunia on mitmeaastane poolpõõsas või rohttaim, mida kasutatakse aianduskultuuris üheaastasena. Roomavad või püstised varred, tihedalt hargnenud. Lehestik, mis on paigutatud vastassuunas või korrapärases järjekorras, pehme.\nPetunia varred ja lehed on kaetud näärme- ja lihtsate karvadega. Lilled on lillad, punakad, valged, üksikud, aksillaarsed või terminaalsed, lühikestel vartel, topelt- või lihtsad, korrapärased või kergelt ebakorrapärased. Puu - kast väikeste seemnetega.\nPetuunia seemned on väikesed, tumepruunid. Vili on koonusekujuline, kollakaspruuni värvusega kast. Reeglina müüakse petuunia seemneid kottides eraldi.\nFroteevormid, seemneid ei saa siduda, sest frotee petuunia määratakse taime munasarja muutumisega kroonlehtedeks. Sel juhul on tolmukad normaalselt arenenud, neid on rohkem kui lihtsas õies.\nTerrypetuunia kandub üle topelt õietolmust froteetaimede tolmlemisega. Petunia on risttolmlevad taimed, nii et pisikesed valmivad enne tolmukaid. Kuid mõnel juhul on isetolmlemine võimalik..\nPetunia pungad arenevad 7 päeva, iga petuunia lill on avatud 5 päeva. Seemned valmivad 1 kuu pärast tolmeldamist. Seemned püsivad elujõulisena mitu aastat.\nKultuuris kasutatakse Petunia aeda - hübriide, mille originaaliks olid aksillaarne ja lilla petuunia.\nTaim on valgust armastav ja termofiilne. Kasvab hästi avatud aladel. Suureõielised termofiilsed kui väikeselillelised petuuniad, taimed lõpevad niiske ilmaga õitsemise.\nMuld petunia jaoks\nArmastab liivsavi või savist mulda, võib kasvada viljakal pinnasel. Petunia reageerib hästi komposti või huumuse sattumisega pinnasesse.\nTaim on põuakindel, kuid pika niiskuse puudumisega vajab ta kastmist. See talub tugevat mulla niiskust, kuid kannatab stagnatsiooni. Suureõielised vormid nõuavad soojust, toitumistingimusi ja niiskust kui väikeste õitega vormid.\nPetuuniate lopsaka ja pika õitsemise peamiseks tingimuseks on pealmine riietus, seega tuleks pealisriie teha regulaarselt, alustades nädal pärast istutamist ja kuni septembri alguseni 10-päevase intervalliga..\nPetuuniate lopsakat õitsemist pakuvad kompleksväetised, suurenenud kaaliumi sisaldus. Suurepärase tulemuse annab orgaaniliste väetistega söötmine. Pidev söötmine kestab kuni õitsemise lõpuni.\nHoolikalt hoolitsege konteineritesse istutatud petuuniate eest: konteinerid, rõdukastid, potid. Pinnas on neile vajalik, toitev, koosnedes turbast, huumusest, leht- ja mätasmaast, liivast.\nIstutage petuunia seemikud konteineritesse väga tihedalt. Surfinia ja ampelous petuuniad on istutatud rippuvatesse korvidesse, kõrgetesse vaasidesse ja rõdukastidesse. Nendes taimedes lopsaka kasvu ja pika õitsemise saavutamiseks tuleb neid sageli joota, sööta üks kord nädalas. Kui halvad ilmastikuolud pidurdavad kasvu ja lopsakat õitsemist, annab töötlemine kasvu stimulaatoriga (Zircon ja Epin-Extra) suurepäraseid tulemusi.\nVihmad põhjustavad petunias suurt kahju. Tugevate vihmade korral murravad veepiisad kroonlehed. Petunia õied muutuvad koledaks ja taim ise muutub lohakaks. Pikaajalise vihma korral võivad petuuniad täielikult kaotada oma dekoratiivse efekti ja isegi õitsemise lõpetada..\nSeetõttu proovige enne vihma varjualuse all petuuniatega korvid ära viia. Õitsvat petuuniat tuleks joota ettevaatlikult, just selle juurtes, püüdes mitte kahjustada ilusaid lilli.\nAmpel-petuuniad kannatavad tugevalt tuulte käes, seetõttu tuleks nendega korvid asetada vihma ja tuule eest kaitstud kohtadesse..\nPetuuniate kahe- ja suureõieliste vormide korral võivad pleekinud lilled välimust rikkuda. Need on suurtes traktides praktiliselt nähtamatud, kuid pottides ja väikestes lillepeenardes on nad nähtavad. Dekoratiivsuse parandamiseks eemaldatakse närbunud lilled.\nTavaliselt seemnetega. Sisetingimustes on petuunia seemikute kasvatamine keeruline valguse puudumise tõttu, seetõttu on külvamiseks vaja võtta seemneid varuga. Mida varem seemned külvatakse, seda varem taimed õitsevad. Kui teil on võimalus seemikud süüdata, siis võite veebruaris külvata.\nLihtsate tingimuste korral on optimaalne külvata märtsi lõpus. Teine väljakutse on pinnas, kuhu seemned pannakse, ja optimaalse niiskuse säilitamine. Petuunia seemnete jaoks on vaja lahtist ja toitvat mulda. Ülemine kiht on soovitatav sõeluda paksusega, nii et seemned langeksid ühtlaselt pinnasele.\nSeejärel pihustatakse, kaetakse klaasiga ja jäetakse temperatuurile 23 ° C. 7. päeval ilmuvad seemikud, mis vajavad erilist tähelepanu. Kui seemikud kasvavad ja ilmub esimene leht, saate klaasi eemaldada. Pärast külmaperioodi lõppu on vaja petuuniad istutada alalisse kohta.\nVäikeseõielised petuuniad õitsevad 70 päeva pärast külvamist, suureõielised petuuniad õitsevad 15 päeva hiljem. Topeltlilledega petuuniate sordid seemnete paljundamise ajal annavad 40% froteetaimedest, seetõttu paljundatakse neid enamasti pistikute abil, mida hoitakse talvel kasvuhoonetes temperatuuril 12 ° C.\nVenemaal keskmisele sõidurajale istutatakse mais petuuniad. Taim on väga termofiilne, tänapäevased petuuniasordid taluvad külmasid napsu ja isegi lühiajalisi külmi. Õitsevaid petuunia seemikuid saab istutada mai alguses lillepotidesse, lillepeenardesse, rõdule.\nParim on istutada seemikud õhtul või pilves päevadel, pottides potti taimedega aegsasti. Petuuniate vaheline kaugus sõltub sordist. Mitmeõieliste petuuniate puhul peaks taimede vahekaugus olema 15 cm, suureõieliste 20 cm ja ampeloossete 30 cm kaugusel. Pärast istutamist jootakse seemikud ja mulda multšitakse huumuse, turba või.\nPetuuniate hea kohanemisvõime erinevatele kasvutingimustele, kliimale ja mullale, õitsemise heledus ja kestus muutis taime üheks aednike lemmikkultuuriks. Tänapäeval on petunia üheaastaste seas esikohal ning üha uute hübriidide tulekuga on huvi selle vastu üha suurem.\nPetuunia populaarsus on muutunud põhjuseks, et geneetikute ja aretajate suured jõupingutused on suunatud uute petuuniate sortide, hübriidide loomisele.\nPetuuniaid kasutatakse äärekivide, rabatki ja lillepeenarde valmistamiseks ning rõdudele istutamiseks. Froteehübriide ja -sorte on kõige parem istutada kaitsealustesse kohtadesse: rõdudele, lodžadele, lahtistele verandadele, konteineritesse. Kiiresti kasvavad ampeloossed petuuniad võivad lillepeenras katta tühjad kohad.\nKõik petuuniad on omaette ilusad ja koos mõne taimega ka ilusad. Vaipade istutamisel istutatakse petuunia begoonia, mitmesuguste dekoratiivsete lehekultuuride kõrvale: cineraria, coleus. Lillepeenardes näevad nad hea välja nagu verbena, kährik, saialill, ageratum, rudbeckia.\nPetunia näeb priimulade, panside ja sibulataimede - hüatsintide, tulpide, sarapuude - kõrval väga ilus välja. Veehoidla lähedal ja petuuniate varjus loovad nad suurepärase ettevõtte võõrustajatele, dekoratiivsetele teraviljadele ja päevalilledele.\nLillepottides ühendatakse petuuniad fuksia, lobularia, chlorophytum, magusate herneste, palsamiga. Rippuvatesse korvidesse võib petuuniat istutada ampeloossete taimedega, näiteks luuderohi, zelenchuk, verbena, luuderohi-lehtpelargoonium.


Neurokirurg kirjeldab, mida ta tundis, kui ta lähedaste ja arstide jaoks oli sisuliselt surnud - Eesti Naine - Delfi Lood\n22. jaanuar 2015 7 min.\nNeurokirurg kirjeldab, mida ta tundis, kui ta lähedaste ja arstide jaoks oli sisuliselt surnud\nKätlin, jõulud haiglas Foto: Ester Vaitmaa\nNimekas neurokirurg dr Eben Alexander langes haruldase bakteriaalse meningiidi tagajärjel koomasse. Uuringud viitasid laialdasele ajukahjustusele ning kolleegid, kes teda ravisid, arvasid, et ta ei tule sellest koomast enam välja. Ometi ta tundis inimesi ära, aga ei suutnud sellest neile märku anda. Raamatus "Tõendid taeva olemasolu kohta" jagab dr Alexander oma surmalähedasi kogemusi. Tänu oma erialale suudab ta seletada, miks ei ole võimalik, et tema aju kujutas reisi teispoolsusesse lihtsalt ette.\nMinu seisund läks üha halvemaks. Normaalse terve inimese glükoositase liikvoris (CSF) on umbes 80 milligrammi detsiliitri kohta. Raskesti haige inimese glükoositase, keda ähvardab suremine bakteriaalsesse meningiiti, võib olla kuni 20 mg/dl.\nMinu CSF glükoositase oli 1. Glasgow koomaskaala skoor oli mul kaheksa 15st, mis viitas raskele ajuseisundile, ning järgneva paari päeva jooksul halvenes minu seisund veelgi. Minu APACHE II näitaja (ehk akuutse füsioloogia ja krooniliste tervisehäirete hinnang) oli 18 võimalikust 71st, mille kohaselt oli mul 30% võimalus haiglasoleku ajal surra. Võttes arvesse, et mul diagnoositi äge Gram-negatiivne bakteriaalne meningiit ning minu neuroloogilised näitajad halvenesid kiiresti, oli mul EMOsse jõudmise hetkel tegelikult parimal juhul vaid 10%ne võimalus haiglast eluga pääseda. Kui antibiootikumid mõjuma ei hakka, kasvab suremuse protsent järgneva paari päeva jooksul püsivalt, kuni jõuab ümberlükkamatu 100%ni.\nArstid pumpasid mu keha kolme tugevat veenisiseselt manustatavat antibiootikumi täis, enne kui mind mu uude koju saatsid, milleks oli EMOst korrus kõrgemal asuv intensiivravi osakonna suur erapalat number 10.\nKirurgina olin ma selles osakonnas mitmeid kordi viibinud. Nendesse palatitesse paigutatakse kõige haigemad patsiendid – inimesed, kes on vaid paari sentimeetri kaugusel surmast –, et meditsiinitöötajad saaksid korraga nende kallal toimetada. See on imeline vaatepilt – meeskond, kes võitleb kooskõlastatult patsiendi elu eest olukorras, kus kõik šansid on nende vastu. Olin nendes ruumides tundnud nii tohutut uhkust kui ka kibedat pettumust, olenevalt sellest, kas patsient, kelle eest me võitlesime, jäi ellu või pudenes läbi meie sõrmede.\nDr Brennan ning teised arstid püüdsid Holley juuresolekul võimalikult optimistlikud olla. Olukord aga ei jätnud optimismiks absoluutselt ruumi. Tõde oli see, et väga tõenäoliselt ma suren üsna varsti. Ja isegi kui ma jään ellu, suudaks minu aju rünnanud bakterid ilmselt ära tarbida piisavalt suure osa minu ajukoorest, et seada ohtu igasugune kõrgemat sorti ajutegevus. Mida kauem ma koomas viibisin, seda tõenäolisem oli, et ma veedan kogu oma ülejäänud elu kroonilises vegetatiivses seisundis.\nÕnneks ei tulnud mulle appi mitte ainult Lynchburgi üldhaigla töötajad, vaid ka paljud teised inimesed. Meie naaber ja episkopaalse kiriku pastor Michael Sullivan jõudis EMOsse tund aega pärast Holleyt. Kui Holley koduuksest välja jooksis, et kiirabi järel haiglasse sõita, helises tema mobiiltelefon. See oli tema pikaaegne sõber Sylvia White. Sylvia oskas kuidagi alati ära tunnetada selle hetke, kui inimese elus leidsid aset tähtsad sündmused. Holley oli veendunud, et ta on sensitiiv (mina jäin alati turvalisema ja mõistlikuma seletuse juurde, et ta on lihtsalt väga osav arvaja). Holley viis Sylvia asjade seisuga kurssi ning nad helistasid mu lähimatele sugulastele: nooremale õele Betsyle, kes elas meie lähedal, teisele õele Phyllisele, kes oli oma 48-aastaga meist noorim ning elas Bostonis, ning õele Jeanile, kes oli meist kõige vanem.\nSellel esmaspäeva hommikul sõitis Jean parasjagu oma kodust Delaware’ist läbi Virginia lõunasse. Täiesti juhuslikult oli ta teel meie ema juurde, kes elas Winston-Salemis. Jeani mobiiltelefon helises. See oli tema abikaasa David.\n„Kas sa oled juba Richmondist läbi sõitnud?“ küsis ta.\n„Ei,“ vastas Jean, „ma olen sealt põhja pool I-95 peal.“\n„Keera läände Route 60 peale ning hoia siis Route 24 peale, mis viib Lynchburgi. Holley just helistas. Eben viidi EMOsse. Tal oli hommikul krambihoog ja ta on kontaktivõimetu.“\n„Jumal hoidku! Kas nad teavad juba, mis juhtus?“\n„Nad pole kindlad, kuid see võib olla meningiit.“\nJean keeras õigel hetkel maanteelt maha ning sõitis mööda lainelist kaherealist asfaltteed läbi uduse hommiku Route 24 ja Lynchburgi poole.\nKell kolm selsamal esimesel pärastlõunal helistas Phyllis Delaware’i Ülikooli Eben IV-le. Eben oli parasjagu õues verandal ja tegi koduseid ülesandeid (juba minu isa oli neurokirurg ja ka Eben oli huvitatud karjäärist selles vallas), kui tema telefon helises. Phyllis andis talle asjast kiire ülevaate ning ütles, et ta ei muretseks, sest arstidel on kõik kontrolli all.\n„Kas neil on ideid, mis see võiks olla?“ küsis Eben.\n„Nad mainisid Gram-negatiivseid baktereid ja meningiiti.“\n„Mul on kohe kaks eksamit ees, nii et ma pean õppejõududele kiiresti teada andma,“ ütles Eben.\nEben tunnistas mulle hiljem, et ta ei uskunud alguses, et olukord oli niivõrd tõsine, nagu Phyllis väitis, sest tema ja Holley kippusid alati „asju üle tähtsustama“ ja lisaks sellele polnud ma kunagi haige. Aga kui Michael Sullivan talle tund aega hiljem helistas, mõistis ta, et tal on vaja kohale sõita ja kohe.\nKui Eben Virginia poole sõitis, hakkas jäist paduvihma sadama. Phyllis oli Bostonist kell kuus lahkunud ning samal ajal, kui Eben üle Potomaci jõe viiva I-495 silla sõitis, olid ka tema pea kohale sünged pilved kogunenud. Ta jõudis Richmondi, rentis auto ja sõitis samuti Route 60le.\nKui Eben oli juba kolme kilomeetri kaugusel Lynchburgist, helistas ta Holleyle.\n„Kuidas Bond ennast tunneb?“ küsis ta.\n„Ta magab,“ ütles Holley.\n„Ma lähen siis otse haiglasse,“ lausus Eben.\n„Oled sa kindel, et sa ei tule kõigepealt kodust läbi?“\n„Ei,“ vastas Eben, „ma tahan isa näha.“\nEben jõudis intensiivravi osakonda kell 23.15. Haigla ette jalgtee peale hakkas tekkima jääkirme.... Kui Eben eredalt valgustatud registratuurilaua juurde jõudis, palus ta valveõel ennast minu voodi juurde juhatada.\nSelleks hetkeks olid kõik, kes mind vaatamas olid käinud, lõpuks koju läinud. Ainsad hääled suures hämaralt valgustatud palatis olid vaiksed piiksud ja kahinad, mida tegid masinad, mis mu keha töös hoidsid.\nKui Eben mind nägi, jäi ta ukselävele seisma. Ta polnud oma 20 eluaasta jooksul kordagi näinud mind põdemas ühtegi raskemat haigust kui külmetus. Vaatamata sellele et kõik mind ümbritsevad masinad andsid endast parima, et vastupidist muljet jätta, teadis Eben väga hästi, et tema silme ees seisis põhimõtteliselt laip. Tema ees lebas minu füüsiline keha, kuid isa, keda ta teadis, oli läinud.\nVõi kui täpsem olla – oli kusagil mujal.\nElutark.ee lehel saab lugeda veel nelja katkendit sellest raamatust.\nEben Alexander "Tõendid taeva olemasolu kohta", kirjastus Pilgrim


„Naftat toodetakse nüüd alla 10 miljoni barreli päevas,“ teatas al-Falih täna. „Me ületame endale seatud eesmärki, et julgustada ka teisi naftatootjaid OPECi ühenduses ja väljaspool seda andma turule selget signaali, et ületootmist enam ei toimu.“\nToornafta hind on Saudi energiaministri teate peale jätkanud viimase kuue nädala suurimat tõusu. WTI toornafta kaupleb praegu 52 dollaril, Brenti toornafta 55 dollaril.


Rendi Luksusauto järgmises asukohas: Fontaine, France. Broneerige täna veebilehel Rentalcars.com!\nAutorent Rendi Luksusauto France Fontaine\nLuksusauto rentimine asukohas Fontaine\nOtsige rentimiseks pakutavate Luksusauto auto hindade loendist, et rentida auto asukohas Fontaine\nRentalcars.com on Inglismaal ja Walesis registreeritud piiratud vastutusega ettevõtte TravelJigsaw Limited ärinimi (äriregistri number: 05179829), mille juriidiline aadress on 100 New Bridge Street, London, EC4V 6JA. ID: 7078B