Seljavalu või dorsopaatia nimmepiirkonnas - Massaaž June\nSeljavalu või dorsopaatia nimmepiirkonnas\nStatistiliselt leiab iga neljas inimene, kes pöördub neuroloogi poole, kaebab seljavalu. Kuid sageli inimesed, kes selliseid vaevusi kogevad, ei tule arsti juurde, kuid nad loodavad, et keha hakkab toime tulema ebamugavusega ise. Sellisel juhul kannab seljaosa ja eriti selle alumine osa kõige tõsisemat keha koormust. Seega peaaegu iga inimene kogeb esinemissüsteemi seljaosas dorsopaatia erinevaid ilminguid.\nNimmepiirkonna dorsopaatia - mis see on?\nTermini dorsopathy päritolu viitab kohe selle olemusele. Ladina dorsum - selja ja patia - haigus, vastavalt dorsopaatia on selja haigus. Kuid see haigus ei ole iseseisev, see kaasneb selgroo lagunemise või traumaga. Ja kõige levinum põhjus lülisamba dorsopathies - osteokondroos, degeneratsiooniprotsessile kui neile selgroolülid, sidemete ja diskid kannatavad põletik ja külgnevate närvid, veresooned ja lihased.\nDegeneratiivne protsess mõjutab mitte ainult lülisamba funktsioone, vaid ka selle struktuuri. Kui lülisamba piirkonnas esineb haigusseisundeid, siis on need selgroolülide massiivsed kehad, mis võivad viia nende nihkeni.\nEsialgu, kui plaat on välja tõmmatud, ei kahjustata selle välise kiudmembraani terviklikkust (plaadi väljaulatuvus). Kuid hiljem puruneb kest ja sisemine želatiinne aine voolab väljapoole, moodustades ketramine. Sellisel juhul on spinaalnärvi juurte rõhk ja põletik, mis põhjustab tugeva valu sündroomi tekkimist ja siseorganite häireid.\nDorsopathia on väga levinud patoloogia. Peaaegu kõik kohtusid selja- ja taljega äkilist valu. Kuid kui mõnedel inimestel esineb selliseid olukordi elus üks või kaks korda, teistes on haigus krooniline ja võib põhjustada puude.\nKõige sagedamini esineb haigus 45-50-aastaselt. Kuid mõnel juhul puutuvad sellega ka nooremad inimesed kokku. Mis on põhjused tugev seljavalu? Kes on rohkem kalduvus kartma dorsopaatiat?\nInimesed kogevad staatilised ja dünaamilised ülekoormused töö ajal, sealhulgas need, kes on sunnitud töötama ebamugavates töökohtades. See võib olla nii kaevurite raske töö, masina taga töötamine ja pikk tundide istuv töö.\nSeljavalu võib põhjustada valu istuv eluviis ja ülekaalulisus.\nPärilikud haigused, Luu- ja lihaskonna haiguste eelsoodumus suurendab haiguse tekkimise ohtu.\nMonotoonne või pisut toit viib segadevaheliste ketaste düstroofia ja seeläbi dorsopaatiasse.\nKombinatsioon kõrge niiskus madalal temperatuuril kujutab endast ka ohtu. Need, kes sellistes tingimustes töötavad, peaksid pöörama rohkem tähelepanu nende tervisele.\nSeljaosa vigastused paljudel juhtudel kaasneb dorsopaatia.\nSamuti on ohus inimesi, kellel on halvad harjumused: suitsetamine ja alkoholi kuritarvitamine on kehale kahjulik. Lisaks tekitab vürtside, marinaaedade, suitsutatud ja praetud toitude liigne tarbimine samasugust mõju.\nMadal puutumatus, sagenenud külmetushaigused ja üldine halb enesetunne suurendavad dorsopaatia tõenäosust.\nInimesed kannatavad nakkushaigused, tuberkuloos ja süüfilis on suur oht selle haiguse tekkeks.\nNimmepõhja dorsopaatia sümptomid\nDorsopaatia peamine sümptom on nimmepiirkonna valu. See võib olla äge valu, mida inimesed ütlevad - "tagasitõmbunud" või "lumba" - ja meditsiinis nimetatakse seda "lumbago", mis on eriti väljendunud teravate liigutuste ajal. Või igav valu valu rinnanäärmes piirkonnas, lumbalia, mis patsiendile pidevalt kaasneb või tekib kõndimise ajal.\nValu ei pruugi ilmneda selja ja alaselja, sageli inimesed kannatavad dorsopathy kurdavad valu jalgadel (lumbo-schiaalgia). Haigusjuhtumi sümptom võib olla ka vahelduv kobarõik, sest patsient püüab jaotada kehakaalu, et leevendada painutavat jalgu ja vabaneda ebamugavusest.\nSageli ei põhjusta dorsopaatia valu, kuid paljud patsiendid kurdavad krampe. Lihaste spasmid ja jalgade tuimus võivad olla dorsopaatia ilmingud.\nSpetsialist suudab diagnoosida dorsopaatiat juba esmasel lubamisel.\nPalpimise ajal (katsetamine) tuvastab kogenud arst selgrool lihaste pinget.\nKuna arst diagnoosib alaseljavalu, soovitame teil videot vaadata:\nKui arst kahtleb istmikunärvi surumisel, testige Lasega sümptomit. Võibolla novokaiinille test kui piriformis lihaste süstitakse Novocain, mille järel valu võib kaduda täielikult.\nStandardne uurimismeetod on selgroo kiirguse uuring, kuid nüüd saavad arstid määrata CT-skaneerimise või magnetresonantstomograafia (MRI). Hoolimata asjaolust, et need diagnostilised meetodid on väga tõhusad, on need täiendavad.\nMõnedel juhtudel võib spetsialist määrata närvikahjustuse määra elektrooneuro-mograafia (ENMG).\nLülisamba nimmepiirkonna dorsopaatia ravi\nArst määrab ravi pärast täielikku diagnoosimist sõltuvalt haiguse vormist.\nKui patsient konsulteeris arstiga varases staadiumis haigus ja dorsopaatia diagnoos pannakse õigeaegselt, samal ajal kui degeneratiivne protsess ei olnud veel selgelt lülisamba mõjutamist mõjutanud, võib ravi teostada ilma ravimeid kasutamata. Sellisel juhul pakutakse patsiendile füsioterapeutilisi protseduure, terapeutilist võimlemist, magnet- ja laserravi ning massaaži. Ravi kulgu reeglina kestab umbes kuu.\nDorsopathy äge kujul võib tekkida kuni 3 nädalat. Sel ajal on patsiendil ette nähtud voodipesu (spetsiaalsel madratsil või lihtsalt kõval pinnal) ja täieliku kehalise tegevuse keeld. Ka sageli nõuavad arstid spetsiaalse sideme või korseti kandmist. Ägeda faasi korral peab patsient võtma antalgilise kehahoia (olukord, kus valu muutub minimaalseks).\nSelles etapis kasutatakse seda laialdaselt valuvaigisteid: valu madala intensiivsusega sobivad mitteopioidsed analgeetikumid ja tugevat valu - mittesteroidsed põletikuvastased ravimid. Ägeda valu korral aitavad soojendavad salvid. Ainult spetsialist võib ravimit välja kirjutada. Selles etapis füsioteraapiat ei rakendata.\nSubakuutne võib kesta 3 kuni 12 nädalat. Praegu peaks patsiendi aktiivsus olema piiratud. Kuid arstid, sõltuvalt patsiendi seisundist, võivad välja kirjutada terapeutilise massaaži, füsioteraapia või ravivõimlemise. Igal juhul peaks koormat suurendama väga aeglaselt ja hoolikalt. Kui patsient kannatab valu ikkagi, annavad arsti ette analgeetikumid.\nTäieõiguslikku ravi saab läbi viia ainult kroonilises faasis dorsopaatia. Kuna ainult meditsiiniline teraapia ei anna maksimaalset efekti, tuleb tulemuse saavutamiseks tingimata kombineerida ravimpreparaate füüsilise koormusega. Iga patsiendi jaoks valitakse individuaalselt ideaalne protseduuride komplekt.\nSee kohtumine on õigustatud kriitilistes olukordades (tugev valu, kui seljaaju võib kannatada) või ebaefektiivne konservatiivne ravi. Kui õigeaegne juurdepääs arstile on vajalik olukorras, kus kirurgiline sekkumine on vajalik, saab seda kergesti vältida.\nEraldi tasub märkida traditsiooniliste ravimeetodite tõhusust dorsopaatia vastu võitlemisel. Valguse leevendamiseks võib kasutada looduslike koostisosade põhjal tohutut prügi, losjoneid ja -kompressaate, kuid seda tuleks kombineerida arsti poolt ette nähtud raviga.\nDorsopathia on haigus, mis ei talu ise ravimist. Selleks, et panna õige diagnoosi ja vastavalt valida sobiv ravi saab ainult spetsialist. Elundite ja kudede normaalse toimimise taastamiseks on vaja spetsiaalset ravimite ja füsioterapeutiliste protseduuride komplekti. Pikaajalise ravi vältimiseks on vaja hoolikalt jälgida oma keha, samuti regulaarselt osaleda terapeutilist võimlemist ja vältida haiguse esilekutsumist põhjustavaid tegureid.\nLülisamba ja lammasääre selgroo dorsopaatia: sümptomid ja ravi\nOn mitmeid põhjuseid, mis põhjustavad dorsopaatiate tekkimist. Dorsopathia peamised põhjused:\nNagu iga tõsine haigus, millel on niivõrd laialdane arenguprotsess, on dorsopaatia mitmesuguseid alamliike, millesse see jaguneb. Peamised tunnused, mille tõttu haigus oli jagatud alarühmadeks - haiguse tagajärjel esinenud sümptomid ja patoloogilised häired.\nVertebrogeenne dorsopaatia on selle kõige levinum vorm. Teise võimalusena nimetatakse seda spondülopaatiaks ja kogu sellise sordi põhiosa peitub kolonni enda selgroolülide patoloogilistes muutustes. Loomulikult ei ole raske arvata, et peamised põhjused, mis seda põhjustavad, on vigastused, kuid nakkushaigused nagu tuberkuloos, süüfilis ja osteomüeliit võivad samuti olla sellise probleemi pioneeriks;\nDorsopaatia diskogeenset väljanägemist iseloomustab peristolmu kettide patoloogia, mis on nihutatud küljele. See hõlmab ka väljaulatuvat või herningetsevatevahelisi kettaid;\nDorsopaatia deformeerumine on põhjustatud selgroolülide ebakorrektsest nihkumisest vastastikku üksteise suhtes. Lisaks sisaldab see alamliige mesterbetalplaatide patoloogiat. Kuid selle dorsopaatia peamine omadus on asjaolu, et selgroolülid ja selgroolülid jäävad puutumatuks, ilma mehaaniliste vigastusteta. Haiguse deformeerumist võivad põhjustada järgmised haigused: osteokondroos (luude nõrgenemine), seljaaju põhjalik deformatsioon ja spondülolistees. Pange tähele, et võlgnikud võivad kasutada kõiki teadaolevaid haigusi nagu lordosis, kyphosis ja skolioos; LFK-i kohta skolioosiga 2 kraadi vaadake siin.\nEsitatud haiguse ravi algab alles pärast diagnoosimist ja muutuste tüübi määramist. Seega on rahvusvahelises klassifikatsioonis kolm tüüpi dorsopaatiat:\nDorsopathies nimme kõige sagedamini avaldub teatud sündroom ja haruldaste sluchayah- diagnoosimisele saab keeruliseks mitmed erinevad ning mitteiseloomulikud degeneratiivsete plaadi haiguse sümptomeid.\nNeljandat etappi iseloomustab selgroolülide nihkumine eri suundades, peamiselt teiste selgroolüli suhtes. Laval on kaasas nimmepiirkonna lihaste spasmid ja liikumisvabaduse piiramine.\nDorsopatiat saab tunda iseloomulike sümptomitega. Arstid viitavad neile:\nkorrapärane valu valul seljas, valulikkus, pinget esijalgade, jäsemete ja kaela (eriti kahjustuse küljel);\nsuurenenud valu äkiliste liikumiste korral, raskete esemete tõstmine, harjutus, köha ja aevastamine;\ntuimus ja valu kätes, jalgades, jäsemete tundlikkuse rikkumine, lihaste nõrkus, nende paralüüs, põhiliste reflekside ja lihaste kudede hüpotroofia vähenemine;\nlihasspasmid, liikuvuse piiramine ja võimalike liikumiste vähenemine;\npehmete kudede (vaskulaarne, düstroofne, neuroosteofibroos) lokaalne muutus.\nHaiguse kliinilised ilmingud on mitmesugused ja sõltuvad patoloogia, lokaliseerimise ja raskusastmest. Dorsopaatia peamised sümptomid:\nLisaks emakakaela piirkonnas esinevate dorsopaatiate peamistele sümptomitele on: peavalu, tinnitus, pearinglus, kerge pimedus silmades. Rindkere segmendi dorsopaatiat iseloomustavad valu rinnus, südames ja ka mõnedes siseorganites.\nNimmepiirkonna patoloogia esineb tugevas alaselja, jalgade ja tuharate valu.\nSõltuvalt valulike aistingute arengu mehhanismidest eristuge:\nKaelapõletikku määravad järgmised ilmingud: peavalud, valud õladesse ja muud jäsemed. Närvilõpmete segamisel võivad peas tekkida müra, peapööritus, silmade värvipikkus. Siiski on võimalus välja tuua üks komplikatsioone - selgroolise arteri sündroom, mida iseloomustab migreeni sarnane peavalu;\nRindkere piirkonnas avaldub dorsopaatia sobivates kohtades (rinnus, südame ja naabruses asuvate siseorganite kõrval);\nNimme-sakraalse piirkonna defektid määravad äge valu alaseljas, mille väljamaksmine on järk-järgult tunda patsiendi jalgades.\nSellise dorsopaatia välimuse peamine sümptom on rahutu valu, mis võib liikumise ajal muutuda teravate kipituste aistinguteks. Haiguse kujunemisega võib ta alaealistele, ristluule või kõhukelmele anda.\nNägemispikkuse nägemise korral esinevad nimmepiirkonnad ja jalgade ajutine tuimus.\nDorsopathy võib ilmneda erineval viisil. Tüüpilised sümptomid:\nAhtumine seljaosas, nägemishäired jäsemetes.\nSpasmid lihastes (peamiselt seljaosa).\nSuurenenud valu äkilise liikumise ajal, koormus.\nSõltuvalt allikast põletiku, valu rinnus ja südame piirkonnas (at dorsopathies rindkere), tervikuna valu kätes, peavalu, kumin peas ja peapööritus (at dorsopathies lülisamba kaelaosa) või valu alaseljas, jalad, haruldane väikese vaagna organid (nimmepiirkonna dorsopaatiaga).\nNärvijuuride tihendamine, laskuv valu, millega kaasneb tundlikkuse rikkumine.\nDorsopaatia kõige iseloomulikum sümptom on valu ja tundmine nimmepiirkonnas ja seljas, selle edasine manifestatsioon ja iseloom võivad rääkida spetsiifilisemast diagnoosist.\nLisaks valu ise võib kõrvadele esineda pearinglust, iiveldust ja müra, mis esimesel pilgul ei räägi üldse seljaprobleemidest. Valu intensiivsus ja lokaliseerimine on:\näge. Selja- ja nimmepiirkonnas on see "laskuv" tegelane ja sarnaneb "lõhutud tagant" tundega;\nigav valus, mis ilmub kõnniteel või on pidevalt kohal ja rahulikult, kui leida mugavat poega;\nLihaskrambid, krambid ja aneemia ilma tugeva valueta võivad olla ka dorsopaatia manifestatsioonid.\nNagu juba mainitud, on dorsopaatia peamine sümptom valu, kuid see võib olla erinev. Oluline on mitte mitte ainult klassifitseerida valu sündroomi (valulik valu, lumbal ja teised), vaid ka kindlaks teha, kuidas see paistab ja kaob (kõndides, rahulikult, pidevalt).\nLisaks valu sündroomile võivad ilmneda täiendavad sümptomid:\nKui patsiendil küsitletakse ja kaebusi uuritakse, peab arst leidma:\nValu olemus alaseljale.\nSellele seisundile eelnes (trauma, harjutus jne).\nValusündroomi sõltuvus keha ja füüsilise töö positsioonist.\nKui dorsopaatia sümptomid on tuvastatud, pöördub patsient reeglina ortopeedile harvemini neuroloogi või vertebroloogi. Spetsialist, visuaalsel vaatlusel ja iiveldus inimesed, samuti patsiendi sümptomid sõnu, määrab diagnoosi või viivad MRI (magnetresonantstomograafia) või x-rays, mis võimaldab tal paremini määratleda haiguse ulatuse.\nDorsopatiat tuleb ravida terviklikult. See tähendab, et tavaline ravimeetod ei sobi siin. See ei põhjusta mitte ainult tulemusi, vaid võib ka patsiendi olukorda halvendada.\nEsialgne diagnoos sisaldab patsiendi välist uuringut. Iseloomulikud tunnused on kallutatavad; vaikne, ühtlane ja ettevaatlik hingamine; lonkamine ja mis tahes võimaluste kasutamine istudes.\nJärgmine märk on lihaspinge, mis ilmneb palpatsioonist selgroolapinna lähedal.\nLisaks tehti patsientidele rindkere röntgen, MRI (magnetic imaging), CT (kompuutertomograafia), electroneuromyographic (elektro-neuro-myography) võtma üldise ja biokeemilised vereanalüüside. Nende abiga diagnoos selgitatakse ja ravi on ette nähtud.\nSpetsialist peab koguma anamneesis ja eksamil põhinevat teavet. See näitab koha, kus valu on lokaliseeritud, selle sõltuvust inimese keha asendist ja selle liikumisest, vigastuste olemasolust ja patsiendi emotsionaalsest seisundist.\nNimmeosa osakeste dorsopaatia diagnoosimiseks peab arst tingimata vajalikuks osutuma, kuna enesega ravimine võib viia kahetsusväärsetena.\nJuba esimesel vastuvõtul, anamneesis ja uuringu põhjal saab arst seda diagnoosi teha. Seega, kui esimesed sümptomid ja nähtused, nagu perioodiline ja püsiv valu seljas, otsivad mugavat positsiooni istudes või kõndides, peate pöörduma spetsialisti poole.\nDiagnoos viiakse läbi mitmel etapil, sõltuvalt sümptomatoloogiast.\nKui diagnoositakse, kasutab arst haiguste ennetamiseks ja selle põhjuste tuvastamiseks mitmeid meetodeid:\nanamnees (intervjuu patsiendiga);\nbiokeemia vereanalüüs ja üldine vereanalüüs;\nPatsientide üldine uurimine dorsopaatia diagnoosimisel on väga oluline ja seda ei tohiks alahinnata. Selles olukorras on väga tähtis müosiidi või müalgia valu sündroomide roll (need haigused mõjutavad kuni 85% elanikkonnast).\nArst saab uurimise käigus uurida valu levikuga piirkonnas esinevaid lihasspasme ning ka selles kohas asuvaid tihendeid, mis ka palpeerunud korral haiget tekitavad.\nSee näitab müofastsiaalset valu sündroomi - üks dorsopaatia märke. Ravi kvaliteet sõltub diagnoosi täpsusest ja haiguse põhjustest.\nSellise haiguse ravi algab tavaliselt konservatiivsete meetoditega, mis ei puuduta kirurgilisi ravimeetodeid. Esimeste arstide jaoks on alati analgeetilist ja põletikuvastast ravi.\nLisaks hõlmavad konservatiivsed meetodid füsioteraapiat, massaaži, keharavi, refleksoloogiat, sanatooriumiravi ja manuaalravi.\nJuhul, kui seda tüüpi metoodika ei aita, jääb kirurgide sekkumine endiselt. Dorsopaatia kaotamine on pigem ohtlik sündmus. Operatsiooni keerukus sõltub kahju suurusest ja konkreetsete komplikatsioonide olemasolust.\nValu eemaldamise füsioterapeutilise ravi esimesed meetodid on laserravi ja ultraheliravi. Kõigist ravimeetoditest saavad nad saavutada maksimaalset tulemust. Põletiku fookus väheneb, lihasspasmid kaovad, mis oluliselt lihtsustab patsiendi saatust.\nAkuutse valu korral määratakse rangelt range vooditüüp 3-5 päeva. Voodit on vaja kindlalt tasasel pinnal. Sel ajal on füüsilised harjutused ja kahjulik toit vastunäidustatud. Eelistatakse valguse ravivõimlemist ja toitumist.\nPeaaegu kõiki dorsopatiat käsitletakse konservatiivselt. Erandiks on posttraumaatiline spondüloos ja märkimisväärne vahepealsete ketaste häire.\nSelline diskogeenne nimmepõhja dorsopaatia, mis vajab kirurgiat ja mida ei ole õigeaegselt ravitud, võib isegi põhjustada vaagnaelundite häireid.\nDorsopathia ravi peamised põhimõtted on:\nValusündroomi ja põletiku kõrvaldamine, mis sageli ühendab kroonilise haiguse faasi;\nKroonilise lihasspasmide kaotamine;\nKudede mikrotsirkulatsiooni parandamine;\nKondriprotektorite eesmärk kõhrkoe ainevahetuse parandamiseks;\nAntioksüdantravi ja multivitamiinipreparaadid, tundlikkuse häirete kontroll;\nMineraalide puuduse täiendamine;\nSuur (ja ülimalt) on mitte-medikamentoosne ravi, mis hõlmab füsioteraapia, füsioteraapia meetodite, massaaž, nõelravi, balneotherapy, ujumine, massaaž ravi ja muul tõhusal viisil võimalik leevendada diskid ja parandada funktsiooni lihaste skelett tagasi.\nKõigist dorsopaatia juhtudest kannatab kõige sagedamini lumbosakraalne osa. See moodustab 60 kuni 80% kõigist juhtumitest. Ravi väga oluline on haiguse vorm:\nRavi sõltub peamiselt nimmepiirkonna dorsopaatia sümptomite tasemest. Juurekaste sündroomiga, mis on põhjustatud herniast, on mootorrežiim ette nähtud.\nPatsient peaks asuma lamedal pinnal. Ravi on keeruline.\nMittesteroidsed põletikuvastased ravimid, valuvaigistid, dehüdratsioonravimid, desensibiliseerivad ja neurotroopilised ained. Dorsopaatia neuroloogiliste ilmingute ravi hõlmab ravimite määramist, mis aitavad vähendada turset.\nKõrvaldamiseks paistetus ja põletik kudede kompleks ravile hõlmab määramisest füsioteraapiat (elektroforeesi UHF), nõelravi, füsioteraapiat. Raskekujulise valu sündroomiga patsientidel määratakse rahustajad või rahustid.\nEpiduralu neokaiini blokaadid vähendavad valu tunduvalt. Pareses tehakse mõjutatud lihaste elektrostimulatsiooni ja massaaži. Pärast ekspresseeritud valu sündroomi kõrvaldamist määratakse patsiendile nimmepiirkonna massaaž.\nKahjuks ignoreerivad paljud meie kodanikud haiguse alguses esinevat valu ja pöörduvad arsti poole ainult hädaolukorras. Sel hetkel läheb haigus krooniliseks staadiumiks, mis on tüüpiline dorsopaatia jaoks.\nKui valu pidevalt piinab patsiendi üle kolme kuu, võite rääkida haiguse kroonilisest käigust.\nKui te ei pööra arsti juurde ega viivita protsessile, võivad komplikatsioonid olla tõsised:\nkrooniline seljavalu, mis ei reageeri ravile hästi;\nKõik see võib lõppkokkuvõttes põhjustada puude. Haiguse vältimiseks peate tegelema kehalise kasvatusega, ujuma, ärge üle koormake alaosa, viige tervislikku eluviisi.\nKõik harjutused peaksid olema lihtsad, kui tööl viibiv inimene viibib suurel määral oma istumisasendist, võib see ka palju ära teha. Sageli on vaja tõusta üles, soojendada.\nSümptomid ja lülisamba lülisamba dorsopaatia ravi\nKõik lülisamba probleemid, isegi väiksemad, kujutavad endast tõsist ohtu inimeste tervisele. Meditsiin tunneb palju haigusi, olenevalt nende iseloomust ja raskusest, mille tagajärjed on erinevad. Üks ebameeldiv patoloogiate selline plaan dorsopathies lumbosacral lülisamba ravi alustada kohe pärast selle avastamist.\nEt selle patoloogilise protsessi arengut täielikult võidelda, on vaja mõista, mis see on, selle põhjustab, kliinilisi tunnuseid, ravimeetodeid jne.\nMeditsiinis dorsopathies perspektiivis teenib keeruline mõiste, mis tähendab mitme kahjustavate patoloogiliste seisundite selgroogsetel, samuti paigutatud lähedusse anatoomilise struktuuri.\nTeisisõnu, kui seljatugi Abuse dorsopathies diagnoositud, on samaaegne Luude ja Rustomainen kahjustuste selgroo struktuuride, sidemete selles valdkonnas, lihaskude samuti veresoonte, närvide oksad, juured ja kiududest.\nSellel haigusel on erinev lokalisatsioon, see võib mõjutada selgroo mis tahes osa struktuure, kuid enamikul juhtudel on see lülisamba piirkonnas lokaliseeritud. Seda seletatakse asjaoluga, et sel lülisamba osakonnal on kõige tõsisem füüsiline koormus, mille tõttu on see rohkem vastuvõtlik erinevate rikkumiste ja vigastuste korral.\nMugav arengus patoloogilist protsessi patsiendi vestluses erinevate kliiniliste tunnuste, aga esimene ja kõige tavalisem sümptom dorsopathies ulatub nimmevalu. Valu intensiivsus ja teiste sümptomite ilmnemine sõltuvad otseselt haiguse progresseerumisest.\nKui viitate kümnenda kongressi rahvusvahelise haiguste klassifikatsioonile, antakse dorsopaatiale selle kood ICD-le 10 - patoloogiat tähistavad markerid M40-M54.\nLisaks on selgelt määratletud nimmepiirkonna dorsopaatia, mille arstid sageli nimmepiirkonda kutsuvad. Eksperdid usuvad, et patoloogia on kahte liiki arengut, kuid enamasti me räägime kroonilise dorsopathies et pidevalt edenedes puudumisel õige ravi.\nSelleks, et viivitamatult konsulteerida arstiga ja alustada ravi, peate teadma, milliste sümptomitega kaasneb nimmepõhja dorsopaatia. Sellel patoloogial on laialdane, kuid siiski üsna selge kliiniline pilt, kuid haiguse ilmnemisel on sümptomeid.\nHoolimata asjaolust, et sümptomid ja arenguetapid on tihedalt seotud, kaalume ikkagi üldist kliinilist pilti, mille puhul on tegemist dorsopaatia progressiooniga:\nSelle haiguse peamine märk on valu. Valusündroomi areng tekib järk-järgult, esialgu on valu tunded ebaolulised, lülisamba piirkonnas selge lokalisatsioon. Patoloogia progresseerudes suurenevad valu tunded ja nende intensiivsus suureneb ka füüsilise koormusega. Haiguse hilisemates etappides levib valu ka alajäsemetele ja ristluule. Valusündroom avaldub valutute, tõmbamis- ja muljumisvaludena. Haiguse hilises staadiumis muutuvad nad lambaliha või lõikude kujul teravateks.\nHaigus peegeldab nimmepiirkonna lihaste seisundit, need muutuvad pingeliseks, mille tõttu valud suurenevad.\nDorsopaatia või pigem selle arengu hilisemad etapid kaasnevad motoorsete funktsioonide halvenemisega. Taga on tingitud juba mainitud valu kui inimene kardab teha "ekstra" liikumine, ootab rünnak valu, samuti lihaspingeid.\nNurgakujuliste muutuste, samuti naaberkudede patoloogiliste muutuste tõttu algavad neuroloogilised probleemid. Neid põhjustab närvijuurte ja anumate pigistamine, viimasel juhul on häiritud vereringet. Neuroloogilised häired on kaasas tuimus ja surin alajäsemete ja seejärel arendab lihaste nõrkus jalgades, häired mõjutavad liikumisaktiivsuse funktsioone.\nNärvikahjustus ja veresoonte nimme selgroo võib põhjustada probleeme VAAGNAELUNDITE, on kõige raskem vorm progresseerumist dorsopathies.\nKõige sobivamale ravile diagnoosimisel ja väljakirjutamisel kõige olulisem roll on teadmisi haiguse arengu põhjuste kohta. Mis puudutab dorsopaatiat, siis kõige tõenäolisemad põhjused on:\nOsteokondroos - see haigus toob kaasa mitmesuguste probleemide tekkimise lülisamba ja dorsopathy ei ole erandiks. Sel juhul on kogu viga osteokondroosiga kaasnevate degeneratiivsete-düstroofsete haiguste tekkeks.\nMuud osteokondroosi patoloogiad on spondüloartroos, osteomüeliit, tuumori moodustumine jms.\nNad on liiga passiivsed, eriti kui inimene peab sageli istuma.\nTööalase töö või spordiga tegelemise tõttu liigne lülisamba töökoormus.\nEluea jooksul tekkinud vigastused (insult, verevalumid, tibud, luumurrud).\nProbleemid kehahoia, sh skioos ja mitmesugused kyphosis.\nKahjulikud harjumused suitsetamise ja alkoholismi näol.\nHaiguse esialgsed etapid on ravi suhtes üsna võimekad, kuid kui te arsti õigeaegselt konsulteerite, on see tõsine. Tüsistused tekivad struktuursete häirete, samuti lihaste pingete ja spasmide tõttu, sest need tegurid põhjustavad närvikahjustusi ja halvendavad vereringet. Kõige tõenäolisemate komplikatsioonide hulka kuuluvad:\nDorsopathia seljaosa nimmepiirkonnas viib alajäsemete osalise või täieliku halvatuseni.\nSeljavalu muutub krooniliseks, raviks halvasti kontrollitav.\nSamuti on ajuvereringluse häire oht.\nEnne ravikuuri määramist peate esitama täpse diagnoosi, määrama haiguse progresseerumise määra. Selleks viiakse läbi diagnoos, mis koosneb järgmistest tegevustest:\nAnamnees, mis hõlmab patsiendi küsitlemist kaebuste ja esmase eksami kohta.\nHaigusjuhu tunnuste tuvastamine CT või MRI diagnoosimise meetoditega.\nTäielikuks raviks on vaja konsulteerida arstiga, kes vastavalt saadud diagnostilistele andmetele määrab selgelt selgroo nimmepiirkonna dorsopaatia arengu taseme ja teeb sobiva raviskeemi. Kui me räägime uimastiravi meetoditest, on need järgmised:\nPidades silmas asjaolu, et patoloogia põhiprobleemiks on valu sündroom, tingimata sümptomaatiline ravi. Selleks määravad ravimid ja mittesteroidsed põletikuvastased ravimid, mitte ainult ei kaota valu, vaid ka peatavad põletikulise protsessi.\nSamuti võite valu valuvaigistite rühmas olevate ravimite abil lõpetada või lidokaiini blokeerida, kui valu sündroom on liiga intensiivne.\nLihaspasmide leevendamiseks kasutatakse valuvaigistavate tundete vähendamiseks lihasrelaksante.\nNarkootiline ravi nimmepõhja dorsopaatiaga kroonilises vormis eeldab tingimata kondroprotekteerijate kasutamist. Need ravimid suurendavad ainevahetust ja stimuleerivad kõhre kudedes regeneratsiooni.\nTraditsiooniline meditsiin võib aidata võidelda patoloogia, valu, kuid ei saa asendada traditsioonilisi ravimeetodeid. Sellest hoolimata pidage silmas mitu efektiivset "vanaema retsepti":\nSega võrdsetes osades riivitud mädarõigas juur ja viin, lase seista nädala jooksul ja hõõru saadud infusiooni päevas alaselja.\nLihasspasmide leevendamiseks ja patsiendi liikumise hõlbustamiseks soovitatakse teha sealiha ja kummeli lilled, mis pühkib probleempiirkonda.\nPrognoositud rahvaprotseduur on lemmikloomade kastmine. Selleks võtke supilusikatäis supilusikatäis supilusikatäit, valage 200 milliliitrit keeva veega ja hoidke 30 minutit veevannis. Peale lastakse puljongil veel 20-25 minutit kaane all, tüvega ja võta kolm korda päevas supilusikatäis 30 minutit enne söömist.\nSelleks, et mitte lüüa nimmepiirkonna dorsopaatiat, piisab, kui järgida lihtsaid juhiseid tagakülje tervise säilitamiseks:\nIstuvat tööd silmas pidades laadige iga tunniga pausi;\nKaitske oma tagasi liigse koormuse ja vigastuste eest;\nTõstke kaalud ainult lamedaga;\nSöö paremal, keha peab saama kõik vajalikud mikroelemendid;\nPuhutage ühtlaselt ja kõval pinnal, ideaaljuhul ortopeedilise madratsiga.\nLülisamba DDI peamised ilmingud\nLaadige loeng leina degeneratiivsete-düstroofsete haiguste kohta siia\n"Serva serv" (Limbus selgroolüli)\nServa serv (Limbus selgroolüli) on kohalik ilming osteokondropaatia leitud lumbaallülides, on kohalik otseparovanny fragment ees ülaserv selgroolülide keha, tavaliselt L3 ja L4 selgroolülid MITTETRAUMAATILINE etioloogia.\nSisuliselt kliiniline tähtsus avastamise selle haiguse protsessi ei ole põhimõtteliselt ainult olemasolust teadlikud sellise protsessi, et vältida ole tõsi tõlgendus, mis on väga sageli ekslikult omistanud kui kahju põhjuseks on luu fragment.\nSee luu fragment võib olla erineva raskusega, kuid selle olemasolu ei ole kunagi seotud kahju, kuigi patsient võib viidata olulist kahju ajalugu, mida ta ütles viiks selline muudatus. Ainus põhjus, mis viib tekkimist serva Lülivaheketas järjehoidja embrüonaalsete lõigud ektopichno või diski prolaps edasi Arvatakse, kuid mitte mingil moel traumaatiline.\nMedial-atlant-axial joint artroos (ühend C1-2, Cruvellia joint)\nSeal liigesepilude kitsenemise mediaan Atlantooktsipitaalne aksiaalne vuuk juuresolekul luu kasvajate ja cusps servad liitmikupinnad, samuti liigesepilude kitsenemise efekti lagunemise liigesekõhre hüaliinse kõhre\nCT näitab selgelt liigesruumi kitsenemine, teine kaelalüli deformatsiooni hamba struktuurist juuresolekul sklerootiliseks muutused trabekulaarluukoes strukturaalseid tihendiga. Samuti liigeses võib esineda intra-bony keha, mis on hoiused kaltsiumi pürofosfaat kristallid, mille tulemuseks on piiratud liikuvusega ja liigeste summutamist, et taas traumeeritud liigesekõhre ja soodustab nõiaringist patoloogiliste, võimendades degeneratiivsed muutused liigestes.\nUnkovertebralny artriit - artroos patoloogiliste (ei leidu standard) unkovertebralnyh liigeseid. Need liigesed, millel on vähenenud, kui organid Nikamavälilevy kõrgust emakakaela piirkonnas ja konksukujulistel jäsemete aluseks selgroolüli kokkupuutumiseks keha katva selgroolüli, põhjustades põletikulisi muutusi, deformeerumine ja degeneratsiooni.\nUnko-vertebraalne artroos on edukalt diagnoositud otsesel radiograafial, mis on hästi näidustatud CT-l ja sama hästi kui MRI lõikude koronaalsel tasapinnal. Lisaks sellele võib MRI anda teavet ägeda põletikulise protsessi olemasolu või selle tulemuse kohta.\nDegeneratiivsed muutused arenevad kõigis inimese keha luudes, olgu need siis liigesed või syndesmose või sünkronroosid. Seega ristteel käepideme ja keha rinnaku seal küll ja minimaalselt liikuva kuid mitte pingul ühendamine, sama vastuvõtlikkuse arendamise degeneratiivsed muutused.\nDegeneratiivsed muutused serva-lülisamba ja ranniku-põikvuukide sageli arendada taustal esmane muutused lülisamba rinnaosa, kuid võib vallandada trauma või esmase skolioos rikkudes rinnakorvi toestiku staatika.\nSokouliigese liigeste osteoartriit\nKohtub ankilozirovaniya artroos plokkliigeste tänu arengule aseptilise põletiku neist taustal pikaajalise kroonilised degeneratiivsed muutused, kaotus liigesekõhre kihi ja luude arenguks põletikulisi reaktsioone taustal otsekontakti moodustumist luu silla, mõnikord massiivne ja blokeerides täielikult puudub syndesmosis.\nArthritic muutusi mõjutas sacroiliac ühine kitsas, neil on väiksem kõhre paksus märgistatakse nad kant teritatud servaga või isegi bony kasvajatest erineva raskusastmega.\nValdkonnas kõhrealune käsnolluses kohtadest seal patoloogilise kompenseeriv spongioosluudes tihendi arengut sclerosis see, mis on tingitud suurenenud koormusega, aseptilise põletikuliste muutuste kadumine luuüdi retiikulumi, Rasv ja fibroosi luuüdi liigse ladestumise kaltsiumisoolade nendes valdkondades.\nInterstitsiaalne osteoartriit (Bostrupi sündroom) - patoloogiliseks seisundiks esinev taustal eelneva osteokondroos suurenenud nimme lordosis, kus on otseses kokkupuutes ogajätketest teineteisest mis viib nende deformatsiooni ja arengut sekundaarseid muutusi.\nÜlemise ja alumise serva õlavarred hõlmavad luude kasvu, mis on suunatud külgnevate nõtkuvate protsesside külgnevatele pindadele, millel on samuti skleroosilised muutused. Kõrvalasuvate segmentide võltsprotsesside vaheline kaugus ja täielik kokkupuude on piiratud.\nSpondütartoos (tahkude või liigeste liigeste artroos) See on kõik märgid degeneratiivsed muutused: ahenemist ja eeskirjade eiramise liigeseruum, kondine kasvajate servadest, samuti sklerootiliseks muutused subkondraalse piirkondades liigesepinnad. Võrdluseks on antud tavaliste tahkete liigeste vorm.\nSpondillartroos on edukalt diagnoositud nii CT kui ka MRI-ga, mis näitab ülalkirjeldatud samu funktsioone. Koerarengud ei pruugi mitte ainult kortsude kujul, vaid ka CT-kujul selgesti nähtava liigese kinnitamise trakside kujul.\nSpondüloartroos on erineva raskusastmega kergest ahenemine ja ebaühtlane liitmikupinnad enne deformatsiooni disfiguring tahku koos tsüstoidset düstroofsete juuresolekul kõhrealune luu taastamine ja vaakumi nähtus.\nVõib esineda asümmeetrilise hüpertroofia tahkude seotud lülisamba kõverus ja ebaühtlane jaotumine koormused neid liigse kompensatoorne suurenemine laager pindala, mis mõjutab tige liikumised nende liigesed.\nSpondüloartroos äärmiselt raskusest võib viia subluxation tahk liigesed ja moodustamine neoarthrosis kus ühine vormid uus tahk ühine palogichesky kütked kõrval selgroolüli.\nMRI korral võite täielikult jälgida spondillartroosi poolt mõjutatava eripähisega seotud sünoviidi fenomeni. Spondüloartroosi liigesetoonide esinev hüpertroofia ja selgroo kanali kaasasündinud jämeduse taust võib põhjustada selle kogu stenoosi.\nSpondüloartriit (degeneratiivne spondüliit) MRI puhul on täiesti võimalik täheldada põletikku tahmaliiges. On luuüdi, periartikulaarse turse ja sünoviidi ödeem.\nPärast põletikku läbivad fassaadiühendused fusiooni, kus fusioon sageli kordub, selgroolülide mobiilsuse taustal.\nLiikuvuse puudumine ja absoluutset luukompleksi moodustumine selgroolüli mootoriga segmentides.\nBlokeerimise ja fusion selgroolülide näeb puudumine Nikamavälilevy jälgi oma endise olemasolu, mis eristab kaasasündinud anküloosini õmbluse (või parem öelda ei eraldamine selgroolülid). Mitmeosaline selgroolülide plokk, mille nende keha ja tahke liigeste fusioon on nendel tasemel.\nHüpermobilisatsioon kaasasündinud süntoosi taustal\nFusion lülikehade blokeerides lülisamba liikumisel segment, mis viib kahju teda liikumisvabaduse, kuid järjest enam survet kõrval segment, mis omakorda põhjustab vajadus suurendada vahemikus algatusel ja aitab traumatization andmete segmentide ja viib enneaegse arengut degeneratiivsed muutused.\nSeljaaju selgroolülide lõtk kaela lülisammas pärast surmajõu murdmist kauges minevikus.\nSelgroogsete kehade postoperatiivne anküloos (diskektoomia või spondüloidi tagajärg)\nSelgroolülide põletikuline anküloos tuleneb aseptilise põletiku ja distsiidi tekkimisest)\nPärast spetsiifilist septilist põletikku (tavaliselt tuberkuloosiline spondüliit) selgroolülide põletikuline anküloos\nAutoimmuunsete protsesside poolt (anküloosini selgroolülide taustal anküloseeriva spondüliidi, psoriaatilise spondüliidi või Reiteri sündroom)\nSelgroogsete kerede posttraumaatiline anküloos (külgnevate selgroolüli murru raske trauma tagajärg)\nDegeneratiivseid muutusi kõõluste ja sidemete tõttu degeneratiivsed muutused domineerimisega liia collagenic komponendi, samuti liikumispiiranguid ladestumisega kaltsiumhüdroksü ja juhtiv immobihsatsiooni ja häirete ligament või kõõluste funktsiooni.\nRadiograafiates ja CT-s on kaltsiumi kaltsifitseerimissaite pehme parasartikulaare koes väga hästi avastatud.\nLisaks tüüpilised põhjused degeneratiivsete ligamentoza väga sage traumajärgne ligamentoza arengu taustal pikenenud liik liikuvuse liigestes tingitud immobilisiseerimises mis halvendab imendumist paraartikulrnyh hematomas ja hemorrhages, trombe, mis adsorbeerida kaltsiumi ja Kalkkiutua.\nKollased sidemed paiknevad kilekoti tagaosas ja normaalses olekus ei põhjusta deformatsiooni, pinget ega tihendust. Liigne arengut nende sidemete seostatakse kaotus stabiilsuse lülisamba-mootor segment, mille tulemusena nende kompenseeriv paksenemist, et stabiliseerida see hoida keha kohas selgroolülid,\nPaisumi läbimõõt on kuni 5 mm. sidemete hüpertroofia esineb kõige sagedamini lumbaallülides silmas suurenenud kogusisaldus kõik lülisamba omistatavad nimme, kuid esineb ka rinna- ja lülisamba kaelaosa.\nSeoste hüpertroofia viib seljaaju kanali läbimõõdu kitsenemisele, avaldades survet koerale ja seljaaju.\nHüpertroofia taustal on kollade sidemete kaltsineerimine väga levinud.\nLigamentoos (Forestieri tõbi) või seniilne kyphosis on rinnakorvi tugevdamine selgroo eesmise pikisuunalise lüli kaltsifikatsiooni tõttu, mistõttu rinna rindkere lüli ei saa sirgendada.\nSee on kõige parem Forestier tõbi on diagnoositud CT, kuid ei nõua keerukaid teadus, sest see võib olla avastatud X-ray, kuid MRI ka edukalt tuvastab luude sindesmofitov ühendavad sillad eesmise pinna keha rinnalülisid.\nSelle artikli täielik või osaline kordustrükk on lubatud, kui installitakse aktiivse hüperlingi allikale\nVorotyntseva, N. S. Röntgenipulmonoloogia [tekst]: pulmonoloogiaga röntgenpildi hankimise ja analüüsimise strateegia ja taktika: õpik. toetus / NS Vorotyntseva, SS Gol'ev. - M.: MIA, 2009. - 280 p.\nLange, S. Rindkere haiguste diagnoosimine radiatsiooniga [Text] = Rindkere haiguste radioloogia: juhtkond / S. Lange, D. Walsh; trans. inglise keeles. Ed. S. K. Ternovoy, A. I. Shekhter. - M.: GEOTAR-Media, 2010. - 432 p.\nKiirgiagnostika [Text]: õpik. T. 1 / Ed. G. E. Trufanova. - M.: GEOTAR-Media, 2007. - 416 p.\nLülisamba ja degeneratiivsete-düstroofsete patoloogiate muutused\nLülisambahaigused omavad olulist rolli luu-lihaskonna patoloogiate struktuuris. See haigus on tüüpilisem täiskasvanud elanikkonnale. See on tingitud inimese keha vanusest. Kõige sagedamini esinevad degeneratiivsed-düstroofsed muutused selgroos. Nad võivad esineda mitmesuguste haiguste korral: osteokondroos, spondütartoos. Lülisamba on anatoomiline struktuur, mis koosneb selgroolüli, mille moodustavad võrkkestad, selgroolülid, samuti sidumisseade ja liigesed. Lülisambal on mitu osa: emakakaela, rindkere, nimmeosa, sakraalne.\nLülisamba degeneratiivsed haigused võivad mõjutada mõnda ülaltoodud osakonda. Selles protsessis osaleb kogu aeg vähem kogu lüli. Peaaegu kõikidel täiskasvanutel on olnud lülisamba probleeme. See on tingitud asjaolust, et ta suudab vastu pidada tohutule koormusele. Isik on oluline osa oma ajast iseseisval või istuval kohal. Maksimaalset koormust arvestatakse intervertsete ketastega, mis kehas vananedes kaotavad oma elastsuse. Mõelge üksikasjalikumalt, mis on selgroo erinevate haiguste etioloogia, kliinikud ja ravi.\nMiks lülisamba mõjutab\nKõik degeneratiivsed-düstroofsed haigused võivad esineda mitmel põhjusel. Esiteks on kõige sagedasem põhjus suurem lülisamba koormus. Degradatiivsed ja düstroofsed muutused võivad olla seotud inimese kutsealase tegevuse ja eluviisiga. Teiseks on kindlaks tehtud, et vaadeldavaid kahjustusi diagnoositakse sageli sportlastel. Kolmandaks, etioloogiline tegur on keha ümberkorraldamine loodusliku vananemise tagajärjel.\nNeljandaks, seljaaju kanali stenoos ja muu patoloogia võib areneda kõigi põletikuliste protsesside korral kehas. Viiendaks, toitumine on väga oluline. Irratsionaalne toitumine (mineraalainetest puudumine) kaotab luustruktuurid esialgsed omadused.\nRiskitegur on ülekaaluline. Soodsate tegurite hulka kuuluvad ka hüpodünaamia, alkoholi kuritarvitamine, poosipuuduse rikkumine noorukieas.\nEmakakaela piirkonnas võib esineda selgroo degeneratiivsed ja düstroofsed haigused. Emakakaelaväli on pidevalt suurte pingete all. Sellisel juhul võib täheldada järgmisi kahjustusi:\nintraartikulaarse vedeliku tootmise vähenemine.\nEmakakaela lülisamba kahjustuse märgid (sümptomid) võivad olla erinevad. Kõige sagedamini kurdavad patsiendid kaela lihasevalu ja ebamugavustunne ülemises seljas. On olemas selline asi nagu lihaste-tooniline sündroom. Seda iseloomustab kõrge lihaspinge.\nLülisamba emakakaelavalu suured koormused aitavad selgroolülides fikseerida erinevas asendis, mille tagajärjeks on funktsionaalsed ummistused. Lisaks võib külgnevate selgroolüli vaheline kaugus suureneda. Kõik see aitab kaasa võrkkestade künkade ja väljaulatuvate osade väljaarendamisele.\nEmakakaela piirkonnas esinevad degeneratiivsed ja düstroofsed muutused ei läbida ilma jälgi, nad saavad edasi areneda. Kõige ohtlikum komplikatsioon on hernia. Väga tähtis on see, et rasketes olukordades võib protsessi kaasata ka muid osakondi, näiteks on näha selgroo nimmeosa muutusi.\nÕige diagnoosi tegemiseks viiakse läbi emakakaela lülisamba röntgenülevaade.\nLülisamba muutusi võib avaldada mõnel saidil. Sageli on diagnoositud rindkere lülisamba muutused. Sellel saidil on 12 selgroolüli. Tulenevalt asjaolust, et rindkere selgroolised on otse ribidega ühendatud, on see lõik liikumisel märkimisväärselt piiratud.\nSädesidemed, mis lüli asetsevad rangelt vertikaalses asendis\nRindade rindkere eripära on see, et selgroolülide jämedamad protsessid on pikimad, mis määrab selgroolülide omavahelise seotuse spetsiifilisuse. Lisaks sellele on kettad kõige kitsamad. Ülaltoodud tunnuste tõttu on rindade lülisamba kahjustused palju levinumad kui emakakaela selg.\nSelles olukorras tekkivad hemorroidid moodustuvad harva, kuid osteokondroos areneb väga sageli. Seda iseloomustab osteofüütide moodustumine (luu kasvu). Kui spinotserebellarite patoloogial on selgelt väljendunud neuroloogiline sümptomaatika, võib rindkere lülisamba kahjustuse sümptomid olla kerged või puuduvad üldse. Seda soodustab närvijuuride paigutus. Juhul, kui degeneratiivsed-düstroofsed haigused mõjutavad liigesid, võib tekkida valusündroom.\nSellised kahjustused toimuvad vastavalt osteoartriidi või spondüloartroosi tüübile. Valu võib ilmneda ka siis, kui närvilõpmed on kahjustatud. Valu võib paikneda lülisamba rindkere piirkonnas või õlaribade vahel.\nOsakonnad: nimme- ja sakraalne\nMuutused nimmepiirkonnas ei ole haruldased. Degradatiivsed-düstroofsed muutused tulenevad traumaatilisest vigastusest või vananemisest. Enamikul juhtudel toimuvad selgroolülide düsfunktsioonid aeglaselt. Düstrofilised muutused nimmepiirkonnas võivad pidevalt areneda. Seda tuleb ravi määramisel arvestada.\nDegeneratiivsed-düstroofsed muutused on sagedasemad 30-50aastastel täiskasvanutel. Degeneratiivsed häired mõjutavad sageli vahepealsete kettaid. Neil puuduvad veresooned, seega on regeneratsiooniprotsessid halvasti väljendunud.\nLooduslike-düstroofsete protsesside peamised põhjused on: vahepealsete ketaste kiulise ringi kulumine ja närvijuurte ärrituse taustpõletik. Mõlemad etioloogilised tegurid võivad põhjustada valu sündroomi. Valu on püsiv ja lokaalne nimmepiirkonnas. Sulgurite funktsiooni ja seisundi rikkumise taustal võib areneda üksteise järelmõre. See on selgroolülides esinevate protsesside komplikatsioon. Mis puudutab selgroosa lülisamba kahjustuse kliinilisi ilminguid, siis tuleb see esile.\nValu on mõõdukas. Ta suudab kiiritada alajäsemetele. Valusündroomi kestus võib olla pikem kui kuus. Iseloomulikuks tunnuseks on valu sündroomi tugevdamine haige inimese istuva või seisva seisundi korral. Sageli suureneb valu koos kehalise aktiivsuse ja keha kallutamisega. Mõnel juhul võib valu näidata selgroo kanali degeneratiivset stenoosi. Neuroloogilised sümptomid (nõrkus urineerimisel, jalgade nõrkus, motoorsed häired) viitavad hobuse saba sündroomi esinemisele.\nSee tingimus nõuab kiiret arstiabi. Mõnikord võivad patsiendid kahjustatud piirkonnas tunda tuimust või surinut.\nKõige sagedasem lülisamba patoloogia on osteokondroos. See on patoloogia, mida iseloomustab liigesekõhre ja luu deformatsioon. Osteokondroos ja spinotserebellar patoloogia on erinevad haigused. Osteokondroosiga kannatavad nii selgroolülid ise kui ka intervertebraalsed kettad. Osteokondroos esineb nimme-, rindkere- ja emakakaela lülisambal. Karmi lülisamba löömist vaadeldakse sagedamini. Selle patoloogia kliinilised ilmingud noortel võib puududa. Nad hakkavad ilmuma 18 aasta pärast.\nPõhjused võivad olla väga erinevad. Nende hulka kuuluvad traumast, ülekaalulisus, tegevus kehal mürgiseid aineid, häirimine poos, korter, vähene kehaline aktiivsus, kõrge kehalise aktiivsuse, halb toitumine. Degeneratiivsete protsesside arengu edendamiseks võib pikka aega leida ebamugavas asendis, pehmete madratside kasutamine, seljakotite kulumine ja selja ja liigeste lihaste soojenemise puudumine.\nKõige sagedasem kaebus osteokondroosi põdevatel patsientidel on püsiv või perioodiline valu valuliku iseloomuga. Valu lokaliseerimine sõltub kahjustuse piirkonnast. Sageli on valu seotud jäsemete tuimususega. Valu sündroom võib süveneda köhimise, aevastamise või liikumise ajal. Kui ülemised osad (kaela lülisamba või rindkere lülisamba) on mõjutatud, tekib tuimus sagedamini kätes. Osteokondroosi kliinilised ilmingud hõlmavad lihasspasme ja liikumise piiramist. Haiguse diagnoos põhineb väliste uuringute andmetel ja instrumentaalsete uuringute (radioloogiline, MRI või CT) tulemustel.\nUurimisel peaks arst hindama haige isiku seisundit, uurima lambaliha alumisi nurki, sädelevate protsesside väljaheidet, lihaste toonust ja reljeefi, kaela kontuure, õlavarde sümmeetriat ja muid funktsioone. Kui spinotserebraalsed patoloogia töödeldi ravimi "Cere" et osteokondroos ravi hõlmab valu, peatamise degeneratsiooniprotsessile. Ravi on keeruline.\nNarkootikumide kasutamisest võite kasutada mittesteroidsete põletikuvastaste ravimite rühma valuvaigisteid salvide, geelide, paikselt manustatavate kreemide, suukaudseks manustamiseks mõeldud valuvaigisteid, lihasrelaksanteid, vitamiine. Ravi hõlmab massaaži, harjutusravi, ortopeediliste seadmete kasutamist, dieeti, füsioteraapiat, seljaaju vedelikku. Kui kõik ülaltoodud meetodid on ebaefektiivsed, siis töödeldakse viivitamatult.\nDegeneratiivse-düstroofilise selgroo kahjustuste rühm sisaldab sellist patoloogiat nagu spondüloartroos. See on selgroo tahkude liigeste degeneratiivne muutus. Need asuvad külgnevate selgroolülide vahel. See patoloogia mõjutab peamiselt eakaid inimesi. See on osteoartriidi üks sorte. Esialgu mõjutavad düstroofsed protsessid liigesekõhreid, mis varsti muutuvad õhemaks. Seejärel ulatub protsess kotikest ja luust, mille tagajärjeks on luu väljapüük.\nMõnikord võib spondütartoosi taustal tekkida selgroo patareikoloogia. Samuti võib moodustada seljaaju stenoos. Spondütartoosi tekke peamised põhjused on järgmised:\nstaatiline koormus istuva eluviisi tagajärjel;\ntrauma ja lülisamba mikrotrauma;\nSpondütartoosi tüüpi degeneratiivsed düstroofsed muutused ilmnevad valulike valu tagaküljel, jäikus. Kui rindkere lülisamba on kahjustatud, ei kahjustata veresoonte ja närvidega nii tihti kui selgroosa selgroosa lülisamba osa. Sel juhul võib tekkida selgroogarteri sündroom. Seda on täheldatud selgroolülide protsesside depressiooni korral arteri kanalisse. Kui spinotserebellarite patoloogiat iseloomustab kesknärvisüsteemi struktuuride kahjustus (vähk, vähk), siis sellises olukorras mõjutab lülisamba ise.\nSpondyloarthrosis diagnostika, samuti muud degeneratiivsed haigused selg, mis põhineb Vaatluskontrollis uuringu patsiendi vajadustest ja lülisamba röntgenkiirte andmetest. Diagnoosimisel tuleks välistada spinotserebellarite degeneratsioon. Spondütartoosi ravi on suunatud kõhrekoe degeneratiivsete protsesside aeglustamiseks, valu leevendamiseks. Sel eesmärgil on ette nähtud kondroprotektorid. Need ravimid parandavad sünoviaalvedeliku kvaliteeti ja kõhrkoe toitumist.\nValesündroomi kõrvaldamiseks kasutatakse anesteetikume. Sageli sisaldab ravi lihasrelaksante


2015. aasta uudistearhiiv | Ühiskonnateaduste instituut, Tartu Ülikool\n2015. aasta uudistearhiiv\n31.12.2015 - Mida rääkis lõppenud aastal eestlaste kohta suur Euroopa sotsiaaluuring?\n21.12.2015 - Jõulude ajal eurooplaste eluga rahulolu langeb\n20.11.2015 - Euroopa Sotsiaaluuring Eestis pälvis riikliku teaduse populariseerija tunnustuse\n28.08.2015 - Eesti elanikud on haridussüsteemi toimimisega rahul\n23.08.2015 - Eluga rahulolev inimene ei pea tingimata õnnelik olema\n14.08.2015 - Keskkonna väärtustamine ja riigi keskkonnasäästlikkus ei käi käsikäes\n10.08.2015 - Eestlased tunnistavad vale kindlustusnõude esitamist teistest eurooplastest sagedamini\n31.07.2015 - Eestis tunnevad end kõige üksildasema linnas elavad venelannad\n24.07.2015 - Venekeelsed elanikud on tugevamalt sõnavabaduse piiramise vastu kui eestikeelsed\n17.07.2015 - Eesti elanikud ei usu, et valitsus kõiki kodanikke vaesuse eest kaitseb\n10.07.2015 - Demokraatia toimimisega ollakse kõige vähem rahul Ukrainas ja Bulgaarias\n03.07.2015 - Eestis hinnatakse oma arenemisvõimalusi töökohas kõrgemalt kui üheski teises Euroopa riigis\n26.06.2015 - Eesti elanikud taunivad maksudest kõrvale hoidmist, kuid petavad sellest hoolimata\n21.06.2015 - Noorte arvates kohtlevad kohtud kõiki võrdselt\n12.06.2015 - Eesti elanikud arvavad, et valitsus ei seleta valijale oma otsuseid\n05.06.2015 - Eesti elanikud ei ole immigrantide vastu keskmisest vaenulikumad\n29.05.2015 - Kõige rohkem usaldatakse riigiinstitusioone Taanis, kõige vähem Ukrainas\n22.05.2015 - Eesti elanikud tunnevad teistest harvem, et on midagi saavutanud\n15.05.2015 - Eestlased usaldavad meedia sõnumeid valitsuse kohta venekeelsest vähemusest rohkem\n11.05.2015 - Eestis on hea ema olla olenemaata peretüübist\n02.05.2015 - Eestis on suured käärid eesti-ja venekeelsete elanike arvamuste vahel\n24.04.2015 - Kas tervis määrab positsiooni ühiskonnas või vastupidi?\n17.04.2015 - Kõige rahulikumalt magavad 25-34-aastased eesti mehed\n10.04.2015 - Kõige vähem ületunde tehakse Soomes\n06.04.2015 - Eestlaste ja eestivenelaste väärtused erinevad oluliselt\n27.03.2015 - Postimehe veergudel arutletakse Eesti ja Euroopa ühiskondade arengust\n27.03.2015 - Eesti elanikud tunnevad end äpardununa\n20.03.2015 - Eesti elanikud usuvad, et inimesed on ausad ja abivalmid\n13.03.2015 - Eestis tunnevad kõige rohkem masendust vene keelt kõnelevad naised\n11.03.2015 - SÜLEMi akadeemia: Mare Ainsaar\n06.03.2015 - Paindlik ja kindel töö ning rahulolu valitsusega mõjutavad sündimust\n27.02.2015 - Eesti elanike ühiskondlik aktiivsus on kesine\n20.02.2015 - Eesti elanike arvates valimistel valitsuserakondi halva töö eest ei karistata\n13.02.2015 - Eestis saavad endale maailmavaadet lubada ainult jõukad\n06.02.2015 - Eestimaalane on Euroopa kõige passiivsem suhtleja\n03.02.2015 - Novaatoris saab tutvuda Euroopa Sotsiaaluuringu uudistega\n30.01.2015 - Eestimaalaste hoiakud sisserändajatesse\n24.01.2015 - Meedia vabadus demokraatlikus ühiskonnas\nMida rääkis lõppenud aastal eestlaste kohta suur Euroopa sotsiaaluuring?\nJaanuari lõpust augusti lõpuni avaldas Novaator igal reedel mõne olulise või põneva fakti Euroopa sotsiaaluuringust. Need veerandsada fakti aitasid suurest uuringust välja noppida Tartu ülikooli sotsiaalteadlased. Mida need avaldatud lühiuudised Eesti ja eestlaste kohta pajatavad? Loe lähemalt Novaatorist.\nJõulude ajal eurooplaste eluga rahulolu langeb\nPsühholoogilised ja terviseuuringud on näidanud, et jõulud on sündmus, mis võib põhjustada stressi ning seeläbi kahjustada heaolu ja tekitada terviseprobleeme.\nTõepoolest, jõuludega võivad kaasneda vastik ilm, perekondlikud hõõrumised, alkoholi kuritarvitamine, ülesöömine, vähene liikumine ning jõulukingituste ostmisest tulenev surve rahakotile, mis eluga rahulolu sugugi ei kergita. Seetõttu võttis Michael Mutz Göttingeni ülikoolist uurida, kas on võimalik, et jõulude tõttu eluga rahulolu kogu Euroopas kollektiivselt langeb ning võrdles ESSi andmeid kasutades inimeste eluga rahulolule antud hinnanguid jõuluperioodil ja ülejäänud aasta vältel. Loe lähemalt novaatorist.\nEuroopa Sotsiaaluuring Eestis pälvis riikliku teaduse populariseerija tunnustuse\n19. novembril 2015 Tallinnas laululava klaassaalis toimunud teaduskommunikatsiooni konverentsil „Mida üks ei jõua, seda üheksa jõuavad“ andsid Haridus-ja teaduministeeriumi kantsler Janar Holm ning konkursi hindamiskomisjoni esimees, akadeemik Enn Tõugu üle tänavused Eesti teaduse populariseerimise auhinnad ja riiklikult tunnustatud teaduse populariseerija märgid.\nKategoorias „Tegevused/tegevuste sarjad teaduse ja tehnoloogia populariseerimisel“ pälvis Euroopa Sotsiaaluuring Eestis peapreemina teadusprojekti tulemuste läbimõeldud ja laiaulatusliku populariseerimise eest. Loe lähemalt Eesti Teadusagentuuri uudiskirjast.\nMajanduskeskkond Euroopa Sotsiaaluuringus\nEluga rahulolu suurendab produktiivsust ja mitte vastupidi. Eluga rahulolu muutumine aastatel 2004-2010 kirjeldab Euroopas keskmiselt 9% produktiivsuse muutusest samal perioodil. Loe lähemalt Euroopa Sotsiaaluuringu majanduskeskkonda kajastavast voldikust.\nVaata üle ka teised Euroopa Sotsiaaluuringu andmetel tuginevad leiud:\nESS ootab erimoodulite ettepanekuid 2018. aasta uuringusse\nEuroopa Sotsiaaluuring kutsub üles teadlasi esitama ettepanekuid ESS eriblokkide teemade kohta, mida lisada Euroopa Sotsiaaluuringu 9. vooru küsimustikku. Euroopa Sotsiaaluuringu üheksanda vooru välitööd algavad 2018. aasta septembris. Oodatud on ettepanekud nii uute kui ka kordusmoodulite kohta. Ettepanekute sõelumine toimub kahes voorus. Esimesse vooru avalduste esitamise tähtaeg on 11. jaanuar 2016.\nTäpsemad juhised avalduste esitamise kohta leiad Euroopa Sotsiaaluuringu rahvusvaheliselt kodulehelt.\nESS 2016 rahvusvaheline pilootuuring viiakse läbi Eestis\n2015 aasta sügisel eeltestitakse Eestis Euroopa Sotsiaaluuringu 2016. aastal läbiviidava vooru erinevaid küsimusi.\n2016. aasta Europpa Sotsiaaluuringu eriteemadeks on sotsiaalne kaitse ja kliimamuutused.\nEesti elanikud on haridussüsteemi toimimisega rahul\nJärgmisel nädalal algab uus kooliaasta. Sel puhul on paslik küsida, kui rahul me haridussüsteemi toimimisega oleme.\nVõrreldes Euroopa sotsiaaluuringu esimeste küsitlusvoorudega on Eesti elanike rahulolu Eesti haridussüsteemiga väikestele tagasilangustele vaatamata kasvanud.\nEesti inimesed on kohaliku haridussüsteemi toimimisega üldiselt rohkem rahul kui eurooplased keskmiselt.\nEestis on haridussüsteemiga rohkem rahul nooremad vanusegrupid, kelle kogu haridustee või vähemalt suurem osa sellest on läbitud taasiseseisvumisjärgsel ajal, ning rahulolematumad vanemad vanusegrupid, kellest suur osa on hariduse omandanud enne taasiseseisvumist. Kui noorimas vanusegrupis (kuni 25 aastaste seas) ulatub rahuloluhinnang seitsme punkti lähedale, siis 45 aastaste ja vanemate seas jääb rahuoluhinnang kindlalt alla kuue punkti. Loe lähemalt novaatorist.\nEluga rahulolev inimene ei pea tingimata õnnelik olema\nPaljud uuringud on näidanud, et eluga rahul olemiseks peab inimene kogema ennekõike palju positiivseid emotsioone. Ootuspäraselt on ka Euroopa riikides nii, et oma eluga on rohkem rahul inimesed, kes kogevad rohkem positiivseid ja vähem negatiivseid emotsioone. Samas näitavad Euroopa sotsiaaluuringu 2012. aasta andmed, et positiivsete ja negatiivsete emotsioonide seos eluga rahulolu hinnangutega on Euroopa riikides siiski mõnevõrra erinev.\nPositiivsete emotsioonide kogemise seos eluga rahulolu hinnangutega on nõrgem kõrgema inimarenguga riikides, näiteks nagu Šveitsis, kus inimeste jaoks on olulised eneseväljendusega seotud väärtused. Vaata lähemalt novaatorist.\nKeskkonna väärtustamine ja riigi keskkonnasäästlikkus ei käi käsikäes\nKeskkonnateadlikkust ja looduse väärtustamist peetakse keskkonnasõbraliku käitumise eelduseks. Kuid riike, kus inimesed keskkonnast hoolivad, võib siiski iseloomustada madal keskkonnasäästlikkuse indeks.\nSee on nii näiteks Vahemere maades ja Ida-Euroopas ning sealhulgas Eestis, kus inimesed peavad puhast loodust ja keskkonnahoidu tähtsamaks kui paljudes teistes Euroopa riikides. Vaata lähemalt novaatorist.\nEestlased tunnistavad vale kindlustusnõude esitamist teistest eurooplastest sagedamini\nEuroopa sotsiaaluuringu andmed näitavad, et kuigi Eesti elanikud peavad liialdatud või vale maksunõude esitamist umbes sama valeks kui eurooplased keskmiselt, tunnistavad nad sellise nõude esitamist sagedamini kui ühegi teise Euroopa riigi kodanikud.\nParaku ei selgu uuringust, kas eestimaalased kalduvadki teistest eurooplastest sagedamini kindlustushüvitistega petma või on nad lihtsalt ausamad tunnistama, et on selliselt käitunud. Vaata lähemalt novaatorist.\nEestis tunnevad end kõige üksildasemana linnas elavad venelannad\nKõige vähem tunnevad end üksildasena noored alla 25 aastased mehed. Üksildustunne kasvab nii meeste kui ka naiste puhul koos vanusega ning vanuse ja soo lõikes vaadatuna tunnevad end kõige üksildasemana eakad naised.\nSagedamini tunnevad ennast üksildasena ilma partnerita elavad inimesed sõltumata soost ja rahvusest. Soo ja rahvuse lõikes vaadatuna tunnevad end kõige üksildasemalt linnas elavad venelannad. Loe lähemalt novaatorist.\nVenekeelsed elanikud on tugevamalt sõnavabaduse piiramise vastu kui eestikeelsed\nLigikaudu kaks kolmandikku nii eestikeelsetest kui venekeelsetest Eesti elanikest peab demokraatia jaoks parimaks piiramatut väljendusvabadust. Eestikeelsete vastanute seas oli neid, kes leidsid, et äärmuslike vaadete väljendamist tuleks takistada, siiski märksa enam kui venekeelsete vastanute seas: vastavalt 21 ja 7 protsenti. Vaata lähemalt novaatorist.\nEesti elanikud ei usu, et valitsus kõiki kodanikke vaesuse eest kaitseb\nEuroopa riikide sotsiaalpoliitika ning sotsiaalsüsteemid on väga erinevad ning see kajastub ka elanike arvamuses selle kohta, kas valitsus kõiki elanikke vaesuse eest kaitseb või mitte. Kui Skandinaavias elatakse teadmises, et riik elu hammasrataste vahele jäänud inimeste heaolu eest hoolt kannab, siis Ida- ja Lõuna-Euroopas peetakse vähem tõenäoliseks, et riik kodanikke vaesusesse langemise eest kaitseb. Vaata lähemalt novaatorist.\nDemokraatia toimimisega ollakse kõige vähem rahul Ukrainas ja Bulgaarias\nDemokraatlikku valitsemist tähtsustavad enim Küprose ja Skandinaavia riikide elanikud. Kõige vähemtähtis on demokraatlik valitsemine Venemaa elanikele.Kui vaadata seda, kui rahul on inimesed demokraatia toimimisega oma kodumaal, selgub, et suurim on rahulolu riikides, kus demokraatiat kõige enam tähtsustatakse. Loe lähemalt novaatorist.\nEestis hinnatakse oma arenemisvõimalusi töökohal kõrgemalt kui üheski teises Euroopa riigis\nEestimaalaste arvates pakub nende töö neile häid arenemisvõimalusi. Ligi 60 protsenti Eesti elanikest nõustub väitega, et nende praegune töö pakub neile häid arenemisvõimalusi.\nSeejuures hindavad eestlased oma arenemisvõimalusi praegusel töökohal kõrgemaks kui ükski teine Euroopa rahvas. Eestile järgnevad Holland, Belgia, Suurbritannia ja Šveits, kus ligikaudu pooled elanikest peavad oma arenemisvõimalusi praegusel töökohal heaks. Kõige vähem arenemisvõimalusi pakkuvaks peavad oma praegust töökohta tšehhid, ungarlased ja slovakid. Loe lähemalt novaatorist.\nEesti elanikud taunivad maksudest kõrvale hoidmist, kuid petavad sellest hoolimata\nEuroopa sotsiaaluuringu andmetest selgub, et kuigi eestimaalased kuuluvad nende Euroopa rahvaste hulka, kes peavad maksudest kõrvale hoidmist kõige taunitavamaks, tunnistavad nad ise maksudest kõrvale hoidmise eesmärgil sularahas maksmist kõige sagedamini. Vaata lähemalt novaatorist.\nNoorte arvates kohtlevad kohtud kõiki võrdselt\nKõige tugevamalt usuvad, et kohtud kõiki ühtmoodi kohtlevad, Skandinaavia riikide, Šveitsi ja Hollandki elanikud. Kõige tugevam on umbusk kohtuvõimu kõigi suhtes õiglasesse tegevusse Ukrainas ja Bulgaarias.\nEesti kuulub Euroopa keskmiste hulka. Rohkem kalduvad kohtute poolset kohtlemist võrdseks pidama eesti keele kõnelejad. Ent hea on see, et erinevus etnilise enamuse ja vähemuste vahel on Eestis selles osas muu Euroopaga võrreldes väike. Vaata lähemalt novaatorist.\nKODUTÖÖ KIRJELDUS. Kodutöö esitamise tähtaeg on 31. august. Kodutöö saata ave.roots [ät] ut.ee.\nESS suveakadeemia LIHTSALT JA PRAKTILISELT\non mõeldud inimestele, kellel on mõningane kogemus või huvi küsitlusuuringute vastu, kuid puuduvad süstemaatilised teadmised küsitlusuuringutest.\nAeg: 11.–12. august 2015 (vt ajakava alt)\nKoht: Pühajärve SPA & Puhkekeskus\nTäeindav info Maarika Lukk 50 39 780, maarika.lukk [ät] ut.ee\nSuveakadeemiat rahastatakse Euroopa Sotsiaaluuringu projektist (Rahvusvahelistumise programm, Euroopa Liidu Regionaalfond) ja on see on osalejatele tasuta.\nTartust Pühjajärvele väljub tellitud buss teisipäeval (11. august) kell 8.30. Buss väljub Tartu bussijaama vastas oleva hotell Tartu parklast. Buss teeb peatuse ka kell 8.45 Tartu raudteejaama ees. Et mitte hiljaks jääda võiks 5-10 minutit varem kohale tulla! Kolmapäeval tuleb sama buss kell 17.00 Pühajärvelt tagasi ja on Tartus orienteeruvalt kell 18.00. Peatused tehakse nii Tartu raudteejaamas kui ka bussijaamas.\nKui on soovi võib võtta kaasa enda sülearvuti, et saaks kõike jooksvalt enda arvutis järele proovida. Kui valisite kvantitatiivsete uurimismeetodite töörühma ning kui teil ei ole SPSS-i oma arvutis, siis palume eelnevalt installeerida SPSS-i prooviversiooni 30 päevaks. Selleks tuleb minna järgnevale lehele ja valida endale sobiv süsteem: http://lingid.ee/spss_trial.\nNB! Kohapeal on võimalus ujuda - riided kaasa!\n09.30 – 10.00 Saabumine, kohv ja tee\n10.00 – 10.30 Sissejuhatus Mare Ainsaar ja Maarika Lukk\nSlaidid: Ainsaar, Ilves\n10.30 – 12.30 Erinevad meetodid. Mare Ainsaar (Tartu Ülikool) ja Maiki Ilves (Statistikaamet)\nErinevad uuringu- ja küsitlusmeetodid ning nende efektid. Kuidas leida õige valim?\n13.30 – 14.20 Uuringu kvaliteedi hindamine ja tulemuse kontroll. Mare Ainsaar (Tartu Ülikool) ja Maiki Ilves (Statistikaamet)\nUuringute kvaliteedi hindamine. Kaaluda või mitte kaaluda. Imputeerimise võimalused.\n14.20 – 15.50 Kuidas sõnastada küsimusi ja valida skaalasid? Ave Roots ja Mai Beilmann (Tartu Ülikool)\nSlaidid: Roots & Beilmann\n15.50 – 16.30 Vaheaeg\n16.30 – 18.00 Sissejuhatus kvalitatiivuuringutesse. Süvaintervjuud ja fookusrühmad Maria Murumaa-Mengel (Tartu Ülikool)\n18.00 – 19.00 Vestlusring. Erinevad nägemused uuringutest ja ideaalsest koostööst - riigiasutused kui tellijad, teadlased kui täitjad ja ajakirjandus kui info vahendaja.\nKõik on oodatud mõtteid avaldama, aga kindlasti jagavad kogemusi Janar Kriiska (Sotsiaalministeerium), Brit Tammiste (Justiitsministeerium) ja ajakirjanik Villu Päärt.\nErinevad vaba aja tegevused, mis sisaldavad ka ujumist, sauna ja muud:)\n09.00 – 10.00 Andmete analüüs NESSTARiga. Ave Roots (Tartu Ülikool). Juhend.\n10.00 - 11.00 Töö kahes rühmas\nRühm 1: Andmete analüüs SPSSiga. Andmete kontroll ja tehted andmetega. Kuidas vältida vigu. Juhendab Kadri Rootalu (Tartu Ülikool)\nMaterjalid 1 - SPSS.\nAndmestikud: ESS6EEkoolitus.sav, essopetus.sav.\nRühm 2: Kvalitatiivuuringud – fookusrühma- ja süvaintervjuude analüüs. Juhendab Maria Murumaa-Mengel (Tartu Ülikool)\n11.00 – 11.30 Kovipaus ja tubadest välja registreerimine\n11.30 – 12.30 Töö kahes rühmas\nRühm 1: Andmete analüüs SPSSiga. Tehted andmetega ja tulemuste visualiseerimine. Kuidas vältida vigu. Juhendab Kadri Rootalu (Tartu Ülikool)\nMaterjalid 2 - SPSS.\n13.30 – 14.50 Jätkub töö kahes rühmas\nRühm 1: Andmete analüüs SPSSiga. Rühmade erinevuste kontroll, tunnuste vahelised seosed. Juhendab Kadri Rootalu (Tartu Ülikool)\nMaterjalid 3 - SPSS.\n14.50 – 15.00 Kohvipaus\n15.00 – 16.20 Andmete analüüs ja visualiseerimine Exceliga. Tanel Kaart (Eesti Maaülikool)\nFailid: Andmefail, materjal 1, materjal 2.\n16.20 – 16.40 Andmete esitamise võimalused R-iga. Reigo Hendrikson (Tartu Ülikool)\n16. 40 – 17.00 Lõpetamine\n17.00 Tagasi Tartusse\nOsalejatel, kes soovivad ainepunkte on võimalus lisatöö tegemisel saada 1EAP (võtta ühendust Ave Rootsiga ave.roots [ät] ut.ee.\nTäiendav info: maarika.lukk [ät] ut.ee, 50 39 780\nHuvi koolituse vastu on olnud väga suur ning vabu kohti enam ei ole. Ootame teid järgmistele koolitustele!\nEesti elanikud arvavad, et valitsus ei seleta valijale oma otsuseid\nEuroopa sotsiaaluuringust, mis palus vastajatel 10-palli skaalal hinnata seda, kuivõrd valitsus seletab oma otsuseid valijatele, selgus, et Eesti elanikud andsid sellele madalamaid hinnanguid, kui on Euroopa keskmine. Loe lähemalt novaatorist.\nEesti elanikud ei ole immigrantide vastu keskmisest vaenulikumad\nVastupidiselt üldlevinud arvamusele ei ole Eesti inimeste suhtumine teisest rahvusest ja rassist immigrantidesse kurjem kui Euroopas keskmiselt. Eesti on selles osas Euroopa keskmine riik, selgub Euroopa sotsiaaluuringu andmetest. Loe lähemalt novaatorist.\nKõige rohkem usaldatakse riigiinstitutsioone Taanis, kõige vähem Ukrainas\nKõige suuremat usaldust tunnevad oma riigi institutsioonide vastu Skandinaavia riikide elanikud: taanlased, soomlased ja norrakad. Kuid neist ei jää palju maha ka šveitslased ja hollandlased.\nKõige umbusklikumad on oma riigi institutsioonide vastu ukrainlased ja bulgaarlased. Väärib märkimist, et Ukraina puhul pärinevad analüüsitud andmed aastast 2013 ja seega näitavad need seda, kui vähe usaldasid ukrainlased riigiinstitutsioone vahetult enne Maidani sündmusi. Loe lähemalt novaatorist.\nEesti elanikud tunnevad teistest harvem, et on midagi saavutanud\nAmeerika psühholoogi Frederick Herzbergi teooria järgi on saavutusvajaduse rahuldamine üks oluline tegur, mis inimesi tegutsema paneb. Inimeste saavutusvajadus on erinev, kuid tunne, et nende tööl on mõte ja nad on oma tegevuse tulemusena midagi saavutanud, on vajalik kõigile. Loe lähemalt novaatorist.\nEestlased usaldavad meedia sõnumeid valitsuse kohta venekeelsest vähemusest rohkem\nKõige kõrgemalt hindavad kodumaise meedia poolt antavat infot valitsuse töö kohta rootslased, norrakad, soomlased, iirlased, sakslased ja šveitslased. Eesti elanike hinnang kodumaise meedia usaldusväärsusele valitsuse tööd puudutava info edastamisel jääb alla Euroopa keskmise. Loe lähemalt novaatorist.\nEestis on hea ema olla olenemata peretüübist\nErinevad uuringud annavad emaks ja isaks olemise rõõmude ja stressi kohta eri riikides erinevaid tulemusi. Enamasti on esimene laps peres rõõmu allikaks, kuid järgmistega on asi keerulisem. Euroopa sotsiaaluuring vastab, kuidas erineb emade eluga rahulolu erinevates peretüüpides? Loe lähemalt novaatorist.\nEestis on suured käärid eesti- ja venekeelsete elanike arvamuste vahel\nEestis ja Kosovos on põhi- ja vähemusrahvuse nägemused vähemusrühmade kaitstusest kõige erinevamad, selgub Euroopa sotsiaaluuringust. Kuna Eestis on vähemusrahvus(t)e esindajaid rahvastikus umbes viiendik, mõjutab nende arvamus tugevamalt ka riigi keskmist. Loe lähemalt novaatorist.\nKas tervis määrab positsiooni ühiskonnas või vastupidi?\nPaljud uuringud on leidnud, et inimese tervis on seotud inimese hariduse ja ametiga. Euroopa sotsiaaluuringu andmed näitavad, et seos tervise ja tunnetatud sotsiaalse positsiooni vahel on eriti tugev Ida-Euroopa riikides, sealhulgas Eestis. Loe lähemalt novaatorist.\nKõige rahulikumalt magavad 25–34-aastased eesti mehed\nOotuspäraselt on uni rahutu pigem vanadel kui noortel, selgub Euroopa sotsiaaluuringust. Eriti rahulikult magavad noored mehed, samas kui noorte kuni 25-aastaste naiste uni on üsna rahutu.\nEestis on kõige rahutum uni 55–64-aastastel eesti meestel, üle 75-aastastel eesti ja vene naistel ning sama vanadel vene meestel.Loe lähemalt novaatorist.\nKui Islandil ja Iisraelis saab alla poole töötajatest oma töö neljakümne nelja tunniga tehtud, siis Soomes ei tööta üle 44 tunni nädalas ligi 80 protsenti töötajatest.\nKõige pikemad töönädalad on Venemaal, kus üle kolmandiku töötajatest töötab üle 60 tunni nädalas. Eestis piirdub 44-tunnise töönädalaga veidi üle 60 protsenti töötajatest. Loe lähemalt novaatorist.\nEestlaste ja eestivenelaste väärtused erinevad oluliselt\nEuroopa sotsiaaluuringu andmetel on eestlaste ja siinsete vene keelt emakeelena kõnelevate elanike hinnangute eristumine Euroopa suurim. Vaadeldud on etnilisi vähemusgruppe, kes moodustavad vähemalt viis protsenti riigi elanikkonnast. Loe lähemalt novaatorist.\nEesti elanikud tunnevad end äpardununa\nEmotsionaalse heaolu seisukohalt on oluline, et inimene oleks iseendaga rahul ega tunneks end äpardununa. Kui inimesel pole võimalust iseenda ja oma saavutuste üle uhkust tunda, kasvab tõenäosus kogeda meeleolulangust ja depressiooni.\nEuroopa sotsiaaluuringu andmed näitavad, et kõige rohkem tunnevad end elus äpardununa Soome elanikud, eriti naised. Samas ei jää eestlased selles osas soomlastest palju maha ja ka Eestis tunnevad naised ennast veidi enam äpardununa kui mehed. Loe lähemalt novaatorist.\nEesti elanikud usuvad, et inimesed on ausad ja abivalmid\nEuroopa sotsiaaluuringu andmed näitavad, et eestimaalaste usk teiste inimeste usaldusväärsusse, aususse ja abivalmidusse on Euroopa riikide võrdluses üle keskmise kõrge.\nEestlased on üle keskmise usaldavad ning kuuluvad nende näitajate poolest samasse gruppi mitmete Lääne-Euroopa riikidega. Kõige tulisemalt usuvad inimeste headusesse taanlased, kellele järgnevad ülejäänud skandinaavlased. Kõige vähem peavad teisi usaldusväärseks ja abivalmiks mitmete post-kommunistlike riikide ja Lõuna-Euroopa maade elanikud. Loe lähemalt novaatorist.\nEestis tunnevad kõige rohkem masendust vene keelt kõnelevad naised\nKõige rohkem on Eestis masendunud vene naised ja kõige vähem eesti mehed.\nKõige vähem tunnevad Eestis masendust noored alla 25 aastased mehed. Masendus kasvab koos vanusega ning kõige masendunumad on vanemaealised naised. Kõige vähem masendust tunnevad Eesti naised 25–34 aasta vanuselt. Loe lähemalt novaatorist.\nSülemi akadeemia ESSiga\n18. märtsil on SÜLEMil (Sotsioloogia Üliõpilaste Liit Eestimaal) külas Euroopa Sotsiaaluuring. Teemaks millal usaldada ja millal mitte uuringute tulemusi. Rohkem infot ürituse kohta leiab ürituse facebooki lehelt.\nPaindlik ja kindel töö ning rahulolu valitsusega mõjutavad sündimust\nEnamus Euroopa riike sooviks, et nende inimesed oleksid julgemad lapsi saama ja kasvatama.\nEnt lisaks individuaalsetele otsustele on sündimus seotud ka laste kasvatamise keskkonnaga, näitab hiljutine Euroopa sotsiaaluuringu 20 riigi andmete põhjal avaldatud uurimus. Loe lähemalt novaatorist.\nEesti elanike ühiskondlik aktiivsus on kesine\nEuroopa sotsiaaluuringu andmed näitavad, et ühiskondlikult kõige aktiivsemad on Islandi, Saksamaa ja Norra kodanikud.\nMadalaim on inimeste ühiskondlik aktiivsus Portugalis, Ungaris ja Leedus. Eesti kuulub inimeste ühiskondliku aktiivsuse poolest samasse gruppi mitmete teiste post-kommunistlike riikidega. Loe lähemalt novaatorist.\nEesti elanike arvates valimistel valitsuserakondi halva töö eest ei karistata\nSkandinaavlaste seas on levinud arvamus, et halba tööd teinud valitsuserakonnad saavad valimistel karistada, kuna neid ei valita tagasi. Eesti elanikud on pigem seisukohal, et halba tööd teinud valitsuserakondadega ei juhtu midagi. Loe lähemalt novaatorist.\nEestis saavad endale maailmavaadet lubada ainult jõukad\nEestis ei sõltu inimeste arusaamad sissetulekute vähendamise vajadusest sellest, kas nad on vasak- või parempoolsed, vaid pigem isiklikust majanduslikust toimetulekust. Loe lähemalt novaatorist.\nEestimaalane on Euroopa kõige passiivsem suhtleja\nKui vaadata sotsiaalsete kontaktide arvu inimese kohta, jagab Eesti Leedu ja Ungariga viimast kohta. Kõige toetavamad suhtlusvõrgustikud on põhjamaade elanikel, nõrgimad post-kommunistlikes riikides. Samas tuleb rõhutada, et Euroopa sisesed erinevused on selles osas väga väikesed. Loe lähemalt novaatorist.\nEestimaalaste hoiakud sisserändajatesse\nAlates 2004. aastast, mil Eesti esimest korda Euroopa sotsiaaluuringus osales, on eestimaalaste hoiakud sisserändajate suhtes muutunud positiivsemaks. Kõige positiivsemalt hinnatakse seejuures sisserändajate mõju kohalikule kultuurielule. Loe lähemalt novaatorist.\nMeedia vabadus demokraatlikus ühiskonnas\nEuroopa Sotsiaaluuringus oleva meedia vabadust puudutava küsimuse* põhjal ei ole eristatavad islamiusuliste ja mitteislamiusuliste grupid. Lähemalt loe novaatorist.\n*Palun öelge mulle, kui oluline on Teie arvates demokraatia jaoks üldiselt, et meedial on vabadus valitsust kritiseerida ?


Jill Sessa Місяць tagasi\nPondering Pixie MJ 2 päeva tagasi\nJustARandomEgg 2 päeva tagasi\nGio 7 päeva tagasi\nCharlotte Vinluan 9 päeva tagasi\nbish 11 päeva tagasi\nEmbassy of the Czech Republic in North Korea Tund tagasi\nKarl Acelar 9 tundi tagasi\nXavier Rivera Morales Päev tagasi\nBen et 2 päeva tagasi\nMarcelo Marcelo 2 päeva tagasi\nNzuzo Cebo 3 päeva tagasi\nArnav Bose 4 päeva tagasi\nangel chavez 4 päeva tagasi\nThomas Rabago 4 päeva tagasi\nMissTiaClayton 4 päeva tagasi\nWayhoo 4 päeva tagasi\nJE Nickerson 4 päeva tagasi\nLeo Talić 5 päeva tagasi\nEvan Flynn3939 5 päeva tagasi\nMer Maid 5 päeva tagasi\nElie 5 päeva tagasi\nEu, a Rainha e 3 princesas. 6 päeva tagasi\nAndrey Panchenko 6 päeva tagasi\nBot456 6 päeva tagasi\nMiltonB 6 päeva tagasi\nLEVEL HIGHER 6 päeva tagasi\nFundane Gaming 6 päeva tagasi\nLucky O'Malley 7 päeva tagasi\nIonut Costache 7 päeva tagasi\nKissMySuccotash 7 päeva tagasi\nDilya Tess 7 päeva tagasi\n• M00nWalker • 7 päeva tagasi\nEkatarina Petrović 8 päeva tagasi\nTegan allan 8 päeva tagasi\nVolf 8 päeva tagasi\nJoshua Quetel 8 päeva tagasi\nBobby Digital 8 päeva tagasi\ns a m p l e t e x t 8 päeva tagasi\nOwenV 9 päeva tagasi\nGabsengeii 9 päeva tagasi\nAle Marin 9 päeva tagasi\nBen Duck 9 päeva tagasi\nTylaa Maee 9 päeva tagasi\nPhill A Blunt 9 päeva tagasi\nPogbus 9 päeva tagasi\nJhon M 9 päeva tagasi\nAjith Prasad 10 päeva tagasi\nThomas Jose 10 päeva tagasi\nAndy Uy 11 päeva tagasi\nShubham Saxena 11 päeva tagasi\nYume 11 päeva tagasi\nI'm just saying 11 päeva tagasi\nBeau Wimberly 11 päeva tagasi\nSumit Sharma 11 päeva tagasi\nNatasha Selemani 11 päeva tagasi\nVinayak Gupta 12 päeva tagasi\nOppenheimer Roberta 12 päeva tagasi\nQoro Tuilawa 12 päeva tagasi\nBrian Mays 12 päeva tagasi\nKulthum Abubakar 13 päeva tagasi\nZyeradyth 14 päeva tagasi\nMrone mate 14 päeva tagasi\nSoapy's Thoughts 14 päeva tagasi\nArmando B. Castenelli 14 päeva tagasi\nRapidCyclone 14 päeva tagasi\nBig Kimball 14 päeva tagasi\nDina Riceee 14 päeva tagasi\nKieron Farley 15 päeva tagasi\nSimão Santos 15 päeva tagasi\nAaron Newton 15 päeva tagasi\nRichard Nieves 15 päeva tagasi\nBad Vibes Boyz 15 päeva tagasi\nChristopher Hansen 16 päeva tagasi\nKyra Hzmn 16 päeva tagasi\nSergiu Sava 16 päeva tagasi\nAnemone 16 päeva tagasi\nJAYESH SABBANI 16 päeva tagasi\nFrancis Lazott 16 päeva tagasi\nGeorge Jetson 16 päeva tagasi\nSam Wolfe 16 päeva tagasi\nugh. they started to do the dumb little "funny" things like all the other EEpushrs do...\nJohn S 16 päeva tagasi\nDillybobber 16 päeva tagasi\nnekokitine 17 päeva tagasi\nΓιώργος Πετρίδης 17 päeva tagasi\nRowina Jorna 17 päeva tagasi\nWide News Australia 17 päeva tagasi\ncalexvideo 17 päeva tagasi\nExpat Explorer 17 päeva tagasi\nPhyton-On140FPS 17 päeva tagasi\nmai song 17 päeva tagasi\nWild Fire Matt 17 päeva tagasi\nAidan W 17 päeva tagasi\nTheSwedishLad 17 päeva tagasi\nAndronissi Manphrang 17 päeva tagasi\nJon Focker 18 päeva tagasi\nAdeola Ona 18 päeva tagasi\nSri Lankan Life Adventures 18 päeva tagasi\nTinus Robertson 18 päeva tagasi\naieshwarya sharma 18 päeva tagasi


ALUXX SL Aluminum, Overdrive Headset 1½ - 1? "KS18 Integrated Kickstand\nRST Volant T spring, 60mm of travel, tapered steerer\nMinimal Q-factor, 42T, forged aluminum\nKMC e.9 Sport, specific to e-bike\nGiant Connect XC double height 31.8x690mm\nTektro HD-M275, hydraulic disc, 160 / 180mm\nPalancas de freno: Tektro HD-M275\nGiant 30.9mm, 2-Screw Micro Adjustable, Forged Aluminum\nSeal Royal Live GTS / WMN\nLa bicicleta Scott Sub Tour Eride 20 Men 2021 es perfecta para moverse por la ciudad. Gracias a su motor Bosch con batería de 500 Wh, la SUB Tour eRIDE es perfecta para ir al trabajo. Equipada con luces y portabultos, viene preparada para ofrecerte kilómetros y kilómetros de fiabilidad sin contratiempos. Novedades: Shimano Alivio...\nLa bicicleta Scott Sub Active Eride Usx 2021 destaca por su comodidad gracias a su sillín ancho y la posición alta del conjunto del manillar, además está quipada con luces, portabultos y guardabarros, y viene perfectamente preparada para la ciudad.


Urban Banana Apartments Leeds Suurbritannia - Hotellide suurimad allahindlused\nYorkshire ja Humber, Inglismaa - majutuskohad\nLeeds - majutuskohad\nflat 3 Vassali House, 20 Central Road, Leedsi keskus, Leeds, Suurbritannia, LS1 6DE - Vaata kaardil\nAluseks: 219 arvustustVaata, mida külalised on kirjutanud\nLeeds Bradfordi lennujaam ja lähiala\nRohkem majutuskohast Urban Banana Apartments\nBurley Park rongijaam\nTrinity Leeds ostukeskus\nPalume majutusasutusele Urban Banana Apartments oma eeldatav saabumisaeg ette teatada. Saad oma saabumise aja kirjutada broneeringu tegemisel erisoovide väljale või võtta majutusasutusega otse ühendust, kasutades selleks oma broneeringu kinnituses olevaid kontaktandmeid. Tekkida võivate kahjude katteks nõutakse GBP 100 suurust tagatist. Võõrustaja võtab tagatissumma 7 päeva enne sinu saabumiskuupäeva. See võetakse su krediitkaardilt. Sulle makstakse tagasi 7 päeva jooksul pärast väljaregistreerimist. Su tagatisraha makstakse su krediitkaardile täielikult tagasi, kuid see sõltub ülevaatusest majutusasutuses.\nBooking.com arvustused (219)Agoda arvustused (1)\nEverything is so good - value for money, cleanliness , good location- at city centre and close to all nearby attractions and LEEDS university. We spend 3 nights in this apartment, as we need to attend our daughter graduation. Will come back again if we come to LEEDS. The service is very good and very helpful.\nLeeds rongijaam on 0.5 km


Hüljatud Hummeri-keskus leiab lõpuks rakenduse - Nõmme - Tallinn City\nHüljatud Hummeri-keskus leiab lõpuks rakenduse\n22. märts 2017 20:14\nBuumiajal pooleli jäänud Hummerite ja Porschede müügisalong Pääskülas. | FOTO: Google Street View\nMärtsi keskel pälvis Tallinnas Pääsküla depoo juures möödasõitjate tähelepanu aastaid tühjana seisnud kunagi Hummeri müügikeskuseks rajatud hoone, kus veikles valgus. Kaheksa aastat tühjalt seisnud hoone peaks uksed avama juulis.\n«Millised ettevõtted tulevad, seda veel lõpuni ei tea. Huvi on üles näidanud restoran, spordiklubi, erinevad ettevõtted, kes soovivad kontoripinda,» ütles Hammerheadi esindaja Allan Kool. Ta lisas, et üürnike kohta on otsused veel tegemata ja lepingudki sõlmimata.\n«Täna saame rääkida ainult huvist ja sellest, et otsime selgust selle kohta, millised ettevõtted me saame autopoeks ehitatud hoonesse tegutsema võtta,» rääkis Kool. Kuna hoone oli aastaid puude taga pimedalt seisnud, oli arendaja sõnul inimestes tekkinud justkui teadmine, et seal midagi ei toimu. «Tuledemäng oligi lihtsalt selleks, et linnakodanikele teada anda, et seal midagi toimub,» sõnas Kool.\nHoone ehitati kunagi Porsche ja Hummeri keskuseks, aga ehitus jäi 2009. aastal pooleli. BNSile ütles Kool, et klaasist kontorihoone arendus läheb maksma kaks miljonit eurot.


Mulle näidati kurisuauku Rakke vallas Mõisamaa külas. Tõsi, ega näha polnud midagi: auk oli põllukive täis veetud. Kevadel pidi sellesse auku üsna suurelt alalt Emumäe nõlvadelt voolama hulk vett ja kaduma keerisena maa sisse.\nMõisamaarahvas teadis kurisust rääkida palju huvitavat, kohati lausa uskumatuid lugusid.\nTavaliselt suurveeaegu kogunes sinna lohku vesi, ei olnud keerist ega midagi, siis aga lähed teisel päeval vaatama ja selline keeris, et ajab hirmu nahka, kohe kohises, kui vesi läks. (Avo Joonuks, 60 a.)\nKülanaised pesid kurisuaugus pesu. Äkki pesukurikas kadunud. Hiljem tuli sama kurikas Tammiku järves välja. (Vilma Reinlo, 87 a.)\nSuurveeajal olid lutsud kurisuaugu kaudu Tammiku järvest põldudele ujunud. Kui vesi taganes, jäid kalad põllulohkudesse lõksu, ema käis neid sealt püüdmas. (Avo Joonuks)\nPraegu on kurisuaugu neeluava üsna augu servas, varemalt oli üsna augu keskel (Heino Joonuks, 71 a.)\nKui käisin esimeses või teises klassis, viis onu Heino mind kurisuauku vaatama. Suur keeris oli ja kohises. Heino hoidis mul kõvasti käest kinni, et ma liiga lähedale ei läheks. Hiljem olen seda mitu korda näinud. Viimase kümne aasta jooksul ei ole veekeerisest kuulnud, arvatavasti on maaparandus veed ära tõmmanud. (Lembit Hiie, 44 a.)\nKurisuaugu servas oli umbes poolemeetrise läbimõõduga peaaegu ümmargune ava, kust vesi alla voolas, nüüd on üks suur kivi otse sellele avale lükatud, kivide ümbrus praegugi veel puhtaks uhutud. Küllap leiaks avause üsna lihtsalt jälle üles, kui see kivi ära veeretada. (Lembit Hiie)\nKolhoosiajal uuriti, kuhu see vesi kaob. Värviti puupulgad punaseks ja visati keerisesse. Hiljem leiti kõik pulgad Tammiku järvest üles. (Avo Joonuks)\nPaar aastat tagasi oli naabrimehe traktor august mõnikümmend meetrit eemal põllul läbi vajunud. (Avo Joonuks)\nKommenteerib geoloog Hella Kink\nGeoloogiliselt on Pandivere kõrgustik aluspõhjaline jäälahkmekõrgustik, mille pinnamood kujunes peamiselt viimase mandrijää kulutaval toimel. Mõisamaa-Tammiku paikneb selle kõrgustiku lõunanõlval Rakke vallas.\nKõrgustiku aluspõhja (lubjakivi) läbivad rohked lõhed, rikkevööndid ja ürgorud. Mõnes kohas on karsti intensiivset arengut soodustanud õhuke pinnakate. Ühtekokku on Lääne-Virumaal teada pisut üle paarisaja (208) karstiala ja üksikvormi.\nPandivere lõunanõlval ja jalamil paiknevas Rakke vallas on karsti aga vähe. Ainuke karstiala – Jaala karstiväli – jääb Rakkest kirde ja loode poole. Allikaid võib leida ainult Onga ja Salla jõe alguses.\nMainitud kurisuaugust umbes neli kilomeetrit kagus on Pandivere kõrgeim koht: Emumägi (absoluutkõrgus 166,8 meetrit, suhteline kõrgus 79 meetrit). Tegu on Salla voore peal laiuva oosiga, mille pinnakatte paksus ulatub 45 meetrini. Järelikult on karstivormid siin välistatud.\nLigikaudu pool Pandivere kõrgustiku nõlvadel maasse infiltreerunud veest väljub nõlvadel allikatena, millest tähelepanuväärsemaid on 92. Kõrgustiku nõlvadel avaneb vesi langeallikatena, jalameil tõusuallikatena, kuna avanev põhjavesi on surveline.\nMõisamaa-Tammiku piirkonnas avaneb arvukalt tõusuallikaid, mis on tekitanud sügavaid lehtreid. Pärast maakuivendust avanesid Tammiku allikad tihtipeale kraavides. Mõisamaa (Otsa) allikad asuvad Onga jõe paremal kaldal Otsa talu juures. Kohati avaneb Onga jõkke suubuvate tõusuallikate vesi kuni kolme meetri sügavustes lehtrites. Seega: kirjeldatud lehter on tõusuallikas, mis maade kuivendamise tagajärjel töötab ajutiselt.


Viitstardid - velo.clubbers.ee\nLiitunud: 18. 05. 2013. 21:31\nPostitus Postitas hvs » 18. 05. 2013. 21:59\n7-ga algava numbri jaoks on viitstart Kõrvemaa sõidud muutnud nauditavaks. Muudel etappidel on ühisstart, mis tähendab sellise stardikohaga pidevat ummikutes ootamist, laskumistel ebakindlate laskujate taga pidurdamist. Mõned aastad tagasi kehtestatud parima koha põhine stardinumbrite jagamise süsteem ei sobi ei stabiilsetele ega tehniliselt kogenud sõitjatele. Seega soovitan ka teistel korraldajatel viitstarti hakata kasutama. Tasuks ka kasutada stardikohtade jagamist keskmise tulemuse, mitte parima koha järgi.\nPostitus Postitas erikr » 18. 05. 2013. 22:12\n7-ga algava numbriga stabiilse tehniliselt oskusliku sõitjana kirun kogu aeg neid eraldistarte.\nKruusaralli lõigud (mis on nii krdi pikad) on puhas piin, normaalseid ronge pole, vean aga tatise ninaga neid siile, kes mu taga tirri lasevad, aga järgmise rongi räbalateni on maa, mida ma elu sees kinni ei sõida.\nJah, ma oleksin samuti rahul, kui saaksin sõita kõiki laskumisi soovi korral lahtiste linkidega ja ei peaks singlil venijate taga ootama, aga kõike seda on kokkuvõttes nii vähe, et ei kaalu minu jaoks üles pikkadel kruusalõikudel tuuletegijate puudumist.\nTehnilist kaifi käin püüdmas Rõuge Tuuril ja H100-l.\nPostitus Postitas tsainik » 19. 05. 2013. 07:04\nÄra nukrutse Issanda teed on keerulised.\nVahest see ongi Elu Mõte.... vedada tatise ninaga elioni, sry smsngi kruusakatel siile\nÄra siis mulle oma rongidega jalgu jää, kui ma oma tati-siilidega tagant tulen\nPostitus Postitas veloson » 19. 05. 2013. 10:20\nRavi on läbi hooaja saadaval SECi matkasõitudel ja teistes sarjades: http://kolmapaev.ee/ ja siin: http://www.haanjarattaklubi.ee/?id=3\nPostitus Postitas Prii » 19. 05. 2013. 18:03\nPostitus Postitas hvs » 19. 05. 2013. 19:16\nSeitsmega algava stardinumbriga lõpetasin täna 4-ga algava kohaga. Olen rahul, kuid järgmine stardinumber saab olema tõenäoliselt 6-ga algav. Seda seetõttu, tule taevas appi, et Samsung Cup korraldajad jagavad stardikohtasid statistilises mõttes ekstreemumite alusel. Iga koolilaps teab, et järelduste tegemisel ekstreemumid välistatakse, mitte need ei ole arvestuse aluseks!!!\nTänase Kõrvemaa sõidu viitstardi kohta - gruppide vahed oleks võinud 5 minutit olla. Paar kilomeetrit peale starti toimus üks suurem siesta, kuna eelmine grupp ei olnud jõudnud veel maakitsust ületada. Kuid tänane korraldus oli üldiselt suurepärane, rada ja ilm tellitud ilusad, rajatähistused pedantselt tihedad, korraldajad väärivad suuri kiidusõnu.\nPostitus Postitas mikulaine » 19. 05. 2013. 19:24\nKõik võistlejad on oma elus sealt massidest läbi murdnud- oled kõva mees, sõidad mööda, järgmine kord stardid eestpoolt, aga kui jääd sinna taha toppama, ju siis ongi sinu koht seal.\nPostitus Postitas kristjan07 » 19. 05. 2013. 20:08\nmikulaine kirjutas: Kõik võistlejad on oma elus sealt massidest läbi murdnud- oled kõva mees, sõidad mööda, järgmine kord stardid eestpoolt, aga kui jääd sinna taha toppama, ju siis ongi sinu koht seal.\n+1 selle peale. Teie tõestuseks startisin Mulgis viimasest koridorist. Finishis olin 213. Arvate tõesti et need viitstardid teid niipalju päästavad?\nPostitus Postitas Mati » 19. 05. 2013. 20:17\nAga võib-olla ei ole osade jaoks küsimus kohas. Võib-olla otsitakse hoopis sõidumugavust-ladusust.\nPostitus Postitas kristjan07 » 19. 05. 2013. 20:26\nAga siis tunne sõidust rõõmu ja peaksid olema rahul selle kohaga mis finishis saad. Kõik päevad ei olegi head, kõik rajad ei sobigi sulle jne. Sama hästi võiks endalt küsida et miks mina seal TOP10nes ei ole.\nPostitus Postitas Mati » 19. 05. 2013. 20:37\nMati kirjutas: Aga võib-olla ei ole osade jaoks küsimus kohas. Võib-olla otsitakse hoopis sõidumugavust-ladusust.\nAga siis tunne sõidust rõõmu ja peaksid olema rahul selle kohaga mis finishis saad....\nVeelkord, kõikide jaoks ei pruugi koht olla prioriteet nr 1 Või on starti oodatud ainult koha peale sõitjad?\nPostitus Postitas A7X » 19. 05. 2013. 21:11\nPooldan ka viitstarte. Ladusam kulgemine on ikka palju toredam kui jalutamine.\nAga stardirühmad võiksid olla väiksemad - vahed startidel ei peagi siis suured olema.\nPostitus Postitas MarttiM » 19. 05. 2013. 21:13\nMina ei suutnud rajal mingit vahet tavalise stardiga tuvastada\nPostitus Postitas kristjan07 » 19. 05. 2013. 21:33\nMa ei öelnud seda. Aga kui sa koha peale ei sõida niikuinii siis mis vahet sellel on kas viitstart või ühistart?\nPostitus Postitas Mati » 19. 05. 2013. 21:38\nkristjan07 kirjutas: Aga siis tunne sõidust rõõmu ja peaksid olema rahul selle kohaga mis finishis saad....\nNagu poliitikuga suhtleks Kasutan siis teiste sõnu enda kordamiseks\nA7X kirjutas: Pooldan ka viitstarte. Ladusam kulgemine on ikka palju toredam kui jalutamine...\nPostitus Postitas puna » 19. 05. 2013. 21:47\nPooldan ka võtab stardis närvilisust ja niisama rapsimist maha.\nPostitus Postitas v2lek » 19. 05. 2013. 22:14\nPostitus Postitas tsainik » 19. 05. 2013. 22:22\nViitsatart on okei, kui saab stardist finishini sõita, omas tempos.\nKõrves oli täna viitstart ja siis oli miski krdi reklaamipaus metsavahel, kus lihtsat seisti ja molutati ja koguneti jälle kokku. Kas nii ongi parem\nPostitus Postitas HHS2000 » 19. 05. 2013. 22:25\nSain täna enda esimese viitstardi kogemuse, kuna startisin enda grupi (600-800) lõpust ning alguse võtsin väga rahulikult olin teisel tõusul enda grupi täiesti viimane ning väga rahul sellega: rahulik kulgemine, null trügimist ja linnulaul. Enne uuel (olin Kõrvemaal esmakordselt, seega võin eksida) osal olnud tõusus (heinane tõus paremale) olid kiiremad järgmise grupi sõitjad minust küll juba möödunud, aga tõusuga olid nii nemad kui enda punt käes. See pisike lükkamise jupp, mis sellele järgnes, on minu arvates paratamatu, eriti kui oled startimas sealt kus mina. Ent see rahulik algus, mida ma täna vajasin, võlus mind. Mina loodaks viitstarte näha veelgi, ei tea kas küll viitstardi tulemusel, kuid kogu tänane sõit tundus vähemasti mulle rahulik, - kui aga kellegil on soov midagi parandada, siis arvatavasti väiksemad grupid see lahendus on.\nPostitus Postitas erikr » 19. 05. 2013. 22:59\ntsainik kirjutas: Viitsatart on okei, kui saab stardist finishini sõita, omas tempos.\nSee uus lõik oleks üksinda olnud täitsa lahe sõita, aga millegipärast sajad ratturid enne mind juba otsustasid mitte sõita...\nPostitus Postitas rai66 » 20. 05. 2013. 09:25\nMa räägin kogu aeg, et tagumise otsa mehed on kõige kõvemad. Kõigepealt nad alles siis sõidavad, kui esimesed juba kodus on. Ja jalastumist alustavad ka juba esiotsa maanteemehed sellistes kohtades, kust vähemalt pooled karvajalad üles sõidaks\nPostitus Postitas hvs » 20. 05. 2013. 19:05\nMõtlesin nendele sõnadele kui autoga kella viie ajal Tallinnas ristmikule autopikkuste kaupa lähenesin. Milleks foore rohelisse lainesse panna kui sinu koht ongi seal ummikus.\nPostitus Postitas Splx » 21. 05. 2013. 12:32\nTatisiil aka tirri laskja.\nKüsimus targematele. Kõrvemaal, enne 2-st TP-d sain kruusal korralikku rongi. ca. 15-20 osalejat ja kulgesin u. keskel. Tõesti mõnus . Isegi pidureid peab näppima. Ees otsas toimub vahetus, aga mis kuradi pärast 3 esimest teevad karusselli? Saan aru, kui tuleks minu kord, siis panen oma panuse, aga enne saab kiire kruusatee otsa. Või mis värk sellega on? 3 esimest on liiga tugevad?\nTervitab 600+ kohaga tatisiil.\nerikr kirjutas: 7-ga algava numbriga stabiilse tehniliselt oskusliku sõitjana kirun kogu aeg neid eraldistarte.\nPostitus Postitas indrek56 » 21. 05. 2013. 12:39\nSplx kirjutas: Saan aru, kui tuleks minu kord, siis panen oma panuse, aga enne saab kiire kruusatee otsa. Või mis värk sellega on? 3 esimest on liiga tugevad?\nAga maastikul kord juba nii on, et erinevates rajaosades on erinevad võimed. pärast mingit kruusalõiku, kus endal tundus hea minek olevat, vajutasingi ees minna. Enne künkaid hüppas üks tüüp tuulest välja ja kiitis head minekut, hädavaevu olla suutnud sabas püsida. Samade küngaste peal aga kadus minul eest. Mumeelest pole siin midagi paigast ära. Pealegi on karusellitatavad lõigud ju liiga lühikesed. MTB ikkagist.\nPostitus Postitas Lapeteus » 21. 05. 2013. 12:52\nSplx kirjutas: Tatisiil aka tirri laskja.\nKui peale kruusal vedamist lased ennast pundi taha puhkama, siis juhtub tavaliselt see, et mõni otsustab pundi sabast end maha imeda, lahtiste kividega kurvis pidurdadatakse hoog nulli või auklikuma lõigu peal laseb pundi keskel keegi hoo maha. Sedasi võib seal pundi taga olles mõne hetkega avastada, et punt on pooleks läinud ja pingutus selle vahe kinni tõmbamiseks on oluliselt suurem kui seal ees olla üks nendest kolmest vedajast.\nPostitus Postitas Splx » 21. 05. 2013. 13:33\nTundubki loogiline seletus, kogenenumad ikkagi. Nii juhtus mulgis, peale TP-d kus oli pikk kruusa lõik vastutuulega. Tuul oli nii kõva, et esimene vahetus pidevalt. Kruusa lõik sai otsa nii, et olin teine(alguses viimane-6s), aga seljataga olid eelmised vedajad kaugemale pudenenud.


AJALUGU – HIIUMAA KOGUDUSED\nKIRIKU- JA LINNALUGU\nPraeguse Kärdla linna kohal, Hiiumaa kirderannikul Nuutri jõe kaldal, paiknes aastasadu rootslaste küla Kärtil (ka Kiertel, Kiärtelle). Esimene kirjalik märge Kärdlast kuulub aastasse 1564, kuid rootsi talupojad elasid siin ja kogu Põhja-Hiiumaal juba ammu enne seda. 22. märtsil 1470 andis ordumeister Johann Wolthus von Herse Hiiumaa rootsi talupoegadele vabaduskirja.\nKärdla kui linna tekkimine on otseselt ja vahetult seotud Hiiu-Kärdla kalevivabriku asutamisega ning selle kujunemisega üheks omaaegseks tähtsaimaks tööstusettevõtteks Eestimaa kubermangus ning kogu Vene Impeeriumis. 1829.a. 1. mail rajasid kohalikud mõisnikud (Partsi ja Kõrgessaare) vennad Peter Ludwig Konstantin ja Heinrich Georg Eduard Ungern-Sternberg selle ettevõtte. 1835.a. sai vabriku direktoriks parun Robert Eginhard Friedrich Ungern-Sternberg, kes 1844.a. alustas elamute ehitamist Inglismaa töölisasulate eeskujul. Samal aastal rajati haigla, 1853.a. poistekool (Kärdla vabriku erakool oli asutatud juba 1830.a.), kümme aastat hiljem ka tütarlaste kool.\nRootslaste vana surnuaia laskis parun 1848.a. kujundada haljasalaks, mida toona kutsuti Paruniaiaks, nüüd Rannapargiks. Pargi rajamise käigus lammutati ka rootslaste keskaegne Püha Olavi kabel, mis oli selleks ajaks lagunemas. Kabeli endisele asukohale püstitati metallrist, mis siiani alles ja mille ühel poolel on kiri “Den gamla Swenska Kyrko-garden” ja teisel poolel: “Karel Tarning war den sista som har blef begrawan 1848”.\n1887. aastaks oli Kärdlas 2055 elanikku, neist suur osa töötas vabrikus. Eesti Vabariigi ajal kalevivabrik kiratses. Vahepealsed rasked ajad olid elanikkonda tugevasti kärpinud – 1923.a. elas Kärdlas 1510 inimest. 28. septembril 1920.a. nimetati Kärdla aleviks. Linnaks sai Kärdla 1. mail 1938.a. Kõige rohkem on Kärdlas inimesi elanud 1989.a. – 4126. Täna elab linnas umbes kolm tuhat elanikku.\nPärast põlengut 1941.a. (süüdati hävituspataljonlaste poolt) lõpetas Kärdla kalevivabrik tegevuse, olles eelnevalt natsionaliseeritud.\n“Saksa kabel” 1936.a.\n1847. a. ehitati vabriku lähedale Nuutri jõe äärde nn. saksa kabel. Tegemist oli polügonaalse kooriosaga puitehitisega, mille lääneotsas oli eenduv torn. Kabelis oli nõukogude ajal sepikoda ning see hävis 1987.a. Kabeli altaripildiks olnud maal “Kristus lapsi õnnistamas” asub Kärdla kirikus.\n“Saksa kabeli” sisevaade\nAastatel 1861-1863 rajati eestikeelsete jumalateenistuste tarvis uus, Ristija Johannesele pühitsetud kivikirik. Uue kiriku ehitamise mõtte algatajaks ei olnud mitte vabriku omanik, vaid Emmaste, Suuremõisa ja Putkaste parunid, kes andsid selle rajamiseks raha. Vabatahtlikult annetasid ka vabrikutöölised ise ning osa ehitussummast peeti tööliste palkadest kinni, samuti pidid nad osalema ehitusel. Kirik pühitseti 27. oktoobril 1863.a.\nKärdla kiriku sisevaade 20.saj. algus\nPühalepa Laurentsiuse koguduse abikirikuna tegutsemist alustanud pühakoda on oma tüübilt kolmelööviline kodakirik, mille läänefassaadi kroonis avatud viilutorn kella ja metallristiga. 1929. aastal ehitati algse viilutorni ümber puidust kellatorn, mille järel omandas kirik tänaseni säilinud välisilme. Tornis on kaks kirikukella, neist üks on keskaegne, teise annetas kirikule Tallinna restorani “Kuld Lõvi” omanik Richard Devid, kes oli Kärdlast pärit. Lahtine viilutorn ei pidanud meie kliimas vastu ja hakkas lagunema ning põhjustas kiriku valmimisest alates fassaadi krohvikihtide varisemist, mida võib jälgida vanadelt fotodelt.\nUue tornikella pühitsemine 1923.a.\nAltarimaali “Kristus ristil”, mille on maalinud tundmatu baltisaksa kunstnik, sai kirik aastal 1889. 1904. a. paigaldati kirikusse Walckeri firma orel. Kirikus oli algselt kolmerealine pingistik, mis nüüd on asendatud kaherealisega. II maailmasõjas kirik oluliselt kannatada ei saanud. 1977. aastal teostati kirikus põhjalik remont ning kirik pühitseti taas 23. oktoobril 1977. Kärdla kirik on oma lihtsa ja askeetliku arhitektuuriga stiilne ja kaunis arhitektuurimälestis ning tööliskirikute seas üks ainulaadsemaid.\nKärdla kogudus eraldus Pühalepa kogudusest ja sai iseseisvaks 1. juulil 1926.a. Aastast 1935 kuni baaside lepinguni 1939.a. kuulus Kärdla kogudusele ka abikirik Palukülas. Tänaseks on abikirik kogudusele küll tagastatud, kuid seisab veel varemetes.\nKärdla kirik peale 1929.a.


Sildid: Norra kirjandus, Põhjamaade romaan, 2018\nAutor Hjort, Vigdis\nAutor: Vigdis Hjort\nKartmatu norra kirjanik Vigdis Hjorth (snd 1959) ja käesolev romaan põhjustasid norra kirjanduse viimase suurema skandaali (pärast Karl Ove Knausgårdi „Minu võitlust“), mistõttu seda on ohtralt tõlgitud ja tunnustatud. Võib julgelt öelda, et see on kirjaniku senise loomingu tipp.\nRaamat räägib jõukast norra perekonnast, kus väliselt kõik klantsib, aga seest on midagi väga mäda, suhted on keerulised, pärandiküsimus tekitab vastastikust vihavaenu ja tagatipuks süüdistab tütar oma isa seksuaalses kuritarvitamises. Skandaalselt mõjub romaan aga sellepärast, et lugu on võetud kirjaniku enese elust, mille tõendiks avaldas Vigdis Hjorthi noorem õde Helga aasta hiljem „kättemaksuromaani“, kus püüab esitatud fakte ümber lükata ja ennast puhtaks pesta. Norras joosti ka sellele romaanile tormi.\nHjorth debüteeris lastekirjanikuna ja hakkas seejärel kirjutama täiskasvanutele. Ta pälvis laiemat tähelepanu romaaniga „Draama Hildega“, mis ilmus 1987. aastal. 2006. aasta suvel valisid ajalehe Dagbladet lugejad tema romaani „Oleks“ (2001) viimase kahekümne viie aasta üheks olulisemaks teoseks. Hjorthi raamatud käsitlevad inimese elusituatsioone ja -valikuid, aga ka poliitilisi teemasid. Romaanidega „Rattavahetus“ (2007), „Räägi minuga“ (2010), „Kolmkümmend päeva Sandefjordis“ (2011), „Elagu postisarv!“ (2012) ja „Norra maja“ (2014) on kirjanik end tõestanud julge poliitilise autorina.


Fotojaht: alt ülesse. Purikad | Manjana blogib\nFotojaht: alt ülesse. Purikad\nFoto 22. jaanuar 2010 kommentaari 14\nVäga hea teema! Kuna mu arvuti jalutas ära mu viimase aasta piltidega (ühte koma teist ma ikka olin mujale ka kopinud), siis nüüd on mul siin hästi värskeid pilte. No ja kuna viimase kuu hitt on igasugune jää ja lumevärk, siis mul on jooksu pealt tehtud pilt purikatest.\nPilt pole mitte selle pärast jooksu pealt tehtud, et ma oleks kartnud, et nad mulle pähe kukuvad. Purikad on täiesti mittekäidavas kohas ja ma tegelikult ei teagi kuidas nad praegu elavad. Altvaatluses jäi mulje, et neid oleks võinud viimase korruse aknast katsuda. Ma natuke olen mõelnud, et sobiva tuule korral võiks neid igasugustesse akendesse oodata. Aga nii tugevat tuult pole olnud. Äkki nad siis ripuvad seal edasi? Peab vist homme üle vaatama. Niisama. Uudishimust.\nTeised fotojahtijad siin.\n← Kas kedagi huvitab raamatupidamise aastaaruanne?\nEesti esimene homoerootikafilm? →\n14 thoughts on “Fotojaht: alt ülesse. Purikad”\nyksikuitaja 22. jaanuar 2010, 21:55\nPaistab jah, nagu oleks akendel väljaspool kardinad ees. Väga võimsad.\nKamskiV 22. jaanuar 2010, 23:25\nTjah, kõiksugu asju võib tulla..torm – ning purikas aknasse lennatakevad – ning minema voolata..:)\nVoldemar-August 23. jaanuar 2010, 05:29\nEga see pole esimene ega viimane kord kus ilusad asjad on ka ohtlikud.\npildimasinaga 23. jaanuar 2010, 06:40\nPurikad kõrgustes… njaa.. neid ikka jagub igale poole 🙂\ntiiauspaikka 23. jaanuar 2010, 07:54\nsuvel sellist pilti teha ei saa, need on külma võlud.:) ja valud.käsi püsti kes seal all seista tahab…\ntegelinski 23. jaanuar 2010, 11:23\nVanasti ma rumal inimene arvasin, et purikad tekivad ainult sula ilmaga 😦 Kus küll seda soojust nii palju üle on, et selliseid võimsaid purikaid kasvatada… Ilus pilt 🙂\nManjana 23. jaanuar 2010, 11:47\nnad tekkisid jaanuari esimestel nädalatel, siis kui oli paar kraadi külma ja maja ilmselt annab ka sooja natuke välja. Tallinnas oli jaanuaris palju soojem kui mujal, alles sel nädalal läks üle kümne kraadi.\nMorgie 23. jaanuar 2010, 17:32\nisegi su fotojahi pildid on sotsiaalselt tundlikel teemadel :DHea pilt\nKöögikata 24. jaanuar 2010, 17:20\nkukupai 24. jaanuar 2010, 19:39\nmulle see pilt täiega meeldis ja üldiselt mulle meeldib purikaid ka vaadata igal pool, aga mitte nende all ringi liikuda 😛\nLarko 24. jaanuar 2010, 21:31\nPäevakohane meeldetuletus selle kohta, et päriselt tasub üles vaadata.\nAnnika 25. jaanuar 2010, 05:56\nsellised purikad võivad ohtlikud olla,aga ilusad jurikad 🙂\nvx 25. jaanuar 2010, 17:36\nNjaa, väga võimsad purikad… endalgi akna taga umbes samasugused – ilus vaadata küll aga loodetavasti ei saa keegi nendega pihta.\nkilluke 26. jaanuar 2010, 01:45\nPurikate puhul ei tasu jah oma nina alla vaadata, ikka üles!