Valitsuse 31.10.2019 istungi kommenteeritud päevakord | Eesti Vabariigi Valitsus\nValitsuse istung algab Stenbocki majas homme kell 10.00. Tegemist on eelinfoga ja istungile võidakse lisada täiendavaid päevakorrapunkte. Kava kohaselt osalevad kell 12 toimuval pressikonverentsil peaministrit asendav siseminister Mart Helme, riigihalduse minister Jaak Aab, sotsiaalminister Tanel Kiik ning välisminister Urmas Reinsalu.\n1. Tarbijakaitseseaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu\nEelnõu peamine eesmärk on tugevdada tarbijate huvide kaitset e-kaubanduses ja parandada asutustevahelist koostööd piiriüleste rikkumiste avastamisel ja lahendamisel.\nEelnõuga tehakse tarbijakaitseseaduses ning teistes seadustes täiendused, mis on vajalikud uue tarbijakaitsealaste õigusaktide täitmise tagamist ja asutuste vahelist koostööd käsitleva EL otsekohalduva määruse (nn CPC määrus) rakendamiseks. Lisaks muudetakse tarbijavaidluste komisjoni menetluskorda paindlikumaks.\nSeadus on kavandatud jõustuma 17.01.2020 ehk samal ajal, mil rakendub uus EL määrus.\n2. Ühelt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Singapuri Vabariigi vahelise investeeringute kaitse lepingu ratifitseerimise seaduse eelnõu\nLepingu eesmärk on parandada investeerimiskliimat EL-i liikmesriikide ja Singapuri vahel.\nLepingust on kasu Eesti investoritele, sest see tagab investeeringute kaitse ja aitab lahendada vaidlusi. Lepinguga luuakse kaheastmeline investeerimiskohtu süsteem, mille eesmärgiks on tagada investoritele parem õiguskaitse ning menetleda nende vaidlusi kiiremini ja läbipaistvalt. Samuti tagab leping ka Singapuri investorite kaitse Eestis.\nLepingu eelnõu kiideti heaks Vabariigi Valitsuse 4. oktoobri 2018 istungil. Eesti kirjutas lepingule alla 15. oktoobril 2018 Luksemburgis. EL ja Singapur kirjutasid lepingule alla 19. oktoobril 2018 Aasia-Euroopa tippkohtumisel Brüsselis.\nLeping jõustub pärast seda, kui kõik riigid on lepingu riigisiseste menetluste kohaselt ratifitseerinud.\n3. Kutselise kalapüügi võimalused ja kalapüügiõiguse tasumäärad 2020. aastaks\nMäärus sätestab iga-aastased kutselise kalapüügi võimalused ja kalapüügiõiguse tasumäärad 2020. aastaks, mis kalapüügiseaduse kohastelt kehtestatakse jooksva aasta 1. novembriks.\nKutselise kalapüügi võimalused käesoleva aastaga võrreldes ei muutu, kuna varude seis on teadlaste hinnangul jäänud üldiselt samaks. Järgmise aasta kalapüügiõiguse tasumäärad on arvutatud keskkonnatasude seadusega kehtestatud piirmäärasid arvestades. Tasumäärad lähtuvad 2018. aasta püügistatistikast ning enamasti ei ületa 3,5 protsenti 2018. aastal keskmiselt püütud kalakoguse harilikust väärtusest püügivahendi kohta.\nErinevate püügivahendite osas on tasude muutused erineva ulatuse ja suunaga. Rannikumere piirkonnas 74st püügivahendist 23 puhul tõuseb püügiõiguse tasu eelmise aastaga võrreldes. Tasude tõus on tingitud suurenenud saakidest eeskätt ahvenapüügil. Näiteks tõuseb järgmisel aastal kastmõrra, 1-3-meetrise ääremõrra ja nakkevõrkude tasumäär Lääne, Hiiu ja Saare maakonnas ning kuni 1-meetriste ääremõrdade tasu Saaremaal ja Hiiumaal, samuti kastmõrra tasu Ida-Virus ja ääremõrra tasu Pärnumaal.\nSiseveekogudel kasutatavate 64st eri püügivahendist tõuseb tasu 2020. aastal 17-l. Ka siin on näha ääre- ja avaveemõrdade, aga ka jõemõrdade saakide tugevat tõusu, seda eeskätt Saaremaal, Tartumaal ja Peipsil. Kõige rohkem tõuseb tasu Peipsil kasutatavatel tindimõrdadel, kuna 2018. aastal oli üle pikkade aastate esimest korda võimalik nende vahenditega korralik tindisaak püüda. Angerjapüügivahendite tasu jääb eelmise aasta tasemele.\nEeldusel, et 2020. aastal kõik püügivõimalused kalapüügilubade alusel Läänemere rannikuvetes ja sisevetes välja ostetakse, laekuks kavandatud püügiõigustasude kehtima hakkamisel rannapüügi püügiõiguse eest kokku üle 166 800 euro (sellest ligi 90 000 eurot Pärnu maakonnas) ja sisevete püügiõiguse eest üle 257 000 euro (sellest ligi 160 000 eurot Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel), mis on ligi 5700 euro võrra suurem 2019. aasta eest kavandatud tasude laekumisest.\nMäärus ei käsitle Läänemeres riikidevaheliselt reguleeritavate kalaliikide (räime, kilu, tursa ja lõhe) püügivõimalusi ning Eesti Vabariigi ja Venemaa Föderatsiooni piiriveekogudel Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel kavandatavaid kalakoguste püügivõimalusi. Euroopa Liit ei ole eelnimetatud kalaliikide kvoote liikmesriikide vahel veel vastava määrusega kinnitanud, piiriveekogude lubatavad püügikogused lepitakse kokku 2019. aasta novembris toimuvatel läbirääkimistel.\n4. Vabariigi Valitsuse 17. märtsi 2017. a korralduse nr 78 „Eesti keelenõukogu koosseisu kinnitamine“ muutmine\nEesti keelenõukogu nõustab valitsust keelepoliitika osas. Haridus- ja teadusministri ettepanekul kinnitatakse nõukogu koosseis viieks aastaks.\nKeelenõukogu koosseisu muudetakse seoses personalimuudatustega ministeeriumis ning arvestades keelenõukogus esindatud asutuste ja organisatsioonide ettepanekuid.\nKeelenõukogu koosseisu nimetatakse senised liikmed Birute Klaas-Lang (TÜ professor), Ilmar Tomusk (Keeleinspektsiooni peadirektor), Tõnu Tender (Eesti Keele Instituudi direktor), Martin Ehala (TÜ ja Helsingi Ülikooli professor), Helle Metslang (Emakeele Seltsi esimees, TÜ professor), Anna Verschik (TLÜ professor), Irene Käosaar (Integratsiooni Sihtasutuse juhataja), Artjom Tepljuk (Kultuuriministeeriumi kultuurilise mitmekesisuse osakonna nõunik).\nUute liikmetena kinnitatakse Toomas Kiho (ajakirja Akadeemia peatoimetaja), Karl Pajusalu (akadeemik, TÜ professor), Mark Fišel (TÜ professor), Kaja Sarapuu (Eesti Emakeeleõpetajate Seltsi juhatuse esimees), Karola Velberg (Eesti Võõrkeeleõpetajate Liidu juhatuse liige) ning Kristi Vinter-Nemvalts ja Indrek Reimand (HTMi asekantslerid).\n5. Vabariigi Valitsuse 20. detsembri 2018. a korralduse nr 323 „2019. aasta riigieelarve täiendav liigendamine” muutmine\nTulenevalt ministeeriumide ettepanekutest kehtestatakse valitsusasutustele ja valitsusasutuste hallatavatele riigiasutustele 2019. aastaks määratud investeeringute ja investeeringutoetuste objektiline liigendus uues sõnastuses.\nÄmari lennuraja püüdursüsteemi renoveerimise vahendid planeeriti 2020. aasta masinate ja seadmete investeeringute eelarvesse, kuid töödega on vaja alustada juba 2019. aastal. Renoveerimistööde ettepoole toomine kaetakse taristu projektide odavnemise tulemusena tekkinud 390 000 eurost.\nLääne-Viru Rakenduskõrgkool ühines Tallinna Tehnikakõrgkooliga alates 1. septembrist 2019. Sellega on seotud kinnisvarainvesteeringud, mis on Tallinna Tehnikakõrgkooli Tallinnas asuva laborimaja 3. korruse rekonstrueerimine ning Mõdrikul asuva hoone auditooriumite ja tööruumide renoveerimine. Renoveerimiseks vajalikud 300 000 eurot saadakse tegevuskulude arvel.\nVäo sõlme ehitustööde lükkumisest 2020. aastasse ning kasutamata jäänud ettenägematute tööde arvelt kaetakse Aaspere-Haljala teelõigu ehituseks 1 260 000 eurot ja maade soetusteks 700 000 eurot seoses töömahu suurenemisega 2019. aastal.\n6. Riigihangete valdkonna 2018. aasta ülevaade\nVastavalt riigihangete seadusele esitab riigihalduse minister riigihangete valdkonna ülevaate 2018. aasta kohta. Ülevaade kajastab infot rahandusministeeriumi tegevuste kohta õigusloomes, järelevalves, nõustamistegevuses ning riigihangete registri arendamisel 2018. aastal. Kokkuvõtte sisaldab ka riigihangete statistilist ülevaadet koos prioriteetsete valdkondade analüüsiga.\n7. Välismaalaste seaduse alusel sisserände piirarvu alla arvatavate välismaalaste 2020. aasta sisserände piirarvu kehtestamine\nKorralduse eelnõu on välja töötatud välismaalaste seaduse alusel, mille kohaselt kehtestab Vabariigi Valitsus aastase sisserände piirarvu.\nSisserände piirarv ei tohi ületada aastas 0,1% Eesti alalisest elanikkonnast. Kuna tähtajaliste elamislubade taotluste ja lubade andmise otsuste arv on alates 2014. aastast tõusnud, on põhjendatud kehtestada sisserände piirarv lubatud maksimummääras ka 2020. aastaks. Sisserände piirarvuks on lubatud maksimummäär nagu ka 2019. aastal. Siseministeerium teeb ettepaneku kehtestada 2020. aasta sisserände piirarvuks 1314 inimest.\nSisserände piirarv reguleerib peamiselt töö- ja ettevõtlusrännet kolmandatest riikidest. Sisserände piirarvu arvestusse kuuluvad töötamiseks, ettevõtluseks ning välislepingu alusel antavad tähtajalised elamisload.\nPiirarvu alla ei kuulu Euroopa Liidu või Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi, Šveitsi, Ameerika Ühendriikide ja Jaapani kodanikud. Samuti ei hõlma piirarv neid välismaalasi, kes kolivad abikaasa ja lähedase sugulase juurde, tulevad siia õppima, õppejõuna või teadustööd tegema. Ka ei kuulu piirarvu alla inimesed, kellele antakse elamisluba püsivalt Eestisse elama asumiseks, suurinvestorid, iduettevõtjad ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonna töötajad ning tippspetsialistid.\n8. Eesti kodakondsuse andmine (10 isikut)\nEesti kodakondsuse alaealisena kaotanud isikule taastatakse kodakondsus tingimusel, et ta vabastatakse senisest kodakondsusest. Isiku avaldus Venemaa Föderatsiooni kodakondsusest vabastamiseks on menetlusse võetud.\n10. Eesti Vabariigi valitsuse ja Suriname Vabariigi valitsuse vahelise diplomaatilise passi kasutajate suhtes viisanõudest loobumise kokkulepe eelnõu\nRiikidevaheliste suhete soodustamiseks soovib Välisministeerium sõlmida Eesti Vabariigi valitsuse ja Suriname Vabariigi valitsuse vahelise diplomaatilise passi kasutajate suhtes viisanõudest loobumise kokkuleppe.\nKokkuleppega lubatakse diplomaatilise passi kasutajatel viibida riigis ilma viisata kuni 90 päeva 180 päeva jooksul. Samuti vabastatakse viisanõudest diplomaatilise passi kasutajad ja nende perekonnaliikmed, kui tegemist on diplomaatilise esinduse või konsulaarasutuse töötajatega või esindajatega riigis asuva rahvusvahelise organisatsiooni juures.\nKokkuleppele soovitakse alla kirjutada esimesel võimalusel.\n11. Eesti seisukohad eurorühma 7. novembri 2019. a kohtumisel ning Euroopa Liidu majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu (ECOFIN) 8. novembri 2019. a istungil\nEuroala rahandusministrite ehk eurorühma ja ELi rahandusministrite kohtumised toimuvad Brüsselis 7.–8. novembril 2019.\nEurorühma laiendatud kohtumisel soovitakse saavutada poliitiline kokkulepe Euroopa stabiilsusmehhanismi (ESM) reformi õiguspaketi kohta vastavalt ülemkogu juhistele mullu juunist. Novembris oodatakse rahandusministritelt poliitilist kinnitust, et õiguspaketiga võib edeneda järgmistesse etappidesse ehk ESMi lepingu muudatuste allkirjastamise ja ratifitseerimiseni euroala liikmesriikides ning seejärel paketi teiste osade kinnitamise ja vastuvõtmiseni. Eestile olulised küsimused, nagu ESMi laenuandmise otsustusprotsess, kooskõla põhiseadusega ja riikide kontrollmehhanismid nende kohustusi mõjutavate otsuste üle on säilinud. Reeglina on ESMi otsused alati ühehäälsed.\nESMi reformiga on kavas luua pangandusliidu kriisilahendusfondile kaitsemeede, ajakohastada kriisi ennetavaid instrumente, edendada ESMist laenu saavate riikide võla teenindamise võimekuse hindamist ning arendada ESMi ja Euroopa Komisjoni koostööd toetusprogrammide ettevalmistamisel, elluviimisel ja seirel.\nEuroala rahandusministrite kohtumise päevakorras on Euroopa Keskpanga juhatuse liikme kandidaadile heakskiidu andmine, mis tuleb kinnitada majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu istungil. Eriteemana käsitletakse euroala investeeringuid innovatsiooni.\nELi rahandusministrite kohtumisel arutatakse võimalikku kokkulepet alkoholiaktsiisi direktiivide muudatustes. Eesti tegi läbirääkimistel ettepaneku, et loodaks võimalus maksustada veini, kääritatud jooke ja vahetoodet lisaks toote kogusele ka etanooli sisalduse alusel (nagu kehtib õlle ja kange alkoholi puhul). Euroopa Komisjon esitab avalduse, milles lubab küsimust analüüsida ja selle kohta ettepaneku teha.\nLisaks on arutatakse käibemaksusüsteemi direktiivi muudatusi, mis vähendaks väike- ja keskmiste ettevõtete käibemaksunõuete täitmise kulusid ja kehtestaks makseteenuste pakkujatele uued nõuded. Makseteenuste pakkujad peaksid säilitama piiriülestes tehingutes makse saajate andmed ja edastama vastava riigi maksuhaldurile, kes edastaksid need ELi makseteabe süsteemi. See võimaldaks avastada või uurida piiriüleste käibemaksupettuste kahtlust.


Ilusat nädalavahetust kõigile! Kiiruga on kätte jõudnud 30. aprill ehk kohe, kohe on algamas maikuu ning seoses sellega peaks paljudel olema homme vaba päev aga minul seda pole sest lõpuks ometi on minust saanud tööinimene.\nAprillikuu viimane nädalavahetus algas minul Haapsalu Maratoniga. Võtsin ette 10km distantsi kuna maratoniks ma veel valmis pole. Eesmärgiks panin endale tund aega, ilma tõttu võibolla natuke pealegi. Jooks oli väga raske- valus lörts näkku, tuul mere ääres, pori- ja vihmalombid. Kokkuvõttes läks jooks imehästi, minu tulemuseks sai täpselt 55 minutit, mis on täielik eneseületus.\nMaikuu pärast olen ma väga elevil sest juba nädala alguses lähen ma Tallinnasse koolitusele. Edasi on pidevalt töö, töö, töö ja ühtegi nädalavahetust mul vabad ei ole. Kuu lõpus lähen esimest korda pulma, mida ma ootan ka ausalt öeldes väga. Loodan, et selleks ajaks on ilmad korras- palun taevaisa?\nMärkasin ka et homme hakkab pihta EBA2017 hääletus. Ma ei tea aga ma olen kuidagi niii põnevil sest olen aastaga palju edasi liikunud ning ka lugejaskonda suurendanud. Uurin ka veidike, et kas keegi minu blogi lugejatest EBA'le läheb? Tore oleks teiega kohtuda ning natukene vestelda. :)\nTags: april, aprill, chat, chit, EBA 2017, elustiil, haapsalu, jooks võistlus, jooksu jutud, jutt, page treening, talk, voting


Armastus ja ahnus Laoses - Tänane leht\nEesti-Laose-Prantsuse koostöös valminud auhinnatud põnevusdraama «Kallis õeke». FOTO: Kaader filmist\nKaasaegne Laos. Nok (Amphaiphun Phommapunya) on lihtne maatüdruk, kes saadetakse linna raha teenima. Tema ülesane on abistada lähisugulast Anat (Vilouna Phetmany), sest too hakkab tasahilju pimedaks jääma. Mõnevõrra aitab Ana olukorda leevendada fakt, et ta on teinud hea partii: tema kaasa Jakob (Tambet Tuisk) on valge mees, kes tegeleb äriga. Seega on Ana elu vähemalt argimuredest prii, teisalt hakkab Ana vaimne maailm tasahilju muutuma vaimude maailmaks. Süütu olemise ja lahke silmavaatega Nok, kes peaks Anat justkui aitama, hakkab aga omakorda Ana abitut olukorda ära kasutama.\n«Kallis õeke» on märkimist väärt film päris mitmel põhjusel. Kes vähegi on konkreetse linateose vastu huvi tundnud, teab juba, et tegemist on Laose kolmeteistkümnenda mängufilmi ja esimese õudusfilmiga üldse. Ka sellest on kirjutatud, et filmi lavastaja Mattie Do on Laose esimene naisrežissöör.\nSee kõik loob filmile veidike justkui kurioosse tausta, indikeerides, et tegu on kauge kandi kinofriikluse produktiga. Olles filmi ära vaadanud, tuleb nentida, et sellel, kas film tehti põlve otsas asjaarmastajatega või mitte, ei ole praegu mingit tähendust, sest kuigi mõni kärsitum kinokülastaja võib ehk soovida natukene tempot lisada, on tegu üsna kommunikatiivse looga, kus nii mõnigi süžeeliin võiks tulla tuttav ette ka kodumaisele vaatajale.\nMattie Do jutustatud «Kallis õekeses» põimuvad ilmalikud ahvatlused ja teispoolsusest tulevad sõnumid. Tunded ja unistused, mida kogevad Nok ja Ana, ei tohiks olla vajunud unustuse hõlma ka paljudel kodumaistel vaatajatel.\nNok ja Ana on vaesed sotsialistliku riigi tüdrukud ja just asjad on need, mis on neid virvatulukestena horisondil ahvatlenud. Ana on oma õnne kätte saanud: ta napsas endale kaaslaseks eurooplase, ärimehe.\nAna eluolu näib olevat kindlustatud ja kõigele lisaks tundub Jakob oma naist ka siiralt armastavat. Paraku pole Anal eriti võimalik seda õnne nautida, sest salapärane haigus röövib tema nägemisvõimet ja elujõudu ning teispoolsuse olendid käivad tal kogu aeg külas ega anna kuidagi rahu.\nNok, kes on osaliselt justkui sugulane ja teiselt poolt nagu teenija, tahab ka seda, mis on teistel. Lisaks ootavad Nokilt materiaalset abi kodused, sest mis ta siis muidu linna rasket raha teenima läks. Ana mees Jakob, keda kehastab meie oma Tambet Tuisk, tegeleb aga rahvusvaheliste projektidega ning kardab auditit...\n«Kallis õeke» ei suuda ilmselgelt võistelda USA horror-filmidega, ei teostuselt ega promotsiooni mõttes, ja omaette küsimus on seegi, kui väga on üldse tegu õudusfilmiga. Siin on ebamugavaid hetki ja momente, mil vaataja juurdleb, mis küll edasi saab, aga suures plaanis on tegu pigem psühholoogilise draamaga, kus põrkuvad igiinimlikud tunded, ootused ja lootused.\nArmastusest tehakse palju filme, kuid see pole ainus tunne, mis viib inimest edasi. On olemas veel ahnus, kadedus, hirm ja mis kõik veel. Säärane lai tunnetespekter helkleb vaatajale vastu ka «Kalli õekese» peategelase tegemistes ja kuigi nad tegutsevad kusagil kaugel Laose pealinnas Vientiane’is, siis jättes kõrvale kogu Kagu-Aasia eksootika, on nende tunded ja tegutsemismotiivid lähedased ka siin kandis tegutsevatele tegelastele, nii elus kui ka filmis.\nRežissöör Mattie Do\nOsades Tambet Tuisk, Amphaiphun Phommapunya, Vilouna Phetmany, Manivanh Boulom\nKinodes alates 21. aprillist


Kas facebook on nagu kokaiin, kanep või alkohol? - ALKEEMIA\n15.november 2014 20:08\nUuringud näitavad, et erinevatest meelemürkide sõltuvustest vabanemiseks kulub umbes 4-15 aastat: näiteks kokaiini- ja marihuaanasõltuvus taanduvad kergemalt kui alkoholisõltuvus. Kuidas on aga lood moodsa kübersõltuvusega, facebooki-fännid?\nKeskmine kokaiinisõltuvus kestab umbes neli aastat. Marihuaanasõltuvus läheb üle umbes kuue aastaga. Alkoholiga sõltuvusele kulub kauem, hakkama peaks saama umbes 15 aastaga (vaata vastavasisulist pdf-i). Sama palju kulub heroiinist sõltuval indiviidil probleemi hülgamisele. Väited toetuvad 42 000 ameeriklasest sõltuvusjuhtumi ning üldise populatsiooni epidemioloogiliste uuringute andmetele. Seejuures on oluline teada, et vaid neljandik kirjeldatud probleemide omanikest pöördusid abi saamiseks kolmanda osapoole poole. Enamusel inimestest läheb sõltuvus üle ja nad kasvavad sellest välja. Üleüldse paistab sõltuvus olevat kõige suurema paranemistõenäosusega psüühiline häire.\nVanuse põhjal hakkavad sõltuvusnähud lõppema kahekümnendate esimesel poolel. Tõenäoliselt on siin osaliselt põhjuseks aju talitlusliku küpsemise lõpp ning otsustusprotsessides vajalike ennast piiravate ning oma rolli ja tegevust mõtestavate ajuosade lõplik väljaarenemine. Aju küpsemise rollile viitab seegi, et kui näiteks enne 18. eluaastat alkoholi tarbida, on umbes 25% risk muutuda alkoholi sõltlaseks. Tehes seda hiljem, langeb risk kiiresti 4% juurde.\nPikema mõjuga sõltuvuste nagu alkoholismi puhul võib kahekümnendatel paista olukord lootusetu, aga 35-selt läheb seegi valu enamuse puhul üle. Individuaalsed juhtumid võivad jätta maailmast teistsuguse mulje, sest sellega kokku puutujatel puudub võimalus võrdlusteks. Samuti võivad mõned sõltuvused jääda kroonilisteks ning lõppeda traagiliselt.\nKirjeldatud probleemistikule pööras tähelepanu ise 23. eluaastani regulaarselt kokaiini ja heroiini tarbinud Maia Szalavitz sõltuvusteemalises portaalis. Maia tunnistab, et talle endalegi üllatavalt õnnestus kurnav sõltuvus ilma välise abita 23-selt maha jätta. Teda hakkas nähtus huvitama. Sellest sündiski põhjalik ajakirjanduslik teemakäsitlus.\nPakun siiski välja, et võiksime arutleda muul teemal. Umbes aasta tagasi oli siin jutuks tähelepanek, et facebooki lembus reedab inimeses peituvat ängistust ning alkoholi ja marihuaana tarbimist. Toonase väite taga oli teadusajakirjas "Arvutid ja Inimkäitumine" eelmise aasta mai numbris avaldatud ameerika üliõpilastega läbiviidud uurimus. Lisaks seostasid teadlased indiviidi üksildust ja ängi tehnilises võrgus seotud kontaktide hulgaga. Nad tõdesid, et on uuringu abil lisanud uut infot teadusliku otsingu mõttes viljakasse ja jõudsalt kasvavasse teadmuskogumisse küsimuses miks põhjustavad sotsiaalvõrgustikud ning sellest leitavad kontaktid inimestes tugevaid emotsionaalseid sidemeid?\nEnne kui õige küsimuse püstituse juurde jõuame, tasub lugeda artiklit ajakirjas The Atlantic, kus kirjeldatakse numbrite maagiat inimeste käitumisele. Täpsemalt on artiklis juttu facebooki kasutajatele tuttavatest numbritest millega antakse teada kui palju sul või kellelgi teisel on laikijaid, kui palju midagi jagatakse jne. "Like" ("meeldib" eesti k - toim.) on nagu magus komm, mida hinge keel tükk aega lutsutab ja ootab lisa. Mõnede inimeste puhul pole ükski muu tegur, isegi mitte sõnumite sisu nii oluline kui need sotsiaalvõrgus töötavate vaimuvõlurite poolt välja kujundatud meelehea arvulised kübemed.\nBen Grosser tabas ühel päeval, et temagi jälgib aina rohkem neid maagilisi numbreid ning ta tegi programmi, mille abil õnnestub kõik arvud välja filtreerida ning asendada näiteks fraasiga, et inimestele see pilt meeldib. Ben tabas, et tal ja tõenäoliselt paljudel teistel oli süvenenud facebooki sõltuvus just tänu nendele arvulistele eneserõõmu doosidele. Niipea kui arvnäitajad ära kadusid, muutus facebook oluliselt vähem atraktiivseks. Ta riputas programmi The Facebook Demetricator'i välja kõigile soovijatele kasutamiseks ning hakkas saama kahesuguseid tagasisidesõnumeid: ühed tänasid ning tõdesid, et uus vaade muutis nende käitumist; teised seevastu olid pahased ja pettunud ning kinnitasid, et just need numbrid teevadki selle keskkonna neile oluliseks. Sisuliselt oli seegi kinnituseks mida need arvnäitajad inimestega teevad. Ben Grosser otsustas kogemuse süstematiseerida ning kirjutas artikli teadusajakirja Computational Culture.\nNüüd siis küsimus - kas facebook on pigem nagu kokaiin, kanep või alkohol? Ehk kui kaua kulub aega facebookisõltuvusest oma jõududega ülesaamisele?\nMÄRKSÕNAD alkohol Facebook heroiin Kokaiin Kristjan Port Marihuaana sõltuvus Teadus\nKas sina oled andmeseksuaal? 27.09.2013\nKristjan Port: Mida näitavad sinu valikud internetis? 17.04.2013


Ukraina idaosas hukkus ööpäevaga neli sõdurit - Uudised - Maailm - Postimees.ee\nUkraina idaosas hukkus ööpäevaga neli sõdurit\n11. oktoober 2018, 15:23\nMoskva toel võitlevate separatistide sõjaväeõppus septembri lõpus.\nUkraina idaosas sai hoogustunud vaenutegevuses ööpäevaga surma neli ja haavata kolm Ukraina sõdurit, teatas kaitseministeerium.\nViimase ööpäeva jooksul sai mürsurünnakutes surma kaks sõdurit ning veel kaks sai miiniplahvatuses surmavalt haavata, ütles ministeerium avalduses.\nUkraina süüdistab Moskva toel võitlevaid separatiste rahulepetega keelatud relvade kasutamises ja väidavad, et nende positsioone tulistati ligi 30 korda.\nSeparatistid süüdistasid Ukraina armeed ööpäeva vältel 22 relvarahurikkumises. Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) erivaatlusmissiooni sõnul on relvarahurikkumised Donetski piirkonnas järsult sagenenud.\nOSCE teatas, selle vaatlejad sattusid eile Donbassis Kiievi kontrolli alla kuuluvas Kamenkas tule alla.\n«10. oktoobril kell 8.59 viibis viieliikmeline patrull kahes soomusmasinas autoteel N20 umbes pooleteise kilomeetri kaugusel Kamenkast (valitsusväe kontrolli all, 20 km Donetskist) ja kolme kilomeetri kaugusel Donetski filtrijaamast,» seisis teates.\n«Missiooni vaatlusmeeskond seiras julgeolekuolukorda filtrijaama kandis, et aidata kaasa selle remondile ja töötajate vahetusele. Kolm patrulli liiget seisis auto kõrval, ülejäänud olid sõidukis, kui kuulsid vaatamata julgeolekutagatistele kahe kuuli vilinat, mis lendasid 10-50 m kõrguselt üle nende pea,» lisas missioon.\nTeates märgiti, et tule suunda ei suudetud tuvastada.\n«9.03 lahkus patrull õnnelikult piirkonnast. Vahejuhtumist teavitati Ukraina rühma ühises kontrolli ja koordineerimisrühmas ning relvaüksusi, samuti paluti vahejuhtumit uurida,» rõhutas OSCE missiooni pressiteenistus.\nUkraina konflikt on alates 2014. aastast nõudnud üle 10 000 elu.


BIKIINIFITNESSIST AMANI KIIVIKASE 5 nippi, kuidas tervislikumalt süüa | Buduaar\n23:05 Та ещё парочка\nBIKIINIFITNESSIST AMANI KIIVIKASE 5 nippi, kuidas tervislikumalt süüa\n2020. aasta 22. november 17:14\nKulturist Ott Kiivikase tütar Amani Kiivikas, kes lisaks bikiinifitnessiga tegelemisele õpib ka eratreeneriks, jagab nippe, kuidas senisest tervislikumalt toituda.\nAmani tõdeb, et mitte kunagi varem pole inimesed saanud elada sellises külluses nagu praegu – toitu on rohkem kui eales varem ja elu on tehtud äärmiselt mugavaks.\nNeed viis soovitust aitavad sul end tervislikul rajal hoida:\n1. Pool toidust olgu süsivesikud.\nSüsivesikud on määratud meie kütuseks. Energiat saame ka valkudest ja rasvadest, kuid kõige tähtsamaks energiaallikaks on siiski süsivesikud – need peaksid andma umbes poole meile vajalikest kaloritest. Seega, eriti halb mõte on minna süsivesikutevaesele dieedile. See vaid süvendab väsimustunnet ning nõrkust ja paneb meid rämpstoitu veelgi rohkem tahtma.\n2. Hoia veresuhkrutase stabiilsena.\nMis juhtub siis, kui oled maiustanud? Veresuhkur tõuseb väga kiiresti väga kõrgele, kuid langeb siis samasuguse kiirusega väga madalale. Selline veresuhkru kõikumine kajastub ka sinu energiatasemes. Veresuhkru langedes tunned ennast jõuetuna, lisaks nõuab organism siis juba uut magusat ampsu. Kiired süsivesikud annavad äkilise energiapuhangu, millele järgneb järsk energialangus, aeglased aga tagavad stabiilsema ja püsivama energiavoo. Seega, peaksime oma menüüs hoidma igapäevaselt just aeglaseid süsivesikuid.\n3. Liikumine ja trenn kui õnneallikad.\nLiikumine ja trennis käimine võiksid olla hea harjumus, aga mitte ebameeldiv kohustus. Seega, alati mõtle, kas see mida sa teed, teeb sind õnnelikuks? Võibolla sa teed vale trenni ja midagi muud sobiks sulle hoopis paremini. Minul on alati nii, et kui teen korralikult trenni ja liigun palju, siis mind isegi ei isuta väga rämpstoit, sest mul on hea olla! Kui sa pole varem trenni teinud, siis alusta liikumisest- käi jalutamas ja proovi ka päeva jooksul olla aktiivsem.\n4. Iga päev ei ole sünnipäev.\nMuidugi on tore vahetevahel endale head ja paremat lubada, aga mina lähtun tavaliselt sellest, et iga päev ei saa ka sünnipäev olla ja selleks on mul nädala sees kindlad toidukorrad ja söögid, mida söön ja siis 1x nädalas luban endale seda, mida hing soovib, aga ka mitte hommikust õhtuni vaid 1-2 toidukorda. See lihtne reegel aitab rajal püsida.\n5. Taju vastutust.\nMõnikord kipume unustama, et oma tervise ja heaolu eest vastutame me ise. Ükskõik, kas oleme veel alaealised või juba täiskasvanud. Kui ma tunnen ennast halvasti, siis on minu kohus mitte lasta sellel tundel olla, vaid ma pean sellega tegelema. Peangi siis mõtlema, kas ma äkki olen teinud halbu toiduvalikuid või olnud liialt passiivne. Vastutustunde igapäevane tajumine, aitab mind tihti nii trenni tehes kui ka toiduvalikuid tehes.\nLoe ka Amani blogist siin.\nKUUM FOTO: BEEBIOOTEL AMANI KIIVIKAS puudust tundma küll ei pea


Scandagra otsib oma meeskonda kogenud MÜÜGIJUHTI.\nMüügijuht seisab hea üldise eduka müügistrateegia rakendamise eest ning on võtmeisik tugevate ja pikaajaliste kliendisuhete loomisel ja hoidmisel. Müügijuhi põhiülesanne on juhtida, toetada ja arendada müügimeeskonda. Müügijuhil peaks olema hea silm arvude suhtes, juhtimis- ja läbirääkimisoskused.\nSul on varasem edukas B2B müügijuhtimise kogemus,\nSa oled hea suhtleja ja oled juhtinud oma meeskonda,\nSul on head analüüsioskused,\nSa valdad vabalt eesti ja inglise keelt,\nkasuks tuleb eelnev kogemus põllumajandussektorist.\nLisaks toetavale ja professionaalsele meeskonnale pakume rahvusvahelises organisatsioonis töötamise kogemust, moodsaid töötingimusi ning motiveerivat põhipalka koos tulemustasuga vastavalt müügitulemustele, ametiautot, mobiiltelefoni ning sülearvutit.\nKandideerimiseks saada oma CV märksõnaga „müügijuht” aadressile


Põrandad või põrandad - Vaibad 2021\nVeebisaidi mobiiliversioon pakub võimalust otsida vene keele grammatikat, morfemat ja selgitavat sõnastikku.\nMorfeemi sõnastik lisaks sõnade esialgsetele vormidele sisaldab lisaks sõna-vorme, mille analüüs kõige sagedamini teeb vigu, nimelt: verbide isiklikud vormid, aegamööda ja imperatiivsed vormid, samuti verbaalsed keepsõnad ja nende omaduste võrdlev määr.\nAlates 05.05.2018.a sisaldab saidi morfem sõnastik 536420 sõna, mis on lahti võetud.\nAinus erinevus on pesemisruumide arv. Kui pese põrand ühes toas, puhastage põrand. Kui olete pöördunud kogu maja üldise puhastamiseni, peate puhastama põrandad.\nPaul on ainus number\nÜhes toas (tuba, klassiruum, büroo) võib olla ainult üks korrus.\nSeega, kui põrandat tuleb pesta ainult ühes toas (klassiruum, õppetund, fuajees jne), siis peaks põrandat pesta.\nJa kui põrandad tuleb mitu korda pesta, siis tuleb põrand puhastada.\nÜldiselt on mõlemad valikud õiged. Erinevus on ainult tubade arvus.\nPuitpõrand | Värvitud põrand. | Pühkige põrandat. | Seal oli mitu inimest, kes asusid otse toas põrandal. | Koridoris põrand on määrdunud - on selge, et seda pole pika aja jooksul pestud.\nÕmble kleit põrandale. | Karvake põrandale. | Ta kandis põrandale musta seelikut, mida ta väga kõndis.\nSugudevaheline suhe. | Keha isase või emase sugu määratakse geneetiliselt - eriliste sugukromosoomidega.\nKüsimustikus näidatakse sugu ja vanus. | Mõlema soo isikud | Ruum on maganud üle kümne inimese mõlemast soost.\nNaise sugu | Meeste sugu. | Uks avanes laiemalt ja teine meessoost isiksus sattus rüüst.\nVaadake, mis seks on teistes sõnastikes:\nlend - lend ja... vene sõnastik sõnastik\nPolіta - Іpolіt... Sõnavara lemkivsko govіr\nlend - n., m., upotr. võrrelda sageli morfoloogia: (no) mida? lend, mis? lend, (vaata) mida? lend, mis? lend, mis? lendu kohta; mn mis lennud (ei) mida? lende, mis? lendab, (vaata) mis? lennud kui? mida mida? umbes sõidavad 1. Lendavad...... Dmitrijee sõnastik selgitamiseks\nSugu - sugu on mitmetahuline mõiste: esineb artikli "põrand". Sugu (põrandakate) on põhja katmine, maja põrand, ruum. Paul... Wikipedia\nKINNAS - 1. FLOOR1, sugu, põrand, põllul, põrandal ja põrandal, pl. põrandad, abikaasa Madalam põrandakate siseruumides, millele mööbel kõndis ja pannakse, erinevalt seintest ja lagedest. Puit, kivi, asfaltkate. Raamat langes põrandale. Koer valetab...... Ushakovi selgitavat sõnastikku\npõrand - 1. PÕRAND, põrand, põrand, põllul, põrandal ja põrandal, pl. põrandad, abikaasa Madalam põrandakate siseruumides, millele mööbel kõndis ja pannakse, erinevalt seintest ja lagedest. Puit, kivi, asfaltkate. Raamat langes põrandale. Koer valetab...... Ushakovi selgitavat sõnastikku\nOn olemas mõlemad kirjutamisvormid, nagu peske põrand ja puhastage põrandad. Kuid tuleb meeles pidada, et kui te räägite põrandast ühes toas, siis on õige rääkida põranda puhastamiseks. Ja kui teil on palju tube, siis on õige rääkida põrandate puhastamiseks.\nSugu on mehekasõna, mis seisab ainsuses. Nimisõna sugu on mitmus. Seetõttu on kõik lihtsad: võite kasutada nii põrandat kui ka põrandat, kuna kõik sõltub pumbatud põrandate arvust. Kui ühes toas, siis põrand. Näiteks: ema pesistas põrandat vannituppa.\nKui kogu korteris, siis kasutame mitmust. Näiteks: Ta puhastas täna korterit.\nMõlemad võimalused on õiged. Millist kasutamist oleneb sellest, kas olete pesnud ühte või mitut põrandat. Järgnevates näidetes selgub, millised võimalused ja millal seda kasutada.\nPesin põrandat toas.\nTa pese põrandad korteris.\nMõlemad võimalused on täiesti õiged.\nTõenäoliselt on hääldus erinev:\nKui puhastate põrandat - see on ainult ühes toas - näiteks saalis\nKui puhastad põrandad - mitmes ruumis - saalis, lasteaedis ja köögis\nErinevus räägib sugude arvust\nPS: põrand on ainus number (üks tuba) ja põrand on mitmuses (kogu korteris)\nMõlemad ülaltoodud võimalused on õiged, pesta põrand magamistoas (toas, kontoris jne) ja puhastage põrandad kõikides tubades (majas, korteris, klassiruumides jne)\nSamuti on vdr-i saamiseks niisugune - filiaali lõikamine - harude lõikamiseks või ämbri toomiseks.\nSelle lause korralik kõnelemine ja kirjutamine võib olla mõlemad. Ainus erinevus on see, et esimene võimalus on ainsuses ja teine on mitmuses. Näiteks: Täna peate põrandat puhastama. Jääb ainult põrandate pesemine. Ma ei arva, et nende kahe sõna kirjutamisel oleks raskusi.\nTõenäoliselt sõltub selle fraasi õigsuse õigsus korteri või maja ruumide arvust. Näiteks kui teil on üks ruum, siis on õige põrandama põrandat, ja kui peate ka pesema seda ka köögis ja koridoris, siis on õige rääkida, et põrandat pesta (või pesta põrandaid).\nMõlemad õigekirja variatsioonid, mida te soovitate, on õiged. Päike sõltub sellest, kui palju ruume põrandate puhastamiseks vaja on, kui me räägime samas ruumist, siis pese põrand, ja kui pisut, siis pese põrandad ".\nMinu arvates on vastus sellele küsimusele täiesti ilmne. Kui sõna "polki" kasutatakse ainsuses, siis on õige öelda - põranda puhastamiseks ja kui see on mitmuses, siis on see põrand.\nNäited - Annie ise puhastas oma toas ruumi.\nArtm keeldus põrandadest põrandalt kõigis tubades pesta.\nPaul palkide või tasanduskihiga - mõistame, mis on parim\nRemonditööd planeerides otsustavad kinnisvaraomanikud tihtipeale vana põrandakatte muutmist uueks, siis mõtlevad nad sellest, millised kokkulepitud võimalused jäävad. Probleemide finantskülg ja paigaldamise tehnoloogia mõjutab palkide parima tasanduskihi või põranda valimist.\nPõrandakatete paigutamise võimalused\nPraeguseks on põrandate paigaldamisel kolm moodust:\ndisain puidust palgid.\nNeed tehnoloogiad on põrandakatete parandamise ja paigaldamise ajal aktiivselt kasutusel ja neil on mitmeid erinevusi, mis on seotud paigaldamismeetoditega ja kasutatavate ehitusmaterjalide omadustega. Ekspertide sõnul on vastus küsimusele: tasanduskiht või lagunemine, mis on parem ühemõtteline:\nPalkide põranda paigutamine on kahe eelnimetatud võimalusega võrreldes vaieldamatud eelised.\nTsemendiga plaadid on juba pikka aega kasutatud remonditöödel, et tasandada põranda aluspinda.\nSee täidab muid funktsioone:\nsoodustab soojusisolatsiooni koormuste ühtlast jaotumist;\nosaleb kallutatuse seadmes;\nmuudab baasi puhas, praktiline ja sile, annab selle tugevuse\nTeisest küljest on see põrandakatte paigaldamise võimalus tõsiselt halvem:\nTsemendikihtide aluseks on niiske protsess, kuna naabrite lähedusse jäävad seinad, laed ja pinnad märjad.\nÜleujutatud lahendus kuivab pikka aega - kokkupuuteaeg on umbes kuu.\nSelles korras, kus seda tehnoloogiat tehakse, on elamine korter, kus seda tööd tehakse, on üsna keeruline, kuna nendega kaasneb suure hulga mustuse ja tolmu tekkimine, kuid püsivast saastumisest vabanemine pole lihtne.\nKuivatusalus ei võimalda pikka aega põranda katmist lõpetada.\nIsegi töö kõrge kvaliteedi juures ei anna tsemendiklaas ideaalse tulemuse, seetõttu on vaja kasutada spetsiaalseid isetasanduvaid segusid, mille eesmärk on luua alus, mille maksumus on kõrge.\nTehnoloogilisest seisukohast on tasanduskiht keeruline paigaldamisprotsess, kuna alust tuleb kõigepealt ette valmistada, teha selle praimer, seada majakad, lahus sõtkuda, oodata, et segu kõveneb korralikult.\nVajalikku materjali koguse täpseks arvutamiseks on üsna raske.\nKui põrandakatete paigaldamise meetodina valitakse märja tasanduskihiga paigaldamine, tuleb kontrollida, kui hästi see töö on tehtud. Vastasel korral ei muutu baasi, seda tuleb lammutada, mis maksab kinnisvaraomanikul märkimisväärse summa.\nKuivkõrguse paigutuse tunnusjooned\nPõranda parandamise tehnoloogia, mis hõlmab kuiva tasanduskihiga paigaldamist, on hiljuti ilmunud.\nKui võrrelda seda pika kasutusega tsemendimetsa kattega, tuleb märkida, et sellel on mitmeid eeliseid. Kuivale tasanduskihile paigaldamine on puhas, kuna pole tolmu, prahti ja vett. Nad koguvad põrandat, kasutades seda tehnoloogiat võimalikult lühikese ajaga, ja tehtud vundamendi võib töötada kohe pärast töö lõpetamist.\nPuuduvad ka positiivsete omadustega kuivpuhastused. Need on seotud peamiselt lahtiste komponentide kasutamisega. Fakt on see, et pinnakatte ühtlast külge tagab trahvi savist. Kuid selline pakkematerjal mõnel juhul annab ebaühtlase kokkutõmbumise: sõitjate intensiivse liikumise piirkonnas muutub põrand deformeeruks ja katte kvaliteet muutub hullemaks. Samal ajal ilmneb hallituse tingitud asjaolust, et GVL-i asetatud paber muutub seenekasvatuseks. Vaata ka: "Kuidas teha tasandusprussid põrandal puidust laguneda."\nLõppjäreldus seoses lipsu tüübi valikuga on palju lihtsam, kui teate märja ja kuiva versiooni funktsioone.\nPõhipunkte tuleb põhjalikult ja aeglaselt uurida:\nKui valitud on niiske tasanduskiht, vajab paigaldamine spetsialistide abi, kuigi kuiv tehnoloogial põhinevat vundamenti saab teha igaüks.\nNiiske kattekiht lahustub kiiresti ja kasutamata segu ei saa enam kasutada. Kuiv tera peal asetatakse järk-järgult mitmele etapile.\nTsemendibaasi baasil varustatud põrand on soojuse ja heliisolatsiooni säilimisega võrreldes nõrk. Kuivpinna loomiseks kasutatav laiendatud savi imendab heli ja hoiab ära kuumakahjustuse.\nMärg baas ei võimalda sellele paigaldada muid katteid kui põrand. Kuna savipliit kuulub lahtisele materjalile, võib kuiva alusena asetada sooja põranda, palju sidemeid, elektrijuhtmeid.\nPuidust põrandakate palkide jaoks\nVastus küsimusele: "Põrand lagunenud või tasanduskihiga - mida eelistada?" Võib leida, kui vaatate iga variandi disainilahendusi, nende eeliseid ja puudusi. Koduomanikele on populaarne ka puitpõrandate ja põrandakate koos tsemendiklaasiga.\nPalkide konstruktsiooni peamised positiivsed aspektid on järgmised:\nvõime valmistada täiesti sile pind;\nsäästvate materjalide ja seega ka sularahamaksete vähendamine;\nalamvaldkonnas elektrijuhtmete paigaldamise tingimuste loomine;\nkasutuses olevate elamute kattuvuse koormuse vähendamine;\nmitmetasandiliste lagede ehitamise võime tekkimine.\nPalkide lae ehitamist lubatakse paigaldada mitmesugustele alusmaterjalidele - tellistele, katusematerjalidele, puitklappidele. Need on fikseeritud ankrupoltidega lihtsal viisil.\nSelleks, et põrand oleks töö ajal võimalikult tasane, tuleks kasutada laserkiirust. Muud sarnased ehitustööriistad ei anna suurepäraseid tulemusi. Katusematerjali või telliste põrandakate, mis on fikseeritud raami ankru või polüpropüleen-küüntega, ei suuda pikka aega vastu pidada kogu terve struktuuriga. Umbes 3 kuu pärast hakkab see nõrgendama ja teostab helilõike.\nKui otsus tehakse, et põrandakate või põrandaplaadid on paremad, tuleb teada, et põrandakatte paigaldamise esimese võimaluse rakendamisel peab paigaldust teostama erakordselt kogenud professionaal, kuna see nõuab tehnoloogiliste omaduste tõttu peaaegu juveliiri täpsust. Mitte iga kapten ei suuda korraldada sellist põrandakonstruktsiooni, mis koosneb erineva paksuse ja suurusega vooderdist materjalist, järgides olemasolevaid ehitusnõudeid.\nPositiivne on see, et struktuuri saab demonteerida, kui põrandal pole palkidel korralikult ehitatud. Samal ajal saab ehitusmaterjale tulevikus kasutada, kuna need jäävad puutumata.\nUute põrandaplaatide ehitamine palkidele on lihtne. On vaja valmistada puitplokke, vineeri, plaate. Keskkonnamõju seisukohalt on puit ehitusmaterjalina puhtad ja ei muuda oma omadusi pikka aega. Põranda ja selle aluse vahel moodustub tühi ruum, kus õhk voolab pidevalt ringluses. Seetõttu ei muutu puitmaterjalide terviklikkus ja esialgne olek.\nReguleeritavad põranda omadused\nMitmete eelistega reguleeritavad põrandad võimaldavad teil luua täiusliku pinna. Töö käigus kasutatav ankur tagab need nii kindlalt kui võimalik. Tööstaadiumid on lihtsad ja selged.\nseda on lihtne ise teha ilma spetsialistide kaasamiseta;\npõranda paigaldamine saab lõpetada ühe või kahe päeva jooksul ja kuivatamiseks kulub umbes kuu jooksul ainult märja aja jooksul;\nreguleeritav põrand (nagu fotol) võimaldab eemaldada insener-side tehnoloogilises ruumis;\nselle abil saate oluliselt suurendada ruumi heliisolatsiooni;\nsee on kerge ja seetõttu on lubatud paigaldada nõrkade põrandatega ehitistesse;\nSee põrandakomplekt on ideaalne lahendus ruumidele, kus paigaldamise käigus on soovitav puhtus, sest pinna ei niisuta, ei eraldu tolmu ega mustust;\nsee suudab taluda koormust kuni 2,5 tonni ruutmeetri kohta.\nTõepoolest, lisaks eelistele on reguleeritaval põrandil puudused, kuid need on ebaolulised: deformatsiooni tagajärjel paigaldustehnoloogia rikkumise korral võivad ilmneda peegeldused ja koputamised (rohkem: "Kuidas teha kohandatud põrandaid palkidega oma kätega").\nÕige mu soo\nTundub, mis on tõesti lihtsam - põranda põrandale kodus pesta? Vahel isegi avatud põrand on 2-3 ruutmeetrit, ülejäänud ala on hõivatud toolid, tugitoolidega toolid, väga suured kummutid ja aastaid ilma libisevate kapid, diivanid, põrandalambid ja vaipkatted. Selgub, et põrandapesul on ka oma omadused ja reeglid, võttes arvesse materjali, millest põrand on paigaldatud.\nTavaliselt pestakse põrandat pärast seda, kui mööblit on puhastatud ja pühitud, on aknalauad pesta ja lambid ja lühtrid on pühkida, seintest ja nurkadest on pühkinud tolmu ja aroomi.\nPõranda puhastamine algab asjaoluga, et nad eemaldavad kõik, mida saab eemaldada: rullige puhastatud vaibad ja kõnniteed (kes neid on), eemaldage toolid, liigutage mööblit, mida saab nurkadest ja seintest (diivanid, lauad, voodid jms) lk). Põranda esialgne prügi puhastamine toimub tolmuimeja, luu või pintsli abil. Järgnevalt peate põrandakate, põranda ja nurkade külgnevat osa pesta, kus tolm koguneb alati rohkem (on püha küsimusi: "Kust sa saad tolmu ja kust raha läheb?").\nJärgmine algab tegelik mopping. Kuidas ja mida pestakse: käsitsi või mopiga, puhta veega või lisades mõningaid rahalisi vahendeid?\nPuidust värvitud põrandaid saab puhastada niiske lapiga või mopiga. Vett võib võtta väga soojana (umbes 40-45 kraadi), lisades vedelseepi või spetsiaalseid tooteid nagu "Glorix" või "Hr Muskul" põrandale. Parem on mitte lisada selliseid tööriistu nagu küürimispulber, kuna värv näib olevat igav ja võib jääda "kunstiline maalimine". Niiske põrand pühitakse pisut niiske lapiga, vähese äädika võib vesi lisada.\nLinoleum - tagasihoidlik materjal, puhastatud külma või leige veega, seebiveega, pühitakse kuiva lapiga. Saastunud kohti saab eelnevalt niisutada ja kasutada puhastusainet, seejärel pestakse samaaegselt ülejäänud põrandaga. Puhastus- ja abrasiivsed ühendid ei sobi linoleumi pesemiseks.\nPesulaminaat on rõõm! Põrandale pole ühtegi piima, vaid niiske lapiga, võite pesuvesi juurde lisada samu tööriistu nagu linoleumi pesemiseks. Pärast pesemist pühkige põrand pisut niiske lapiga.\nKorkpõrand ei talu ka niisket lappi, vaid pisut niisket puhastamist ilma pleegitajate, leeliste, hapete ja abrasiivide kasutamiseta. Kui ilmuvad plekid, tuleb neid õrnalt puhastada pehme, neutraalse pesuvahendiga pehme haruga.\nVanni ja köögi kõige praktilisem plaat ei vaja spetsiaalseid pesemismeetodeid. Isegi kuuma vett pesuvahendiga saab kasutada krobeline pinnaga plaatide jaoks. Kareduse puhastamiseks on vaja pesta erinevates suundades. Liigne niiskust saab koguda veidi niiske lapiga.\nKuidas põrandad pestakse? Iga koduperenaine otsustab selle küsimuse ise. Mõned inimesed nagu vana püksiriie või kampsun põranda lapiga ostavad, keegi ostab sünteetilisest lausmaterjalist, nagu poest vooderdamine, kellele meeldib mütsid, milleks on ääre või poorsed rullid, ja keegi otsib traditsiooniliselt looduslikku mähkmeklaasi. Värvitud põrandale või värvimata puidale sobib ükskõik kangas, kui see imab vesi hästi. Korgi või parkett vajab riidet või pehmet mop-käsnat.\nAurupuhastite omanikud peaksid hoolikalt läbi lugema seadme juhised, et valida sobiv puhastusrežiim olemasoleva põrandakatte jaoks, või mõista, et aurupuhasti ei saa näiteks korgi põrandat puhastada ja isegi plaati on võimalik puhastada.\nharjutused, asanad (186)\nkodu kosmeetik (183)\nkodu-make-up artist (6)\ntekid, vaipkatted, tekid (50)\nkudumid, riie dekoratsioonid (41)\nkodu mugavus (27)\nkosmeetikatooted kotid, käekotid (26)\nfrom old_new (1)\ntrimeri serv kangas (1)\nMUUD HUVITATUD (231)\naudio raamatud (19)\nmüüdid? uskumused, tähendamissõnad (11)\npoliitiline arutluskäik (5)\nKuu kalender (1)\narbuusid, melonid (2)\nliha, kana (1)\nLASTE ARENG (99)\npuhastamine, koristamine (23)\nlinkid_ kõike (3)\ne / energia (1)\nMUU STIIL (46)\nFABRIK + KUDUMINE (23)\nmööbli remont, tootmine (10)\nsisustuskaubad, kodutekstiilid (1)\nkudumisvardad pulloverid, džemprid, kampsunid (804)\najakirjad, raamatud (704)\nkudumisvardad, jakid, kampsunid (669)\nKnitting needles_Round iipe, raglan (591)\nkudumisvardad_püksid, tuunikad, sundradid (370)\nIiri pits, friform (333)\nintarsioon, žakaarmadrats, (297)\nkudumisvardad-riided, suurrätikud, mütsid, (258)\ndress_hook, tuunikad, sundressid (227)\nhook_cardigans, jakid, kampsunid (219)\nkonks _uzzles (143)\nkonks / seelik (100)\nkudumisvardad, sussid (92)\nkonks / pullover, hüppaja, kampsun (89)\nruudu konks (75)\nKudumisvardad, kindad (70)\nhook_shali, mütsid, sallid (70)\nhook_cock, raglan (63)\nkonks trimm (60)\nkudumisvardad + konks (35)\nmudeli mütsid (23)\nkonksukangad, tossud (15)\nkonks ja puhkus (14)\nhook_ tape (12)\nsiduvad saidid (10)\nkrae konks (9)\nkonksu kindad, kindad (4)\nkonks aluspesu (2)\nnõelad patterns_arans, paelad (2)\nköögivilja aed (139)\nhävitada kahjurid (8)\nkodu toitumisspetsialist (62)\naju, mälu parandamine (39)\narsti nõuanne (10)\nEttevalmistus ettevalmistamiseks (1474)\nliha, linnuliha (101)\nhakkliha, lihapallid jne (72)\nkodujuustust, kodujuustuga (42)\nborscht, supid (34)\nBaking_on pan (31)\npannkoogid, pannkoogid (29)\nkõikvõimalikud asjad (21)\npelmeenid, pelmeenid (21)\nküpsetage küpsised (16)\nilma baking_tort (15)\nleiva küpsetamine (13)\ngarnitooted, teraviljad (8)\nküpsetamine kookide jaoks (4)\npastry_sweet tordid (4)\nriis, pilaf (2)\npuuviljad, marjad (2)\nRIPPIMINE JA SEADED (1014)\nõppetunnid, õmblusnõelad (504)\nMASTER KLASSID (6)\nKuulsa (4) üksikasjad\npäeviku jaoks (3)\ntelefon jne (1)\nPOLVÕRV VÕI HERVA VOOL, HEA JA HARM\nPool langes ravimtaim, mis on aidanud paljudel ravida nende haigusi. Täna räägime sellest imelistest rohudest, mida nimetatakse ka herva villaks, selle meditsiiniliste omaduste ja saladuse kohta, mida tootjad ja arstid nii hoolikalt kaitsevad.\nErva villane või pool langenud - üks kõige lahedamad vahendid ennetamiseks ja raviks urolithia.\nKui avastad neerukivid, hakkate otsima ravi. Õnneks on palju ravimeid, mis on enam-vähem kättesaadavad. Kui ainult raha oli - läksin apteegisse ja ostsin selle õige. Kuid see pole nii lihtne.\nTrust pillid kaotatakse üha enam. Seetõttu kasutavad inimesed haiguse raviks rahvapäraseid ravimeid ja ürte. Täna on neid, et inimesed näevad ravi tegelikes abistajaid.\nHalf-langenud rohi või Erva villane villakasv, mis on üks parimaid vahendeid kusepõletiku ennetamiseks ja vabanemiseks. Minu meelest ei ole see sepistatud - muru sepistamine? See maksab senti ja on absoluutselt saadaval.\nPoolpõõsas muru ime\nPool langes juhendamine\nKui kasutate kasti, milles seda müüakse pooleks langevaks ja loe juhiseid, näete, et Hervy woolly omadused on loetletud sõna otseses mõttes mõne joonega. Ametlikus esituses kasutatavad näidustused on mõeldud kasutamiseks ainult diureetikumide ja põletikuvastaste ainetena.\nVõimas diureetikum. See erineb sellest, et erinevalt teistest diureetikumidest ei põhjusta see organismi oluliselt dehüdraati. See aitab eemaldada kusihappe, karbamiidi ja kloriide urotiiaasi, püelonefriidi, uretriidi ja tsüstiidi korral. Tänu rohu toimele liigutatakse lihast keha. Loomulikult on sarnase toimega tooted, näiteks fütolüsiin (fütolüsiin raseduse ajal), canephron. Kuid see on narkootikume.\nTaastab soola tasakaalu. Kui vesi-soolasisene ainevahetus on häiritud, näiteks spondüloosis ja podagras, aitab see taim seda taastada.\nLooduslik põletikuvastane aine. Sageli pole kallist ravimit vaja leevendada põletikulist protsessi, mida vähendab urineerimise suurenemine hervi villase toime tõttu.\nTänu matemaatilisele uurimistööle jõuan ma järeldusele, et kui joovad poti 3 korda päevas pool tassi, kulub 10 päeva jooksul 80 grammi ja 30 päeva pikkune kursus võtab 240 grammi kuiva rohtu.\nSeepärast on 1 kuu tarbimiseks vaja 5 pakki pooled 50 grammist või 8 pakki 30 grammi kohta.\nMa tõesti tahan sind kaitsta tagajärgede eest, mis mulle juhtus. Ma ei tea, mis põhjusel, kuid raamatupidaja peidab tõsise kõrvalmõju, mis võib olla kallis.\nSeetõttu hoian teid ebaausa tootja ohvritena:\nEelmine ArtikkelKuidas panna plaate vannitoa põrandale: ehitustehnoloogia ülevaade\nJärgmine ArtikkelFooliumi isolatsioon põrandale\nPuidu ja energia tarbimise optimeerimine vannis peab tingimata sisaldama seinte, lagede ja põrandakatete isolatsiooni. Vannis ja saunas on põrand valmistatud betoonist või puidust, nii et räägime mõlema võimaluse termokaitse omadustest.\nKorteri põranda heliisolatsiooni efektiivsed viisid: luua takistus heli negatiivseks\nKuidas panna keraamiline graniit põrandale\nKvaliteet täida põrand käes käepidemega tualetti\nKasutades laminaatpõrandat vajavad haamerit?


Lahingutegevus 1918–1919. aastal Viru ja Pihkva rindel\n1919–1920. aasta jaanuar\nEdela-, Kesk-, Lõuna ja Kagu-Eesti\nLõuna-Eesti, Põhja-Läti territooriumi puhastamine Punaarmeest ja Landeswehri vägedest, Eesti siseseisvuse tagamine ja Läti iseseisvuse kindlustamine\nEesti lõunaosa ja Põhja-Läti vabastamine\nLäti Nõukogude Venemaa\nPõhja-Läti brigaad Läänerinne\nLõunarinne oli lahingutegevuspiirkond Eesti Vabadussõjas Edela-, Kesk-, Lõuna- ja Kagu-Eestis, Eesti Rahvaväe, nende liitlasjõudude ja Nõukogude Venemaa Punaarmee (Nõukogude Läti armee) ning Saksa Landeswehri väeosade vahel.\nLõunarinde tegevus ja kaitsepiirkond oli võrreldes Viru rindega (60 km) mitu korda laiem ning ka kaitstud vähem looduslike takistustega. Lõunarinde laius oli 180–250 kilomeetrit, sõjatanner ulatus Liivi lahest Võrtsjärve läänekaldani ja Võrtsjärve idakaldalt Peipsi järveni. Rinde juhatuse kohustuses oli ka Peipsi ja Pihkva järve kalda valvamine 140 kilomeetri pikkusel maa-alal.\n1 Lõunarinde juhatajad\n2 Lahingutegevuse ja sõja algus\n4.1 Valga–Paju lahingud\n4.2 Kagu-Eesti lahingud\n5 Ruhja katastroof\n6 1919. aasta mai pealetung Petserile\n7 1919. aasta maipealetung Lätis\n8 Marienburgi-Jakobstadti operatsioon\n9 Landesveeri sõda\n10 Pihkva lahingud\n11 Pihkva rinne\n12 Pihkva rahukonverents\nLõunarinde juhatajad[muuda | muuda lähteteksti]\nKindral Martin Wetzer, Lõunarinde ajutine juhataja 1919. aasta 25. jaanuarist kuni märtsi alguseni,\npolkovnik Viktor Puskar, 2. diviisi ja Lõunarinde juhataja 5. märtsist kuni 5. aprillini,\n5. aprillist 1919 moodustati lisaks 2. diviisile ka 3. diviis ning sõjategevust juhendasid Lõunarindel diviisiülemad.\nRindejoon Lõuna-Eestis ja Lätimaal 1918. aasta novembris\n11. novembril 1918 sõlmiti Saksamaa kaotusega Esimeses maailmasõjas Antandile Compiegne'i vaherahu. Pärast Saksamaal toimunud Novembrirevolutsiooni ja Saksa vägede evakueerimise algust tühistas Lenini juhitud Nõukogude Venemaa valitsus 13. novembril 1918 ühepoolselt Saksa keisririigiga sõlmitud Brest-Litovski rahulepingu, ettekäändena Antandi seatud vaherahu tingimus, et kõik Saksamaa poolt endise Venemaa keisririigi territooriumil Saksa okupatsiooni ajal sõlmitud lepingud tühistatakse.\n18. novembril tungisid Vene SFNV Punaarmee läti punastest kütivägedest koosnevad väeosad evakueeruvate Saksa vägede järel Läti idapiirkonda Latgalesse. 22. ja 28. novembril 1918 alustasid Punaarmee väed ka pealetungi Eestile Narva suunal ning algas Eesti Vabadussõda. Läti kütipolgud vallutasid 30. novembril Pihkva seda kaitsnud Üksiku Pihkva vabatahtlike korpuse väeüksustelt. Punaarmee alustas 1. detsembril Pihkvast edasitungi, 2. läti kütibrigaad liikus üle Petseri, Vastseliina, Valga ja Volmari Riia suunas.\nLõuna-Eestis alustas Punaarmee 2. detsembril 1918 kolmes kolonnis (kokku umbes 5000 meest) rünnakut Pihkva rajoonist läände. Esimene kolonn suundus Tartu peale, teine liikus Võru–Valga–Valmiera suunal; kolmas kolonn tegutses Lätis Põtalovo (Abrene)–Gulbene–Plaviņase suunal.\nPunaarmee pealetungisuunad 1918. aastal\nPunaarmee Läti nõukogude kütidiviisi 2. Läti brigaadi edasised löögisuunad olid järgmised. Eestimaale: Pihkva–Võru–Valga. Eesti vallutamisel osales Nõukogude Venemaa 29. kütipolk, mille koosseisus oli umbes 1600 meest, ning mõned ratsaväe ja suurtükiväe üksused. 5. detsembril vallutasid Punaarmee väeosad Kagu-Eestis Vastseliina ja Räpina, 8. vallutati Võru, 14. vallutati Kooraste ja Kanepi, 17. Valga linn ja Valga raudteejaam Valga-Petseri raudteeliinil. Lõuna-Eesti vallutamine Punaarmee poolt toimus peaaegu ilma lahinguteta, ainult Vastseliina lähistel oli väike kokkupõrge Saksa üksustega. Võrus polkovnik Eduard Kubbo oli alustanud 3. polgu formeerimist, kuid selle koosseisus oli napilt sada meest ja ta lahkus Võrust, minnes Puka ja Nõo kaudu Viljandisse. Novembris 1918 Pihkva suunalt alanud Punaarmee väeosadele (Läti nõukogude kütidiviisi 1., 4., 6., 7., 8. ja 9. kütipolk) ei avaldatud Lõuna-Eestis ja Lätis Punaarmeele esialgu mingit vastupanu, sest seni piirkonnas valitsenud Saksa armee väejuhatus takistas rahvuslike relvajõudude loomist ning andis linnad vastupanuta Punaarmeele.\n21. detsembril aga punavägede lähenemisel Tartule taganesid Vene valgekaartlaste Üksik Pihkva vabatahtlik korpus ja Bułak-Bałachowiczi väekoondis ning Eesti väed Tartust enne Punaarmee väeosade sinnajõudmist. 24. detsembril 1917 (vkj) 6. jaanuaril 1918 kuulutas Valga linnas asunud bolševistlikult meelestatud Läti Tööliste, Soldatite ja Maatameeste Saadikute Nõukogu Täitevkomitee (Iskolat) välja iseseisvusdeklaratsiooni ning Nõukogude Läti riigi, Läti Sotsialistliku Nõukogude Vabariigi.\nPunaarmee jäi pikemaks peatuma Valka, et uusi jõude juurde tuua, seejärel liikusid punaüksused edasi Viljandi ja Mõisaküla suunas. Mõisaküla kaitset korraldas Pärnus formeeritud 6. polk. 27. detsembril langes Mõisaküla küll punavägede kätte, kuid Voltveti all pandi selle edasitung lõplikult seisma. Punaarmee polgu üks osa jõudis tungida Viljandi suunas kuni Hallisteni, kus selle edasitung peatati.\nEdaspidi pöördus Punaarmee lõunasse, Lätimaale liikudes üle Valmiera ja Cēsise Riia suunas. Detsembri keskpaigas suunasid Punaarmee väed oma löögiraskuse Riia linnale, mis oli strateegiliselt Balti riikide administratiiv- ja majanduskeskus. Samal ajal lähenes Punaarmee Läti pealinnale ka idast läbi Latgale.\nEestis peatati Punaarmee edasitung jaanuari alguses ja 7. jaanuaril 1919 algas rahvaväe vastupealetung.\n6. jalaväepolgu 12. roodu võitlejad kitsarööpmelise soomusrongi nr 1 juures, Volveti mets, 8. jaanuar 1919\n6. jaanuaril 1919 algas Eesti vägede vastupealetung Narva ja Paide suunal ning Eesti väed vabastasid Öötla, Kärstna ja Taagepera mõisa; 9. jaanuaril vabastati Jõgeva ja Ruhja; 13. jaanuaril Kaarepere raudteejaama; 14. jaanuaril soomusrongide abil Tartu.\n16. jaanuaril peatus soomusrongide pealetung lõhutud Tartu–Valga raudtee Elva raudteesilla juures, soomusrongide dessandid võtsid aga Elva oma kontrolli alla. 17. jaanuaril lahingutes Lõuna-Eestis, Võru suunal vabastati Rõula mõis ja hõivati Elva raudteejaam, Valga suunal vabastati 6. polgu poolt Leebiku mõis, 18. jaanuaril Võru suunal tungisid 2. diviisi väed Võru mõisa ja Vissi külani ning 19. jaanuaril tungisid Eesti väed Voore mõisani. Võru piirkonnas asunud Punaarmee Võru Eesti kommunistlik kütipolk taganes Eestist Marienburgi poole, mis asus Läti piirides.\n21. jaanuaril vallutasid Eesti väed Lõuna-Eestis Ruhja suunalt Valga suunas, Lätimaal Piksaare ja Piksaare raudteejaama ning 25. jaanuaril vabastati Julius Kuperjanovi Tartu kaitsepataljoni poolt Rõngu ja Puka. Kuperjanovi kaitsepataljon võttis pärast Kikka lahingut 27. jaanuaril oma kontrolli alla Tõlliste postijaama ning Sangaste raudteejaama ja -silla üle Väikese Emajõe. Soomusrongid pidid aga Sangaste ja Keeni raudteejaamade vahel rikutud raudtee tõttu peatuma ning toetuseta jäänud kuperjanovlased sunniti tagasi tõmbuma. 28. jaanuaril võtsid kuperjanovlased Sangaste raudteejaama uuesti läti küttidelt tagasi, kuid taandudes purustasid taganevad läti kütiväed Väikese Emajõe raudteesilla.\n25. jaanuaril 1919 nimetas sõjavägede ülemjuhataja Johan Laidone moodustatud Lõunarinde ajutiseks juhatajaks Soome kindrali Martin Wetzeri. Lõunarinde ajutisele juhatajale allutati väegrupid:\nViljandi-Valga grupp – 3. jalaväepolgu kaks pataljoni ja 2 suurtükiga patarei; Viljandi kaitsepataljon; Balahhovitši salk;\nTartu-Valga grupp – Tartu kaitsepataljon ja 2 suurtükki; Tartu partisani pataljon ja kolm soomusrongi;\nTartu-Võru grupp (Võru–Petseri) – 2. jalaväepolgu kaks pataljoni ja 4 suurtükki; Tallinna kaitsepataljon ja 2 suurtükki; 2. Ratsapolgu üks eskadron;\nMõisaküla grupp (Mõisaküla–Viljandi) – 6. jalaväepolgu üks pataljon, kaks soomusrongi ja kaks 57 mm suurtükki;\nTartus asunud reservväed – Järvamaa kaitsepataljon, raskesuurtükirühm kahe suurtükiga;\nSoome vabatahtlike pataljonid ja nende suurtükid.\nMõisaküla–Viljandi grupp pidi kava kohaselt arendama pealetungi piki Pärnu–Valga kitsarööpmelist raudteed ning lõikama Valgast lõunas Säde jõel läbi ühendused Valga ja Riia vahel.\nValga–Paju lahingud[muuda | muuda lähteteksti]\nTartu–Valga grupi põhijõud jätkasid rünnakut Valgale piki Tartu–Valga raudteed ja Tartu–Valga maanteed 30. jaanuaril. Grupi põhijõud moodustasid soomlaste Põhja Poegade rügement, Kuperjanovi partisanide pataljon ja soomusrongid. Raudteeõnnetuse tõttu jõudis Põhja Poegade rügement Sangaste jaama hilinemisega ning soomusrongid takerdusid purustatud silla taha, ettenähtud ajal alustasid pealetungi ainult kuperjanovlased.\nKuperjanovlased hõivasid uuesti Tõlliste postijaama ning pärastlõunal tõrjuti läti kütid välja Paju mõisast. Ohustatud Valga linna ja raudteesõlme kaitsmiseks sai äsja Venemaalt saabunud 7. läti kütipolgu III pataljon käsu kuperjanovlased üksus Paju mõisast välja lüüa ja asuda seal kaitsele. 7. läti kütipolgu III pataljoni rünnaku tulemusel Paju mõisas asunud kuperjanovlaste pataljoni 3. rood ja abiks kutsutud 2. rood pidi mõisa lätlastele loovutama.\n1919. aasta jaanuaris–veebruaris kavandati Eesti aktiivse kaitsesõja kontseptsioon, mille kohaselt ei tohtinud Eesti rahvavägi Eesti etnilistele piiridele jõudes passiivselt ootama jääda, mida vaenlane ette võtab, vaid pidi jätkama pealetungi, et viia võitluste raskuskese Venemaa, sh Ingerimaa, ja Läti pinnale. Eesmärk oli soov vältida edasisi sõjapurustusi ja materiaalseid kaotusi, mis olnuks lahingute jätkumisel Eesti pinnal paratamatud. Aktiivne kaitsesõda andnuks pealetungi jätkamine sõjalise initsiatiivi Eestirahvaväe kätte ja sundinuks Punaarmee juhtkonda keskenduma kaitsele ja võimaldanuks sissetungiga naabrite aladele tõmmata Eesti rahvaväe üksused järk-järgult rindelt tagasi, jättes moodustuvate puhveralade kaitsmise vene, ingeri ja läti väeosade kanda.\n18. veebruaril 1919 sõlmis Eesti ajutine valitsus Läti Kārlis Ulmanise ajutise valitsuse esindajatega sõjalise koostöö kokkuleppe. Vastavalt lepingule tuli Eestil aidata kaasa Põhja-Läti vabastamisele Nõukogude Läti armeest ning moodustada nii Eestis kui ka vabastatud Läti pinnal läti väeosi. Sel moel formeerus Põhja-Läti brigaad polkovnik Jorģis Zemitānsi juhtimisel, mis allutati rahvaväe 2. diviisi juhatusele. Lõuna-Läti brigaad tegutses Balti Landeswehri koosseisus.\nKagu-Eesti lahingud[muuda | muuda lähteteksti]\n29. jaanuaril vabastas 2. jalaväepolk Räpina ja Võõpsu ning sai järgnevalt Sõjavägede Ülemjuhatajalt käsu hõivata Pihkva–Riia raudtee Petseri raudteejaam, et katkestada punaväe Valga grupi raudteeühendus Venemaaga.\n31. jaanuaril 2. polgu 1. roodu ja luurekomando mehed koos Avinurme kaitseliitlaste salk sundis enamlasi taganema ning Orava mõis ja Orava küla langesid eestlaste kätte. 2. jalaväepolgu allüksused jõudsid Pihkva–Riia raudtee Valga–Pihkva raudteen lõiguni, purustades raudtee Tuderna raudteesilla juures ning hõivates Petseri raudteejaama, kuid tõmbusid vastu õhtut tagasi. Petseri vabastasid 4. veebruaril linna jõudnud soomusronglased, kes võtsid 14. veebruaril ära ka Irboska. Eesti väed hõivasid Venemaal Irboska ümbrus ning Lätis Aluliina ja Ruhja piirkonna. Kogu Kagu-Eesti oli vaenlastest puhastatud.\nRindejoon Lõuna-Eestis ja Lätimaal 6. märtsil 1919\nPunaarmee teine suurpealetung Lõunarindel Eesti vallutamiseks algas 1919. aasta veebruaris ja vältas maini. Lahingute põhiraskus koondus tähtsamate teedesõlmede (Petseri, Võru, Valga, Ruhja) ümber.\n19. veebruaril langes Irboska ja 28. veebruaril Aluliina, 5. märtsil aga ületas Punaarmee Lämmijärve ning hõivasid Mehikoorma–Räpina piirkonna. Rahvaväe üksused olid sunnitud järk-järgult taanduma. 11. märtsil loovutati Petseri ning 12. märtsi õhtuks taanduti Vastseliina–Piusa–Orava–Võõpsu joonele. 13. märtsil kaotati ka Vastseliina ja Orava. Punaarmee Võru Eesti kommunistlik kütipolk osales pealetungil Marienburgi suunalt ning vallutas taas Misso valla, asudes liinile Kaubi, Käbi, Lemmatsi ja Pulli külad, Misso mõisa, Pupli, Kure ja Vareste külad, piki Riia-Pihkva kiviteed, alates Kuura sillast kuni Pihkva kubermangu piirini. Piirkonnas asus ka eesti punane ratsaväe polk Sorgsepa juhatusel.\nMiiniristleja Lennuk meredessantpataljon koos Johan Pitkaga Orava all\n2. diviisi plaan vallutada Petseri ja Irboska uuesti ebaõnnestus. 14. märtsil püüdsid soomusrongi nr 2 dessant ja kuperjanovlased võtta Oravat tagasi, kuid ebaõnnestusid. Katset korrati 15. ja 16. märtsil, ent samuti edutult. 2. märtsil jõudis Piusa raudteejaama laiarööpmeline soomusrong nr 5. Koos soomusrongiga saabusid: 105-meheline meredessantpataljon, 190 meest erinevatelt Eesti merejõudude sõjalaevadelt (Vambola, Lennuk, Lembit, Olev, Kalev) ning platvormvagun suurtükipaat Lembitu 120 mm suurtükiga.\n19. märtsi varahommikul alustasid meremehed koos laiarööpmeline soomusrong nr. 1 ja laiarööpmeline soomusrong nr. 2 dessantide ning 7. jalaväepolgu allüksustega edasitungi Orava sihis. Dessandid ja meremehed puhastasid vastasest mitmed külad raudteest põhja pool (Madi, Kliima, Korgõ jt) ning hõivasid õhtu eel Orava mõisa, aga Orava küla vallutada ei suudetud. 7. jalaväepolk jättis maha ka mõisa, kuhu punased tulid taas sisse. 20. märtsil puhastasid meremehed ja soomusronglased uuesti nii Orava mõisa kui ka küla. 22. märtsil ründasid Oravat punaste värsked jõud, kaitses osales ka soomusauto Tasuja. 23. märtsil aga Tasuja tagarattad vajusid läbi sillakatte ning liikumisvõimetuks muutunud masinat ei suudetud vaenlase tule all uuesti teele upitada. Kuna jalavägi hakkas punaste survel taanduma, süüdati Tasuja ja jäeti maha. Samuti jäeti järjekordselt maha Orava mõis.\nRindejoon Lõuna-Eestis ja Lätimaal 1919. aasta 27. märtsil\nAbijõududena täiendati soomusrongide divisjoni kolme võitlustahtelise löögipataljoniga: Eesti Scouts-rügemendi I pataljon, Kuperjanovi partisanide pataljon, Kalevlaste maleva ning Eesti Meredessantpataljoni 4. roodu ning 130 mm kaugelaskesuurtükk Kalevipoeg. Ööl vastu 29. märtsi alanud pealetungil vallutasid soomusrongid Petseri raudteejaama kui ka Petseri linna. Scouts-rügemendi 320-liikmeline I pataljon ründas edutult 3-kordse arvulises ülekaalus punaste kaitseliini, Liuska–Madi–Kliima–Korgõmõisa–Orava–Rõssa joonel. Scouts-rügemendi pataljoni tegevust toetas 2. suurtükiväepolgu 3. patarei.\nValgas reservis seisnud laiarööpmeline soomusrong nr. 3 ning selle dessantrood hõivasid 30. märtsi varahommikul külasid (Kolodavitsast kuni Nedsäjäni), mis paiknesid punaste kaitsejoonest idas, ähvardades seega Punaarmee Orava lahinggrupi lõigata tagalast ära. Punaarmee taganes ja Scouts-rügement hõivas Orava mõisa. Orava all peetud lahinguga õnnestus Eesti rahvaväel peatada punaarmeelaste edasitung ning tõrjuti vastane Pihkva järveni, lühendades sel moel oluliselt Petseri rindelõiku.\n17. aprillil algatas Punaarmee järjekordse suurpealetungi, mille siht oli Võru, Vastseliina ja Mõniste ning eesmärk oli Eesti rahvaväe tõrjumine Võhandu jõe ja Mustjõe taha. Eesti vastu koondati kolm armeed: Viru rinde Narva lõiku 7. armee, Lõuna-Eesti piiridel Pihkva–Aluliinai suunale loomise algusjärgus olev Eesti Punaarmee ja Aluliina–Heinaste joonele Nõukogude Läti armee. Punaarmee pealöögi suunal olnud Eesti rahvaväe üksused taandusid ja bolševike eelsalgad jõudsid 22. aprilliks poolteise kilomeetri kaugusele Võru raudteejaamast. Samaaegselt Punaarmee hõivas ka Mõniste ja tõrjus eestlased Mustjõe taha ning hõivas Pankjavitsa teedesõlme.\nPunaarmee pealetungi takerdumisel Võru ruumis alustas Punaarmee pealetungi Valga–Heinaste lõigus. Selle esmane eesmärk oli Ruhja alevi hõivamine, et arendada seejärel pealetungi Valgale, kasutades selleks Ruhjat läbivat Mõisaküla–Valga kitsarööpmelist raudteed.\nRuhja katastroof[muuda | muuda lähteteksti]\n25. aprillil 1919 tungisid Läti punased kütid läbi 6. jalaväepolgu kaitsest Ruhja piirkonnas, mis ohustas tõsiselt Pihkva–Riia raudtee Valga raudteesõlme.\nVolmari–Valga raudtee piirkond, Friedrich Theodor Schuberti topograafilisel joonisel, 1826–1840\nPikemalt artiklis Ruhja katastroof\n6. jalaväepolgu rinne tervikuna hõlmas 56 kilomeetrit, igal eesliini roodul oli keskmiselt 4–7 km. 6. jalaväepolgu võitlusvõimet nõrgendas ka 10. roodus levinud enamlik kihutustöö ja sõjavastased meeleolud. Ööl vastu 25. aprilli võeti ühegi lasuta vangi osa 10. roodust ja III pataljoni staap koos pataljoniülem leitnant Jaan Junkuriga. Endzele (Henseli) mõisas langes vangi veel üks osa 10. roodust ja kuulipildujarühm. Teiste seas langes vangi rooduülem alamleitnant Georg Laur ja kaotati mõlemad kuulipildujad. Kokku võtsid lätlased 66 vangi. 12. rood taandu ja jõudis välja kas Nausküla (Naukšēni) Naukšēni raudteejaama või suurtükiväe tulepositsioonini. 3. rood, jõudis organiseeritult tagasi tõmbuda ning asus korraldama vastupanu Ruhja mõisas.\nVolmari kreisi Ruhja kihelkonna 1903. aasta kaart\nVastulöögiks koguti Ruhjas paiknenud varuüksused (1. ja 9. rood ning soomusauto “Vanapagan”, mis liikusid Endzele mõisa suunas. 2. diviisi ülem kindralmajor Ernst Põdder saatis appi diviisi ainsa varuüksuse, 2. diviisi tagavarapataljoni õppekomando. Vastase suurtükitule alla jäänuna, tõmbusid mõlemad roodud Ruhja jõe taha. Jõe vasakkaldale üksi jäänud 3. rood pidi nüüd Ruhja mõisa maha jätma. Polkovnik Viktor Puskar käskis Ruhja evakueerida. Nausküla raudteejaama taandunud 10. ja 12. roodu riismed püüdsid korraldada kaitset punaste käes olnud Radenhofi ja seejärel Heringshofi (Eriņi) mõisa ees, kuid valgusid enamjaolt lihtsalt laiali. Uus kaitseliin suudeti moodustada Vilpulka–Kööna (Koņi) joonel.\nAinaži-Ruhja-Härgmäe-Valka-Valmiera piirkonna kaart\nPealetung ööl vastu 25. aprilli Ruhjast edelas paiknenud 6. jalaväepolgu alamkapten Egbert Jürmanni I pataljoni lõigus, ei saavutanud algselt edu. Õhtul, kui ähvardati pataljoni seljatagust taanduti uuele kaitsejoonele. 6. jalaväepolgu alamkapten Aleksander Jaaksoni II pataljon, mis tegutses Ruhjast tükk maad ida poole, Härgmäe ümbruses lõi kõik pealetungikatsed tagasi aga pataljoni kuid 7. rood sunniti siiski Pikksaare (Piksāri) raudteejaamast taganema. Ruhjast Tallini tekkis ligi 40 kilomeetri laiune tühimik, Ruhja, Nausküla ja Pikksaare hõivamine andis enamlastele võimaluse jätkata edasitungi piki Mõisaküla–Valga raudteed Valga suunas.\n26. aprillil võttis Mõisaküla–Valga liinil rindele jõudnud kitsarööpmeline soomusrong nr 2 Pikksaare jaama oma kontrolli alla. Vastulöögiks koondati 6. jalaväepolk, ratsapolgu tagavaraeskadron ja vene rood Tallinna tagavarapataljonist ja koostati Mõisakülas kitsarööpmeline soomusrong nr 4. Õöl vastu 27. aprilli vastupealetungi, mis nurjus täielikult ja seda 6. jalaväepolgu meeleolude tõttu. 2., 3., 9. ja osaliselt ka 4. rood keeldusid lahingusse minemast.\nValka koondati soomusrongide divisjoni tagavarapataljon, kolm laia- ja kaks kitsarööpmelist soomusrongi ja soomusauto “Kalevipoeg” ning Narva rindelt toodi üle 1. jalaväepolgu I pataljon ja 2. diviis loovutas 3. jalaväepolgu pataljoni. Lisaks veel Tallinna üksik eskadron ja Viljandi kooliõpilaste rood, Valga linna komandandi komandandikomando ja soome vabatahtlike baasil moodustatud ajutine väeüksus. Ööl vastu 28. aprilli murti Härgmäe all vastase rindest läbi, tekitades seeläbi suurt segadust. 30. aprillil alustas vastupealetungi kogu Härgmäe lahingugrupp: 6. jalaväepolgu II pataljon, 1. jalaväepolgu I pataljon, soomusrongide divisjoni tagavarapataljon, 3. jalaväepolgu allüksused ning kitsarööpmelised soomusrongid nr 1 ja nr 2. Lahingugrupp liikus laial rindel (Valga–Mõisaküla raudteest kuni Säde jõeni) Ruhja suunas ja päev hiljem lülitus pealetungioperatsiooni Kirbla grupp: 6. jalaväepolgu I ja III pataljon, Tallinna üksikeskadron, Viljandi kooliõpilaste rood, Viljandi soomusrong. Lahingugrupp tungis edasi lõuna sihis, hõivas juba enne keskpäeva Ruhja ja jõudis õhtuks jooneni, kus oli asunud enne 25. aprilli sündmusi. Sellega oli läbimurde tagajärjed likvideeritud.\nKirbla lahingugrupi ülejäänud üksused jätkasid pealetungi ning 3. mail hõivasid Väike-Salatsi alevi ja Väike-Salatsi mõisa, ning olukord stabiliseerus Ruhja ruumis lõplikult.\nPikemalt artiklis Heinaste dessant\nValgast Valmiera suunalise edasise pealetungi toetuseks kavandasid Eesti merejõud ja soomusrongide divisjoni osad Eesti Meredessantpataljoni meredessanti Riia lahe ääres Heinastele, koos dessant- ja transpordilaevadele laaditud soomusrongi ja soomusautoga Vahur, kasutades Heinaste-Valmiera kitsarööpmelist raudteed. Kevadise jäätunud Riia lahe ületamiseks kaasati relvastatud jäälõhkuja Tasuja ja miinitraalerid Kalev ja Olev.\n5. mail pommitasid Lembit ja Tasuja Heinaste rannikut. 6. mai varahommikul suundusid Lembit, Tasuja, Kalevipoeg, Kalev ja Olev Heinaste suunal Pärnust. Keskpäeval alustasid Lembit ja Tasuja suurtükituld rannikule ja Kalev, Olev ja Kalevipoeg alustasid dessandi maabumist. Heinaste sadamat ja kaid kaitsnud punaväelaste raskekuulipildujad tõrjusid dessantpaadid ja punaväelased õhkisid hiljem sadamakaid. Dessantosad saadeti maale Ikla küla juures ja püüdsid edutult vallutada kaitstud Heinastet maismaalt. Heinaste sadamakaide õhkimise järel kadus võimalus maabuda dessandi soomusrongi ja soomusautoga. 9. mail pommitasid sõjalaevad Heinastet ja hävitasid raudteetaristu objekte, Heinaste raudteejaama ja silla Salaca jõel, pärast mida naasid Tallinna.\n1919. aasta mai pealetung Petserile[muuda | muuda lähteteksti]\nVõnnu kreis, Võru ja Petseri piirkond, Friedrich Theodor Schuberti topograafilistel joonistel, 1826–1840\n13. mail alustas Põhjakorpus polkovnik Anton Dzerožinski juhtimisel pealetungi Peterburi suunal. 16. mail sai Pihkva suunal tegutsenud Eesti rahvaväe 2. diviisi juht polkovnik Viktor Puskar kindral Laidonerilt korralduse tungida peale. 19. mai õhtul saadi rindejoone tagant 1. Eesti Kütidiviisi ülem Leonhard Ritti kiri, kes teatas, et eesti punakütid soovivad üle tulla Eesti rahvaväe poolele, avades rinde ja jättes Pihkva kaitseta. Ööl vastu 24. maid tulid Mitkovitsõ (Metkavitsa) küla (Petseri–Irboska maanteel) juures Eesti poolele üle diviisiülem Ritt ja brigaadiülem August Aints koos eesliinil olnud 1. eesti kütipolgu ühe roodu ja ratsakomandoga ning avanes tee sissetungiks Punaarmee tagalasse.\n19. sajandi lõpu kaart, Pihkva–Riia raudtee Misso-Irboska sihil\n24. mail asusid Eesti armee 2. Diviisi üksused rünnakule Petseri ja Pankjavitsa vahelises lõigus. Piki Pihkva raudteed arendasid rünnakut Eesti neli soomusrongi ja piki Petseri–Irboska maanteed Kuperjanovi partisanide pataljon kahe soomusauto (Vibulane ja Toonela) toetusel, neist lõunapool 7. jalaväepolgu üksused ning Riia–Pihkva kivitee rajoonis Scoutspataljon ja Sakala partisanide pataljon. Ootamatu rünnaku alla sattunud ja diviisi juhtkonna ülemineku tõttu juhtimiseta jäänud Punaarmee üksused ei suutnud tõhusat vastupanu korraldada. 1. Eesti Kütidiviisi I brigaadi üksused jäid täielikult ilma igasuguse operatiivse juhtimiseta, katkes side armee ja kütidiviiside vahel, mis tõi kaasa üleüldise koordineerimatuse ning diviisi I brigaadi üksused taganesid järgnevalt kogu rindel.\n24. mail hõivasid soomusrongide dessandid Irboska raudteejaama, Kuperjanovi partisanide pataljon Irboska alevi ja Sakala partisanide pataljon Pankjavitsa küla. 25. juunil pealetung jätkus ja soomusrongid sundisid ägedas tulevahetuses taanduma Moglino raudteejaama kaitsnud Punaarmee soomusrongi, pärast mida hõivasid dessantüksused ja kuperjanovlased nii Moglino raudteejaama kui ka Moglino mõisa. Õhtul jõudsid kuperjanovlased koos soomusautodega Pihkva lääneossa ning Punaarmee üksused taandusid linnast. 26. mail jõudsid Pihkvasse soomusrongid ja Peipsi laevastiku divisjoni suurtükipaadid. 24. mail pidas soomusrongide divisjon Pihkvas võiduparaadi.\nPihkva ja selle ümbruse haldamine anti üle vene alampolkovnik Stanisław Bułak-Bałachowiczi väesalgale. Nende toetuseks jäeti Pihkvasse ka mõned eesti väeosad. Petseri–Irboska liinil alustati kaitsepositsioonide rajamist. Pihkva operatsiooni tulemusena jäi Punaarmee ilma olulisest teedesõlmest ning lakkas olemast suur osa eesti kommunistlikust kütidiviisist.\n1919. aasta maipealetung Lätis[muuda | muuda lähteteksti]\nLäti suunal algas edasitung kindral Laidoneri korralduse alusel 16. maist. 2. diviis, mis pidi aktiviseeruma Aluliina suunal, 3. diviis pidi peale tungima Volmari sihis. Kindralmajor Ernst Põdderi 2. diviisi väeosad alustasid pealetungi 17. mail, kuid esialgu edutult. Pealetungi Nõukogude Punaarmeele toetas aga Balti Landeswehri ja Rauddiviisi pealetung Riiale Kuramaalt. Riia vallutati 22. mail ning Punaarmee juhatus otsustas tõmbuda Koiva jõe idakaldale.\nPunaarmee vastaste Eesti (valged jooned), Saksa-Läti (valged jooned), Saksa-Leedu (lillad jooned) ja Poola (sinised jooned) vägede pealetungisuunad 1919. aastal\n24. mail alustas 3. diviis uuesti pealetungi ja Punaarmee taganes. 26. mail langes Eesti vägede kätte Volmari, 29. mail jõuti Lemsalu–Smiltene joonele. 3. diviisi koosseisu kuulunud Läti 2. Võnnu polk marssis 30. mail sisse Võnnu linna ja 31. mail Rauna alevisse.\nMarienburgi-Jakobstadti operatsioon 27. maist kuni 5. juunini 1919\n2. diviisi edasiliikumisel Aluliina suunal tehti Aluliina hõivamine ülesandeks 1. ratsapolgule, mille ülemale kapten Gustav Jonsonile allutati ka samas piirkonnas tegutsenud jalaväeüksused, sh läti 1. Volmari polk ja taani vabatahtlike kompanii.\nPealetung käivitus Aluliina suunal algas 27. mail. Haaravate manöövritega Pankjavitsa ja Mõniste all murti bolševike rinne läbi ning Aluliina langes Eesti vägede kätte juba 28. mai õhtul. 31. mail jõuti Gulbenesse, kus hõivati Gulbene (saksapäraselt Schwaneburg) raudteesõlm.\nRindejoon 1919. aasta 22. juunil\nPealetung jätkus Gulbenest lõunasse Krustpilsi (saksapäraselt Kreuzburg) sihis. Kuna vastupanu oli tagasihoidlik, siis jõudsid ratsaväelased 5. juunil Väina jõeni ning hõivasid lahinguta nii jõe paremkaldal asuva Krustpilsi kui ka teisel pool jõge paikneva Jēkabpilsi (saksapäraselt Jakobstadt). Kümne päevaga tegi Eesti ratsavägi 250 km pikkuse reidi.\nPikemalt artiklis Ratsarügement#Marienburgi-Jakobstadti operatsioon\nPikemalt artiklis 2. Diviis\nPikemalt artiklis Landesveeri sõda 5. juunist 1919 kuni 3. juulini 1919\nPihkva lahingud[muuda | muuda lähteteksti]\n1919. aasta augusti teisel poolel hõivas Punaarmee Lõunarindel uuesti Pihkva ja esimestena tungisid Pihkvasse 2. Viljandi ja 5. Võru Kommunistlik Eesti Polk. Pärast Pihkva vabastamist suunati eesti kommunistlikud polgud Dvinski alla Poola vägede vastu. 2. diviisi ja Soomurongide diviisi allüksused koos Vene valgetega pidasid kuni 24. augustini kaitselahinguid Pihkva ümbruses, kuid viimaks taanduti Irboska kindlustatud positsioonidele, mida oli hakatud ehitama juba suve hakul. Septembri lõpus asusid Eesti üksused pealetungile Ostrovi ja Porhovi suunas, et kergendada Loodearmee pealetungi Petrogradi suunal, kuid raskete ilmastikuolude ja maastiku tõttu rünnakud ebaõnnestusid.\nPihkva rinne[muuda | muuda lähteteksti]\nTartu rahulepingu alusel Petserimaaga liidetud alad\nVabadussõja lõpupoolel, 1919. aasta sügisel oli Eesti kindlustatud positsioonid umbes 1-3 km läänes hilisemast riigipiirist. Eesmine kaitsepositsioon oli Petserimaal põhjast lõunasse liikudes Vidovitši, Petški, Luki, Podgramje, Sagrivje, Volkova, Kassõgina, Velje järve joonel. Kaitsepositsioonidele ehitati inseneriväe töösalkade poolt välikindlustused valmis juba 1919. aasta suvel, umbes kolme kuu jooksul, enne vägede taandumist Pihkvast. Kõik valitsevad kõrgendikud olid Eesti poole käes, vaenlane oli surutud positsioonide ees laiuvale Velikaja jõe soisele madalikule.\nPihkva rahukonverents[muuda | muuda lähteteksti]\nPikemalt artiklis Pihkva rahukonverents\n↑ Ago Pajur, Sada aastat Vabadussõjast: võitlused Orava pärast (13.–30. märts 1919)\n↑ Ago Pajur. Sada aastat Vabadussõjast: Ruhja katastroof\n↑ Eesti kommunistlikud polgud kodusõjas, Nõukogude Sõdur, 4 veebruar 1954\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Lõunarinne_(Eesti_Vabadussõda)&oldid=6110017"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 13:25, 29. mai 2022.


500 g Sea välisfilee (viilutatud)\n0.5 dl Tugevamaitseline riivjuust\nSidrunišnitsel on Viini šnitsli Skandinaavia variant. Viinis tehakse šnitsel vasikalihast ja see on taldrikusuurune. Liha praetakse searasvas rabedaks.\nVasarda lihaviilud võimalikult suurteks ja õhukesteks.\nSega riivsai riivjuustuga ja ühe sidruni riivitud koore, soola ja pipraga.\nKlopi munad lahti, keera lihaviilud kõigepealt munas ja siis riivsaia segus.\nVajuta paneering hästi kinni.\nLase shnitslitel veidi aega kuivada.\nKuumuta rasv ja prae šnitsleid mõlemalt poolt 3-4 minutit, kuni need muutuvad ilusasti kuldpruuniks.\nAngelica 04.apr 2010 18:19\nSoovitan , väga hea\nmarne4 30.okt 2008 11:20\nD3ein 04.nov 2007 17:29\nTõesti väärt söök :)


Pühade ajal suured probleemid? Praamiliiklus Hiiumaaga võib katkeda. TS Laevad: nii pikalt ei ole madal meretase varem püsinud - Kasulik.ee\nPühade ajal suured probleemid? Praamiliiklus Hiiumaaga võib katkeda. TS Laevad: nii pikalt ei ole madal meretase varem püsinud\nVIRTSU-HELTERMAA SÕIT: Leiger oli džentelmen ja lasi Tiiu mööda.Helar Laasik\nTS Laevad annab oma Facebooki lehel teada, et Hiiumaa reisid võivad mõneks ajaks katkeda nii täna õhtul kui ka pühapäeval. Meretase on nimelt ohtlikult madal.\n„Head Hiiumaa liini reisijad! Juhime teie tähelepanu sellele, et TTÜ meresüsteemide instituudi prognoosi kohaselt on meretase madalaim täna ja pühapäeval, mille tõttu tuleb Rohuküla-Heltermaa liinil kehtestada mahupiiranguid, meretase võib täna õhtul ja pühapäeval langeda tasemeni, mil võib laevaliiklus mõneks ajaks katkeda. Prognoosi kohaselt on meretase kõrgem reedel ja laupäeval, mil mahupiiranguid kehtestama ei pea või on need väiksemad. Ka 2-3. aprill on prognooside kohaselt soodsamad. Palun võtke seda infot enda reise planeerides arvesse," kõlab firma teade.\nTS Laevade peakapten-mereohutusjuht Jaanus Matso selgitab.\nKuidas mõjutab meretase Rohuküla-Heltermaa liini parvlaevaliiklust?\nMadal meretase Rukki kanalis on viimasel ajal palju häirinud parvlaevaliiklust Rohuküla-Heltermaa liinil. Märtsi algul katkes laevaühendus sel liinil ja TS Laevad avas kaheksaks päevaks ajutise parvlaevaliini Heltermaa-Virtsu vahel, et reisijad ja sõidukid pääseksid liikuma ning saart saaks varustada vajalike toodetega ja ettevõtetele kindlustatud äritegevuse jätkumine.\nPühade eel on meretase jällegi langemas ja teema uuesti tähelepanu all, kuid paljudel inimestel pole endiselt selge, miks meie parvlaevad teatud juhtudel Rohuküla-Heltermaa liinil täislastis sõita ei saa.\nMis täpselt madalat meretaset Rohuküla-Heltermaa liinil põhjustab?\nRohuküla-Heltermaa liinil tuleb parvlaevadel läbida Rukki kanal, mille garanteeritud sügavuseks on Veeteede Amet deklareerinud 4,7 meetrit Balti normaalkõrgussüsteemi 1977 (BK77) järgi, mille aluseks on Kroonlinna null. Madal veetase tähendab aga seda, et kõrgrõhkkonna ajal viivad põhja-, kirde- ja idatuuled osa vett Rukki kanalist ära, puhuvad selle tagasi Taani väinade poole. See ei olene aastaajast. Viimased pikemad perioodid, mil meretase on Rukki kanalis madal olnud, olid 2017. aasta jaanuaris ja ka 2015. aastal.\nMeile on soodsad Atlandi ehk läänetuuled, mis toovad värsket ja puhast vett ning hoiavad meretaseme sobiliku parvlaevade piiranguteta liiklemiseks. Lisaks on see ka merekeskkonnale hea.\nRukki kanali sügavus madala meretaseme korral on probleemiks olnud kogu aeg, tegu ei ole uue ilminguga. Aga nii pikalt ei ole madal meretase varem püsinud. Keeruline on olukord siis, kui tuuled puhuvad pikalt ida-lääne suunas.\nMida tuleb seoses meretasemega jälgida?\nTuleb jälgida seda, et laev saaks piiranguteta liikuda ega poleks ohtu põhjapuuteks. Laevameeskond peab jälgima ja tagama laeval olevate varude (kütus, vesi jmt) optimaalse koguse ning laeval tekkinud jäätmete ja heitmete, nt reovee ja pilsivee, õigeaegse äraandmise, et laeva süvis oleks võimalikult väike. Muidugi tuleb veel arvestada ilmastikuoludega, nagu näiteks lainetus.\nKõige olulisem on ikkagi meretaseme enda ja selle muudatuste jälgimine. Meretaset arvestame hetkel veel Kroonlinna nulli järgi. 1. jaanuarist hakkas Eestis küll kehtima Amsterdami null, kuid kuna sügavused navigatsioonikaartidel on hetkel veel kõik Kroonlinna nulli järgi, siis arvestame sellega. Nagu eespool sai juba mainitud on Rukki kanali garanteeritud sügavus hetkel 4,70 meetrit. Meie parvlaeva Leiger süvis on tühjana (ilma lastita) 3,65 m. Süvis tähendab kaugust laeva veeliini tasandi ja laeva kõige sügavamal asuva punkti vahel. Täislastis laeva süviseks on 4,00 m. Lisaks on ohutuse huvides kokkulepitud, et meie laevade puhul peab kiilu alla jääma vähemalt 0,45 m vett. Tavaliselt on laevandusfirmad kehtestanud selliseks varuks 0,5 m, ka Eesti Merelaevanduses ja SLK-s oli 0,5 m. Aga kuna teame, et Rukki kanali pealmine pinnas on pehme kiviklibu, siis saime klientidele vastu tulla ning alandada vajalikku varu 0,45 m peale. Lihtne arvutuslik tehe käiks siis selliselt: 4,70 m - 4 m - 0,45 m = 0,25 m.\nSee tähendab, et meretase võib langeda kuni -25 cm, ilma et meil oleks täislastis sõitmisega probleeme. Kui meretase langeb üle 25 cm, peame hakkama jälgima muid tingimusi ning kehtestama mahupiiranguid, et säiliks ohutuse tagamiseks vajalik veevaru kiilu alla. Märtsi alguses kui suunasime liikluse ümber Heltermaa- Virtsu liinile, oli meretase langenud ligi 60 cm. Sellisel juhul ei saa täislastis laev, mille süvis on 4,00 m, Rukki kanalit läbida, kuna see on liialt ohtlik. -60 cm meretaseme puhul jääks täislastis laeva kiilu all vaba vett vaid 10 cm, kuid vajalik varu peab olema vähemalt 45 cm.\nMeretaseme jälgimisel on oluline ka see, kas ettevõetava teekonna jooksul on veetaseme prognoos tõusvas või langevas suunas. On olnud juhuseid, kui teekonnal Heltermaalt Rohukülla langeb veetase 7 cm ja kuna iga sentimeeter on arvel, siis halvimal juhul võib juhtuda see, et Rukki kanalisse ei saagi siseneda.\nMida kapten veel jälgib?\nKuna pole teada laaditava lasti täpne kaal, siis on väga oluline jälgida laeva süvise muutusi laeva laadimise käigus. Keskeltläbi suureneb laeva süvis 14 tonni lasti puhul 1 cm. Seepärast on vaja meretaseme madalamaks muutumisel hakata kehtestama mahupiiranguid. Kuna lasti tegelikku kaalu silmaga öelda ei saa, saab täpse sõidukite arvu, mida laev mahupiirangu puhul peale võtta tohib, öelda vaid laadimise lõppfaasis. Ka lasti paigutamine laeva on täppistöö, kuna vea korral vajub laev kreeni. Meie laevajuhtide (kaptenite ja vanemtüürimeeste) töö on väga pingeline, vahi kestvuseks on 12 tundi. Laeva juhtimissüsteemid on küll automaatsed, kuid vahis oleval laevajuhil tuleb jälgida erinevaid seadmeid (radar, kajalood, logi, kompass jne) ja nende näidikuid, lisaks tuleb pidada visuaalset vaatlust ning jälgida ümbruskonda ohutuse tagamiseks. Täie vastutustundega võib väita, et meie kaptenid ja vanemtüürimehed on väga head spetsialistid - tõelised oma ala professionaalid.\nMillal toimuvad järgmised süvendustööd Rukki kanalis?\nViimati süvendati Rukki kanalit 2014. aastal, 2016. aastal toimus traalimine, mis sisuliselt tähendas Rukki kanali puhastamist sinna jää- ja tormidega kandunud suurematest kividest ning muudest setetest. Aja pikku kanduvad kivid ja muud setted kanalisse tagasi, seepärast tuleb süvendustööd ette võtta iga paari aasta järel.\nVastavalt väljastatud vee erikasutusloale võib Rukki kanalit süvendada perioodil 1. august kuni 15. oktoober 2018. Suure tõenäosusega tehakse siis süvendustöö ära. Veeteede Amet ise süvendustöid läbi ei vii, vaid korraldab teostaja leidmiseks hanke. Süvendada on planeeritud 70 cm kuni sügavuseni 5,4 m, kuna sealt edasi tuleb vastu tugev kivi, mida oleks vaja lõhata. Meie parvlaevadele oleks sügavus 5,4 m piisav. Selle sügavuse puhul saaksid laevad piiranguteta sõita ka siis kui meretase langeb 90 cm.\nKõige olulisem on ikkagi ohutus ning laevakaptenid teevad oma otsuseid mahupiirangute, laevaliikluse jätkumise või katkemise osas eelkõige tagamaks reisijate, sõidukite ja laeva ohutus, sest selles osas järeleandmisi teha ei saa.\nNii TS Laevad kui ka kõik teised laevaliikluse organiseerimisega seotud osapooled seisavad hea selle eest, et keerulistes ilmastikuoludes oleks nii inimestele kui Hiiumaa ettevõtetele ühel või teisel moel tagatud ühendus Hiiumaa ja mandri vahel.\nRegistreeritud (8) Anonüümne (67)