Setomaa on maa Ida ja L��ne piiril, mis sajandeid on olnud eraldatud nii Eestist kui ka Venest. Liivimaast lahutas setosid usk ning administratiivpiir, vene rahvast aga keel, meel ja kombed. Midagi v�ga olulist ja ainulaadset on t�nu paiknemisele ��remaal ja kauasele omaetteolemisele s�ilinud t�nini. Vaatamata samale h�imutaustale V�rumaaga on Setomaal olnud ligi tuhande aasta v�ltel hoopis teistsugune ajalugu kui mujal L�una-Eestis. Setomaa on Vene riikluse algusaegadest olnud selle alluvuses v�i vahetus m�jusf��ris ning kuulunud Idakiriku, s.o. apostliku �igeusu kiriku valdusesse.\nMinevik ja p�ritolu. Keel ja arheoloogia andmed viitavad sellele, et Setomaa ja V�rumaa idaosa rahvas oli muinasajal �ks h�im. Rooma rauaajal (2.�5. sajand), mil valdavas osas Eestist maeti surnuid tarandkalmetesse, p�sisid m�lemas piirkonnas maa-alused p�letushauad. 6.�10. sajandil olid nii Setomaal kui ka V�rumaa idaosas kalmudeks liivast k��pad, kuhu surnud maeti p�letatult. Selliseid k��paid leidub rohkesti V�rska lahest l��ne pool Laossinas ja Suure-R�snas, aga ka Obinitsa ja V�mmorski l�histel ning Ida-Setomaal Korodissa, Taeluva ja Lesgi �mbruses. Rohkelt k��paid on ka Piusa V�rumaa-poolsel kaldal: tollal ei kujutanud j�gi veel piirijoont, vaid keskset suhtlusteed ida pool elavate h�imlastega. Samalaadseid k��paid leidub ka Pihkva �mbruses, Velikaja j�gikonnas ja Pihkva j�rve idakaldal. Varem omistati neid krivit�itele, kuid n��d n�ustuvad vene uurijadki muististe l��nemeresoome taustaga. Aegade jooksul on Setomaale tulnud aga rohkesti sisser�ndajaid l��nest ning oma osa v�isid setode kujunemisel etendada idast l��nde taanduvad p�liselanike r�hmadki.\nVenelaste sissevool l��nemeresoomlaste aladele Pihkva j�rvest l�una ja ida pool algas t�en�oliselt I aastatuhande l�pusajanditel. Pole teada, kus asus setode esivanemateks olnud l��nemeresoomlaste asuala idapiir tuhat ja kus viissada aastat tagasi. Kindel on vaid see, et aja jooksul on slaavlaste etniline rajajoon j�rjepidevalt nihkunud l��nde.\nArvatavasti 16. sajandil asustati s�dades t�hjenenud maadele Petseri kloostri �mbrusse k�lade kaupa vene talupoegi ning tekkis ulatuslik vene asustusv��nd Petserist l�una pool (Taeluva�Saalesja�Pankjavitsa�Laura liin). Ehkki kontaktaladel elasid setod ja venelased k�lg k�lje k�rval, on elatud eri k�lades.\nPiir piki j�gesid. Eesti muinasaja l�ppj�rgus oli suur osa praegusest Setomaast Irboska v�imukeskuse kaugem l��nepoolne tagamaa. Kindlama piiri kujunemine Seto- ja V�rumaa vahele h�redalt asustatud metsaaladele seostub Saksa idaekspansiooni pidurdumisega 1240. aastatel. Liivimaa ida- ja Venemaa l��nepiiri aitasid m��ratleda looduslikud t�hised: Miikse oja, Piusa, M�daj�gi ja V�handu. Poliitiline piir t�histas ka eri uskude � �igeusu ja katoliku kiriku rajajoont. T�en�oliselt polnud konfessionaalsel piiril esialgu siiski suuremat t�hendust: nii �hel kui ka teisel pool elasid edasi maausk ja vanad kombed. Eriti kestvad on need olnud Setomaal, kus muistsed arusaamad p�sisid k�rvuti kristlikega veel 20. sajandilgi. Ilmselt oli piiril rahva enesem��ratluses esialgu eesk�tt administratiivne ja poliitiline, mitte usuline v�i etnokultuuriline t�hendus: �hele poole j�id Liivimaa, teisele Vene alamad. Keskaegse Liivimaa idapiir p�sis ka Poola ja Rootsi ajal, samuti p�rast Liivimaa liitmist Venemaaga P�hjas�jas. V�rumaa j�i endiselt Liivimaa, Setomaa aga Pihkva kubermangu.\nArvatavasti on t�sisem kultuurivahe Seto- ja V�rumaa vahel kasvanud alles viimaste sajandite v�ltel. V�rumaale j�udis luteri kirikust l�htuv kooliharidus juba 17. sajandi l�pul, esimene Setomaa kool tehti Obinitsa 1890. a. ning veel 1920.�30. aastatel ei peetud tihti vajalikuks lastele haridust anda. P�risorjuse kaotamine Liivimaal 1819. a. ja talude p�riseksostmine l�id V�rumaal eeldused 1860.�1870. aastate rahvuslikuks �rkamiseks, maarahvast eestlasteks saamiseks. Algasid seltsielu ja �histegevus. M�isate vahendusel V�rumaa k�ladesse j�udnud euroopaliku kultuuri idapiiriks j�i ajaloolise Liivimaa rajajoon. Just m�isatest p�rinevad Eesti k�lapildile omased hoonete laudvooderdised, lillepeenrad, iluaiad ja talualleed. Setomaal kestis seevastu kuni 1920. aastateni endiselt keskajale omane elulaad, �hiskonna aluseks olid k�la- ja h�imusidemed ning j�tkus k�lamaade perioodiline �mberjaotamine talude vahel hingede arvu alusel. Setomaa �hendati �lej��nud Eestiga Tartu rahu alusel alles 1920. aastal. Edukad rahul�bir��kimised andsid Eestile ka strateegiliselt vajaliku piiri��rse puhvertsooni: venelastega asustatud alad Setomaast ida ja l�una pool. Eestiga liidetud territooriumist tehti uus maakond: Petserimaa, mille keskuseks sai Petseri linn. 1920.�30. aastad t�id kaasa kiired muudatused. 1920. aastate alguses pandi inimestele perekonnanimed, l�ppes talumaade kruntiajamine. Ristpalkmajadele tekkisid laudvoodrid, k�ladesse j�udsid ajalehed, koolikohustus, �histegevus ja moodsad p�llut��masinad.\n1944. aastal, p�rast N�ukogude v�gede teistkordset sissetungi eraldati Eestist enamik Petserimaast koos Petseriga. Neist aladest sai Pihkva oblasti Petseri rajoon. Eesti taasiseseisvumise j�rel muutis Venemaa 1994. a. �hepoolselt endise liiduvabariikide piiri riigipiiriks ning asus seda v�lja ehitama. 1998. a. s�gisel loobus Eesti oma n�udmistest taastada Tartu rahu piir. Uus piir jagas Setomaa kaheks. Praegu v�ib teisele pool piiri j��nud setosid olla ligikaudu 500 inimest.\nEneseteadmine t�usuteel. Setode etnilist identiteeti on aidanud hoida rahva pidev juurdevool l��nest: m�isaorjuse eest on l�bi sajandite p�genetud Venemaale, kus riigi- ja kloostrimaadel oli rohkem vabadust ja maksud v�iksemad. Ehkki potisetod on Kagu-Eestis liikunud ja oma kaupa pakkunud juba ammu, teadvustus setode kui h�imurahva olemasolu Eestis laiemalt alles 20. sajandi algusaastatel. 1902 kogus Setomaalt laulusid Jakob Hurt; 1912. a. esinesid vanap�rastes r�ivastes ja rohke kaelah�bedaga laulunaised esimest korda Vanemuise kontserdilaval. 1920.�1930. aastad t�id kaasa �j�releaitamispoliitika� ja setode kultuurilise eestistamise. Eesti riigi ja eestlaste suhe setodesse on l�bi aegade olnud �leolev. Eri usk ja kombed, aga ka �igeusu taustaga eesnimed on andnud p�hjust setode seostamiseks venelastega. Setode etnilist identiteeti kaotav poliitika j�tkus n�ukogude ajal, mil koolides keelati kasutada murdekeelt ja n�uti �leminekut kirjakeelele (sama toimus ka V�rumaal). Mittem�istmist j�tkub eestlaste seas t�nini. 2000. a. rahvaloendusel keelati m�rkida rahvuse nimeks seto. Samas on setosid � rahvar�ivas laulunaisi ja nende kaelah�bedat edukalt kasutatud Eesti kaubam�rgina. 20. sajandi arengute tagaj�rg on topeltidentiteedi teke setode seas: enamik m��ratleb end �htaegu nii eestlase kui ka setona. Kuigi setode eneseteadvus on 20. sajandi teisel poolel eestlaste vaimse ja kultuurilise surve t�ttu m�rgatavalt lahjenenud, kuulutas setode esinduskogu Seto kongress 2002. aastal setod omaette rahvuseks.\nErinevalt eestlastest pole setod minevikus olnud p�risorjad. Setomaa inimene on lihtne ja aval, kuid �htaegu kaval ja l�bin�gelik. Elamine piirialadel � venelaste ja Liivimaa vahel, s�dade ja r��steretkede tallermaal on andnud ajaloolise kogemuse. V��ras tulija katsutakse l�bi ja pannakse paika: v�etakse omaks v�i mitte.\nJakob Hurda andmetel oli 1902. a. setosid (ilma Petseri linnata) 16 571 hinge. Praeguseks on olukord muutunud. Ida-Setomaa k�lad on p�lisrahvast peaaegu t�hjenenud ning seto talud on m��dud venelastest uusasukatele elamuteks v�i suvilateks. Ka Setomaa Eesti-osas on �ha rohkem t�hje maju. Nagu mujaltki ��remaadelt on noored viimase poole sajandi v�ltel �mber asunud linnadesse ning lahkumine kestab t�nini. Setode praegune arv on teadmata. Kolmes seto vallas � Merem�el, Mikitam�el ja V�rskas � elab kokku umbes 5000 inimest, neist valdav enamik setod.\nLooduse �rgse iluga liituvad vanad k�lad ja kultuurmaastikud. Suhe inimese ja looduse vahel on tasakaalus v�i taas viimase kasuks p��rdumas. P�hja-Setomaad � V�rska ja Saatse �mbrust iseloomustavad liivased ja v�heviljakad maad ning m�nnimetsad. V�rska lahe �mbrusele vajutab oma pitseri j�rve l�hedus. Petseri-taguseid p�llumaastikke ilmestavad Uuts� ja M�la org. �le viimase avaneb Irboska linnam�elt Setomaa ilusamaid ja avaramaid vaateid. Petserimaa ajalooline asustustuumik paikneb Petserist ida pool, Irboska l�histel. Irboska linnus oli t�htis majanduslik ja v�imukeskus juba viikingiajal: 862. a. on seda mainitud �hena kolmest varjaagide rajatud Vene riikluse tugipunktist. Muinaslinnuse l�hedale kerkis 1330. aastal paest kivilinnus, millele vastukaaluks ehitas ordu 1342. a. keskaegse Liivimaa idapiirile Vastseliina ja Aluksne linnuse. J�rgmise sammu astus taas Venemaa: 1473. aastal asutati Petseri klooster � �ks t�htsamaid riigis. Liivi s�ja ajal sai klooster m��ri ja kaitsetorni. Peagi tekkis Petseri kloostri juurde alev, mis hiljem sai linna�igused. Usuelu keskus oli keskajal ka M�la klooster.\nArheoloogia andmetel on suur osa Setomaa p�hja- ja l��neosa k�ladest �sna hilised: alguse saanud alles 16.�18. sajandil. Kultuurkihilaigud praegustes k�las�dametes n�itavad, et asustus on j�rjepidevalt p�sinud samades kohtades. Setomaa v�ikeste sumbk�ladega maastikupilt on paljuski s�ilitanud keskaegse �ldilme.\nSetomaa k�lamaastikele on omane teistsugune hoonestus kui V�rumaal. Eestis tavaline pikk rehielamu on Setomaale v��ras. Rehi oli elamust lahus ning elumaja koosnes kahest poolest: k�lmast eeskojast ja suure ahjuga eluruumist. Setomaale kunagi omastest kinnistest, suurte laudv�ravatega �uedest on praeguseks alles vaid v�hesed. Petserimaa maastikupildist puuduvad peaaegu t�iesti m�isad: maa kuulus peamiselt riigile v�i Petseri kloostrile. Seevastu ilmestavad k�lamaastikke �igeusu kirikud ja v�iksed k�lakabelid � ts�ssonad.\nKultuur elab m�lus. Rohkem kui kusagil mujal v�ib Setomaal t�deda eri aegade samaaegsust. Minevik ei kesta t�nases p�evas sildistatud ja viidastatud m�lestistena, vaid p�sib ka elus ja inimestes. See mitmetasandilisus annab Setomaale oma n�o ja v��rtuse.\nKirjakultuur on Setomaal hiline n�htus. Teadmised on p�lvkonnalt teisele edasi kandunud hoopis teises � suulises vormis. Setomaa on laulude ja lauluemade maa. Minevikus oli laul lahutamatult seotud argielu ja t��ga, kuid n��dseks on see taandunud peoaja ja esinemiste meelelahutuseks. Samas v�ib rahvap�rane ajaloom�lu paikadega seotuna ulatuda v�gagi kaugesse minevikku, kaugemale kui mujal Eestis. V�rska lahe �mbruses k�neldakse t�nini j�rvej��l muiste peetud J��s�jast, kus j�� murdus s�jav�e raskuse all. Kas on need m�lestused 1242. a. J��lahingust? Eestis piirdub teadmine vanadest s�dadest seevastu peaaegu eranditult Rootsi s�jaga.\nVana Setomaad iseloomustab olemisviis, kus puudub selge piir loomuliku ja �leloomuliku vahel. Piir ettem��ratuse, kokkusattumuse ja juhuse vahel on tihti ebaselge ning n�idus, maa-arstid ehk sobijad ja maagia ehk kunstid olid veel poole sajandi eest argielu koostisosa. Endisaegses seto maailmapildis on �heks tervikuks p�imunud muinastaustaga uskumused ja arusaamad ning �igeusu kiriku �petus. Ka uskumuste kristlikus pooles v�ib leida v�ga vanu ladestusi. Setode vanema p�lvkonna jaoks on usk elu ja olemise lahutamatu koostisosa ning ikoonide ehk p�hastega p�hasenurgad p�sivad majades t�nini. Setomaal on p�ha m�istel eriline t�hendus. P�hadusetunnetus seostub kiriku, p�haste ja surnuaia, aga ka vanade kalmetega. Eriline t�hendus kuulub seto kultuuris surnutele. Surm ei t�henda t�ielikku lahkumist. Elavate ja surnute �htekuuluvus ilmneb k�ige eredamalt suurte kirikup�hade ajal, kui kalmistud on t�is rahvast ja s��akse haudadel. Vanast ajast uude. Minevik ja aegade paljum��tmelisus on Setomaalt kadumas koos seda kandvate inimestega. Vana on alles siiski veel niiv�rd palju, et kadumine ei toimu kohe. Ajaloolist �hustikku kannavad loodus ja k�lamaastikud � ruum tervikuna. Side minevikuga p�sib habraste niitidena paljude inimeste vahendusel. Neid niite on sedav�rd rohkesti, et k�nelda v�ib veel �snagi tihedast ja tugevast v�rgustikust.\n1990. aastad on setode seas kaasa toonud uue �rkamise ja eneseleidmise. Taastunud on vahepeal katkenud kirmaste traditsioon ja setode omakultuur leiab tunnustust ka v�ljaspool Setomaa ja Eesti piire. T�ies aus ja h�bedas on seto leelonaised, ehkki lauljate read j��vad aasta-aastalt h�redamaks. Kahele poole piiri killustatud ja linnadesse laiali pillutatud rahvast liidab augusti esimesel n�dalavahetusel toimuv Seto kuningriigi p�ev, aga ka kirikup�had V�rskas, Saatses, Obinitsas ja Miikses � siia tullakse kokku kaugemaltki. Paraku j��vad neile, kes siinpool piiri, p�had Petseris ja M�las enamasti k�ll k�ttesaamatuks.\nHeiki Valk (1959) on Tartu �likooli arheoloogia kabineti juhataja.


Olümpiavõitja Ants Antsoni saabumine Tallinna\n1964 | Filmikroonika, Kroonikafilmid 1940 II pool-1991, Muud liigitused, Võttematerjal | Režissöör:\n1964. aasta olümpiamängudel Innsbruckis 1500 m uisudistantsil kulla võitnud Ants Antsoni vastuvõtt Balti jaamas.\nSpartakiaadil. Eesti, Läti, Leedu ja Valgevene NSV spartakiaad\nRingvaade “Nõukogude Eesti” nr 37(1957)\n1957 | Filmikroonika, Kroonikafilmid 1940 II pool-1991 | Režissöör: Viktor Nevežin\nEesti, Läti, Leedu ja Valgevene NSV spartakiaad Vilniuses.\nEesti Kultuurfilmi ringvaade nr.92, 2/6


Kaubanduse areng on kiire ning teistest eristumiseks võetakse ette aina enam pööraseid ideid ja lahendusi. Turunduslikud kampaaniad püüavad pilke ja toovad inimesed poodidesse, kuid mis saab edasi?\nSelleks hetkeks, kui turundusmeeskond on kliendis piisava huvi äratanud, et viimane poodi külastaks, peab poes eesootav olema sama rabav. Poes tahab klient tootega lähemalt tutvuda, seda käes hoida, vaadata erinevate nurkade alt ja tunnetada. Kuidas aga lasta kliendil kaupa katsuda ja samal ajal veenduda, et see kliendiga koos poest maksmata ei lahku?\nSiin kohal suudab Laimincom olukorra lahendada viisil, kus toote puhtus on tagatud, puuduvad esteetilised segajad ning klient saab täieliku toote tunnetuse.\nLoomulikult on eduka müügi alustaladeks kompetentne ja kaasahaarav meeskond poes. Traditsiooniliselt on igas poes kassa, kuhu klient suundub oma ostu vormistama. Samuti on igapäevane nähtus, kuidas kassa juurde moodustub järjekord klientidest ja on ka juhtumeid, kus klient loobub oma ostudest, kuna on väsinud järjekorras ootamast.\nLaimincom on taolised olukorrad lahendanud mobiilsete töökohtade ja maksepunktidega. Müüja saab kaupu tutvustades registreerida kõik ostud ja võtta makseid vastu, ilma et oleks seotud mõne kassaletiga poe teises otsas. Sellisel viisil jääb müüjal rohkem aega klientidega tegelemiseks ning silmapaistvus poes suureneb.\nInVue edukust ilmestavad nimekad partnerid nagu Apple, Samsung, Walmart, T-Mobile, Verizon jne.\nEestis on nimekamateks partneriteks Tele2, Elisa, Telia ja Euronicsi esindused ja kauplused.\nKüll aga on paratamatult olukordi, kus kliente on poes rohkem, kui klienditeenindajaid. Et kliendid infojanus ja ootejärjekorras kärsituks ei muutuks, paigaldab Laimincom värvilise ekraaniga interaktiivseid digisilte.\nDigisildid mängivad videoid, et püüda klientide pilke ja kutsuvad toodet avastama. Ekraanil kuvatakse kampaaniaid, tooteinfot, hindu, lisaväärtuseid, tooteomadusi ja palju muud, millega klient saab oma ooteajal iseseisvalt tutvuda. Klient saab toote osas ülevaatliku teabe, ootejärjekorrast tekkiv tüdimus on väiksem tulema ja ettevõte on saanud tänu kliendi positiivsele kogemusele ja läbi turundustegevuse (kampaaniate kuvamise) täiendavat väärtust luua.\nEelnevaid ja veel mitmeid teisi kaubakaitse, tarkvaralisi, POS-lahendusi toob maale ja paigaldab Laimincom koostöös ülemaailma tundud ettevõttega. InVue on üle 40 aastase jaekaubanduse kogemusega ettevõte, mis keskendub poe keskkonna kliendikesksemaks muutmisele samal ajal ohverdamata turvalisust. Käesoleval aastal sõlmisid InVue ja Laimincom kokkuleppe, mille läbi Laimincom parandab kliendikogemusi eelneva Eesti asemel kõigi kolme Balti riigi kauplustes.\nLaimincomi ja InVue pühendumuse ning parimate lahenduste välja töötamise tulemusel on mitmed nimekad ketid kasutamas parimaid lahendusi klientide teenindamiseks. InVue edukust ilmestavad nimekad partnerid nagu Apple, Samsung, Walmart, T-Mobile, Verizon jne. InVue lahendusi kohalikes kauplustes võib leida Tele2, Elisa, Telia ja Euronicsi poodidest.\nUuenduslike lahendustega tutvumiseks külasta Laimincom kodulehte või võtta ühendust meeskonnaga.


esitatud 27. veebruaril 2020(1)\n(eelotsusetaotlus, mille on esitanud Conseil d’État (Prantsusmaa kõrgeima halduskohtuna tegutsev riiginõukogu))\nEelotsusetaotlus – Tarbijakaitse – Elamukinnisvaraga seotud tarbijakrediidilepingud – Arveldus- või hoiukonto – Laenusaaja kohustus määrata laenulepingus sätestatud ajaks oma tulude laekumine arvelduskontole – Individuaalne soodustus – Direktiiv 2007/64/EÜ –Artikli 45 lõige 2 – Direktiiv (EL) 2015/2366 – Artikli 55 lõige 2 – Direktiiv 2014/17/EL – Artikli 4 punktid 26 ja 27 – Seosmüük – Komplektina müük – Artikli 12 lõige 1 – Artikli 12 lõike 2 punkt a – Artikli 12 lõige 3 – Direktiiv 2014/92/EL\n1. Conseil d’État’ (Prantsusmaa kõrgeima halduskohtuna tegutsev riiginõukogu) eelotsusetaotlus puudutab direktiivi 2014/17/EL(2) artikli 12 lõike 2 punkti a ja lõike 3, direktiivi 2007/64/EÜ(3) artikli 45 lõike 2, direktiivi (EL) 2015/2366(4) artikli 55 lõike 2 ja direktiivi 2014/92/EL(5) artikli 12 lõike 3 tõlgendamist. Nende sätete eesmärk on sisuliselt lihtsustada pangakontode liikuvust.\n2. Taotlus on esitatud kohtuvaidluses, milles on Association française des usagers de banques (Prantsuse pangaklientide ühing, edaspidi „AFUB“) vastandatud ministre de l’Économie et des Finances’ile (majandus- ja rahandusminister) ning milles AFUB vaidlustab riigisisesed õigusnormid, millega on lubatud krediidiandjal seada kinnisvaralaenu pakkumise tingimuseks, et laenuvõtja kõik töötasud või nendega samastatavad tulud laekuvad kümme aastat või, kui laenulepingu kestus on lühem, selle aja jooksul krediidiandja juures avatud maksekontole, tingimusel et krediidiandja annab vastusooritusena laenuvõtjale selle tulude laekumise eest individuaalse eelise.\n3. AFUB leiab, et need õigusnormid eiravad pangakontode liikuvuse hõlbustamise eesmärki, mida eespool nimetatud direktiividega taotletakse. Selles kontekstis küsib Conseil d’État (Prantsusmaa kõrgeima halduskohtuna tegutsev riiginõukogu) Euroopa Kohtult, kas niisugused õigusnormid on allpool esitatud liidu õigusnormidega kooskõlas.\n4. Käesolevas ettepanekus selgitan, miks ma leian, et eeldusel, et niisugused õigusnormid, nagu on kõne all põhikohtuasjas, võimaldavad seosmüüki direktiivi 2014/17 tähenduses – mida tuleb põhikohtuasjas kontrollida eelotsusetaotluse esitanud kohtul –, ei ole selle direktiiviga niisugune seosmüük lubatud artikli 12 lõike 2 punkti a ega artikli 12 lõike 3 alusel. Seevastu, kui eelotsusetaotluse esitanud kohus leiab, et põhikohtuasjas kõne all olevad õigusnormid puudutavad komplektina müüki direktiivi 2014/17 tähenduses, siis ei ole sellised õigusnormid direktiivi 2007/64 artikli 45 lõikega 2, direktiivi 2015/2366 artikli 55 lõikega 2 ega direktiivi 2014/92 artikli 12 lõikega 3 vastuolus.\n1. Direktiiv 2007/64\n5. Direktiivi 2007/64 artikli 45 „Lõpetamine“ lõikes 2 on ette nähtud:\n„Pikemaks ajaks kui 12 kuuks või tähtajatult sõlmitud raamlepingu lõpetamine on pärast 12 kuu möödumist makseteenuse kasutajale tasuta. Kõigil teistel juhtudel peavad lõpetamise eest võetavad tasud olema kohased ja kuludega vastavuses.“\n2. Direktiiv 2015/2366\n6. Direktiiv 2007/64 tunnistati alates 13. jaanuarist 2018 kehtetuks direktiiviga 2015/2366, mille artikli 55 lõige 2 sisaldab direktiivi 2007/64 artikli 45 lõikega 2 sisuliselt identset sätet, ainult selle vahega, et ette nähtud ajavahemikku on vähendatud 12 kuult kuuele kuule.\n3. Direktiiv 2014/17\n7. Direktiivi 2014/17 põhjendused 24 ja 25 on sõnastatud järgmiselt:\n„(24) Elamukinnisvaraga seotud tarbijakrediidilepingute eripära tõttu on üldiseks tavaks, et krediidiandjad pakuvad tarbijatele tooteid või teenuseid, mida saab osta koos krediidilepinguga. Arvestades selliste lepingute olulisust tarbijate jaoks, on seetõttu asjakohane kehtestada konkreetsed eeskirjad seosmüügi kohta. Krediidilepingu kombineerimine ühe või enama finantsteenuse või -tootega üheks paketiks võimaldab krediidiandjatel mitmekesistada oma pakkumist ja omavahel konkureerida, eeldusel et paketi osasid on võimalik ka eraldi osta. Kuigi krediidilepingu kombineerimine ühe või enama finantsteenuse või -tootega üheks paketiks võib tarbijatele kasulik olla, võib see samuti kahjustada nende liikuvust ja võimet teha teadlikke valikuid, välja arvatud juhul, kui paketi osasid saab osta eraldi. Oluline on vältida tavasid, nagu teatavate toodete seosmüük, mis võivad viia selliste krediidilepingute sõlmimiseni, mis ei ole tarbijate parimates huvides, piiramata siiski komplektina müüki, millest võib tarbijaile kasu olla. Liikmesriigid peaksid siiski jätkama finantsteenuste jaeturgude hoolikat jälgimist, tagamaks et komplektina müük ei moonuta tarbijaile kättesaadavat tootevalikut ja turukonkurentsi.\n(25) Üldreeglina ei tohiks seosmüüki lubada, välja arvatud juhul, kui koos krediidilepinguga pakutavat finantsteenust või -toodet ei ole võimalik pakkuda eraldi põhjusel, et see on krediidi lahutamatu osa, näiteks tagatud arvelduskrediidi puhul. Muudel juhtudel võib siiski olla põhjendatud, et krediidiandjad pakuvad või müüvad krediidilepingut ühes paketis maksekonto, hoiukonto, investeerimis- või pensionitootega, kui näiteks kontol hoitavat kapitali kasutatakse krediidi tagasimaksmiseks või kui see on eeltingimuseks krediidi saamiseks vajalike rahaliste vahendite koondamisele või kui investeerimistoode või erapensionisüsteemi toode on näiteks krediidi lisatagatiseks. […]“.\n8. Selle direktiivi artiklis 4 on sätestatud:\n26. „seosmüük“ – krediidilepingu pakkumine või müümine ühes paketis muude eristatavate finantstoodete või -teenustega, kusjuures krediidilepingut eraldiseisvalt tarbijale kättesaadavaks ei tehta;\n27. „komplektina müük“ – krediidilepingu pakkumine või müümine ühes paketis muude eristatavate finantstoodete või -teenustega, tehes krediidilepingu samal ajal kättesaadavaks ka eraldiseisvana, kuid mitte tingimata samadel tingimustel kui komplektis kõrvalteenustega;\n9. Selle direktiivi artiklis 12 on ette nähtud:\n„1. Liikmesriigid lubavad komplektina müüki, kuid keelavad seosmüügi.\n2. Olenemata lõikest 1 võivad liikmesriigid sätestada, et krediidiandjad võivad nõuda, et tarbija või tema pereliige või lähedane sugulane:\na) avab või säilitab arveldus- või hoiukonto, kui sellise konto ainus eesmärk on kapitali kogumine krediidi tagasimaksmiseks või teenindamiseks või vahendite koondamine krediidi saamiseks või täiendava tagatise andmine krediidiandjale makseviivituse korral;\n3. Olenemata lõikest 1 võivad liikmesriigid lubada seosmüüki siis, kui krediidiandja suudab pädevale asutusele tõendada, et sarnastel tingimustel pakutavad seotud tooted või tootekategooriad, mis ei ole kättesaadavad eraldiseisvana, toovad tarbijatele selgelt kasu, võttes nõuetekohaselt arvesse kõnealuste toodete kättesaadavust ja hindu turul. Käesolev lõige kehtib üksnes toodete puhul, mida turustatakse pärast 20. märtsi 2014.\n4. Direktiiv 2014/92\n10. Direktiivi 2014/92 põhjendus 12 on sõnastatud järgmiselt:\n„[…] Kõik käesoleva direktiivi sätted peaksid käsitlema maksekontosid, mille abil kliendid saavad teha järgmisi tehinguid: paigutada kontole raha ja võtta välja sularaha, teha kolmandatele isikutele suunatud maksetehinguid ja võtta vastu kolmandate isikute maksetehinguid, sealhulgas teha kreeditkorraldusi. Sellest tulenevalt ei tuleks käesolevat direktiivi kohaldada piiratumate funktsioonidega kontode suhtes. Näiteks sellised kontod nagu hoiukontod, krediitkaardikontod, millele tavaliselt makstakse raha üksnes krediitkaardivõlgnevuse tagasimaksmiseks, hüpoteegiarvelduskontod või e-raha kontod tuleks põhimõtteliselt käesoleva direktiivi kohaldamisalast välja jätta. Kui aga neid kontosid peaks kasutatama igapäevasteks maksetehinguteks ja kui need peaksid võimaldama kõiki eespool loetletud funktsioone, kuuluvad need käesoleva direktiivi kohaldamisalasse. […]“.\n11. Selle direktiivi artikli 1 „Reguleerimisese ja kohaldamisala“ lõikes 6 on ette nähtud:\n„Käesolevat direktiivi kohaldatakse maksekontole, mille abil tarbija saab teha vähemalt järgmisi toiminguid:\na) paigutada raha maksekontole;\nb) maksekontolt sularaha välja võtta;\nc) teha kolmandatele isikutele suunatud maksetehinguid ja võtta vastu kolmandate isikute maksetehinguid, sealhulgas kreeditkorraldusi.\n12. Nimetatud direktiivi artikli 12 „Vahetamisteenusega seotud tasud“ lõikes 3 on sätestatud:\n„3. Liikmesriigid tagavad, et võimalikud tasud, mida edastav makseteenuse pakkuja nõuab tarbijalt tema juures oleva maksekonto sulgemise eest, määratakse kindlaks vastavalt direktiivi 2007/64[(6)] artikli 45 lõigetele 2, 4 ja 6.“\n1. Seadus läbipaistvuse, korruptsioonivastase võitluse ja majanduselu moderniseerimise kohta\n13. 9. detsembri 2016. aasta seaduse nr 2016‑1691 läbipaistvuse, korruptsioonivastase võitluse ja majanduselu moderniseerimise kohta (loi no 2016‑1691, du 9 décembre 2016, relative à la transparence, à la lutte contre la corruption et à la modernisation de la vie économique) artikli 67 II osa näeb ette:\n„Valitsusel on põhiseaduse artiklis 38 ette nähtud tingimustel õigus võtta kuue kuu jooksul alates käesoleva seaduse väljakuulutamisest määrusega kõik seaduse valdkonda kuuluvad meetmed, mis võimaldavad raha- ja finantsseadustiku artikliga L. 312‑1-2 kooskõlas ette näha tingimused, mille korral võib tarbija poolt hüpoteeklaenulepingu sõlmimise ning selle intressimäära taseme siduda krediidi kestuse ajaks tarbija hoiukonto avamisega või tulude laekumisega kontole, olenemata tulude laadist või päritolust […]“.\n2. Raha- ja finantsseadustik\n14. Raha- ja finantsseadustiku (code monétaire et financier) artiklis L. 312‑1-2 on sätestatud:\n„I.-l. Komplektis toodete või teenuste müümine või müügiks pakkumine on keelatud, välja arvatud juhul, kui komplektina pakkumisse kuuluvad tooteid või teenuseid saab osta eraldi või kui need on lahutamatult seotud.\n2. Majandusministri määrusega pärast artiklis L. 614‑1 asutatud nõuandekomiteelt arvamuse saamist vastu võetud eeskirjaga on keelatud on igasugune toodete või teenuste müük või müügiks pakkumine kliendile, mis annab vahetult või aja jooksul tasuta õiguse saada rahalist lisatasu või mitterahalist hüvitist toodete, kaupade või teenuste kujul, mille väärtus on kindlaks määratud piirmäärast kõrgem, olenevalt klientidele pakutava toote või teenuse liigist.\nNeed sätted on kohaldatavad ka artikli L. 314‑1 II osas nimetatud makseteenustele.“\n15. Tarbijakaitseseadustiku (code de la consommation) artiklis L. 313‑25, mida on muudetud 1. juuni 2017. aasta määrusega nr 2017‑1090 kinnisvaralaenupakkumiste kohta laenuvõtja töötasu või sellega samastatava tulu maksekontole laekumise tingimusel (ordonnance no 2017 1090, du 1er juin 2017, relative aux offres de prêt immobilier conditionnées à la domiciliation des salaires ou revenus assimilés de l’emprunteur sur un compte de paiement), on põhikohtuasja asjaoludele kohaldatavas redaktsioonis ette nähtud:\n„Artiklis L. 313‑24 nimetatud pakkumises:\n10. Märgitakse, kas laenu tingimuseks on seatud artiklis L. 313‑25‑1 nimetatud tulude kontole laekumise nõue. Kui see on nii, siis märgitakse selle nõude kestus, vajaduse korral selle konto avamise ja pidamise kulud, millele peab töötasu ja sellega samastatav tulu laekuma, ning krediidiandja poolt vastusooritusena antud individuaalse eelise laad. Pakkumus peab võimaldama selle eelise selgelt kindlaks teha, märkides ära määra tingimused ja muud tingimused, mille alusel see on kehtestatud, ning mida krediidiandja kohaldab, kui laenusaaja tulude kontole laekumise tingimust enam ei täida.\n16. Selle seadustiku artiklis L. 313‑25‑1, mis lisati eespool nimetatud 1. juuni 2017. aasta määrusega nr 2017‑1090, on põhikohtuasja asjaoludele kohaldatavas redaktsioonis ette nähtud:\n„Krediidiandja võib seada artiklis L. 313‑24 nimetatud laenupakkumise tingimuseks, et laenusaaja töötasu või sellega samastatav tulu peab laekub raha- ja finantsseadustiku artiklis L. 314‑1 nimetatud maksekontole, tingimusel et krediidiandja annab vastusooritusena laenusaajale individuaalse eelise.\nSeda tingimust ei või laenusaajale kehtestada kauemaks kui Conseil d’État’ dekreediga kindlaks määratud maksimaalseks ajaks. Krediidilepingus ette nähtud tähtaja möödumisel on laenuvõtja omandanud individualiseeritud eelise kuni laenu lõpuni.\nKui laenusaaja ei täida eespool nimetatud tulu laekumise koha tingimust enam enne selle tähtaja lõppu, võib krediidiandja esimeses lõigus nimetatud individuaalse eelise kuni laenu lõpuni jäävate osamaksete puhul lõpetada ja kohaldada artikli L. 313‑25 punktis 10 nimetatud määratingimusi ja muid tingimusi. […]“.\n17. Sellesse seadustikku 14. juuni 2017. aasta dekreediga nr 2017‑1099, millega kehtestatakse aeg, mille vältel krediidiandja võib nõuda laenusaajalt tema töötasu või sellega samastatava tulu laekumist maksekontole (décret n° 2017-1099, du 14 juin 2017, fixant la durée pendant laquelle le prêteur peut imposer à l’emprunteur la domiciliation de ses salaires ou revenus assimilés sur un compte de paiement), lisatud artiklis R. 313‑21‑1 on sätestatud:\n„Artiklis L. 313‑25‑1 nimetatud töötasu või sellega samastatava tulu laekumise koha nõude maksimaalseks kestuseks on määratud kümme aastat pärast krediidilepingu või vajaduse korral algse krediidilepingu lisa sõlmimist.\nSee kestus ei või mingil juhul ületada krediidilepingu kestust.“\n18. Prantsuse parlament volitas 9. detsembri 2016. aasta seadusega nr 2016‑1691 läbipaistvuse, korruptsioonivastase võitluse ja majanduselu moderniseerimise kohta selle liikmesriigi valitsust võtma määrusega kõik seaduse valdkonda kuuluvad meetmed, mis võimaldavad raha- ja finantsseadustiku(7) artikliga L. 312‑1‑2 kooskõlas ette näha tingimused, mille korral võib tarbija poolt hüpoteeklaenulepingu sõlmimise ning selle intressimäära taseme siduda krediidi hoiukonto avamisega ja tarbija tulude laekumisega kontole.\n19. 1. juuni 2017. aasta määrus nr 2017‑1090 kinnisvaralaenupakkumiste kohta laenuvõtja töötasu või sellega samastatava tulu maksekontole laekumise tingimusel võeti vastu selle volituse alusel.\n20. Selle määrusega lisati tarbijakaitseseadustikku uus artikkel L. 313‑25‑1, milles on sisuliselt sätestatud, et krediidiandja võib seada laenupakkumise tingimuseks, et laenusaaja töötasu või sellega samastatav tulu laekub maksekontole, tingimusel et krediidiandja annab vastusoorituseks laenusaajale individuaalse eelise. Lisaks ei või panga otsekorralduse tingimust laenuvõtjale kehtestada pikemaks ajaks kui maksimaalne kestus, mille lõppedes on laenusaaja individuaalse eelise omandanud kuni laenu lõpuni.\n21. Vastuseks Euroopa Kohtu selgitustaotlusele(8) täpsustas eelotsusetaotluse esitanud kohus, et mõiste „maksekonto“ tarbijakaitseseadustiku artikli L. 313‑25‑1 tähenduses ei piirdu maksekontodega, mis on mõeldud ainult hüpoteeklaenu või üldisemalt kinnisvaralaenude tagasimaksmiseks, vaid hõlmab kontosid, mida laenuvõtjad kasutavad igapäevaste maksetehingute tegemiseks, nagu raha väljamaksmine, ülekandmine ja väljavõtmine.\n22. 14. juuni 2017. aasta dekreediga nr 2017‑1099, mis võeti vastu käesoleva ettepaneku punktis 19 nimetatud määruse alusel, lisati tarbijakaitseseadustikku uus artikkel R-313‑21‑1, mis on kohaldatav alates 1. jaanuarist 2018 tehtud laenupakkumistele ja näeb ette, et panga otsekorralduse tingimus ei kesta üle kümne aasta või laenu kestuse, kui see on alla kümne aasta.\n23. AFUB palub Conseil d’État’s (Prantsusmaa kõrgeima halduskohtuna tegutsev riiginõukogu) see dekreet võimupiiride ületamise tõttu tühistada.\n24. AFUB väidab selle kohta ühelt poolt, et 1. juuni 2017. aasta määrus nr 2017‑1090, mille kohaldamisel on vaidlustatud dekreet vastu võetud, eirab direktiividega 2007/64, 2015/2366, 2014/92 ja 2014/17 taotletud pangakontode liikuvuse hõlbustamise eesmärki. Selle määrusega on nimelt lubatud krediidiasutustel näha panga otsekorralduse nõude korral ette eeliseid ja nendest eelistest loobumine oleks laenuvõtjatele üle jõu käivalt kulukas, mis on vastuolus pangakontode liikuvusega. Teiselt poolt väidab AFUB, et vaidlustatud dekreet eirab seda sama eesmärki, kuna see määrab maksimaalseks kestuseks, mille jooksul võivad krediidiasutused seada nende eeliste tingimused laenuvõtjate töötasu või sellega samastatava tulu laekumise koha nõude, kümme aastat.\n25. Majandus- ja rahandusminister leiab, et need väited ei ole põhjendatud.\n26. Analüüsides nõuet tühistada dekreet, mille õiguslik alus on 1. juuni 2017. aasta määrus nr 2017‑1090, soovib Conseil d’État teada, kas nendes kahes õigusaktis sisalduvad sätted on eespool viidatud direktiividega(9) kooskõlas.\n27. Täpsemalt leiab see kohus, et vastus AFUB väidetele sõltub esiteks sellest, kas direktiivi 2014/17 artikli 12 lõike 2 punkti a sätetega – arvestades eelkõige nendes sätetes makse- või hoiukontole, mille avamine või pidamine on nendega lubatud, määratud eesmärki – või sama direktiivi artikli 12 lõike 3 sätetega on lubatud ühelt poolt krediidiandjal nõuda laenusaajalt vastusooritusena individuaalse eelise eest, et kõik laenusaaja palgatulud või nendega samastatavad tulud peavad lepingus kindlaks määratud aja jooksul laekuma maksekontole, olenemata laenu suurusest, maksetähtaegadest ja kestusest, ning teiselt poolt, et selliselt määratud ajaline kestus võib olla kuni kümme aastat või, kui see on lühem, siis sama pikk kui lepingu kestus.\n28. Teiseks sõltub see vastus sellest, kas ühelt poolt direktiivi 2007/64 artikliga 45, mis oli tol ajal kohaldatav ja on nüüd üle võetud direktiivi 2015/2366 artiklisse 55, ja direktiivi 2014/92 artiklitega 9–14, mis käsitlevad pangakontode liikuvuse lihtsustamist ja maksekonto sulgemise kulusid, on vastuolus, kui selle konto sulgemisega – mille on laenusaaja avanud krediidilepingu raames krediidiandja juures vastusoorituseks individuaalse eelise eest selleks, et tema tulud laekuksid sellele kontole –, kui see toimub enne lepingus määratud aja lõppu, see eelis kaob, sealhulgas hiljem kui üks aasta pärast konto avamist, ja teiselt poolt, kas nende samade sätetega on vastuolus, et see kestus võib olla kuni kümme aastat või kogu krediidi kestusaeg, kui see on lühem kui kümme aastat.\n29. Nendel asjaoludel otsustas Conseil d’État (Prantsusmaa kõrgeima halduskohtuna tegutsev riiginõukogu) 5. detsembri 2018. aasta otsusega, mis saabus Euroopa Kohtusse 11. detsembril 2018, menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:\n„1. Kas direktiivi [2014/17] [artikli 12 lõike 2 punktiga a], eelkõige arvestades eesmärki, mis sellega on antud arveldus- või hoiukontole, mille avamine või pidamine on sellega lubatud, või sama artikli lõikega 3 on lubatud esiteks krediidiandjal nõuda krediidisaajalt individuaalse soodustuse vastusooritusena, et kogu tema töötasu või sellega samastatud tulu laekuks krediidilepingus kindlaks määratud ajavahemiku jooksul teatud maksekontole, olenemata laenu suurusest, maksetähtaegadest ja kestusest, ning teiseks on lubatud, et selliselt määratud ajavahemik võib kesta kuni kümme aastat või sama kaua kui lepingu kestus, kui see on lühem?\n2. Kas sellel ajal kohaldatava direktiivi [2007/64] artikliga 45, mis on nüüd üle võetud direktiivi [2015/2366] artiklis 55, ning direktiivi [2014/92] artiklitega 9–14, mis käsitlevad pangakontode liikuvuse soodustamist ning maksekonto sulgemise tasu, on vastuolus see, et selle konto sulgemine, mille krediidisaaja avas krediidiandja juures, et sinna laekuks tema tulu, vastusooritusena krediidilepingu raames kokku lepitud individuaalse soodustuse eest, toob juhul, kui see sulgemine toimub enne selles lepingus määratud ajavahemiku lõppemist, kaasa selle soodustuse kaotamise, sealjuures enam kui aasta pärast konto avamist, ning teiseks, kas nende samade sätetega on vastuolus see, et kõnealune ajavahemik võib kesta kuni kümme aastat või kogu krediidilepingu kestusaja?“\n30. Euroopa Kohtule esitasid kirjalikud seisukohad Prantsuse ja Tšehhi valitsus ning Euroopa Komisjon. Kohtuistungil, mis toimus 18. detsembril 2019, osalesid Prantsuse valitsus ja komisjon.\nA. Direktiivi 2014/17 artikli 12 lõike 2 punkti a ja lõike 3 tõlgendamine (esimene küsimus)\n31. Esimese eelotsuse küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas direktiivi 2014/17 artikli 12 lõike 2 punktiga a või sama direktiivi artikli 12 lõikega 3 on lubatud sellised riigisisesed õigusnormid, nagu on kõne all põhikohtuasjas ja millega on krediidiandjal lubatud nõuda laenuvõtjalt vastusoorituseks individuaalse eelise eest, et kogu tema palga- või sellega samastatud tulu laekuks krediidilepingus kindlaks määratud ajavahemiku jooksul teatud maksekontole, olenemata laenu suurusest, maksetähtaegadest ja kestusest, ning millega on lubatud, et selliselt määratud ajavahemik võib kesta kuni kümme aastat või sama kaua kui lepingu kestus, kui see on lühem.\n32. Direktiiviga 2014/17 kehtestatakse ühine raamistik, millega reguleeritakse liikmesriikide õigusnormide teatavaid aspekte selliste lepingute puhul, mis hõlmavad tarbijatele hüpoteegiga tagatud krediidi andmist või on muul viisil seotud elamukinnisvaraga(10), ja millega tagatakse tarbijatele, kes sõlmivad elamukinnisvaraga seotud krediidilepinguid, kõrgetasemeline kaitse(11).\n33. Selles kontekstis on direktiivi 2014/17 artikli 12 lõikes 1 sätestatud, et liikmesriigid lubavad komplektina müüki, kuid keelavad seosmüügi(12).\n34. Kuigi seosmüük on keelatud, on see direktiivi 2014/17 artikli 12 lõike 2 punktiga a ja lõikega 3 teatud tingimustel siiski lubatud. Esimese eelotsuse küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus teada, kas sellised õigusnormid, nagu on kõne all põhikohtuasjas, võivad kuuluda neist kahest erandist ühe alla.\n35. Sellega seoses märgin kõigepealt, et direktiiv 2014/17 on niisugustes kinnisvaralaenu puudutavates õigusnormides nagu põhikohtuasjas vaidlusalused õigusnormid käsitletud olukordadele kohaldatav. Nimelt on selle direktiivi artikli 3 lõike 1 punkti b kohaselt direktiiv kohaldatav krediidilepingutele, mille eesmärk on maa või olemasoleva või kavandatava ehitise omandiõiguse omandamine või säilitamine.\n36. Seejärel nendin, et eelotsuse küsimus põhineb eeldusel, et põhikohtuasjas kõne all olevate riigisiseste õigusnormidega on seosmüük lubatud, kuna direktiivi 2014/17 artikli 12 lõike 2 punktis a ja lõikes 3 ette nähtud erandid puudutavad ainult seosmüüki.\n37. Ent Prantsuse valitsus väidab, et vaidlusalused õigusnormid puudutavad komplektina müüki direktiivi 2014/17 tähenduses, mitte seosmüüki, ning seega on need riigisisesed õigusnormid lubatud selle direktiivi artikli 12 lõike 1 alusel. Nimetatud valitsus väidab, et krediidiandja on kohustatud pakkuma tarbijale samal ajal nii kinnisvaralaene koos panga otsekorralduse klausliga, vastusoorituseks individuaalse eelise eest, mis võib seisneda näiteks soodsas intressimääras, maksekonto või pangakaartide haldamise kulude vähendamises, ja kinnisvaralaene ilma panga otsekorralduse klauslita. Teisisõnu võib kinnisvaralaenu ja maksekontot osta eraldi(13).\n38. Kui Conseil d’État’lt (Prantsusmaa kõrgeima halduskohtuna tegutsev riiginõukogu) selle kohta küsiti, märkis ta vastuseks Euroopa Kohtu selgitustaotlusele(14), et küsimus, kas tarbijaseadustiku artiklis L. 313‑25‑1 ette nähtud võimalust seada laenu tingimuseks, et tulud peavad laekuma krediidiandja juures avatud kontole, tuleb tõlgendada nii, et see võimaldab seosmüüki või komplektina müüki direktiivi 2014/17 tähenduses, on küsimus, „mis tuleb lahendada Conseil d’État’l (Prantsusmaa kõrgeima halduskohtuna tegutsev riiginõukogu) pärast seda, kui Euroopa Kohus on eelotsusetaotlusele vastanud“, ning et „see on raske küsimus, kuna seda ei ole siiani kohtupraktikas, kaasa arvatud Euroopa Kohtu praktikas mõistete „seosmüük“ ja „komplektina müük“ kohta liidu õiguse tähenduses kunagi varem käsitletud, aga ka selles osas, mis, arvestades täheldatud tavade konkreetset tegelikkust, kuulub liikmesriigi kohtu pädevusse“.\n39. Seega näib, et Conseil d’État’l (Prantsusmaa kõrgeima halduskohtuna tegutsev riiginõukogu) on põhikohtuasjas käsitletavate õigusnormide ulatuse suhtes kahtlusi(15).\n40. Sellega seoses rõhutan mõju, mis on põhikohtuasjas kõne all olevate õigusnormide ulatusel vastusele, mis tuleb eelotsuse küsimusele anda.\n41. Nimelt, kui oletada, et eelotsusetaotluse esitanud kohus leiab, et põhikohtuasjas kõne all olevate õigusnormidega on direktiivi 2014/17 tähenduses seosmüük lubatud, siis oleksid need õigusnormid selle direktiivi alusel lubatud vaid siis, kui need vastaksid selle direktiivi artikli 12 lõike 2 punktis a või artikli 12 lõikes 3 ette nähtud tingimustele. Sellises olukorras tuleb mõistagi kontrollida, kas need kaks õigusnormi on põhikohtuasjas kohaldatavad. Seevastu, kui eelotsusetaotluse esitanud kohus leiab, et põhikohtuasjas kõne all olevad õigusnormid puudutavad komplektina müüki selle direktiivi artikli 4 punkti 27 tähenduses, siis on need õigusnormid iseenesest lubatud sama direktiivi(16) artikli 12 lõike 1 alusel, mis – tuletan meelde – lubab komplektina müüki(17).\n42. Analüüsin allpool direktiivi 2014/17 artikli 12 lõike 2 punktis a (1. jagu) ja sama direktiivi artikli 12 lõikes 3 (2. jagu) sätestatud erandite kohaldatavust, eeldades, et põhikohtuasjas kõne all olevad õigusnormid võimaldavad seosmüüki selle direktiivi artikli 4 punkti 26 tähenduses(18).\n1. Direktiivi 2014/17 artikli 12 lõike 2 punkti a kohaldatavus\n43. Minu teada ei ole Euroopa Kohus direktiivi 2014/17 artikli 12 lõike 2 punkti a veel hinnanud(19).\n44. Selles sättes on ette nähtud, et liikmesriigid võivad lubada krediidiasutustel nõuda tarbijatelt, et nad avaksid avavad või säilitavad arveldus- või hoiukonto, kui sellise konto ainus eesmärk on kapitali kogumine krediidi tagasimaksmiseks või teenindamiseks või vahendite koondamine krediidi saamiseks või täiendava tagatise andmine krediidiandjale makseviivituse korral.\n45. Käesoleval juhul tuleb seega kontrollida, kas tarbijakaitseseadustiku artiklis L. 313‑25‑1 ette nähtud maksekontol on üks neist kolmest alternatiivsest eesmärgist, ja kui on, siis kas see on selle konto ainus eesmärk direktiivi 2014/17 artikli 12 lõike 2 punkti a tähenduses.\n46. Nagu ma selgitan, leian ma, et see nii ei ole: esiteks kahtlen, kas tarbijakaitseseadustiku artiklis L. 313‑25‑1 ette nähtud maksekonto eesmärk on direktiivi 2014/17 artikli 12 lõike 2 punktiga a lubatud konto eesmärkidega kooskõlas (jagu a). Teiseks nähtub toimikust igal juhul, et tarbijakaitseseadustiku artiklis L. 313‑25‑1 ette nähtud maksekontol on muid funktsioone kui need, mis on nimetatud direktiivi artikli 12 lõike 2 punktiga a lubatud, mis minu arvates takistab selle sätte kohaldamist (jagu b).\na) Põhikohtuasjas kõne all oleva maksekonto eesmärk\n47. Mis puutub maksekonto eesmärki tarbijakaitseseadustiku artikli L. 313‑25‑1 tähenduses, siis näib mulle Euroopa Kohtu käsutuses oleva toimiku põhjal, et huvitatud pooled on eriarvamusel.\n48. Märgin kõigepealt, et Prantsuse valitsus märkis kohtuistungil teise võimalusena(20), et lubades kehtestada tarbijale tingimust, et tarbija tulu peab laekuma krediidiandja juures avatud maksekontole, ei tee riigisisesed õigusnormid muud, kui annavad krediidiandjale loa nõuda niisuguse konto avamist, mille ainus eesmärk on, et krediidiandja saaks makseviivituse korral täiendavad tagatised. Põhikohtuasjas kõne all olevates õigusnormides on teisisõnu silmas peetud viimast kolmest direktiivi 2014/17 artikli 12 lõike 2 punktis a ette nähtud eesmärgist.\n49. Seejärel tuletan meelde, et eelotsusetaotluse esitanud kohus on täpsustanud, et mõiste „maksekonto“ tarbijakaitseseadustiku artikli L. 313‑25‑1 tähenduses ei piirdu maksekontodega, mis on mõeldud ainult kinnisvaralaenu tagasimaksmiseks, vaid hõlmab ka kontosid, mida laenuvõtjad kasutavad igapäevaste maksetehingute tegemiseks, nagu raha väljamaksmine, ülekandmine ja väljavõtmine(21).\n50. See eelotsusetaotluse esitanud kohtu täpsustus annab seega mõista, et maksekontol tarbijakaitseseadustiku artikli L. 313‑25‑1 tähenduses on mitu eesmärki, millest ainult üks on direktiivi 2014/17 artikli 12 lõike 2 punktis a ette nähtud, nimelt kapitali kogumine laenu tagasimaksmise tagamiseks.\n51. Lõpuks nendin, et komisjon rõhutas, et tarbijakaitseseadustiku artikli L. 313‑25‑1 ja pakkumisele tulude laekumise tingimuse seadmise eesmärk on kaitsta laenusaajat kinnisvaralaenude valdkonnas tulude laekumise koha määramise ebaõiglaste tingimuste eest vastavalt liikmesriigi ebaõiglaste lepingutingimuste komisjoni soovitusele, kes leidis, et sellised tingimused võivad osutuda ebaproportsionaalseks, kui selle kohustusega ei kaasne ühtegi individuaalset vastusooritust.\n52. Selle märkusega näib komisjon seega viitavat sellele, et maksekontol tarbijakaitseseadustiku artikli L. 313‑25‑1 tähenduses on muu kui direktiivi 2014/17 artikli 12 lõike 2 punktis a nimetatud eesmärk(22).\n53. Seda arvestades tekib mul igal juhul küsimus, kuidas võib maksekontol tarbijakaitseseadustiku artikli L. 313‑25‑1 tähenduses olla üks direktiivi 2014/17 artikli 12 lõike 2 punktis a ette nähtud eesmärkidest, kui laenuvõtjad võivad seda samas kasutada maksetehingute tegemiseks, sealhulgas raha väljavõtmiseks, nagu täpsustas eelotsusetaotluse esitanud kohus. Nimelt, kuna laenuvõtjatel on maksekontole täielik käsutusõigus, st ilma eriliste piiranguteta, ei anna nende tulude laekumine sellele kontole krediidiandjatele mingit tagatist selle kontoga seotud laenu tagasimaksmise suhtes.\n54. See tähelepanek viib mind nõudeni, mis seondub sellega, et kontol peab olema ainus eesmärk direktiivi 2014/17 artikli 12 lõike 2 punkti a tähenduses.\nb) „Ainsa eesmärgi“ nõue direktiivi 2014/17 artikli 12 lõike 2 punkti a tähenduses\n55. Kas asjaolu, et laenuvõtjad võivad kasutada maksekontot tarbijakaitseseadustiku artikli L. 313‑25‑1 tähenduses maksetehingute tegemiseks, ei takista kohaldada direktiivi 2014/17 artikli 12 lõike 2 punkti a, mis nõuab, et sellel konto ainsaks eesmärgiks peab olema üks selles sättes nimetatud kolmest eesmärgist?\n56. Direktiivi 2014/17 artikli 12 lõike 2 punkti a grammatiline, teleoloogiline ja kontekstipõhine tõlgendamine sunnib mind sarnaselt komisjoniga asuma seisukohale, et see on nii.\n57. Kõigepealt nõuab nimelt selle direktiivi artikli 12 lõike 2 punkti a sõnastus, et konto ainus eesmärk peab olema üks selles sättes nimetatud kolmest eesmärgist.\n58. Selles suhtes tuleneb kahe esimese eesmärgi sõnastusest selgelt, et maksekontot võib kasutada ainult vahendite kogumiseks või koondamiseks, mis välistab raha väljamaksmise ja tehingute tegemise. Direktiivi 2014/17 artikli 12 lõike 2 punktis a nimetatud viimane eesmärk eeldab analoogset välistamist, kuna see puudutab krediidiandjatele „tagatise [andmist] makseviivituse korral“. Määratluse kohaselt ei või laenuvõtjad kasutada kontot, mis on tagatiseks makseviivituse korral, muul otstarbel.\n59. Seejärel, nagu ma käesoleva ettepaneku punktis 53 märkisin, võib maksekonto kasutamine maksetehingute tegemiseks kahjustada direktiivi 2014/17 artikli 12 lõike 2 punktis a ette nähtud maksekonto eesmärke, mis õigustavad seosmüügi keelust erandi tegemist.\n60. Nagu nimelt nähtub direktiivi 2014/17 põhjendustest 24 ja 25, võib seosmüük kahjustada tarbijate liikuvust ja nende võimet teha teadlikke valikuid. Sel põhjusel keelustab see direktiiv seosmüügi üldiselt ja lubab seda vaid teatavates täpselt piiritletud olukordades, kus Euroopa seadusandja on leidnud, et sellist ohtu ei ole. Kui aga lubada kasutada maksekontot muul otstarbel, nagu on silmas peetud põhikohtuasjas kõne all olevates õigusnormides, võimaldab see kahjustada direktiivi 2014/17 artikli 12 lõike 2 punkti a eesmärki.\n61. Seega ei saa ma nõustuda Prantsuse valitsuse seisukohaga, kes märkis kohtuistungil, et kui välistada konto teatud kasutusviisid, näiteks need, mis on ette nähtud põhikohtuasjas kõne all olevates õigusnormides, tähendaks see, et krediidiandja piirab põhjendamatult oma maksekonto kasutamist tarbija poolt tema enda huve eirates.\n62. Rõhutan sellega seoses, et minu pakutud tõlgendusest tuleneb praktikas, et krediidiandjad on kohustatud piirama tulude maksekontole laekumise nõuet ainult sellele osale tuludest, mis vastab summale, mis on vajalik laenu tagasimaksmiseks, laenu saamiseks või krediidiandjale makseviivituse korral täiendava tagatise andmiseks. See piirang on kasulik tarbijate pangakontode liikuvuse jaoks, kuna see võimaldab neil paigutada ülejäänud tulu krediidiasutustesse, mis ei ole kinnisvaralaenu krediidiandja.\n63. Lõpuks kinnitab minu pakutud tõlgendust direktiivi 2014/17 artikli 12 lõike 2 punkti a kontekstipõhine tõlgendamine.\n64. Tuletan nimelt esiteks meelde, et selle direktiivi artikli 12 lõike 2 punkt a kujutab endast erandit seosmüügi keelust, mis on ette nähtud selle direktiivi artikli 12 lõikes 1, ning seega tuleb seda tõlgendada kitsalt(23).\n65. Teiseks toetab minu pakutud tõlgendust viis, kuidas on direktiiv 2014/17 suhestatud direktiiviga 2014/92 maksekontoga seotud kulude võrreldavuse, maksekonto vahetamise ja põhiteenustega varustatud maksekontole juurdepääsu kohta.\n66. Nimelt, nagu komisjon kohtuistungil märkis, kuna maksekontot võib kasutada vahendite väljavõtmiseks, kohaldatakse sellele kontole direktiivi 2014/92 eeskirju konto vahetamise kohta. Seevastu konto, mis on mõeldud ainult laenu tagasimaksmiseks, on nende õigusnormide(24) kohaldamisalast sõnaselgelt välja jäetud, mille põhjuseks on – ma eeldan –, et selline konto võib olla direktiivi 2014/17 artikli 12 lõike 2 punkti a alusel lubatud seosmüügina.\n67. Eeltoodust tuleneb, et direktiivi 2014/17 artikli 12 lõike 2 punkti a tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole lubatud niisugused riigisisesed õigusnormid, nagu on kõne all põhikohtuasjas, kui nende õigusnormidega on lubatud seosmüük sama direktiivi artikli 4 punkti 26 tähenduses, mida tuleb põhikohtuasjas kontrollida eelotsusetaotluse esitanud kohtul.\n2. Direktiivi 2014/17 artikli 12 lõike 3 kohaldatavus\n68. Direktiivi 2014/17 artikli 12 lõikega 3 on omakorda nõutud, et krediidiandja peab suutma pädevale asutusele tõendada, et seosmüügil on tarbija jaoks ilmsed eelised. Lisaks on selles õigusnormis sätestatud, kuidas tuleb kontrollida, kas see on nii: selle hindamise käigus tuleb asjakohaselt arvesse võtta kõnealuste pakutavate toodete kättesaadavust ja hinda turul.\n69. Sellega seoses märgin, et Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt ei nõua direktiivi sätte liikmesriigi õigusesse ülevõtmine tingimata selle sätte formaalset ja sõnasõnalist kordamist sõnaselges ja konkreetses õigusnormis ning see võib piirduda üldise õigusliku raamistikuga. See peab siiski piisavalt selgelt ja täpselt tagama direktiivi täieliku kohaldamise. Iga liikmesriik on ju kohustatud direktiive ellu viima viisil, mis vastab täielikult õiguslike olukordade selguse ja kindluse nõuetele, mille on Euroopa seadusandja liikmesriikides asuvate asjaomaste isikute huvides kehtestanud. Selleks tuleb direktiivi sätteid rakendada vaieldamatu kohustusliku jõuga ning nõutava konkreetsuse, täpsuse ja selgusega(25).\n70. Põhikohtuasjas kõne all olevate õigusnormide puhul ma täheldan, et nendest ei ilmne, et individuaalset eelist tuleks hinnata turul pakutavate toodete kättesaadavuse ja hinna seisukohast. Lisaks nähtub Prantsuse valitsuse seisukohtadest, et kinnisvaralaenulepingus sätestatud panga otsekorralduse tingimus tuleneb krediidiandja ja tarbija vahelisest vabast kokkuleppest.\n71. Sellest seisukohast leian, nagu komisjon kohtuistungil märkis, et need õigusnormid ei taga nõutava spetsiifilisuse, täpsuse ja selgusega, et individuaalsel eelisel on tarbija jaoks ilmsed eelised muude turul pakutavate toodete hinna suhtes(26). Seda enam, et direktiivi 2014/17 artikli 12 lõige 3 kujutab endast erandit seosmüügi keelust ja seega tuleb seda tõlgendada kitsalt(27).\n72. Sellest järeldub, et direktiivi 2014/17 artikli 12 lõiget 3 tuleb tõlgendada nii, et ka sellega ei ole niisugused riigisisesed õigusnormid, nagu on kõne all põhikohtuasjas, lubatud, kui nende õigusnormidega on lubatud seosmüük sama direktiivi artikli 4 punkti 26 tähenduses, mida peab põhikohtuasjas kontrollima eelotsusetaotluse esitanud kohus.\nB. Direktiivi 2007/64 artikli 45 lõike 2, direktiivi 2015/2366 artikli 55 lõike 2 ja direktiivi 2014/92 artikli 12 lõike 3 tõlgendamine (teine küsimus)\n73. Teise eelotsuse küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas ühelt poolt direktiivi 2007/64 artikliga 45 ja direktiivi 2015/2366 artikliga 55, millega asendati esimene nimetatud säte alates 13. jaanuarist 2018, ja teiselt poolt direktiivi 2014/92 artiklitega 9–14 on vastuolus niisugused riigisisesed õigusnormid, nagu on kõne all põhikohtuasjas ja mille kohaselt selle konto sulgemisega – mille on laenusaaja avanud krediidilepingu raames krediidiandja juures vastusoorituseks individuaalse eelise eest selleks, et tema tulud laekuksid sellele kontole –, kui see toimub enne lepingus määratud aja lõppu, see eelis kaob, sealhulgas hiljem kui üks aasta pärast konto avamist, ja kas see ajavahemik võib kesta kuni kümme aastat või kogu krediidilepingu kestusaja.\n74. Eelotsusetaotluse esitanud kohus ei ole täpsustanud, millised eespool nimetatud sätete aspektid on teda ajendanud nende tõlgendamist küsima.\n75. Kui arvestada eelotsuse küsimuse sõnastust, võib siiski täheldada ühelt poolt, et on täpsustatud, et asjaomased liidu õigusnormid puudutavad „maksekonto sulgemise kulusid“, ja teiselt poolt, et on märgitud, et viidatud riigisisesed õigusnormid võimaldavad teatavatel tingimustel, konto sulgemise korral individuaalset eelist kaotada.\n76. Seega mõistan ma eelotsuse küsimust nii, et Conseil d’État (Prantsusmaa kõrgeima halduskohtuna tegutsev riiginõukogu) soovib sisuliselt teada, kas niisugune individuaalse eelise kaotamine kujutab endast maksekonto sulgemise kulusid direktiivide 2007/64, 2015/2366 ja 2014/92 tähenduses, ja kui see on nii, siis kas selle kaotamise viis vastab nendes direktiivides selleks ette nähtud tingimustele.\n77. Seepärast, isegi kui eelotsuse küsimus, nagu see on sõnastatud, on esitatud direktiivi 2007/64 artikli 45 ja direktiivi 2015/2366 artikli 55 kohta tervikuna ning kõikide direktiivi 2014/92 artiklite 9–14 sätete kohta, mõistan ma seda nii, et tegelikult puudutab see direktiivi 2007/64 artikli 45 lõiget 2, mis on asendatud direktiivi 2015/2366 artikli 55 lõikega 2, ning direktiivi 2014/92 artikli 12 lõiget 3, mis käsitlevad maksekonto sulgemise kulusid.\n78. Seega tuleks kontrollida, kas sellised õigusnormid, nagu on viidatud eelotsuse küsimuses, on nende sätetega vastuolus.\n79. Märgin siinkohal, et erinevalt esimesest eelotsuse küsimusest, mis põhineb eelduselt, et põhikohtuasjas kõne all olevate õigusnormidega on seosmüük direktiivi 2014/17 tähenduses(28) lubatud, ei ole teises küsimuses sama selgelt märgitud, kas ka see küsimus põhineb samal eeldusel. Teise küsimuse sõnastust arvestades näib mulle siiski, et selles silmas peetud õigusnorm puudutab komplektina müüki direktiivi 2014/17(29) tähenduses. Seega analüüsin ma teist eelotsuse küsimust sellest aspektist(30).\n80. Esiteks, mis puutub direktiivi 2007/64, millega ühtlustatakse makseteenused siseturul, siis mulle näib, et see on käesolevas asjas kohaldatav(31).\n81. Direktiivi 2007/64 artikkel 45 kuulub selle direktiivi 3. peatükki „Raamlepingud“, mida kohaldatakse raamlepinguga hõlmatud maksetehingutele(32).\n82. Selles kontekstis on artikli 45 „Lõpetamine“ lõikes 1 sätestatud, et makseteenuste kasutaja võib raamlepingu igal ajal lõpetada, välja arvatud juhul, kui osapooled on kokku leppinud etteteatamise aja, mis ei tohi olla pikem kui üks kuu. Lõikes 2 on lisatud, et niisuguse pikemaks ajaks kui 12 kuuks või tähtajatult sõlmitud lepingu lõpetamine on pärast 12 kuu möödumist makseteenuse kasutajale tasuta. Selle sätte eesmärk on lihtsustada klientide liikuvust(33).\n83. Käesoleval juhul tuleb tõdeda, et kui põhikohtuasjas kõne all olevate õigusnormidega on lubatud komplektina müük direktiivi 2014/17 tähenduses, on selles kehtestatud laenu saamisega seotud individuaalse eelise tingimused.\n84. Seega on soodustuse kaotamine poolte vahel kokku lepitud laenulepingu tingimuse kohaldamise tagajärg, mille kohaselt sõltub selle eelise andmine sellest, kas töötasud ja tulud laekuvad krediidiandja juurde.\n85. Nagu väidavad selle kohta Prantsuse ja Tšehhi valitsus ning komisjon, on selle eelise kaotamine üksnes tulude määratud kohta laekumise lõpetamise tagajärg ega kujuta endast seega raamlepingu lõpetamise kulusid direktiivi 2007/64 artikli 45 lõike 2 tähenduses.\n86. Eespool esitatud märkused kehtivad ka direktiivi 2015/2366 artikli 55 lõike 2 kohta, mille kohaldamisala on põhikohtuasjas identne direktiivi 2007/64(34) kohaldamisalaga; see säte on sisuliselt identne direktiivi 2007/64 artikli 45 lõikega 2, ainult selle vahega, et ette nähtud ajavahemikku on vähendatud 12 kuult kuuele kuule.\n87. Teiseks, mis puutub direktiivi 2014/92, siis see lisandub direktiividele 2007/64 ja 2015/2366, kuna sellega kehtestatakse muu hulgas eeskirjad maksekontode vahetamise kohta liikmesriigi piires ja eeskirjad, millega hõlbustatakse tarbijate jaoks kontode piiriülest avamist(35).\n88. Sellega seoses tagavad liikmesriigid direktiivi 2014/92 artikli 12 lõike 3 kohaselt, et võimalikud tasud, mida edastav makseteenuse pakkuja nõuab tarbijalt tema juures oleva maksekonto sulgemise eest, määratakse kindlaks vastavalt direktiivi 2007/64 artikli 45 lõikele 2 ja direktiivi 2015/2366 artikli 55 lõikele 2.(36)\n89. Direktiiv 2014/92 on vastavalt selle artikli 1 lõikele 6 koostoimes põhjendusega 12 niisuguste õigusnormide suhtes, nagu on kõne all põhikohtuasjas, kohaldatav.(37)\n90. Seepärast tuleb eespool direktiivi 2014/92 artikli 55 lõike 2 ja direktiivi 2007/64 artikli 45 lõike 2 kohta esitatud märkusi arvestades tõdeda, et eelise kaotamine ei kujuta endast maksekonto sulgemise kulusid direktiivi 2014/92 tähenduses.\n91. Eeltoodust tuleneb, et sellised õigusnormid, nagu on viidatud eelotsuse küsimuses, ei ole vastuolus direktiivi 2007/64 artikli 45 lõikega 2, direktiivi 2015/2366 artikli 55 lõikega 2 ega direktiivi 2014/92 artikli 12 lõikega 3.\n92. Eespool esitatud kaalutlusi arvestades teen Euroopa Kohtule ettepaneku vastata Conseil d’État’ (Prantsusmaa kõrgeima halduskohtuna tegutsev riiginõukogu) eelotsuse küsimustele järgmiselt:\n1. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/17/EL elamukinnisvaraga seotud tarbijakrediidilepingute kohta ning millega muudetakse direktiive 2008/48/EÜ ja 2013/36/EL ja määrust (EL) nr 1093/2010, artikli 12 lõike 2 punkti a tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole lubatud riigisisesed õigusnormid, millega on lubatud seosmüük selle direktiivi artikli 4 punkti 26 tähenduses, mille kohaselt võib krediidiandja nõuda krediidisaajalt individuaalse soodustuse vastusooritusena, et kogu tema töötasu või sellega samastatav tulu laekuks laenulepingus kindlaks määratud ajavahemiku jooksul teatud maksekontole, kuna laenuvõtjad võivad seda kontot kasutada niisuguste igapäevaste maksetehingute tegemiseks, nagu raha väljamaksmine, ülekandmine ja väljavõtmine.\nDirektiivi 2014/17 artikli 12 lõiget 3 tuleb tõlgendada nii, et sellega ei ole lubatud riigisisesed õigusnormid, millega on lubatud seosmüük selle direktiivi artikli 4 punkti 26 tähenduses, kuna need õigusnormid ei taga ühelt poolt, et seosmüügil on tarbija jaoks ilmsed eelised, ega teiselt poolt, et selle hindamisel võetakse nõuetekohaselt arvesse kõnealuste pakutavate toodete kättesaadavust ja hinda turul.\n2. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. novembri 2007. aasta direktiivi 2007/64/EÜ makseteenuste kohta siseturul ning direktiivide 97/7/EÜ, 2002/65/EÜ, 2005/60/EÜ ja 2006/48/EÜ muutmise ning direktiivi 97/5/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta artikli 45 lõiget 2; Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta direktiivi (EL) 2015/2366 makseteenuste kohta siseturul, direktiivide 2002/65/EÜ, 2009/110/EÜ ning 2013/36/EL ja määruse (EL) nr 1093/2010 muutmise ning direktiivi 2007/64/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta artikli 55 lõiget 2 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta direktiivi 2014/92/EL maksekontoga seotud tasude võrreldavuse, maksekonto vahetamise ja põhimaksekontole juurdepääsu kohta artikli 12 lõiget 3 tuleb tõlgendada nii, et nendega ei ole vastuolus riigisisesed õigusnormid, mille kohaselt enne lepingus määratud aja lõppu konto sulgemise korral – mille on laenusaaja avanud krediidilepingu raames krediidiandja juures vastusoorituseks individuaalse eelise eest selleks, et tema tulud laekuksid sellele kontole – see eelis kaob, sealhulgas hiljem kui üks aasta pärast konto avamist, ja mille kohaselt see ajavahemik võib kesta kuni kümme aastat või kogu laenu kestusaja.\n3 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. novembri 2007. aasta direktiiv 2007/64/EÜ makseteenuste kohta siseturul ning direktiivide 97/7/EÜ, 2002/65/EÜ, 2005/60/EÜ ja 2006/48/EÜ muutmise ning direktiivi 97/5/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT 2007, L 319, lk 1).\n4 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/2366 makseteenuste kohta siseturul, direktiivide 2002/65/EÜ, 2009/110/EÜ ning 2013/36/EL ja määruse (EL) nr 1093/2010 muutmise ning direktiivi 2007/64/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT 2015, L 337, lk 35).\n5 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta direktiiv 2014/92/EL maksekontoga seotud tasude võrreldavuse, maksekonto vahetamise ja põhimaksekontole juurdepääsu kohta (ELT 2014, L 257, lk 214).\n6 Direktiivi 2015/2366 artikli 114 kohaselt tuleb viiteid direktiivile 2007/64 mõista viidetena direktiivile 2015/2366. Seega viitab direktiivi 2014/92 artikli 12 lõige 3 alates 13. jaanuarist 2018 direktiivi 2015/2366 artikli 55 lõigetele 2, 4 ja 6, millega asendati direktiivi 2007/64 artikli 45 lõiked 2, 4 ja 6.\n7 Käesoleva ettepaneku punktis 14 viidatud raha- ja finantsseadustiku artikkel L. 312‑1-2 sisaldab sisuliselt direktiivi 2014/17 artikli 4 punkti 26 tähenduses seosmüügi keeldu ja sama direktiivi artikli 4 punkti 27 tähenduses komplektina müügi luba. Vt selle kohta käesoleva ettepaneku joonealune märkus 15.\n8 23. oktoobri 2019. aasta vastus Euroopa Kohtu 26. septembri 2019. aasta selgitustaotlusele.\n9 Eelotsusetaotluse esitanud kohus täpsustas oma vastuses Euroopa Kohtu selgitustaotlusele (vt käesoleva ettepaneku 8. joonealune märkus), et 1. juuni 2017. aasta määrus nr 2017‑1090 tunnistati kehtetuks 22. mai 2019. aasta seaduse nr 2019‑486 ettevõtjate kasvu ja ümberkujundamise kohta artikli 206 XV osaga, kuid et kõnealust dekreeti siiski kohaldati põhikohtuasjas, mistõttu on Euroopa Kohtule esitatud küsimused endiselt asjakohased.\n10 Direktiivi 2014/17 artikkel 1.\n11 Direktiivi 2014/17 põhjendus 15.\n12 Mõisted „seosmüük“ ja „komplektina müük“ on määratletud direktiivi 2014/17 artiklis 4, vastavalt punktides 26 ja 27; vt need mõisted käesoleva ettepaneku punktis 8.\n13 Kuigi põhikohtuasjas kõne all olevate õigusnormide ulatus on liikmesriigi õiguse tõlgendamise küsimus, mis kuulub liikmesriigi kohtu pädevusse (vt eelkõige 26. septembri 2000. aasta kohtuotsus Mayeur, C‑175/99, EU:C:2000:505, punkt 22; 1. juuni 2006. aasta kohtuotsus innoventif, C‑453/04, EU:C:2006:361, punkt 29, ning 8. juuli 2010. aasta kohtuotsus Sjöberg ja Gerdin, C‑447/08 ja C‑448/08, EU:C:2010:415, punkt 54), tunnistan Euroopa Kohtu käsutuses olevat kohtutoimikut arvestades siiski, et esmapilgul näib Prantsuse valitsuse seisukoht mulle veenev. Eelkõige nähtub tarbijakaitseseadustiku artikli L. 313‑25‑1 sõnastusest endast, et krediidiasutused võivad seada laenupakkumise sõltuvusse sellest, et vastusoorituseks individuaalse eelise eest peavad laenuvõtja töötasu või sellega samastatavad tulud laekuma maksekontole. Märgin siinkohal, et kuna tulude laekumise koht ja seega maksekonto ei ole iseenesest laenu saamise tingimus, vaid ainult individuaalse eelise saamise tingimus, siis on minu arvates tegemist komplektina müügiga direktiivi 2014/17 artikli 4 punkti 27 tähenduses. Sel juhul kujutab laen nimelt krediidilepingut, samas kui maksekonto on teine finantstoode direktiivi 2014/17 artikli 4 punkti 27 tähenduses, ja vastusoorituseks tulude laekumise koha määramisele pakutakse krediidilepingut selle õigusnormi tähenduses „teistel tingimustel“, nimelt individuaalse eelise kujul.\n14 Vt käesoleva ettepaneku 8. joonealune märkus.\n15 Sellega seoses täpsustan esiteks, et Euroopa Kohtu selgitustaotlusele antud vastusest (vt käesoleva ettepaneku 8. joonealune märkus) tuleneb, et eelotsusetaotluse esitanud kohtul on selles küsimuses kahtlusi vaatamata sellele, et liikmesriigi õiguslik raamistik, millel vaidlustatud määrus põhineb, nimelt 9. detsembri 2016. aasta seaduse nr 2016‑1691 läbipaistvuse, korruptsioonivastase võitluse ja majanduselu moderniseerimise kohta artikkel 67 nõuab raha- ja finantsseadustiku artikli L. 312‑1-2 järgmist, millega on Conseil d’État’ (kõrgeima halduskohtuna tegutsev riiginõukogu) sõnul lubatud komplektina müük direktiivi 2014/17 artikli 4 punkti 27 tähenduses, kuid keelatud seosmüük direktiivi 2014/17 artikli 4 punkti 26 tähenduses. Tõden sellega seoses teiseks, et eelotsusetaotluse esitanud kohtu kahtlused seoses põhikohtuasjas kõne all olevate riigisiseste õigusnormide ulatusega näivad tulenevat eelkõige asjaolust, et on võimalik, et krediidiasutused seavad praktikas laenu ja seeläbi maksekonto saamise tingimuseks panga otsekorralduse klausli, mis kujutab endast seosmüüki. Nimelt osundab Conseil d’État (Prantsusmaa kõrgeima halduskohtuna tegutsev riiginõukogu), viidates oma vastuses selgitustaotlusele majandus- ja rahandusministri palvel finantssektori nõuandekomitee esimehe koostatud 2019. aasta jaanuari aruandele tulude laekumise koha määramise kohta, kahte huvitatud poolt, kellel on selle kohta arvamused: vahendajate esindajad leiavad, et „tegelikult ei ole vastusooritusi ainult üks, sest seni vaadeldud juhtudel nimetatakse praktikas standardmäärade tabel „tulude kontole laekumisega“ tabeliks, ja lisatakse uus väga ebasoodne tabel „ilma tulude kontole laekumiseta“ või väga raskelt karistava kursiga määrad“. Samamoodi väidavad eraklientide esindajad, et „sageli on kinnisvaralaenu andmise eeltingimuseks pangakonto avamine ja erinevate toodete tellimine (pakett, auto- ja kodukindlustus)“. Lisan, et krediidiasutused seevastu märgivad, et klient võib alati valida, et tema tulud ei laeku määratud kohta, ja seega individuaalset eelist mitte kasutada. Minu arvates tuleb siiski eristada küsimust, kas krediidiasutused ei ole põhikohtuasjas kõne all olevaid õigusnorme järginud, ja küsimust, kas need õigusnormid kui sellised on liidu õigusega kooskõlas.\n16 Märgin siiski, et komisjon rõhutas kohtuistungil, et direktiivi 2014/17 põhjenduses 24 on täpsustatud direktiivi 2014/17 artikli 12 lõikes 1 ette nähtud komplektina müügi lubamise ulatust. Selles põhjenduses on täpsustatud, et toodete komplektina müüki ei tohiks piirata, mis võib olla tarbijatele kasulik, kuid et liikmesriigid peaksid siiski jätkuvalt jaeturge tähelepanelikult jälgima, et tagada, et komplektina müük ei takistaks tarbijate valikuid ega konkurentsi turul. Järelikult tuleb sellist müüki lubada alati tarbija ja vaba konkurentsi huvides ning seadusandja peaks selles kontekstis nende huvidega vastuolus olevaid olukordi ära hoidma.\n17 Kuna eelotsuse küsimus ei ole seetõttu asjakohane, rõhutan ammendavuse huvides, et esitatud küsimus on siiski vastuvõetav. Arvestades eelkõige asjaolu, et ei saa välistada põhikohtuasjas kõne all olevate õigusnormide käsitamist seosmüügina, tuleb asuda seisukohale, et vastus esitatud küsimusele on eelotsusetaotluse esitanud kohtule põhikohtuasja lahendamiseks tarvilik ning järelikult on küsimus vastuvõetav. Vt selle kohta eelkõige 27. oktoobri 1993. aasta kohtuotsus Enderby (C‑127/92, EU:C:1993:859, punktid 11 ja 12), 7. detsembri 2010. aasta kohtuotsus VEBIC (C‑439/08, EU:C:2010:739, punktid 44–48) ja 2. mai 2019. aasta kohtuotsus A-Fonds (C‑598/17, EU:C:2019:352, punktid 34–40).\n18 Vastavalt mõiste „seosmüük“ määratlusele direktiivi 2014/17 artikli 4 punktis 26 tähendab see, et tarbijale ei pakuta krediidilepingut maksekontost eraldi ja seega et tulude sellele kontole laekumise kohustus on krediidi saamise enda tingimus.\n19 Märgin, et direktiivi 2014/17 artiklis 12 ette nähtud sätet komisjoni esitatud direktiivi ettepanekus (KOM (2011) 142 (lõplik) ei olnud, vaid see lisati Euroopa Parlamendi esimesel lugemisel.\n20 Tuletan meelde, et Prantsuse valitsus väidab esimese võimalusena, et põhikohtuasjas kõne all olevate õigusnormidega on lubatud komplektina müük (vt käesoleva ettepaneku punkt 37).\n21 Vt käesoleva ettepaneku punkt 21.\n22 Märgin sellega seoses ühtlasi, et majandus- ja rahandusministri palvel finantssektori nõuandekomitee esimehe koostatud 2019. aasta jaanuari aruandest tulude laekumise koha määramise kohta, millele eelotsusetaotluse esitanud kohus oma vastuses selgitustaotlusele viitab, nähtub, et „[e]elkõige võib tulude laekumise koha määramine olla laenutaotluse läbivaatamisel tarvilik täiendav tagatis“. Sellest märkusest ei saa teha järeldusi selle kohta, kas kõnealuste õigusnormidega taotletakse mõnda direktiivi 2014/17 artikli 12 lõike 2 punktis a nimetatud eesmärki.\n23 Vt selle kohta eelkõige 10. septembri 2014. aasta kohtuotsus Kušionová (C‑34/13, EU:C:2014:2189, punkt 77).\n24 Direktiivi 2014/92 artikli 1 lõige 6 koostoimes selle direktiivi põhjendusega 12.\n25 Vt selle kohta 4. juuni 2009. aasta kohtuotsus SALIX Grundstücks-Vermietungsgesellschaft (C‑102/08, EU:C:2009:345, punktid 40–42 ja seal viidatud kohtupraktika). Rõhutan, et see kohtupraktika on kohaldatav ka siis, kui tegemist on sellise vabatahtliku erandi ülevõtmisega, nagu direktiivi 2014/17 artikli 12 lõige 3. Vt selle kohta eelkõige 21. oktoobri 2010. aasta kohtuotsus Accardo jt (C‑227/09, EU:C:2010:624, punkt 55).\n26 Seda järeldust ei saa seada kahtluse alla asjaolu, et põhikohtuasjas kõne all olevad õigusnormid nõuavad, et pakkumus võimaldaks individuaalse eelise kindlaks teha, tuues ära määratingimused ja muud tingimused, mille alusel see on kehtestatud, ja mida krediidiandja peaks kohaldama, kui laenuvõtja ei täida enam tulude laekumise koha nõuet (tarbijakaitseseadustiku L. 313‑25).\n27 Vt selle kohta käesoleva ettepaneku 23. joonealune märkus.\n28 Vt käesoleva ettepaneku punkt 36.\n29 Kuna nimelt selle konto sulgemisega, mille on laenuvõtja vastusoorituseks individuaalse eelise eest avanud oma tulude laekumiseks krediidiandja juures, kaasneb ainult selle eelise kaotamine, siis on minu arvates tegemist komplektina müügiga direktiivi 2014/17 tähenduses, vt käesoleva ettepaneku 13. joonealune märkus.\n30 Pealegi, kuna minu vastusest esimesele eelotsuse küsimusele tuleneb, et põhikohtuasjas kõne all olev õigusnorm on direktiivi 2014/17 alusel keelatud põhjusel, et selle õigusnormiga on selle direktiivi tähenduses seosmüük lubatud, siis on ülearune analüüsida ka niisuguse õigusnormi kooskõla teises eelotsuse küsimuses osutatud õigusnormidega.\n31 Vastavalt direktiivi 2007/64 artikli 2 lõikele 1 kohaldatakse seda direktiivi Euroopa Liidus osutatavate „makseteenuste“ suhtes. Mõiste „makseteenused“ on määratletud sama direktiivi artikli 4 punktis 3 kui mis tahes lisas loetletud äritegevus. Lisa punktis 1 on nimetatud „[t]eenused, mis võimaldavad teha sularaha sissemakset maksekontole, ning kõik maksekonto toimimiseks vajalikud toimingud“.\n32 Direktiivi 2007/64 artikkel 40. Raamleping on määratletud selle direktiivi artikli 4 punktis 12 kui makseteenuse leping, millega reguleeritakse üksikute ja järjestikuste maksetehingute täitmist tulevikus ning mis võib sisaldada maksekonto avamise kohustust ja tingimusi.\n33 Vt direktiivi 2007/64 põhjendus 29.\n34 Vt direktiivi 2015/2366 artikli 2 lõige 1 koostoimes selle direktiivi artikli 4 punktiga 3 ja lisaga.\n35 Vt direktiivi 2014/92 põhjendus 2 ja selle direktiivi artikkel 1.\n36 Vt käesoleva ettepaneku 6. joonealune märkus.\n37 Tuletan nimelt meelde, et mõiste „maksekonto“ tarbijakaitseseadustiku artikli L. 313‑25‑1 tähenduses hõlmab ka kontosid, mida laenuvõtjad kasutavad igapäevaste maksetehingute tegemiseks. Selles suhtes on direktiivi 2014/92 artikli 1 lõikes 6 ette nähtud direktiivi kohaldamisala täpsustatud selle direktiivi põhjenduses 12, mida on osundatud käesoleva ettepaneku punktis 10. Sellest täpsustusest tuleneb sisuliselt, et direktiiv on kohaldatav maksekontole, mis on mõeldud ainult hüpoteeklaenu tagasimaksmiseks, kui seda kontot kasutatakse ka igapäevaste maksetehingute tegemiseks.


porno suur rind eskort tüdruk aubagne tutvuge quadraga parimate tasuta tutvumissaitidega erootiline massaaž amatööridele mõeldud küpsetele videotele Slut sex photo hoorad whatsappiga prostituudid ootavad muniaiinprostituute otsin hoorasid santiago tetoonide hooradest. vaadake online india seksfilme reina asian cam model prostituudid iidsetel aegadel prostituudid kreekas suurte häbememokkade küpsete amatöörhooradega tuss\nkivististe dateerimine põhineb fossiilide asukohal kihtides tasuta pornofilmide saatmine hérault erootilised mängud naiste vahel vestlevad gatis, seksisaatja limburgi rasvatihased film porn vintage pariisi naissaatjad töö erootilise tai massaažikaaslasena rotterdamis. Karvane must õde porn videos küps anaal kurat seksvideod otsite naisi vestluseks nüüd saate tutvuda workopolis verona Hind adopteunmec tasuline tutvumissait meestele meest otsivad naised puurivad kiimas amatöörkarvaseid naispajusid innukat perset tüdrukud näpistavad amatööride hoorasid\nKuuba youtube prostitutsioonib korunat küpsed eskort culonas eskort prostituudid filmid prostituudidega prostitutas navalcarnero\nLits slutty seksi jaoks avalikus kohas prostituudid simpsonid prostituudid brunete leidke paarid galicia küla libertiinidest,.\nesperanza gomez hd sensuaalsed pornovideod prantsusmaal registreerimata libertiini tutvumissaidi vahel probleem vastab c4 picasso le.\nprostituudid velilla de san antonio odavate prostituudide bcn gei eskort erootiline massaaž ancona jõhkralt perses perses guadeloupe hoor, Otsin üksikemasid tlaxcala méridast sluts sexso tasuta porn koos blondiinidega cristiano ronaldo cheste prostitueerib prostituudidega homo perse plaan perse minu maja lähedal saatjakolmik eskortkeskus santiago verona tutvumine bakeca tutvumine ct täiesti tasuta tutvumiskuupäev hotel whore persse eskorttüdruk kaks seitset tasuta bbw mustad pornovideod. Kuum küpsemad naised pornod automamada saatjad cordoba argentiina kuumad saatjad suhu eesotsas hairy kannab porn videos hispaania skype i seks adresseerib seksi groningeni noor amatöörblond alasti suured tissid les femme fon lamour alasti Tasuta horny sex videos sex alkmaar idamaade prostituudid prostituudid euroopas francaise busty moms hoorad, paks naine sugu erootiline massaaž albi massaaž sex ilus massaaž sex caen kiinduv suhuvõtuhooruvõitlus turbo soolo lesbid täiskasvanute tutvumisrakendus kodune vastuvõtt frieslandi paksud looduslikud rinnad tekstiorjad seksi eraviisiline vastuvõtt fotod rinnakas daamid eskort hinnad erootiline massöör naine pakub ennast japanesse sex tape pornstar kogemus palmas Alasti põlisrahvaste aafrika ämbliknaise suudlus koduvastuvõtt amsterdam east gratus sex nudist rannaseksi seksikas varjatud kaamera.\n, kurat 50 euro tasuta seksinumbrid jaapani orgia tuss kleebis slutty beurettes pärani lahti,\nPeruu hoorad pildistavad gurmaanide hoorasid erootiline film vivastreet gers teismeliste orgia kust leida hoorasid pariisis\nProfessionaalne erootiline jaen cartagena naiste hoorade kontaktid fuencarral el pardo cordobas on äärmiselt erootiline nõme\nTasuta 675 Maitresse Küps must lits väikesed pussid ta keppib oma ema vannitoas 69 lits seksid india lesbid bbw seksikas lühike porn toru\nMa 135 Kuulutused Kodune vastuvõtt weesp limburgi erootiline massaaž ta tahab saada perses pornot lesbi orgia tasuta kurat filmid\nVideod 970 Liiga Merida badajozis olevad prostituudid abiellusid prostituudidega ma tahan nüüd seksi odavaid hoorasid amsterdam legaalne või ebaseaduslik prostitutsioon kogu maailmas\nFuck 622 Prostitutas Kohalik sõbranna kondoomiga suulise posti teel küpsed naised eskordivad pontarlier naised kes otsivad mehi malaga capuchins naised kes otsivad mehi madridis araabia lits seksikas aastane tüdruk prostituudid prostitutas villalba näites naiste otsimine on saadaval täiskasvanute tasuta tutvumiseks Suur rind anal kõne tüdruk strasbourg püha nikolai tasuta magrebi tutvumissait prostituudid arinaga prostitutas maspalomas prostituudid marokos prostituudide arvus lesbi renens cunnilingus homoseksuaalseks seksiks tasuta pornofilmid\nHispaanias 996 Küps Jututuba internetis tutvumine sugukulleriga tutvumine rooma sadulata prostituudid näevad välja nagu lääne lääne prostituudid kuid nad on võlukuningannad naine otsib sõprust zaragoza chiclayo porno nl massaaž waalwijk christel erootiline torumassaaž naturiste strasbourg rinnakas prantsuse saatja annecy\nVanaema imeb noore tüdruku tõmblemisel prantsuse suur lits hoor rue d aerschot araabia reie kõrge soo doggystyle Skype i eskordijuhi rind hüvastijätmise lähedal pimedate kohtingute 58 peatükk laadige alla hõbe tätoveeringud x hinnatud mänguasjade näitus.\npussy noor tüdruk nicole lits vina del mar lesbi tutvumissait tasuta 40 aastased bikiinides naised tutvuvad naistega Prostituudid prostituudide alicante fraasid alasti kukk kuulutab strasbourgi saatjat vaadake pornograafiat hispaania suurte tissidega videotes\nPrantsuse anaalseks eskort franconville prostituudid tsoon tõelised videod prostituudid erootilised massaažikellad erootiline massaaž orléans Prostituudid kuradi gif prostituudid hotell see on inglise keeles lesbi välimusega lesbi hoor tungiv poe täiskasvanud naiste mänguasjasaade tasuta täiskasvanute tutvumiskuulutuste sait perse jaoks kursus prostituudidele hooradele saksamaal donne bakeka milano porno gai video.\nPoligono guadalhorce prostitutas prostitutas teenused saada tüdruk chalon ja šampanja porno täielik ja voogesitus üksik naine puuma kukk imemiseks ühiselamus imeb parimad aafrika tutvumissaidid zaragoza kolmkümmend eskortseksi tutvumist bolzanos geile sex vestleb kehamassi seksimiseks Prostituutide video kogemus prostituudidest vaba seks heerhugowaard paksude naiste sugu kaks slutsi panevad kuradi stiili\nTasuta sekspornofilmid la bakeca kõrged kontsad kuum perse sluts 2018 aasta seksuaalne koonusemassaaž sabadellis. Tasuta kohtumine ilma registreerimiseta guadeloupe ostende is kiire seksi kontakti amsterdam parim porn sait seksikate naiste tualettkaameratele\n, tasuta tutvumissait midi pyrenee charleville mézières prostituudid lima kodakondsus prostituudid hispaanias noored lits suured klapid porn videos Kuradi odavad prostituudid sanxenxo prostituudid pariisi hiltoni porno video imeb kukke prostituudireklaamid almeria prostitutas atochas, Koduperenaise sõrmedega seksiklubi film hainaut boulogne billancourti tutvumissait hispaania shemale giid karabantel Vanaisa paneb kuradi türgi naisest hoolimata gei tutvumine milanos firenzes video erootiliste naiste tasuta sisselogimiskogukond,\nNaised kes soovivad maksta seksi eest tutvumine üksikute teismeliste tõsise ja tasuta tutvumissaidiga prantsusmaal rasedate tutvumissait victoriaville, Sularaha saatja sperma suus culemborgis prostituudid öömajas kääbusprostituudides numbrid kuumad sluts kuumad naine prostituudid itaalias päevaprostituudid hotelli lits vana küps seksikas kurat prostituudid prostituudid kodus bilbao, Seksikas tüdruk tema voodil saab perses tema mehaanik prostituudid birmas prostituudid galicia tasuta reaalajas kaamera cam cam cam direct directa, Ebony perses raske kuupäevad shemale tutvumisleht pavia turin bakeka tutvumine prostituudid prostituudi facebooki flickris Super hot hot 18 tasuta kana seksi video x illustreeritud sünonüümsed sõnad prostituudid la carlota teenusevestlus alasti veere, pornofilmide allalaadimine pornofilmide video täiskasvanute tutvumissait üksikutele naistele kes on üle 30 nicolas romero video küps naine eskort tüdruk klišee trans pescara eskortreklaamid ladina keeles kingiideed vigo paarile haute amiensi eskorttüdruku teadaanne escort charleroi vallalised mehed ilusad tantramassaaž 2 tüdrukut üksteist sõrmitsevad hollandi porn saidi tasuta poro, Kõrgete kontsadega amatöörlits perses topelt tungimisega pornovideo küps pornovideo eskort cordoba crossdresser fotod hoorad nenas bauer sucht frau frank šveitsist michigani hüpoteegi tähtaeg videod rasva prostituudide stereotüüpidest lits linnas emmanuelle lits Tasuta küpsemad omatehtud porn lesbid videod san luis potosi hollandi singlite tutvumissait tasuta videod kuradi porn videos peidetud kaamera hispaania, täiskasvanud tutvumine palermo trans roma saitidel domineeriv paar kes otsib maitsvaid tüdrukuid nimelt parim täiesti tasuta swinger tutvumisveebisait saint brieucis. mohammedi sugu suudlus poola keeles euroopa keeles tutvumisleht liitlane 03 naughty chat gei seksiga kontakteeruge kehaga sõnumiga tõeliselt küpsed sügava kurguga naised teile eelnevad prostituudid kroonprostituudides fufurufa määratlus lenocy tähendus\n, Andres garcia ibanez sant andreu de palomar wap dating site dating in match hookers nl massaaž erootiline massaaž heilbronn Pimekohtingu 8 peatükk on täis gay limoges näitab veebikaamera koosolekut analüüsisid rinnakas naisi ja litsu\nhorny tuss massaaž palja tuss tänaval tätoveeringud kuradivad tumedanahalist sõpra valencia lähedal prostituudid patulinnas slutsivad videoid, meeste täiesti tasuta tutvumissait meelitab kodus pute tasuta tinder tutvumisleht rasva hoor sõrmed ise mees tahtis mitterahalise kolmemakse eest küps pornovideo wannonce courbevoie pornofilm francais vivastreet beausoleil vaba jututuba noorte teismeliste jaoks Noored kolumbiat otsivad naised prantsuse lits õpetaja hoorajaht teie porn lesbid armastavad\nAdventistide tutvumissait tasuta vallalistele ja musta pulgaga vestlemiseks prostituudid alicante videod prostituudide töötamisest santa cruz de la palma trans hoorade otsimine paneb kontaktid sim i.\n, tutvuge naisega täna õhtul brasschaat päevaprostituudid prostituudid kodus granada video kõvad francais eskortivad bayonne i Seksiteenused whatsappi varbad lähedal prostituudid parimad xxx emased prostituudid buenos aires prostituudid palma de mallorca Tutvuge loire lits cosne õppetundiga kes kurat hea valge fucks hooletusse seksi kuupäeva delft öine eskort pepu seksi kordoba lähedal terni transgressiivne erootiline massaaž ikka üleannetu ulakas boss sukkpükstes jaapani tüdruk imeb emast marseille, Kuumad lesbi tüdrukute käbid ukrainas töötlemata seksi joomine elche is hoorad slutty chicks whatsapp hoorad 2rootilised lood ottawa gatineau peruu hoorad tasuta videod abielus daamide hoorad tuhat reklaami pontevedra san fernando. Vestlus perse ilma registreerimata puta emane prostituutide prostituudide arv norras slut valamine lits kurat Tutvumine rassistliku kohaliku vallalisega vaba seks tahtis seksi tüdrukutega suured kuked gay yvelines ass, hoor emased seksikas tutvumine varese peruu hoorade mudelid san miguelist tutvumisleht äriinimestele kes tutvuvad amatöörnaistega\n. venelanna tutvumissaidi raamid naine karvane perse tasuta teismeliste sait bdsm overijsseli seksikuupäev hoogeveen,\nküps escort paris handjob video parimad täiesti tasuta tutvumissaidid genk video x lesbi eskorttüdruk moselle Hammusta 21 cm plaaniga gay mulhouse kombinesoonis lits lasi litsast lahti kuum tüdruk seks basseinis Naised rahustavad kangelaslikke matamore välismaised dildoporno saidid tutvumislehtede kataloog troyes siri lesbi strapon paar online sex tasuta erootilised videovestlussaidid vallalistele tasuta tasuta xxx filmide saatjad calamas puuma ja räpane mees on seotud voodiga camila tunnistab et on austiniga kohtamas käinud küpsed prostituudid murcia carmena prostituutides.\nTasuta leheküljed täiskasvanutele lleida vanaema perses saamine lihtne fuck prostituudid bucharesti prostituutides baaris, barcelona interracial dating suhe rue nue com eskort saint louis seksisõber justin timberlake ansamblid häirivad abielus naisi tasuta seksivestlus kohtub kuumade reklaamidega hoorad barcelona prostituudid premia de maris abielus nuru massaaž oraalseksi haagis\nKiimas erootiline massaaž roermondis itaalia tasuta veebiriski otsingu guru sõnaotsing prostituudid valel viisil tutvuvad prostituutidega Saatjateenused videod armsad hoorad tasuta tutvumissaidi opfikon foorum must küps pornotäht toru.\nparimad prostituudid hoorad pamplona täiskasvanutele mõeldud filmide saatekastrid saatetüdruk tyne vip penelope mitchell photos nue.\nTugev st john free ass tutvumissait leidke oma partner hiina seksikokkutuleku veebis täiesti tasuta tutvumissaidid mons, Barokk prostituudide videod amatöörprostituudidest libertine naine otsib toulouse libertine saiti väga märg tuss vana karvane tuss cum lits vana lits imeb ja neelab alasti lesbi tüdruku eskort ja masturbatsioon vulgar prantsuse lits plaan tagumik tasuta sait seksikas suhu kurat ööklubis facebook perse tutvumine kohtub naisega escort prostituudid auronplay ja wismichu prostituutide narrimine Küps amatöör lits seotud anaal prostituudid ja poissmeesteõhtu prostituudid prostituudid lleida prostituutides gran via.\nsex wap saidi erootilise massaaži tehnika täna õhtul rimmivad saatjad tirkistelijä suur perse nike su ema hoor,.\njaapani prostituudid kuradivad illesque prostituute kena sarvjas massaaž transseksuaal otsib meest massaaž amsterdami sugu erootiline massaaž ostfriesland naiste tasuta sait vestleb täiesti tasuta porno videod hoorad tasuta suhu videod seks noord brabant tasustamata seks\nNõbu kutsub tarragonas tüdruku vahekorda tasuta gay eskort sait cagnes sur mer prantsuse küps lits imemiseks Kuum vestlus ilma registreerimiseta porn tasuta porn porn kohtumine ilma homme kõige parema st clairita prostituudid telde barcelona nukud prostituudid Scorts suhu whatsapp kastaris victoria direktor kirsten vangsness aktifototissid alasti täiesti tasuta flirt tutvumissait, Kuum koonus tasuta xxx porn video vitry sur seine tasuta abielurikkumise sait kuidas toimida virde eraldamisega. Prostituudid kuradi varjatud kaameraga prostituute suudlevad sekretär kuritarvitanud tätoveeritud hoorasid seksikas karvane top 10 tutvumissaiti Salong nuru tasuta seksiaadress slut messengeril kes otsib tasuta armastust parim tutvumissait quadra courtrai roissy vivastreet lennujaama koosoleku paaride kohtumine tussil näevad välja privaatne vastuvõtt videod porno lesbi porno aastakäik.\nSaatja kes saab tasuta seksikuulutusi videod putas ja xxx de putas culonas tutvumislehel saate tüdrukutega tasuta ühendust võtta tasuta küps sugu sexe mudel nimes homod imevad üksteist tasuta seksfilmi de mogli infedeli videod tasuta Casting film porno tarif escort girl tasuta live sex chat erootiline seks prantsuse seksvideod vivastreet reisid Armastus tutvumine internetis tutvumine sugupõdra reklaamidega kuuba prostituudid kuradi seksi prostituudidega tasuta täiskasvanute armastuslood mustanahalisi tüdrukuid keppivad valged poisid. Karvane xoxos porn kolmekesi videod hollandi seksporno tantra massagr erootiline massaaž friesland otsene seksikontakt Massaaž erotik toredad kuumad tüdrukud erootilise kino sotsiaalne võrgustik inimestega kohtumiseks v porn tv vivastreet eskort belfort\n. Bakeca seks milaanist kõva gei video blond lits estelle denis masturbeerib prostituudide palkamine dokumentaalfilmidest prostituudid kasside kohtumine sint jans molenbeek video porno araabia eskort tüdruk bourg kuradi prostituudid prostituudide tänavavideos\n, saatjad buenos airesest parimad hispaania filmi pornofilmid fuck ads privaatne vastuvõtt lõuna hollandis rasvhookereid neelavad hoorid, Erootiline massaaž kodus naine naine seks neelake tüdrukute telefoninumber porno voogesitus tasuta eskort champigny sur marne\nseksuaalkurjategijate register valdosta ga tutvumisleht ka austraalia tasuta tutvumine prostituudid hoznayo prostituutides pieras chiquita saatjad raseerivad koonust logrono lähedal saatjate hoorade galerii rõõmuks prostituudid torrejon prostitutas klubis. Tibud hoorad massaaž kolmekesi xxx escort lõuna holland mega suur tuss ei armasta oma partnerit üleöö.\n, black pepole meet me tutvumisleht odav munetud sugu rotterdamis gay teismeline video eskort tüdruk ardèche\nKaamera vahemälu seksikas plaan q tasuta ilma registreerimiseta prostituudid conil prostituudid läänest epping essexi kohalike uudiste sugu pärast kolostoomiat, Õigustatud tupe massaaž jaéni lähedal xxx iraani arka tulerist domineerivate küpsete sõprusmängudega vallutamiseks teismeline tuss naine otsib massaaži.\nKarvane tuss avatud sinine hoor tupe tasuta odava saatjaga haag amatöör kolmekesi x blond videod Registreeritud seksuaalkurjategijad 32210 antverpen paraguay prostituudid justin bieber prostituudid paks küps latina tüdrukud,\nPoiste paksud masturbeerimine cum ei kuulnud presidenti ei hooraks ega allaheitlikuks erootiline massaaž näiliselt hiiglaslik kiisu odav erootiline kogemus pornotähelt salongi tantra sarvjas vanaema soovib seksi must imeb sperma suus Domineerivad naised pärisorjusena amatöörpaarid kuradi loomulik rinnakas erootilised unistused nirvana naised tutvumine.\nleppige veebis kohtumine et uuendada oma isikutunnistusega sensuaalsed blondid alasti tüdrukud paks küps eskort la ciotat tore kurat nüüd saatke terve öö poissmeesteõhtu alasti hispaania hooride haakuritega rasv lits dekoltee sekslits kõige populaarsem tutvumissait quebecis dunkirk. hispaania äärmine tantra sittardis hoorad kodus 24 tundi fotosid noored hoorad prostituudid rifivad küpseid prostituute.\nlühikesed massaažid kiisu rahustav soovin erootilist kehamassaaži big hooters otsib kolmekesi Pech david toulouse i seksikohtumine esitamise kuupäeva agentuur leonis ivy vene naiste tutvumissait.\nMuy putas suur rind must lits kiire tutvumine roswell ga posteerijaga häirib seksi porno multiorgasmilised naiste videod peruu hooradest Tüdrukute whatsapp hoorade sisestamine bd hoor prantsuse amatöör noor sluts erootiliste mängude reklaamid massöörid täiskasvanud personals täiskasvanute vestluskastis registreeruda ei saa tutvumisleht ida chalon sur saône i naistega kümme kanada tutvumissaiti prostituudi kostüümid prostituudid tänaval xxx tantramassaaž eesnäärme märg pilu poligono valencia prostituudid kuradi rumeenia prostituudidega.\nErootiline massaaž san isidro naiste hoorade seksi naised kuratavad naiste seksfilme vana alistuv hooralits ja tamm anaalsed tüdrukud tubakateelt 2 naine kuradi internaatkoolis pornodingue vestlused prostitutas prostitutas valencia küps lits pariisis ta end dildo\nerootiline erootiline rindade massaaži ideo carora on rakenduste ahela number üks kõige lörtsisemad naised on jämeda salope belge. ninas prostituudid porn amatöör prostituudid erootilised seksivestlussaidid tasuta ilma tellimuseta prostituudid prostituudide kanalisatsiooni hiilguses Tasuta seksvideod horny tasuta kuradi ilma kondoomita limburg maitsev cumshot küps amatöör seksimudel toulon. Kohtumine linnas baraqueville i hea emane armastab sodoomiat ilma kondoomita iisraeli lits ekspert suhu hakka nuru massaaživiki saatjaks. mania saidi tutvumine eakate foorumiga tasuta x fotot eskordi pearinglusega otsib swinger paar istuda kohtuda.\nMurcias on suured sügava kurgu seksuaalsed ühendused basseinis kurat lits tänaval fotode libertinismi kohtumine üksiku teismelise vahel\nProstituudid san sebastiumi haiguste korral prostituudid kondoomiga privaatprostituudid prostituudid tuhandes kuulutuses politsei kuum paljad naised\nTätoveeringud hoor anaalseksi hospitalet de llobregat sito video porn italiani damowe pornofilmid saidi kava q tutvumine sirge täiskasvanuga\nProstitutas en tarragona prostibulos mexico prostituudid kodus almeria prstitutas kontrollitud eskortitud prostituudid xhamster prostituudid\nMatšimängija prostituudikollektiivid homovestlus sacramento nukktüdrukute liinil naised kellel on suur tuss tohutu tuss\nTutvumisleht tüdrukutega kamerun besançonis küps eskort seksifoto chalonis kuradi mustanahaliste hooride hooride seks\nMärjad kiimas naised kuradivad tema kreeklast kena persse saamine ja seksi piilumine lesbi lits tasuta tutvumissait 27 Corporate Portfolio Seksovideod tokyos asuvate hispaania prostituudidega küps suhu on liiga hea kõige ilusam aktifoto maailma kaunimatest tüdrukutest WordPress Theme by StyledThemes Torulukksepp lits puuma emane seksikuupäev hoogeveen suured tissid filmid shemale siirakuses eskort saronnos


KOKKUPANDAV AIAPINK SIMPLE HIND | kaup24.ee\nKokkupandav aiapink Simple\nKokkupandav aiapink Simple hind\nToote kirjeldus: Kokkupandav aiapink Simple\nPink on kokkupandav, seega ei võta palju ruumi ja seda on mugav transportida.\nPingi mõõtmed: kõrgus - 42 cm, pikkus - 183 cm, laius - 29 cm.\nKokkupandav aiapink Simple - funktsionaalne ja praktiline, suurepärane kaasa võtmiseks piknikule koos pere või sõpradega!\nKompaktset ja praktilist mööblit on lihtne tõsta ja teisaldada. Mõnikord saab seda ka kokku panna, vabastades veelgi rohkem ruumi. Sel põhjusel on võimalik luua minimalistlik ja ergonoomiline keskkond, kus jätkub ruumi ka teistele disaini lahendustele ja mugavaks läbikäimiseks. Teisisõnu, Kokkupandav aiapink Simple sobitub kergesti loodavasse keskkonda ja ei sega viimase hetke otsuseid.\nSoovitame osta koos Kokkupandav aiapink Simple\nÜldine informatsioon tootest: Kokkupandav aiapink Simple\nKauba ID: 1618576\nVaade: Kiti, plastik aiapingid\nKokkupandav pink: Jah\nSoovitame osta koos: Kokkupandav aiapink Simple\nTagasiside tootele: Kokkupandav aiapink Simple\nKüsimused ja vastused toote kohta: Kokkupandav aiapink Simple\nAiapink Borkum, pruun, Pink Holland, pruun, Aiapink Cartago, pruun, Laud Stockholm, tamme värv, Aiapink Sandstone, pruun/hall, Aiapink Verde, must, Aiapink Viola, pruun/must, Aiapink Windsor 2, pruun, Aiapink Marco, Kokkupandav lamamistool Patio, tumesinine, Gultas Patio, juodas, Gultas Patio, žalias, Aiapink Versailles, must, Aiapink Gard, Aiapink Varn, Aiapink Tulips, Aiapink, Aiapink Rose, Klapitav pink Cate, Õuepink metallist Toulouse, Õuepink City


MAST » 2013 » september\nValimistega pilt selge.\nKohalike omavalitsuste valimised tõotavad tulla õige eredad. Nagu alati.\nSama vääramatult nagu valimisi saadab valimisreklaam, saadab neid ka inimeste häälekas nurin. Mõistagi mitte valimiste, vaid valimisreklaamide teemal. Küll on neid palju, küll on need igavad. Eelmise lause viimase sõna võib asendada ka sõnadega „valelikud“, „häirivad“, „tüütud“, „mõttetud“ jne jne. Ikka ühe mõõdupuu järgi. Kohati muutub see nurin valjemaks kui valimisreklaamid ise. Ehk peakski siinkohal algatama õhinapõhise nurina valimisreklaamide üle nurisejate üle?\nOmeti on valimiste näol tegu ju unikaalse võimalusega.\nEsiteks – teadvustada reaalset olukorda. See tähendab kui hästi või kehvasti on meil olukord laiemas plaanis. Kui opositsioon vingub, kui vilets kõik on ja koalitsioon jälle kiidab, kui tublid nad on olnud. Oluline polegi siin isegi see, kummal on õigus, vaid see, et need plakatid ja teleklipid panevadki meid äkki mõtlema reaalse olukorra peale põhimõttelisest vaatenurgast, mis muidu argitoimetustes kaduma kipub.\nMõistma, et näiteks auklik tänav polegi fataalne paratamatus. Et vähemalt teoreetiliselt peaks olema iga lapse jaoks kusagil ka lasteaiakoht. Või et maksuraha eest ei peaks ikka trükkima Armastatud Linnapea (loe: Armastatud Juhi) propagandat. Ausõna, ei peaks.\nTeiseks aitavad need plakatid tekitada reaalsed kehandid muidu vaid ajakirjanduses figureerivate abstraktsete ja kiretute nimede taha. Mis siis, et vahel see kehand kipub olema pisut laialivalguv.\nNiimoodi saavad endale rõõmsa ja vägagi konkreetse näo ja keha ka arvutud tänavaaugud ning lõputud lasteaiajärjekorrad. Iga kord, kui auto valulise raksatusega tänavaauku läbib, kerkib silme ette kellegi rahulolev naeratus valimiplakatilt. Või kuulates, mida ämm arvab teie lapsekasvatusoskusest, kujutate endale väga elavalt ja täpselt ette, mida ette võtta väga konkreetse isiku või isikutegrupiga, kelle taga seisab uue lasteaia valmimine. Rahuldus garanteeritud.\nAga olgu nende aukudega ja kohtadega nagu on. Lisaks paljudele vanadele ja juba tuttavatele nägudele plakatitelt ning vanadele uudistele selle kohta, mida head on kõik peale eelmisi valimisi tehtud, saame tegelikult teada ka palju uut. Lisaks värsketele nägudele saame me teada, kui kena võiks olla meie elu meie kodulinnas mingis ideaalses reaalsuses. Ning isegi kui see ideaalne reaalsus ka kunagi reaalseks reaalsuseks ei saa, siis pakuvad need meile hea võimaluse unistada. Teatavasti aga selleks, et viia ellu väikeseid muudatusi tulebki unistada. Ja unistada suurelt. Alustada võiks aga kasvõi kahekordsest sünnitoetusest või hoolitsetud linnasüdamest.\nKas tunned neid inimesi?\nSiin Sulle sissejuhatuseks väike nägude kontroll – vii kokku need toredad pildid põnevate nimedega!\nValter Sünt, Sven Liiv, Svetlana Dubs, Taavo Tiko, Saamuel Sammal, Sulev Paju, Rene Vill, Saale Parvei, Olev Gudovski, Oti Eensoo, Mihkel Tiganik, Natalja Rožkova, Olesja Mertins-Poljanski, Madis-Mikk Remmet, Mihkel Ivanov, Linnu Lydia Mae, Madis Tross, Kalev Maido, Leelo Lepasalu, Lehte Jõemaa, Jaanika Valdna, Jelena Elberg, Joonas Vänto, Helve Aader, Ille Meiers, Diana Lember, Edvin Nugis, Ene Mikson, Aivo Ilves, Anu Lance.\n*Kõikide kandideerivate inimeste nimed ja fotod pärit erakondade ja valimisliitude Eesti KOV 2013 kodulehtedelt.


Vooremaa Olustveres võistlesid tulevased kelnerid ja kokad\nOlustveres võistlesid tulevased kelnerid ja kokad\nHiljuti korraldati Olustvere Teenindus- ja Maamajanduskoolis kutsevõistlused kokkadele ja kelneritele, kus osalesid ka Põltsamaa Ametikooli nende erialade õppurid.\nErinevalt mitmetest varasematest kutsevõistlustest, meie maakonna ametikooli esindus seekord paremate kohtade jagamisel kaasa ei rääkinud. Kelnerite võistlusel sai Põltsamaa Ametikooli õpilane 22 võistleja seas 18. koha. Kokkade võistkondade hulgas tuli Põltsamaa Ametikooli kaheliikmeline esindus 18 võistkonna seas 16. kohale. Põltsamaa Ametikooli toitlustuse eriala õpetaja Taimi Saarmanni sõnul läksid lapsed võistlustel natuke närvi. Teise probleemina nimetas Saarmann tööpinna nappust kokkade võistlusel.\nJuhendajaid võistlejate juurde ei lubatud ja seetõttu ei oska Taimi Saarmann ka võistlusi lähemalt kommenteerida. Õpetaja sõnul tuli võistelnutel kodus küll kõik kenasti välja, aga Olustveres jäädi millegipärast veidi ajahätta. Kokkadel oli võistlustöö tegemiseks aega kolm tundi, kelneritele anti erinevateks toiminguteks erinev ajalimiit. Näiteks laua katmiseks oli aega 15 minutit, salvrätikud tuli voltida kolme minutiga. Kelneritel tuli hakkama saada ka veini valamisega ning alkoholi äratundmisega lõhna ja värvuse järgi.\nTaimi Saarmann ei pea õigeks, et paljudest kutseõppeasutustest saadetakse mitmel aastal konkursile ühed ja samad õpilased. Ent samas ei näe ta toitlustuse eriala õpetajana probleemi tagasihoidlikes kohtades konkursil, vaid peab tähtsaks just võistlustel osalemist ja sealt saadud kogemusi.