Õppija ja haridus- ning kvalifikatsiooni- ning tööturualal toimivate subjektide vaheline info liikumine (andmevahetus) toimub liideste kaudu.\n1.1 Traditsioonilised õppemeetodid\nKui räägitakse õppimisest ja õpetamisest, siis peab vaatlema vanu ajaloolisi mudeleid tänapäevases kontekstis. Vastasseis õppimise ja õpetamise on olnud aegade algusest ja see kandub ka tänapäevaste õppevahendite ja meetodite juurde välja. Õppimine on aktiivne protsess, kus saame rääkida ka õppetegevustest mida teostavad õppejõud. Õppimine toimub teatud tingimustes, mis on spetsiaalselt projekteeritud, et parandada õppimistulemust. Selles peatükis keskendun ma viiele erinevale ajaloolisele arvamuseleõpikeskkondadest mis toetuvad biheiviorismile, kognitivismile, konstruktivismile, sotsiaalsele õppimisele ja humanismi kahele edasiarendusele (Joonis 1.1), et leida sobivaid teadmiste edastamise ja omandadamise meetodeid tehnikaüliõpilastele.\nJoonis 1.1Erinevate õppimis- ja õpetamisteooriate kestus\nBiheivioristid näevad õppimise põhilise lättena inimese ja teiste kõrgemate organismide kaasasündinud võimet vältida kogemuslikul baasil sündmusi, mis toovad kaasa ebameeldivusi või kannatusi. See alateadvuslik motiiv kujundab inimestel mitmesuguseid käitumisharjumusi ja automaatseid reageeringuid keskkonna märguannetele. Biheivioristide arvates on kogu inimkäitumine seletatav õige reageerimisega keskkonna märguannetele. Mõtlemise osa peavad biheivioristid õppimise juures teisejärguliseks .\nBiheiviorism käsitleb iseenesest ainult mõõdetavaid ja jälgitavaid andmeid ja välistab induktiivset mõtlemist, emotsioone ja arvestamist vaimsete kogemuste ning tegevustega ja ei ole huvitatud seosest teadvuse tunnetuslike protsessidega. J. B Watsoni ja B. F. Skinneri biheiviorismiteooria järgi sobib teaduslikeks uuringuteks vaid füüsiline käitumine. Teadvust sisuliselt ei eksisteeri – biheivoristi jaoks on see „must kast“ . Teadvust mõistetakse kui “musta kasti”, mis saab teatud sisendeid (“stiimulid”) ja reageerib ettemääratud viisil. Biheivioristliku mõtlemise keskpunktiks on õppimine vastandina õppija. Teoreetiline ja didaktiline probleem on uurida asjakohaseid stiimuleid ja jõustada õige käitumine kasutades adekvaatset tagasisidet. Tagasiside saamiseks kasutatakse ka füüsilist karistamist. Selline meetod on sarnane tehniliste süsteemide automaatjuhtimise teoorias ja tehisintellekti valdkonnas kasutatavate õppimise mudelitega.\nAnti Kidron on toonud välja, et biheiviorismi üks tuntumaid märksõnu on õppetehnoloogia, mis hõlmab nelja põhiküsimust :\nKuidas kutsuda õpetamisel esile soovitavaid muutusi inimkäitumises?\nKuidas ennustada õpikäitumist?\nKuidas seada õppimisel võimalikult selged ja täpsed eesmärgid?\nMil viisil õpieesmärkide kontrolli kaudu õppeprotsessi suunata?\nThorndike täpsustab “The law of exercises”, et õppeprotsessis toimivad sisendid ja väljundite väärtused tugevnevad sõltuvalt nende protsesside teostamise sagedusest (kordamine). Biheivioristlik õppe terminoloogia kohaselt tähendab kas väärtused on kinnistunud sõltub sellest, kui sageli seda kasutatakse. Samuti väidab Thorndike oma töös “Law of effects”, et vastused, mis on ette valmistatud vahetult enne positiivset emotsiooni talletuvad paremini kui vastused, mis on valmistatud ette vahetult enne negatiivset emotsiooni.\nGraafiline skeem näitab biheivioristliku mudeli järgi õppimist (Joonis 1.2):\nSin (t) – tähistab sisendsignaali\nf(t) – väline tagasiside\nSout (t) – tähistab väljundit\nz (t) – ei ole otseselt jälgitavad sündmused, nn häiringud\nJoonis 1.2 Biheivoristli õppimise mudel\nSkinner  märgitakse, et õppeprotsess tuleb jagada suureks hulgaks väikesteks sammudeks ja tugevdama peab tingimust iga sammu lõpus olevat saavutust. “Skinner teatas ka, et õppides väikeste sammudega, vigade hulk õppeprotsessis väheneb”. Kuigi, siin tekkib küsimus, kas on mõtet vigu õppimisel vältida. Siis ei õpi midagi uut kui ei julge vigu teha.\nSkinner kirjutas artiklis “Teaching machines” , et mehaanilised seadmed, mille eesmärgiks on esitada õppematerjale õpilastele omases tempos tugevdavad õigete teadmiste salvestamist. Üliõpilased saavad reageerida nõuetekohaselt sellise materjali omandamisel. Ta kutsus üles programmeeritud juhendamisele (kasutades kasutatud masinõpetamist või töövihikuid). Selline programm-õpetamine on eritüüpi “interaktiivne koolitus”.\nSkinner kirjeldatud õpetamise masin toimib järgmiselt:\nOlulisi tunnuseid seadmele on järgmised: näitab õiget vastust kohe. Manipuleerimis kasutajaliides hoiab ja võimaldab õpilasel kasutada seda sobival ajal, iga päev, kus varasemaid tulemusi on võimalik kontrollida ja ka kustutada.\nSeade esitab hoolikalt kavandatud materjale, kõige tõhusam on kui tänase probleemi vastus sõltub eelmise probleemi lahendamise tulemusest. Ette on nähtud keerulised kohad, mis võivad õppija peas tekitada uue probleemi.\nSkinner teooria järgi kavandatavad muudatused vabastavad õpetaja igapäevasest rutiinist, et ta saaks täita rohkem olulisi ülesandeid õppedidaktilise tegevuse parendamiseks. Mehhaniseeritud õpet tuleks integreerida kõikides koolides kui täiendusõpet.\nBiheiviorismi meetodid on kasutamiseks sobilikud kui on:\nlihtne teoreetiline õpe (näiteks: sõnavara ja terminoloogia õppimine, matemaatiliste valemite selgitamine õppeprotsessis)\nlihtne praktiline õpe psühhomotoorsete võimete arendamiseks (näiteks: keevitus ja lukksepatööd).\nKui me vaatleme Skinneri õpetamise masina teooriat biheivioristlikus lähenemises saame ette kirjutada järgmisi nõudeid:\nÕppematerjali sisu tuleb jagada väikesteks osadeks (õppimise ühikuteks). Range navigeerimine läbi nende osade.\nÕpilastele tuleb öelda, milline peab olema õppimise lõpp-tulemus. Teades eesmärki saavad õpilased seada ootusi ja hinnata, kas nad saavutasid loodetud tulemuse või mitte.\nÕpilasi tuleb testida. Testimise teel saab kindlaks määrata, kas õpilane on saavutanud õppimise lõpp-tulemuse või mitte.\nÕppematerjalid peavad olema sobivalt järjestatud, nii et need soodustaksid õppimist.\nÕpilastele peab andma tagasisidet, nii et nad saaksid jälgida, kuidas neil läheb ning teha vajadusel korrigeerivaid tegevusi.\nEt suurendada või vähemalt säilitada üliõpilaste motivatsiooni saab kasutada lisaks mitmeid meetmeid:\nSisu multimeediat, interaktiivsust ja huumorit õppematerjalile, nii et see on lõbus.\nLisada taustale raamatukogud, nii et õpilased ei piirduks ainult esitatud materjalidega mida nad peavad läbima, kuid saab ka uurida muid materjale, mis ei jää otse konteksti ega oleks vastuolus biheivioristliku teooriaga, sest muud teooriad hajutavad kasutaja mõtteid otsese õppimise teelt .\nSkinner märgib ta näeb oma õpetamismasinat ainult vahendina, mida tuleks kasutada õpetaja käe ja mõtte pikenduseks. Seega üks võimalik viis parandada õppimise motivatsiooni on ühendada biheivioristlik õpe koos õpetaja poolt juhitud õppimisteoorial põhineva meetodiga (vt. Kognitiivsed ja konstruktiivsed õppemeetodid). Seda lähenemist nimetatakse sageli “kombineeritud õppeks” (Blended Learning).\n1.1.2 Kognitiivsed õppimisteooriad.\nTunnetus sisaldab kõiki teadvuse protsesse, mis haaravad selliseid teemasid nagu taju, emotsioonid ja mälestused.\nKognitiivse psühholoogia esindajad näevad õppimise allikana inimese sisemist aktiivsust, mis väljendub huvi tundmisena ümbritseva maailma vastu. Enamiku kognitiivsete õppimisteooriate teoreetiliseks lähtealuseks on J. Piaget’ tunnetusprotsessi üldmudel, kus õppimist käsitletakse uue teadmise integreerimisena eelnevate kogemustega .\nSee inimkognitsiooni ja informatsiooni töötlemise mudel, imiteerib paljuski arvuti tööd. Seda fakti on tunnustanud ja aktsepteerinud enamik kognitiivse psühholoogia esindajaid . Vastavalt sellele mudelile toimub meie meeltest pärineva teabe töötlemine kindlate operatsioonide järgnevuse või ahelana. Olulisteks vahenditeks informatsiooni töötlemise ahelas on tähelepanumehhanism, sensoorne register, lühiajaline mälu ja pikaajaline mälu .\nKognitiivsus rõhutab teadvuse sisemisi teoreetilisi protsesse mille teostamisel inimese aju proovib teaduslikult eristada ja kasutusele võtta seost iga kirjeldatud funktsiooni vahel (Joonis 1.3).\nJoonisel 1.3 tähised kirjeldavad:\nF (t) – väline tagasiside\nz (t) – ei ole otseselt jälgitavad sündmused nn häirivad muutujad\nJoonis 1.3 Õppuri kognitiivse õppimise mudel\nSiin viidatakse ka aju enda info töötlemise ja muundamise võimekusele. Individuaalsed erinevused on vähem olulised kui Biheiviorismi mudelis.\nKognitivistlike (tunnetuslike) probleemide lahendamine on peamine viis õppida kasutades õigeid meetodeid ja protseduure võime saavutada ühe või mitu õiget lahendust. On täiesti võimalik, et mitte ainult üks tee viib optimaalse tulemuseni.\nKognitiivsed teooriad rõhutavad õppijate abistamist teadmiste rakendamisel ja seoste loomisel mälus.\nNõuded abistavatele juhenditele:\nHead juhendid peavad arvestama õpilase olemasolevaid vaimseid võimeid. Õpetajad peaksid korraldama õppeprotsessi nii, et õppijad suudavad siduda uut infot juba olemasolevate teadmistega.\nOlulisemaid ülesandeid õpetajale on järgmised:\nmõista, et inimesed toovad esile erinevaid õppimise kogemusi erinevates õppeolukordades, mis võib mõjutada õpitulemusi;\nmäärata kindlaks kõige tõhusam viis (meetod, metoodika), kuidas korraldada ja struktureerida uut informatsiooni ning haarata kaasa õppija varem omandatud teadmisi, oskusi ja kogemusi;\nkorraldada praktikat ja saada sellest tagasisidet nii, et uus info oleks aktiivne ning tõhusalt assimileerunud ja mahuks õppija kognitiivsesse struktuuri.\nE-õppe õppeprotsessis on vajalik, et rõhk oleks asetatud aktiivsele osalemisele milles oleks saavutatud õppija enesekontroll ja metakognitiivne treening. Metakognitiivsus tähendab siin mõtteprotsessist mõtlemist kasutades metaandmeid kirjeldab, et “metakognitsioon” viitab õppija oma personaalsete kognitiivsete protsesside mõistmisele (nn kõrvalt-jälgimisele). Selle meetodi kohaselt e-õppe süsteem peaks toetama järgmisi ülesandeid, mille teostamine aitab õpilasel efektiivsemalt õppida :\nplaneerimine – õpilane peaks saama ise planeerida oma õppeprotsessi (näiteks: kuidas omandada informatsiooni, pakkudes e-keskkonnas kasutamiseks kalendri või mõne muu lihtsa planeerimisvahendi nagu näiteks õppeülesannete ja verstapostid nimekirjad);\nsüstemaatiline järelevalve – õppe edukuse määramiseks (näiteks: harjutused või enesehinnangu testid mis pakuvad statistilist aruandlust õppijate kohta oma õppimise perioodil);\nteabe struktureerimine – rõhk peab olema asetatud teabe struktureerimisele (hierarhilisele analüüsile, selgitamisele ja illustreerimisele), korraldamisele ja järjestamisele, et hõlbustada selle töötlemist;\nõpikeskkond peaks võimaldama ja soodustama õpilastel teha seoseid õpitud materjali ja ümbritseva keskkonna vahel.\nKognitivistliku teooria järgi saab arvutil põhinevat õpikeskkonda disainida nö ankruks õppuri ja õpetaja vahel. Seda nimetatakse ankurdatud instruktsiooniks (anchored instruction) . E-õppe keskkonnad peaksid toetama õpetaja didaktilist rolli kuid mõni on disainitud nii, et õpetaja jääb vaid juhendavasse rolli st luuakse lausa “õpetaja-kindlaid” õpitarkvarasid.\nTulevikus nähakse ainuüksi inimese sarnast arvutil põhinevat õpikeskkonda, mis asendab täielikult õpetajaid nende praeguses rollis . Kui see peaks toimuma, siis õpetajad peaksid ilmselt ümber õppima õpitarkvara tehnilisteks stsenaristideks.\nSellise protsessi lahti mõtestamiseks toetab 6D metamudel, mis toetab õpetajat ja õppurit tema personaalses tunnetusprotsessis, suurendades õppimise kiirust ja kvaliteeti.\nKonstruktivistid väidavad, et õppija interpreteerib informatsiooni ja maailma vastavalt oma mentaalsele reaalsusele. Erinevate autorite definitsioonid:\nÕppijad õpivad vaatluse, töötluse ja interpretatsiooni teel ning seejärel nad personaliseerivad selle informatsiooni muutes saadud tulemuse isiklikuks teadmiseks ;\nKonstruktivism on õppimise filosoofia, mis pakub õppijatele meetodi, millega võib luua oma arusaamine uutest ideedest .\nPiaget’i järgi on Konstruktivism teooria, mis põhineb teaduse tulemustel. See erineb traditsioonilisest seisukohast, et teadmised on olemas sõltumatult indiviidist, et mõistus on tabula rasa, valge leht, millele saab pilti maalida (Joonis 1.4).\nz (t) – ei ole otseselt jälgitavad sündmused nn muutujad, häiringud\nJoonis 1.4 Konstruktivistlik õppimise mudel\nPiagt´i teooria kohaselt on inimese tunnetustegevuse liikumapanevaks jõuks inimese kaasasündinud huvi ümbritseva maailma vastu. Vanemaks saades, kognitiivne küpsus suureneb ning lapsed omandavad võime laiendada oma perspektiive ja oskavad langetada otsuseid, mis põhinevad palju suuremal teadmiste kogupagasil. Seega toimub õppimine ikka lihtsamalt keerulisemale .\nTänu võimele jätta meelde huvist ajendatud toiminguid ja nende resultaate, hakkavad inimese teadvuses salvestuma kogemused, mida ta nimetas skeemideks (skeem=kogetu peegeldus teadvuses). Arengu käigus ei moodustata ainult uusi skeeme vaid ka juba olemasolevate skeemide diferentseerumist ja integreerumist .\nInimese areng on pideva indiviidi ja keskkonna vastastikuse toimimise protsess, mille käigus inimene õpib keskkonnasündmusi ette nägema ja neid kontrollima. Selle vastastikuse toimimise kaks mehhanismi on assimilatsioon ehk samastumine ja akommodatsioon ehk kohanemine. Assimilatsioon käivitub juba olemasolevate skeemidele info vastuvõtmisel ning akommodatsioon käivitub siis, kui uus info vanasse skeemi enam “ei mahu” ning skeem vajab uuendamist. Seega toimub inimese teadvuses lõputu teadmis- ja mõtteskeemide konstrueerimine. Et iga inimese kogemuslik baas on ainulaadne, siis on ka kujunevad mõtteskeemid unikaalsed .\nÕppeaine ettevalmistamisel ja õpetamisel tuleks lähtuda järgmistest põhimõtetest :\nmõttestruktuurid kujunevad järk-järgult läbi arenguastmete ning nende arengutempo oleneb nii ainevaldkonnast kui ka õpilase eripärast;\nüldjuhul lahendavad õpilased probleeme ja arutlevad oma potentsiaalsest arengust madalamal tasemel;\ntegelike võimete avaldumisvõimaluste puudumine toob kaasa intellektuaalse arengu pidurdumise;\nõpilased vajavad nii madalama kui ka võimete piiril oleva vaimse tegevuse kogemust.\nKognitivistlik ja konstruktivisti lähenemisviis õppimisele ja e-õppeks vajalikele tööriistadele on sarnane tootmisega (eriti just tootmise automatiseerimisega). Teadmine on oma olemuselt toode, mis peab liikuma valmistusseadmes algusest kuni lõpuni. Toimub teadmiste kokku panemise ja automatiseerimisprotsess, kus teave kogutakse, korraldatakse ja ehitatakse üles ning seejärel töödeldakse ja pakendatakse. Kõige lõpus toimetatakse kaup inimese kätte. Õpilane on üsna sarnane töötajaga ja teadmised detailiga, mille tooraineks on andmed.\nÕppimine, kuhu on integreeritud igapäevane õppimine vigadest, õppimine õppimisteemade ühendamise kaudu või õppimine eksperimenteerides inimsuhetega on kokku võetud terminiga “juhuslik õppimine” .\nVastavalt Holzinger  on juhuslik õppimine tõhusam kui tahtlik õpe, sest õppijad keskenduvad pigem õppimise eesmärgile kui õppeprotsessile ise, sest nad ei ole teadlikud asjaolust, et nad õpivad hetkel. Seetõttu on ka väikelaste õppimisvõime väga tõhus.\nTeine strateegia, mis võimaldab teha õppimise tõhusamaks on suurendada motivatsiooni (juhuslik või tahtlik) õpe, mis on seotud erutusega  määrata ka “motiveerivat” erutuse funktsioonina, mil määral õppijate isiklikult vastutavad tulemusi oma käitumist. Holzinger kasutab selle taustal prototüüp süsteem nimega VRfriends .\nSiin võiks tulla appi virtuaalne avatar, VRfriends, aeg-ajalt küsib küsimusi teatud teemal, mille kohta õpilane peab vastuseid andma. Kasutaja leiab õige vastuse. Kui vastus on õige, siis VRfriends jääb õnnelikuks, vale vastuse puhul muutub kurvaks. Eesmärk on see, et õpilastes arendada vastutust oma VRfriends ees ja et nad püüaksid hoida neid õnnelikena, (sarnased väikesed) seadmetele nimega “Tamagotchi”, mida kasutati laialdaselt laste mänguasjadena 90-ndate aastate lõpus.\nKonstruktivistid mainivad õpivahendite hulgas arvutil baseeruvaid keskkondi, mida nad nimetavad mikromaailmadeks (microworld) . Mikromaailm nagu ütleb nimi, on väike keskkond, kuhu õppur saab minna, et osaleda ideede keskkonnas, omandada teadmisi, kuni nad muutuvad ise nende maailmade osaks. Individuaalne avastamisvõime on siin väga oluline, sest mikromaailmas omandab õppur teadmised tavaliselt samm-sammult .\nKonstruktivistid väidavad ka, et “kogemus on parim õpetaja” milles peegeldab veendumus, et me õpime elus läbi katse-eksituse, õppimine läbi vigade ei ole mitte negatiivne, vaid hoopis väga tulemuslik, kuna nii puutub õppur kokku keskkonna teiste aspektide ja elementidega. Sellistes keskkondades teeb õppur kergesti vigu, aga viga tekitab tugeva individuaalse kohustuse seda lahendada.\nMikromaailmad kasutatakse simulatsiooni võtet, sest vastavat olukorda, milleks õpetust jagatakse, on raske või ohtlik reaalsuses luua (nt Tootmise protsessijuhtimise programmid). Siin tuleks aga meeles pidada, et liiga realistlik keskkond võib põhjustada rohkem halba kui head, sest õppurid jäävad liialt imetlema kehavälist kogemust, kuna mikromaailmad viivad nad keskkonda, kus nad muidu ei viibiks .\nÕppimine on humanistide seisukohalt õppija enda tegevuse tulemus, see peab lähtuma ainult läbi inimese sisemisest aktiivsusest. Oluline on õppima õppimine. Inimene peab olema avatud oma kogemustele ja muutustele, suhtlema ning tegutsema koos teiste inimestega, mille tulemusena sünnivad uued teadmised .\nTeadmine on humanistide seisukohalt isiklik, kogemuslik, suhtlemise kaudu arenev. Uusi teadmisi katsetatakse, analüüsitakse, hinnatakse ning see areneb tegevuses edasi. Õppimine on protsess, kus inimene loob teadmisi kogemuste muutuste kaudu. Hinnang õppimisel tuleb õppija enese poolt. Väljastpoolt antud hinnang õppeprotsessile ei oma suurt tähtsust.\nKõrgkoolis võiks näiteks tuua praktikumid, millest võtavad osa esimese, teise ja kolmanda kursuse bakalaureuse üliõpilased. Siis toimuks loomulik vastastikune õpe ja areng. See eeldaks muidugi, et oleks loodud spetsiaalse suunitlusega õppedidaktilised vahendid, mis sobiksid nii iseseisvaks kui ka koosõppeks. Õppejõu ülesanne on jälgida toimuvat ja vastavalt vajadusel juhendamine.\nÜks tuntumaid on Steiner- ehk Waldorf pedagoogika, mida rakendatakse ka meil mitmetes koolides. Selle pedagoogika aluseks on inimese tajumine globaalses ja kõiksuse kontekstis, kogemuse ja keskkonna mõjude arvesse võtmine inimese elu erinevates etappides ja kontekstis ning inimese ja looduse rütmide arvestamine õppimises, arengu toetamisevõimaluste ärakasutamine.\nHumanistliku käsitluse panus eelmise sajandi lõpus :\nInimpotentsiaali rõhutamine – võrdse kohtlemise, võrdsuse atmosfääri loomine – kõiki õppijaid koheldakse võrdse lugupidamisega, väärikalt, sest igaühel on võime edeneda.\nMitmekesiste mõjude, tundemaailma arvestamine – holistliku lähenemise praktiseerimine õppe-kasvatusprotsessis, sageli täiustades ja rakendades ka kognitivistlikku ning biheivioristlikku praktikat.\nInimese elukestva arengu rõhutamine – inimese, õppija vajaduste arvestamine vastavalt tema elukaare erinevatele etappidele.\nHumanistlik õppimise teooria vaatleb tulevikku kui õppeprotsessi kõrgtehnoloogilises keskkonnas kus ühiskonnas toimuvad väga kiired sotsiaalsed ja majanduslikud muutused. IT (infotehnoloogia) on jõudnud kõigi soovijate juurde, 3D tehnoloogia on kättesaadav, domineeriv on standardiseeritud õppimis- õpetamisdisain, Aktiivne virtuaalosalus ja õpi-kogukonnad või mina-masin personaalne suhe, sotsiaalne õppimine. Humanistliku hariduse tulevik võiks olla järgmine :\nsulandumine tavahariduse meetoditesse (virtuaalne, silmast-silma, standardiseeritud segaõpe);\nabsoluutne teadvuse põhine ja religioossete suundade kadumine (keelustamine);\nholistliku hariduskäsituse kasutamine praktika osana\ntoetab erinevate pedagoogiliste süsteemide arengut:\nfundamentalistlike suletud süsteemidena;\nnende lõimingutena ja\nuute suundade tekkimine.\nüleminek modernselt post-modernistlikule – paljususes lahustumine killustumine;\ntoetab elussüsteemidel (biotsentrism – looduse austamise hoiak) põhinevat maailmavaadet, mida juba praegusel ajal on võimalik käsitleda alusteadusena.\nÖkoloogilise süsteemikäsitluse vaatenurgast (Green Psychology) ei ole Inimteadvus ainuke selletaoline. Me näeme, et inimese kui liigi teadvuse tasandist allpool ja ülalpool eksisteerivad samuti teadvus ja teadvuse tasandid.\nSüvahumanismi kujunemine ja levik (fundamentaalsed ühisväärtused, transnatsionaalne kirjaoskus ehk pädevus) kui üksteisest ikka enam erinevate ühiskondade jätkusuutliku kooseksisteerimise kindlustaja .\n1.1.5 Sotsiaalne õppimine\nSotsiaalse õppimise teooria kasvas välja biheivioristlikest lähtepunktidest 1960. aastatel, mille suuna esindajad uurisid sotsio- kultuurilise keskkonna mõju indiviidi õppimisele ja käitumisele .\nÜhiseks töötamiseks või õppimiseks veebikeskkondade arendamisega ning neis toimivate õppimise protsesside uurimisega on tegelenud kaks uurimiskoolkonda :\ntöötamise olemust ja rakendamist uuriv suund (CSCW – Computer-supported cooperative work), 1980 aastate keskel tekkinud kooperatiivne (e. ühisõppe), mille peaeesmärgina nähti sobivate õpikeskkondade disainimist ühiseks arvutite vahendusel tegutsemiseks ;\nkollaboratiivse õppimise (e. ühesõppe) uurimissuunale (CSCL – Computer-supported collaborative learning), mille eesmärgiks on tegeleda ühisõppe teoreetilise ja metodoloogilise baasi loomisega arvutite vahendusel õppimiseks .\nÜhesõpe eeldab isikute pidevat koordineeritud ja jaotatud ühistegevust mingi kindla eesmärgi nimel, kusjuures rollid ning ülesanded võidakse tegevuse jooksul ümber jagada. Ühise tegevuse käigus võidakse jaotada nii ülesande osi teemade kaupa nagu ühisõppes, kui ka isikute rolle ülesande täitmisel, mis on omane pigem ühesõppe praktikale .\nÜhesõpe erineb ühisõppest ka teadmiste ja oskuste kujunemise osas. Ühesõppes on õppijal vajadus enese jaoks mõtestada, millest kaaslased mõtlevad ja mida nad plaanivad. Kujuneb sotsiaalne (grupi) teadmine üksteise teadmistest mingil ajahetkel. Keegi grupi liikmetest ei oma täieliku arusaamist teadmistest ja oskustest aga ometi suudab grupp edukalt toimida. Sellist grupi teadmiste ja oskuste kompleksi on nimetatud kogukonnapraktikaks.\nIndividuaalsete ja intersubjektiivsete teadmiste ja oskuste kujunemine ühistegevuse läbi on seletatav kahe sotsiaal-kultuurilise õppimise printsiibi abil, mille L. Võgotski sõnastas juba 1930ndatel aastatel järgmiselt:\nI printsiip – indiviid omandab uusi teadmisi eelkõige läbi ühistegevuste, milles ta suudab midagi mõista ja sooritada toetudes kaaslastele, kel juba on see teadmine ja pädevused (nt. õpetajale, vanematele). Inimese teadmised ja pädevused kujunevad seega rühma ühiste teadmiste ja praktikate mõistmisel ja omaksvõtmisel.\nII printsiip – õppimine on oma olemuselt pigem sotsiaalne kui individuaalne nähtus, milles teadmus luuakse ja oskused sünnivad läbi interaktsioonide teiste isikutega vastavale rühmale omaste tööriistade või objektide rakendamisel ühise eesmärgi nimel.\nIndividuaalne õppimine on eelkõige protsess, milles indiviid omandab järjest enam mingi kultuuri praktikaid ehk meetodeid, liikudes selle käigus praktikakogukonna perifeerse liikme staatusest kogukonna tuumikusse, praktikate ja teadmuse täieliku valdamise suunas. Teisel tasandil on õppimine kogukonnapraktikate täienemine, arenemine ja pidev muutumine .\nTeadmus moodustub praktikakogukondades mitte ainult osalistest teadmuskildudest, mis asuvad igas indiviidis ja sisaldavad nende teadmisi teiste isikute teadmistest ja oskustest, vaid teadmus on eelkõige suhetes – isikute omavahelistes seostes mingi tegevuse ajal (näiteks nende rollijaotuses ja reeglites mida järgitakse); töövahendites, mida nad siis kasutavad; keskkonnatingimustes, mis tegevuste läbiviimist võimaldavad.  Veel ühe olulise teadmuse liigina toob Bereiter (2002) välja õpikogukondades loodava tulemi – intellektuaalse kapitali, mis on kogukonnapraktikast eraldatav ning kasutatav teiste indiviidide ja kogukondade poolt eraldiseisvana .\n1.1.6 Nüüdisaegsed õppe- ja õpimeetodid ning nende osakaal üliõpilaste õppeprotsessis – Kombineeritud õpe\nKombineeritud õppe termin on Ameerika päritolu – „blended learning“ tähistas algselt erasfääri koolitusfirmade pakutud koolitust, mis ühendab traditsioonilisi õppemeetodeid ja tehnoloogiliste vahendite kaasabil läbiviidud õpet . Pedagoogika teoreetilistes käsitlustes ei ole kombineeritud õppe sisu ja tähenduse osas kuigipalju üksmeelt ning kombineeritud õppe valdkonda ei ole ühtse käsitlusena määratleda võimalik. Termini kombineeritud õpe all mõistetakse kõige sagedamini auditoorse õppe ja tehnoloogiliste vahendite abil läbi viidud õppetöö kombineerimist. Praktilise kombineerimise osas eksisteerib aga mitmeid erinevaid lähenemisi. Põhiliselt keskenduvad autorid küsimusele, kuidas kaks eri edastamise moodust oskuslikult ühendada. Õige lähenemise eelduseks on kaaluda igal üksikul juhul olemasolevaid võimalusi, eeliseid, prioriteete nii auditoorsete kui tehnoloogiliste õppevahendite kasutamise puhul. Kombineeritud õpe ei ole kõrghariduses uus nähtus. Uueks võib ehk pidada vaid arusaamisele jõudmist, kui palju on meil tegelikult olemas võimalikke komponente, mida kombineerida. Iga üksiku institutsiooni ees seisab ülesanne otsustada, tuginedes eelnevalt paika pandud valikukriteeriumidele, auditoorse ja e-õppe vahekordade üle selliselt, et saavutataks didaktiliselt õigustatuim tulemus. Mistahes kombinatsioonide puhul on kõige tähtsam keskenduda loodetavatele õpitulemustele. Õpitulemused on keskse tähendusega nii õppija, kultuuri, olemasolevate õppevahendite, (tehnoloogilise) infrastruktuuri kui ka õppetöö jätkusuutlikkuse hindamisel.\nKombineeritud õppe teoreetilisi käsitlusi ei ole võimalik paigutada otseselt ühegi õpiteooria raamistikku. Pigem on tegemist meetodiga eri pedagoogiliste käsitluste raames. Erinevad kombineeritud õppe temaatikaga tegelevad kirjutised kasutavad erinevaid õpiteooriaid .\nGunther  toob kombineeritud õppe puhul välja didaktika seisukohalt neli olulist küsimust:\nMissugune on teadmine, mida õppija vajab ja mis laadi pedagoogilisi vahendeid on selle saavutamiseks vaja?\nKuidas korraldada õppija „ruum”?\nKuidas luua õppimiseks vajalik õhustik (learning milieu)?\nMillised vahendid on õppejõule vajalikud eelpoolkirjeldatud valikute toetamiseks?\nGyntheri  hinnangul tuleks kombineeritud õppe mõiste siduda otsesemalt konkreetse didaktilise metoodikaga. Gynther pakub välja, et kombineeritud õppe termini kasutamisel ei peaks rahulduma pelgalt auditoorse ja e-õppe segamise ideega. Kombinatsioon peaks sisaldama ka õppetöö sisu ja pedagoogiliste meetodite dimensioone ja sisulist arusaama sellest, milliste tehnoloogiliste vahendite kasutamine on õigustatud konkreetse õppemeetodi ja õppesisu puhul. Oluline on eelistada just neid tehnoloogilisi lahendusi, mis toetavad valitud didaktilisi meetodeid. Gynther  käsitluse kohaselt puudutab mõiste kombineeritud õpe nii pedagoogilist lähenemist, õppimismeetodeid, meedia kasutust, tehnoloogiat kui ka nende omavahelist relatsiooni, pidades silmas seda, mida õppida.\nWiepke  on visuaalselt kujutanud kombineeritud õppe holistilist lähenemist (Joonis 1.5), kus on ära toodud kombineeritud õppe komponendid, mis on seostatud konstruktivismi, kognitivismi, biheiviorismi, asünkroonse ja sünkroonse õpetamise ja suhtlemisega ning veebiga ühendamata ja veebipõhise meediumiga.\nJoonis 1.5 Kombineeritud õppe holistiline lähenemine \nTorrão  toob välja, et kombineeritud õppe kursusega alustamisel tuleks eelnevalt läbi mõelda järgmised aspektid:\nMillised on auditoorse õppe eelised?\nMillised on teadaolevad virtuaalse õppega kaasnevad ohud?\nMilliseid õppetöö osi tuleks eelistatult kavandada auditoorsena ning millised kursuse osad on võimalik läbi viia veebipõhiselt?\nMille põhjal valida erinevaid (tehnoloogilisi) vahendeid ja nn vahendatud õpetamismeetodeid?\nOn äärmiselt oluline olla teadlik võimalikest ohtudest ja mõelda õppeprotsess eelnevalt hoolikalt läbi. Igal vahendil ja õpetamismeetodil on oma eelised ja puudused, iga valitud meetod võib nii toetada kui ka ahendada õppija ja õppejõu võimalusi materjali omandamiseks .\nGynther  soovitab kombineeritud õppe kavandamisel läbi mõelda järgmised detailid:\nKas valitud meedium võimaldab õppijal jälgida õppejõult lähtuvat kommunikatsiooni?\nKas valitud meedium võimaldab õppejõul jälgida õppijalt lähtuvat kommunikatsiooni?\nKas valitud meedium võimaldab õppijal jälgida teiste õppijate õppetööd?\nKas valitud meedium võimaldab õppijal saada pidevat ülevaadet enda õppeprotsessist (tegevustest, tulemustest, jne)?\nKas valitud suhtlemisvahendid ja –keskkonnad tagavad õppijale valikuvõimaluse informatsiooni saamiseks ja suhtlemiseks?\nKas valitud suhtlemisvahendid ja –keskkonnad tagavad õppejõule võimaluse suhtlemise organiseerimiseks õppejõu ja õppija vahel? Õppijate vahel ja rühmatööde puhul?\nKas valitud suhtlemisvahendid ja –keskkonnad kujundavad üldise positiivse õpimiljöö?\nKombineeritud õppe kasutamine pakub õppejõule palju eri võimalusi informatsiooni edastamiseks õppijale. Sellega tagatakse õppija suurem valmisolek informatsiooni omandamiseks. Kombineeritud õpe pakub lisaks ka uusi didaktilisi võimalusi ja oskuste tasemelt ebaühtlastes õpperühmades on õppijatele tagatud laiemad valikuvõimalused materjali omandamiseks .\nMitmed projektis „B-Learn“ osalenud kõrgkoolid on toonud välja, et kombineeritud õppe kasutuselevõtuga paranesid õppijate õpitulemused . Näiteks Helsinki Ülikoolis läbiviidud kursuse Andmeanalüüs II andmine kombineeritult (30% veebipõhine, 30% auditoorne ja keskmiselt 30% iseseisev õpe) parandas 2. ja 3. kursuse sotsiaalteaduste üliõpilaste õpitulemusi . Teise näitena võib tuua Orgaanilise keemia kursuse, mille läbiviimine kombineeritult Tallinna Ülikooli 2. kursuse bioloogia eriala bakalaureuse tudengitele tõstis nende eksamihindeid . Üliõpilaste tagasiside mõlemale kombineeritud kursusele oli positiivne .\nPorto Ülikoolis läbiviidud kombineeritud kursust Dünaamiliste süsteemide füüsika võrdles Villate varem auditoorses vormis läbi viidud kursusega. Klassikaline mehhaanika ning tõi välja, et lisaks õpitulemuste paranemisele vähenes ka kursuselt puudujate osakaal 34%-lt 14%-le. Lisaks täheldas Villate , et kursuse sooritanute osakaal tõusis 43%-lt 94%-le ning kursusel aktiivselt osalenute ning lõpueksamil läbipõrunute osakaal langes 47%-lt 13%-le. Kombineeritud kursusel kasutati Moodle õpikeskkonna foorumeid, jututuba, ülesannete vahendit, küsitlusi ja sõnastikku .\nChen Michigan – Flint Ülikoolist ja Jones Illinoisi Ülikoolist  uurisid Põhja-Ameerika ülikooli magistriõppe üliõpilaste arvamust nii traditsioonilise kui ka kombineeritud raamatupidamise kursuse kohta. Üks grupp läbis kursuse täielikult auditoorsena (38 üliõpilast) ja teine grupp kombineeritud kursusena (58 üliõpilast). Uurimusest selgus, et kombineeritud kursusel osalenud hindasid oma analüütiliste, isikutevaheliste ning arvutikasutamise oskuste kasvu suuremaks kui teise grupi õppijad. Lisaks sellele andsid kombineeritud kursusel osalenud parema hinnangu õppejõule, teemast arusaamisele, kursuse kasulikkusele ning nautisid kursusest osavõttu enam kui ainult auditoorses õppes osalenud. 90% kombineeritud kursusel osalenutest soovisid järgmise raamatupidamise kursuse sooritada ka kombineeritult  .\nPereira, Pleguezuelos, Meri, Molina-Ros, Molina-Tomas ja Masdeu  viisid Hispaanias Pompeu Fabra Ülikoolis läbi uurimuse, mille eesmärk oli välja selgitada, kuidas kombineeritud õppe kasutusele võtmine õppeaines inimese anatoomia mõjutab üliõpilaste tulemusi ja rahulolu. Uurimusest võttis osa 134 Pompeu Fabra Ülikooli bioloogia eriala tudengit. Ühes grupis viidi õpe läbi kombineeritult (69 üliõpilast) ja teises traditsiooniliselt (65 üliõpilast). Kuigi mõlema grupi eksamineerimine viidi läbi sarnaselt, olid statistiliselt kombineeritud kursusest osavõtjate hinded märkimisväärselt paremad (6.3 versus 5.0; P < 0.0001). Lisaks oli esimesel korral eksamitest läbisaanute protsent kõrgem (87.9% versus 71.4%; P = 0.02) ning eksamile tulnute, kuid läbikukkunute protsent madalam (4.3% versus 13.8%; P = 0.05) kui kombineeritud kursusest osavõtjatel. Mõlemate gruppide tagasiside inimese anatoomia kursusele oli sarnane ; .\nAuditoorne töö on muutunud vaid üheks paljudest võimalustest õppimise ja õpetamise läbiviimisel. Kombineeritud õpe ei ole paradigmaatiliselt mitte iseseisev, vaid pigem üks hariduse vahendamise viise eri pedagoogiliste mudelite sees .\nBiheivioristlikul lähenemisel on õpetaja peamiseks ülesandeks anda õppijatele stiimuleid ning seejärel kinnitust nende reaktsioonidele. Õppija reageerib passiivselt välistele mõjutustele. Tänapäeva haridussüsteemis esineb biheivioristliku lähenemist veel piisavalt palju.\nÕpetamine on Kognitivistliku metoodika kohaselt on õpetaja tegevuseks õppimise abistamine ning õppijates iseseisva õppimise oskuste arendamine.\nÕpetaja loob, sotsiaalse õppimise teooria kohaselt uusi käitumismudeleid oma autoriteedi ja eeskujuga, mida jäljendades õppija omandab. Sotsialiseerimisprotsessi toetamine on õpetamise peamine eesmärk.\nHumanistid peavad hariduse ja õpetamise ülesandeks õppijat eneseteostamisel toetada. Üliõpilaste ja teiste täiskasvanute õpetamisel on väga tähtis koht eneseregulatsioonil toimiv õppimine. Õpetaja on tagaplaanil ning võrdne ükskõik millise teise persooniga õppija kõrval.\nÕpetamine on konstruktivismist lähtuvalt tegevus, mis väljendub dialoogis ümbritsevat mõtestavate õppijatega. Õpetaja on samal tasandil kõikide teiste õppimisallikatega. Erinevate õppimise käsitluste ja -teooriate tundmine annab pidepunktid teadvustamaks iseenda õppimiskäsitlust. See, et õppija mõistaks õppimist, peab ta saama ülevaatliku visualiseeritud pildi õppeprotsessist, õppimisest ja õpetamisest, peab saama ülevaate kuidas ta omandab teadmisi ja oskusi, kuidas kujunevaid hoiakud ja väärtused ning kuidas kogetakse emotsioone.\nKombineeritud õpet mõistetakse kui auditoorse õppe ja tehnoloogiliste vahendite abil läbi viidud õppetöö kombineerimist. Tehniliselt keerukate distsipliinide õpetamiseks tuleb vaadelda kombineeritud õpet kui erilist metoodikate sümbioosi. Siin peavad liituma lisaks auditoorsele ja info kommunikatsiooni vahenditele veel ka praktiliste oskuste arendamiseks mõeldud tehnilised vahendid.\nPraktilise kombineerimise osas eksisteerib aga mitmeid erinevaid lähenemisi. Vajalik on kaaluda igal üksikul juhul olemasolevaid võimalusi, eeliseid, prioriteete nii auditoorsete, praktiliste kui tehnoloogiliste õppevahendite kasutamise puhul. Kombineeritud õpe ei ole kõrghariduses uus nähtus. Uueks võib pidada vaid arusaamisele jõudmist, kui palju on meie kasutuses võimalikke komponente, mida me saame kombineerida.\nSelleks, et näha tervikpilti peame kasutama ära inimese võimet omandada lihtsamini graafilist infot, et saada kiiremini ja lihtsamini ülevaadet tegelikkuses toimuvast. Selleks on vajalik anda subjektidele (üliõpilastele ja õppejõududele) ülevaatlik visualiseeritud pilt õppeprotsessist, õppimisest ja õpetamisest. Visualiseerimisülesannete teostamisel (õppetöös) loovad üliõpilased ja õppejõud oma mentaalses ruumis dünaamilisi mudeleid reaalsetest objektidest.\nKombineeritud õppe valdkonnas on vaja analüüsida viite peamist valdkonda:\nÜliõpilased ja nende eneseregulatsioon;\nÕppejõudude (instruktorite) pedagoogilised oskused ja võtted;\nIKT (infokommunikatsiooni) tehnoloogia ja selle võimalused mõtteliste mudelite ja reaalsete objektide visualiseerimisel;\nE-õppe kursused ja õpiobjektid ning nende ülesehitus ja arusaadavus;\nPraktikaõppe tehnilised vahendid ja nende sobivus reaalse töö operatsioonidega.\nIga üksiku haridusinstitutsiooni ees seisab ülesanne otsustada, tuginedes eelnevalt paika pandud valikukriteeriumidele, auditoorse, praktilise ja e-õppe vahekordade üle selliselt, et saavutataks didaktiliselt õigustatuim tulemus. Mistahes kombinatsioonide puhul on kõige tähtsam keskenduda loodetavatele õpitulemustele. Õpitulemused e. õpiväljundid on keskse tähendusega nii õppija, õppejõu, olemasolevate õppevahendite, tehnoloogilise infrastruktuuri kui ka õppetöö jätkusuutlikkuse hindamisel.\nKombineeritud õpe võimaldab õppeaines pakutavaid teadmisi omandada sobival ajal. Väga oluline on, et küllalt sageli saab üliõpilane oma teadmisi tehniliste vahendite abil praktiliselt kasutada. Selline praktiline protsess võimaldab üliõpilasel saada tegelikku tagasisidet rakenduskeskkonnast ja siduda saadud kogemuslikku infot juba omandatud teadmistega. Seetõttu tunnevad reaalseid kogemusi omandanud üliõpilased ennast targemana.


10 kallis Euroopa linna Backpackers - Histoire-Ucad.org\nZürichi linn Šveitsis on Backpackeri indeksi järgi kõige kallim seljakottidele. Euroopal on muljetavaldavad suurlinnad, millest mõned on varustatud suure hinnasildiga. Mõned priciest Euroopa linnad backpackers on:\nPäevakulutused Šveitsis on hinnanguliselt 124, 67 dollarit. Šveits on määratletud kui üks rikkamaid riike ja Zürich meelitab nii palju ärireisijaid kui ka kulukontode reisijaid. Toidu keskmine hind on $ 37, 50 ja jookide ja meelelahutuse eest $ 21.00.\nIslandi suurima linnana meelitab Reykjavik õiglase osa välismaistest reisijatest. Linnas viibimise kulud on kõrged, sest igapäevane toit ja transport panevad külastajale tagasi $ 3 720 ja 800 dollarit. Külastaja kulutab Reykjaviku vaatamisväärsuste vaatamiseks keskmiselt 1500 dollarit. Päevased kogukulud linnas ulatuvad 99, 30 dollarini.\nItaalia Veneetsia on üks riigi silmapaistvamaid piirkondi ja selle vaatamisväärsuste hulka kuuluvad kanalid, suured kirikud, sillad ja muuseumid. Külastaja veedab Veneetsias igapäevaselt umbes 94, 43 dollarit, sealhulgas 26, 40 dollarit söögikordade eest, 7, 00 dollarit transpordi eest, 12 dollarit vaatamisväärsuste eest ja 12 dollarit jookide ja meelelahutuse eest.\nNorra linn Bergen on atraktiivne sihtkoht, kuna see on lähedane looduslikele paikadele, nagu fjordid. Linn on siiski väga kulukas, päeva maksumus on 91, 34 dollarit. Igapäevaste söögikordade kulutused ulatuvad 240 dollarini, samas kui jookide ja meelelahutuse kulud on 180 $.\nTeine kallis Norra linn on Oslo, kus päevakulud on hinnanguliselt 69, 68 dollarit. Norra pealinnana toetab Oslo elavat linnapilti ning seal on ka mitmed muuseumid. Keskmiselt söövad linna hinnad 228 dollarit, samas kui transport ja vaatamisväärsused maksavad $ 60 ja $ 60 päevas.\nKaunis Rootsi linn Stockholmis on reisijate lemmik. Linnas viibimise kulud on siiski üsna kõrged, sest külastaja saab iga päev $ 87, 08. Igapäevased söögikorrad on kõige kallimad ja hinnanguliselt 216 dollarit, samas kui transport on kõige odavam $ 72.\nLondon on tuntud kui kallis ja igapäevased kulud lisavad $ 86.13. Kuigi suuremad muuseumid on vabalt ligipääsetavad, on enamik teisi mugavusi kallis. Igapäevaseid toite hinnatakse 21 dollarile, samas kui vaatamisväärsused ja transport on vastavalt umbes 15 ja 4, 80 dollarit.\nKuigi Interlaken ei ole Šveitsi suurlinnade seas, võivad hinnad reisijale üsna kulukad olla. Päevakulud suurendavad selles linnas 85, 44 dollarit, sealhulgas 38, 40 dollarit söögikordade eest ja 10 dollarit vaatamisväärsuste eest.\nKopenhaagen on üks Skandinaavia suurimaid linnu ning üks riigi võluvamaid linnu. Taani pealinna igapäevased kulud on hinnanguliselt 83, 33 dollarit. Igapäevased söögikulud maksavad 168 dollarit, samas kui transport, vaatamisväärsused ja joogid ning meelelahutus maksavad vastavalt 48, 80 ja 120 dollarit.\nAmsterdam on tuntud oma rikkaliku muuseumi poolest, mis on üle 50-aastased. Üks Amsterdami turistide populaarne koht on Leidseplein, kus on palju kohvikuid, restorane, teatrit ja klubisid. Punase tule piirkond on üks linna kõige kuulsamaid kohti. Päevakulutused Amsterdamis on umbes 80, 96 dollarit, sh söögikord 15 $ ja atraktsioonid $ 15.\nKuigi mõned Euroopa linnad võivad reisida kulukaks, saavad külastajad raha säästmiseks vastu võtta mõningaid strateegiaid. Kallis linna äärel asuva hosteli valimine on praktiline ja odavam viis vähendada majutuskulusid. Noorte hostelid ja eramajade ruumide üürimine on ka raha säästmise viis. Sihtkoha külastamine madala või keskmise hooaja jooksul säästab samuti raha ning annab autentse kogemuse.\nIgapäevane seljakottide indeks (USD päevas)\n1 Zürich, Šveits $ 124.67\n2 Reykjavik, Island $ 99, 30\n3 Veneetsia, Itaalia $ 94, 43\n4 Bergen, Norra $ 91, 34\n5 Oslo, Norra 69, 68 dollarit\n6 Stockholm, Rootsi $ 87, 08\n7 London, Inglismaa $ 86.13\n8 Interlaken, Šveits 85, 44 dollarit\n9 Kopenhaagen, Taani $ 83, 33\n10 Amsterdam, Holland 80, 96 dollarit


Kontaktläätsede vale kasutamine tegi tüdruku pimedaks | Buduaar\nKontaktläätsede vale kasutamine tegi tüdruku pimedaks\n2014. aasta 17. juuli 00:50\nTaiwani tudengineiu Lian Kao kandis kontaktläätsesid pool aastat, ega hooldanud neid vahepeal ning jäi selle tagajärjel pimedaks, kirjutab People.com. Põhjuseks oli silmamuna sööv bakter, mis tekkis hooldamata kontaktläätsede ja puuduliku silmahügieeni tõttu.\nNoor naine jättis teadlikult läätsed silma ega puhastanud või hooldanud neid, arvates, et see ei tekita mingisuguseid probleeme. Ometigi oli see ideaalne keskkond, et näljane üherakne organism saaks areneda ja nägemise hävitada. Need läätsed olid mõeldud kasutamiseks maksimaalselt kuuks ajaks, tütarlaps aga rikkus kõiki reegleid ja kandis läätsesid pool aastat isegi ujudes ja magades. Silma limaskest vajab normaalseks elutegevuseks hapnikku ning kontaktläätsed piirasid selle ligipääsu silmadele ja tekitasid limaskestale ideaalse bakteripesa, kust bakterid tungisid edasi ka silma sügavamatesse kihtidesse.\nTasub siiski jälgida juhendeid, mis on ette antud ravimite ja tervisetoodete kasutamiseks, sest need pole niisama välja mõeldud.


Kober. Metalltür reinweiss für 3-reihigen Verteiler\nMetalltür reinweiss für 3-reihigen Verteiler\nEAN / GTIN 3245060014384\nProduktNr. d. Herstellers 001438 Legrand


Riigi Kinnisvara ootab 57,3 % käibekasvu\n18. detsember 2013 kell 12:57\nRiigi Kinnisvara ASi (RKAS) nõukogu kinnitas ettevõtte 2014. aasta eelarve, mille järgi on konsolideerimisgrupi eeldatav müügitulu 79,3 miljonit eurot, kasvades võrreldes 2013. aastaga 57,3% ning puhaskasumiks prognoositakse 7 miljonit eurot.\nRKASi nõukogu esimehe Arto Aasa sõnul on ettevõtte tuleva aasta peamisteks märksõnadeks Eesti Rahva Muuseumi uue peahoone ehitus ja riigile kuuluva kinnisvara ülevõtmine ja optimeerimine.\n„Investeeringute kogumahuks on kavandatud 57,6 miljonit eurot, mis võrreldes käesoleva aastaga suureneb enam kui kaks korda. Seega on tuleval aastal tegemist märgatava mahtude kasvuga,“ ütles Aas.\n„Suurematest investeeringutest valmivad tuleval aastal Häirekeskuse ja Päästeameti ühishooned Tallinnas ning Tartus ja politseijaoskond Keilas. Samuti alustatakse Võru politsei- ja päästehoone, Häädemeeste päästehoone ja Tartu avavangla rajamisega. Koostöös Haridus- ja Teadusministeeriumi, kohalike omavalitsuste ja Ettevõtluse Arendamise Sihtasutusega alustatakse Pärnu, Jõhvi, Tartu ja Võru riigigümnaasiumite hoonete ehitustöödega,“ selgitas Aas.\nEttevõttel on 7-liikmeline nõukogu, kuhu kuuluvad Arto Aas, Aare Järvan, Tarmo Porgand, Taavi Madiberk, Kalev Kukk, Jüri Eerik ja Arnout D. Lugtmeijer.


MOC#10961: Automating Administration with Windows PowerShell :: Oppia.ee - Oppia.ee\n4-päevane kursus õpetab IT spetsialisti halduse tipptegijaks Windows Powershell'i skriptimiskeskkonna abil serveri- ja kliendikeskkonna haldamise parima praktikaga. Kursus on mõeldud IT-spetsialistidele, et arendada ja võtta kasutusele Windows Powershell serverite ja tööjaamade paigaldamisel ja tööshoidmisel, rutiinsete tegevuste automatiseerimisel ja tulemuste jälgimisel.Koolituse lõppedes oskate töötada erinevates versioonides, kuid teate miks eelistada uuemat.\nInvesteering: 990,00 € + km\nLektor: Neeme Kaalep\nTundide arv: 36 akadeemilist tundi\nOne Microsoft Cerification Exam of ones own choosing\nDaily coffee breaks in BCS Koolitus training center and lunch at Resturant "Lusikas".


Vastuvõetud tekstid - ÜRO kõrgetasemeline konverents säästva arengu eesmärgi nr 14 rakendamise toetuseks (ÜRO ookeanikonverents) - Neljapäev, 1. juuni 2017\nDokumendi valik : B8-0382/2017\nEuroopa Parlamendi 1. juuni 2017. aasta resolutsioon kestliku arengu eesmärgi nr 14 rakendamise toetuseks korraldatava ÜRO kõrgetasemelise konverentsi (ÜRO ookeanikonverents) kohta (2017/2653(RSP))\n– võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta(1) ja selle eesmärke,\n– võttes arvesse eelseisvat ÜRO kõrgetasemelist konverentsi kestliku arengu eesmärgi nr 14 rakendamise toetuseks (ÜRO ookeanikonverents), mis toimub ÜRO peakorteris 5.–9. juunil 2017,\n– võttes arvesse neljandat kõrgetasemelist konverentsi „Meie ookean“, mille korraldab Euroopa Liit 5.–6. oktoobril 2017. aastal Maltal,\n– võttes arvesse 30. märtsil 2017. aastal Maltal toimunud Vahemere kalanduse teemalist ministrite konverentsi,\n– võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 10. novembri 2016. aasta ühisteatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Rahvusvaheline ookeanide majandamine: meie ookeanide tulevikku hõlmav kava“ (JOIN(2016)0049),\n– võttes arvesse komisjonile esitatud suuliselt vastatavat küsimust, mille teema on ÜRO kõrgetasemeline konverents kestliku arengu eesmärgi nr 14 rakendamise toetuseks (ÜRO ookeanikonverents) (O‑000031/2017 – B8‑0311/2017),\nA. arvestades, et meredel ja ookeanidel on keskne koht meie elus, heaolus ja tulevikus; arvestades, et ookeanide tervise kiire halvenemine (ookeanide soojenemine ja hapestumine, korallide pleekimine, suurenev surve kalavarudele ja mereprügi kasvav hulk) on hoiatuseks, et käes on aeg tegutseda, võttes ookeanide kaitseks vajaliku juhtrolli;\nB. arvestades, et volinik Vella nõudis merede ja ookeanide kaitseks rohkem ELi meetmeid ja kaasamist;\nC. arvestades, et ohud, mida ökosüsteemidele ja püügipiirkondadele avaldavad meremajanduse kasvuga seotud tegevused, näiteks meremaardlate kaevandamine, naftauuringud ning tõusu ja mõõna energia ja lainete energia kasutamine, ning neist tegevustest tulenevad riskid on piiriülesed ja mõjutavad traditsioonilisi kalastuspiirkondi;\nD. arvestades, et väikesemahulise ja käsitööndusliku kalapüügiga tegelevate kalurite juurdepääs turule ja ressurssidele on ÜRO 2030. aasta tegevuskava üks prioriteet; arvestades, et kalurid peaksid saama osaleda kõigis kalanduspoliitika otsustusetappides;\nE. arvestades, et käsitööndusliku kalapüügiga tegelevad kalurid moodustavad üle 90 % kalanduses töötajatest, kellest umbes pool on naised, ning nende osaks on ligikaudu 50 % ülemaailmsest püügikogusest; arvestades, et nagu on kirjas ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) vabatahtlikes suunistes säästva väikesemahulise kalapüügi säilitamiseks seoses toiduga kindlustatuse ja vaesuse kaotamisega, on käsitöönduslik kalapüük loomse valgu väärtuslik allikas miljarditele inimestele üle kogu maailma ja toetab sageli rannikukogukondade kohalikku majandust;\n1. tervitab algatust kutsuda kokku ÜRO kõrgetasemeline konverents, millel keskendutakse vajadusele tegutseda kogu maailmas, et vähendada inimtegevuse negatiivset mõju ookeanidele;\n2. märgib, et hoolimata 2002. aastal Johannesburgis toimunud ülemaailmse säästva arengu tippkohtumisel võetud globaalsest kohustusest piirata ülepüüki 2015. aastaks, kannatab 31,4 % maailma kalavarudest endiselt ülepüügi all; tuletab meelde, et ülepüük ohustab tõsiselt mitte ainult terveid mereökosüsteeme, vaid ka toiduga kindlustatust ning rannikukogukondade majanduslikku ja sotsiaalset kestlikkust kogu maailmas;\n3. on mures, et süsinikdioksiidi taseme tõusust põhjustatud ookeanide hapestumine avaldab tõsist negatiivset mõju paljudele mereorganismidele; rõhutab vajadust töötada välja tõhusad kohandumismeetmed ja sektoriülesed leevendusmeetmed, et suurendada vastupanuvõimet ookeanide hapestumisele ja kliimamuutuste poolt ookeanidele ning rannikualade ökosüsteemidele avaldatavale kahjulikule mõjule;\n4. rõhutab, et on vaja aluslepingutes sätestatud ökosüsteemipõhist ja ettevaatusprintsiibil põhinevat lähenemisviisi ning ühise kalanduspoliitika rakendamist ülemaailmses kalavarude majandamises eesmärgiga taastada ja säilitada püütavate kalade populatsioonid tasemetel, mis ületavad maksimaalse jätkusuutliku saagikuse saamiseks vajaliku taseme;\n5. nõuab, et kõigi kalandustoetuste alaste otsuste tegemisel võetaks arvesse käsitööndusliku ja väikesemahulise kalapüügiga tegelevate ettevõtete eripära, kohalikku laadi ning keskset rolli toiduga varustamise sõltumatuse tagamisel ja rannikukogukondade majanduslikus ja sotsiaalses ellujäämises;\n6. ergutab riike täitma oma kohustusi lipu-, rannikuäärse, sadama- ja turustusriigina eelkõige järgmisel viisil:\n– lipuriik – täielikult rakendada rahvusvahelised ja riiklikud majandamismeetmed, millega tagatakse, et nende lipu all sõitvad laevad järgivad eeskirju;\n– rannikuäärne riik – tagada säästev kalapüük riigi jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes ja kontrollida juurdepääsu nendele vetele, et takistada ebaseaduslikku, teatamata ja reguleerimata kalapüüki;\n– sadamariik – ratifitseerida ja täielikult rakendada ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) sadamariigi meetmeid käsitlev kokkulepe;\n– turustusriik – võtta meetmeid, et tagada parem kooskõlastamine ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastase võitluse ja turupoliitika vahel;\n7. rõhutab, kui oluline on kaitsta vähemalt 10 % ranniku- ja merealadest vastavalt ÜRO kestliku arengu eesmärgi nr 14 punktile 5;\n8. rõhutab, kui oluline on ÜRO kestliku arengu eesmärgi nr 14 punkt 7, kuna see suurendab väikeste arenevate saareriikide ja vähim arenenud riikide majanduslikku kasu, mida saadakse mereressursside säästvast kasutamisest, muu hulgas kalavarude, akvakultuuri ja turismi säästvast majandamisest;\n9. nõuab kalavarude säästlikumat majandamist, muu hulgas teaduspõhiste majandamismeetmete rakendamise abil;\n10. nõuab kõikide riikide tihedamat piirkondlikku koostööd kalavarude majandamise alal, et säästvalt ja õiglaselt kasutada rändliike, eelkõige selles osas, mis puudutab kalavarude teaduslikku hindamist, püügitegevuse seiret, järelevalvet ja kontrolli, nagu on ette nähtud ÜRO 1995. aasta kalavarude kokkuleppes ja otsustatud kolmel läbivaatamiskonverentsil (2006, 2010 ja 2016); on seisukohal, et kõiki kaubanduslikul eesmärgil püütavaid liike peaksid haldama piirkondlikud kalandusorganisatsioonid, millele tuleks anda suuremad volitused majandamisotsuste ja sanktsioonide tõhusaks rakendamiseks;\n11. kutsub komisjoni ja nõukogu üles jätkuvalt edendama ühise kalanduspoliitika põhimõtteid ja eesmärke;\n12. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaadile palvega edastada see kõikidele osalistele, kes ei ole ELi liikmed.


Travian: Legends – Eesti | Vali oma mängustiil\nSa juhid alati rünnakut. Sa oled odaots või taraan, mis lõhub maha esimese müüri. Lahingud kannavad sinu nime ja vaenlased värisevad seda kuuldes. Peatselt juhid sa suuri armeesid ja rüüstad järelejätmatult külasid enda ümber. Aga üks asi on kindel - see rada ei ole kerge. Kui sa ei talu konkurentsi, siis see ei ole sinu jaoks. Kui oled valmis riskima eluga ja igatsed piiritut tasu ja kuulsust, siis ühine meiega. Ole vasar.\nKas sa tahad juhatada silmapiirini ulatuvat väge, mille nägemine ajab vaenlased kabuhirmus põgenema? Või eelistad sa rühma sõjaeksperte, kes löövad tosin meest maha ilma nahka märjaks tegemata. Ise otsustad, kuidas domineerida. Ja ära muretse kaitse pärast. Keegi ei taha anda su sõjaväele põhjust külastuseks.\nRüüsta, valluta ja külva vägivalda.\nSinu lemmikstrateegia algab metsiku ringitormamisega. Miks raisata aega varude koristamisega, kui sa saad oma naabri ukse maha lüüa ja viisakalt küsida. Hävita ühiseid vaenlasi ja võõrastest saavad sõbrad. Ja sõbrad annetavad rahu hoidmiseks heameelega varusid. Peatselt liiguvad jutud sõdalasest, kes võtab kõik, mida soovib ja kelle nõudmised täidetakse lugupidavalt.\nSina oled tšempion\nKas sa vallutad nende külasid või põletad need maatasa? Mis hoone peaks kohtuma su katapultidega esimesena? Mõned otsused on raskemad kui teised, aga sa ei pea neid tegema üksinda. Leia liitlasi, mitmekordista oma võimu ja ründa igast ilmakaarest. Ära vali, kuidas võidelda - vali, kuidas võita.\n"Tõeline sõdalane teenib ära kõik, mida suudab võtta."\nJää endale kindlaks. Ela üle rünnak rünnaku järel, kuni neid tabab tüdimus ja meeleheide. Ära raiska oma aega pisikaklustele. Sa oled siin pikas plaanis. Peagi põrmustab sinu müüride kõrgus kõik vallutamislootused ja sinu vaenlaste mannetud külad kiduvad sinu kindluste varjus. Sinu strateegiline osavus ei jää märkamatuks. Hoidke kokku, moodustage piirkondlik ülemvõim ja lõpetage see sõda enda dikteerimisel.\nAeg on sinu suurim liitlane. Iga kurnatud vastasega tugevneb sinu positsioon piirkonnas. Õpeta oma mehed välja ja sepista tugevamaid relvi, kuni sinu sõjavägi lahingus kõik teised üle trumpab. Raja uusi asundusi, pane rõhku erihoonetele ning investeeri haritud ja tervislikku ühiskonda. Tugeva vundamendiga kestad sa oma vastastest kauem, kuni hakatakse ehitama sinu suurimat saavutust.\nKogu rahva kaitsja\nSinu sõjavägi ei pea püüdma kärbseid oma külas. Nõrgesta oma vastaseid, saates salajasi abivägesid naabritele. Suurimat rahuldust pakub see, kui pahaaimamatu sõjavägi põrkab sinu kantsi vastu. Sõprade aitamisel on mitmeid eeliseid. Lisaks varudele ja teenetele kindlustab kaitsekoostöö selle, et sa ei ole kunagi hädas. Sinu oskuse ja kaitsega kaasneb ka diplomaatiline võim.\nLiit langetab otsuseid sinu huvides, kui nad sõltuvad sinu kaitsest. Kindlusta toetus teistele liitudele ja ole liimiks, mis hoiab liite koos. Kui teised sõdivad võimsate artefaktide nimel, on sinu omad turvaliselt kaitstud. Ja kui su liit püstitab Maailma Ime, siis sina oled selle valvuriks. Võit kuulub sulle, kui terve liit koondab oma väed sinu kindlusesse.\n"Tõeline võitja ajab end kõige lõpus sirgu."\nIlma juhtideta ei ole impeeriumeid. Hakka oma liidu nabaks ja juhata see kuulsusele, mida ei ole varem nähtud. Diplomaatiliste kogemustega leiad sa lahendusi, mida keegi teine ei suuda. Sõlmi lepingud, mis muudavad su valdused puutumatuks. Kavanda kavalaid strateegiaid, pane vastased üksteisega sõdima ja tõmba kõiki nööre, kuni terve maailm järgneb sinu tahtele. Dirigeeri endale meelepärast sõjasümfooniat.\nSuhtlemine on sinu võimsaim tööriist. Hoia oma liidu meelsus kõrgel ja lahenda probleemid enne nende tekkimist. Liitlused sõltuvad sinu diplomaatilisest osavusest leevendada pingeid ja tekitada kõikidele osapooltele sobivaid plaane. Pea oma vaenlastega kindlameelselt läbirääkimisi ja tee neile selgeks, et sinu liit ei tagane. Vahetevahel ilmnevad ohud ei tee kellelegi liiga. Vähemalt mitte sinu puhul.\nTugev juht innustab suursugusust ka teistes. Otsi uusi liikmeid ja pane paika individuaalsed strateegiad, et nad muutuksid võimsaks väärtuseks. Toeta andekaid nõunikke ja muuda nad võimekateks liidriteks. Sa sõdid külg-külje kõrval oma usaldusväärsete kaaslastega ja moodustad sõprussuhteid, mis kestavad kauem kui üks mängumaailm. Sa oled hammasratas, mis muudab rühma võõraid ideaalselt töötavaks masinavärgiks.\nSinu liidu liikmed toetuvad häda korral sinule. Koordineeri kaitsevägesid kiirelt ja ära jäta oma vaenlastele ühtegi võimalust. Käitu targalt ja võida lahinguid ilma ühegi hukkunuta. Sa korraldad rünnakuid sellises mõõtmes, et need muutuvad rahvasuus levivateks müütideks. Kui aeg on küps, pane paika strateegia, mis koorub välja kuude jooksul, ja naudi selle ideaalset õnnestumist.\n"Juhi mängumaailma kurssi oma käe järgi."


Charlottenburg-Wilmersdorf – Vikipeedia\nkoordinaadid: 52° 29′ 56″ N, 13° 17′ 6″ E\nsaksa Bezirk Charlottenburg-Wilmersdorf\nCharlottenburg-Wilmersdorfi rajooni vapp\nPindala: 64,7 km²\nElanikke: 320 014 (30. september 2010)\nCharlottenburg-Wilmersdorf on Berliini linnarajoon, mis moodustati 2001. aastal Charlottenburgi rajooni ja Wilmersdorfi rajooni liitmisel.\nRajoon on eelkõige keskklassi elupiirkond. Kurfürstendammi ümbrus täidab Mitte rajooni kõrval kogu Berliini keskuse funktsiooni. Rajoonis asuvad Berliini tehnikaülikool, Berliini kunstiülikool, Berliini ooperiteater, Renessansiteater, Schilleri teater, Theater des Westens, Berliini messikeskus, Schaubühne, Charlottenburgi loss ja Berliini olümpiastaadion. Seal asuvad lennuettevõtete Germania peakorter.\nCharlottenburgi kant oli asustatud juba nooremal kiviajal. Esimest korda nimetati seda 1239 ja siis kandis see nime Lützow. Tänapäevalgi on Charlottenburgis Lietzow' asum. Sel ajal oli seal germaanlaste ja slaavlaste segaasustus. 1315 rajati sinna Maarja nunnaklooster, mis likvideeriti reformatsiooni ajal. 1699 hakkas hilisem Preisimaa kuningas Friedrich I rajama Charlottenburgi lossi, mis nimetati tema abikaasa Hannoveri Sophie Charlotte järgi. Loss valmis 1705, aga samal aastal kuninganna suri. Tema mälestuseks hakati kogu piirkonda Charlottenburgiks nimetama.\nWilmersdorf asutati 1220. Algul kuulus ta Teltow' kreisi, aga 1. aprillil 1907 eraldati sellest ja sai kreisivabaks linnaks. 1. oktoobril 1920 ühendati Charlottenburg ja Wilmersdorf halduslikult Berliiniga.\nPärast teist maailmasõda oli Charlottenburg-Wilmersdorf Berliini müüriga jagatud.\nViimased kohalike omavalitsuste valimised toimusid Charlottenburg-Wilmersdorfis 2006. Volikogu 55 kohast võitis 20 Saksamaa Sotsiaaldemokraatlik Partei, 16 Kristlik-Demokraatlik Liit, 10 rohelised, 5 Vaba Demokraatlik Partei, 2 Vasakpartei ja 2 Hallid Pantrid. Võrreldes eelmiste valimistega kaotasid kristlikud ja vabad demokraadid kumbki 2 kohta ning hallid ja rohelised võitsid kumbki 2 kohta.\nCharlottenburg-Wilmersdorf koosneb seitsmest linnaosast:\nElanikkond on rajoonis jaotunud väga ebaühtlaselt. Kui Wilmersdorf on näiteks Berliini linnaosadest asustustiheduse poolest seitsmendal kohal ning Charlottenburg ja Halensee vastavalt 11. ja 12. kohal, siis Grunewald on üks Berliini hõredamalt asustatud piirkondi. Grunewald moodustab enam kui kolmandiku rajooni pindalast, kuid seal elab vaid kolm protsenti Charlottenburg-Wilmersdorfi elanikest. Kaks kolmandikku rajooni elanikest elavad Charlottenburgis ja Wilmersdorfis. Halensee linnaosa on pindala poolest kogu Berliinis suurem ainult Hansaviertelist, samas kui Grunewald on üks suuremaid linnaosi.\nPildid, videod ja helifailid Commonsis: Charlottenburg-Wilmersdorf\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Charlottenburg-Wilmersdorf&oldid=6027774"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 20:47, 8. jaanuar 2022.


KINDEL EHITUSFIRMA OÜ: Tegevuslugu 28.05.2022\nKINDEL EHITUSFIRMA OÜ alustas peaaegu 3 aastat tagasi, mil juhatuse liige R. N. selle asutas, omades selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 5 aastat. KINDEL EHITUSFIRMA OÜ valdkond on muu ehitiste viimistlus ja lõpetamine. Samas valdkonnas (EMTAK 4339) on tegutsevaid ettevõtteid 2022 aasta seisuga kokku 99 tükki, kes annavad tööd kokku 172-le inimesele ja...\nTelefon (+372) 58250728\nKINDEL EHITUSFIRMA OÜ Juhatuse liige Logi sisse\nKINDEL EHITUSFIRMA OÜ Logi sisse\nCOCACHAMBA MERUTTI OÜ Logi sisse


Prantsuse-eesti sõnastik benkendedominators.nl\nprantsuse-eesti sõnastik Leiate prantsusekeelseid väljendeid meie prantsuse-eesti sõnastikust ja enam kui 4 miljoni olemasoleva tõlke hulgast. Linguee | eesti-prantsuse sõnastik Otsi teenuses Linguee\nprantsuse-eesti sõnastik Prantsuse-Eesti restoraniteeninduse sõnastik. Lexique du vin – veini sõnavara; Les cépages – Viinamarjasordid; Les régions et leurs appellations – Veinipiirkonnad ja veinid; Les boissons sans alcool – alkoholivabad joogid; Spiritueux – piiritusjoogid ; Kasutatud kirjandus; Sõnade hääldamisest. Prantsuse keeles on rõhk alati sõna viimasel silbil. Enamasti ei hääldata sõna\nSõnade hääldamisest | Prantsuse – Eesti restoraniköögi ja\nRiiklik prantsuse keeles - Tõlge / Sõnastik eesti\nPealkiri: Prantsuse-eesti koolisõnastik. Français-estonien Autor(id): Kujundaja: Kalev Tomingas Kirjastus: TEA Kirjastus Linn: Tallinn Aasta: 2006 Originaalkeel: Tõlkija: Anu Arumäe ja Merilyn Meristo ISBN: 9985714873 Lehekülgi: 464 Sari: TEA koolisõnastik, sarja osa: 3 Seisukord: normaalses seisukorras raamat, kaasakäiv CD PUUDU Mõõdud: 140 × 200 mm Suurus: tavaformaadis, kõvade\nJumal prantsuse keeles - Tõlge / Sõnastik eesti\nprantsuse-eesti sõnastik Prantsuse-eesti sõnastik in category: Books, newspapers, Dictionaries, encyclopaedias, glossaries, Dictionaries (Item ID 99435073)\nPrantsuse-Eesti restoraniköögi sõnastik. A. Abats [aba] pl. – rupskid, subproduktid Agneau [anjoo] m. – tall Agrumes [agrüm] mpl. – tsitrusviljad Aiglefin [eglöfä n ] m. – kilttursk ehk piksa Ail [aij] m. – küüslauk Aïoli [aioli] m. – küüslaugumajonees Airelle rouge [erel ruuž] f. – pohl Amande [ama n d] f. – mandel Amuse-bouche [amüüzbuš] m. – ühe ampsu\nEesti-prantsuse-eesti sõnastikud, sõnastik - About.ee\nJumal prantsuse keeles. Tõlge - Sõnastik: dictionaries24.com. Sõnastik: eesti » prantsuse\nPrantsuse-eesti koolisõnastik. Français-estonien, TEA\nprantsuse-eesti sõnastik Prantsuse - eesti online sõnaraamat Glosbe. Otsi57 309 lauseid ja 23 660 688 tõlkemälusid. Tasuta.


ÕPPEKAVA B2 - KeeleLabor\n450 akadeemilist tundi, millest 240 tundi on auditoorne töö ja 210 iseseisev töö.\nKursuse lõpetanud õppija tuleb toime suhtlusolukordades, väljendades end selgelt ja üksikasjalikult nii kõnes kui kirjas, suudab hankida teavet eestikeelsetest meediakanalitest, mõistes kuuldu ja loetu põhisisu ning üksikasju.\n• emakeelse kõnelejaga ladusalt suhelda, osaleda arutelus ja pidada ettekannet tuttavatel teemadel, võrrelda erinevaid seisukohti, oma vaatenurka selgitada ning põhjendada;\n• mõista pikemate ja keerulisemate kirjalike tekstide sisu (artiklid, arvustused, ilukirjandus jm), leida vajalikku infot ning teha loetu põhjal üldistusi;\n• aru saada emakeelse kõneleja keeruka sisuga jutu põhituumast, mõista tele- ja raadiosaadete sisu ning üksikasju (uudised, intervjuud, loengud, filmid jm);\n• kirjutada selgeid ja üksikasjalikke tekste (essee, poolametlik kiri vm), põhjendades oma arvamust ning tuues välja erinevate seisukohtade eeliseid ja puudusi.\nB1 tasemel eesti keelt valdavad kohalikud elanikud ja uusimmigrandid, kes soovivad jätkata õpinguid B2 tasemel.\nÕppija on sooritanud keeleoskuse määramise testi tasemele B1. Taset kinnitab Innove B1-taseme tunnistus või koolitusfirmasisene test ja vestlus.\n1. Kultuur ja keelte õppimine. Eesti ja oma päritolumaa kultuuri võrdlemine.\n2. Haridus. Eluskestev õpe. Õpistrateegiad ja õppija tüübid.\n3. Elukutse, amet ja töö. Ametlik ja isiklik kiri. Töösuhted, CV, avaldused, tööintervjuu.\n4. Igapäevaelu, kodu ja kodukoht. Maa ja linn, urbaniseerumine. Sotsiaalsed probleemid.\n5. Enesetunne ja tervis. Tervislik eluviis, toitumine, ravimtaimed, alternatiivmeditsiin, vigastused ja esmaabi. Haigused, nende sümptomid ja ravi, kutsehaigused. Arsti vastuvõtul.\n6. Vaba aeg ja meelelahutus. Tähtpäevad. Ürituste korraldamine.\n7. Pere ja kodu. Abielu, rollid perekonnas ja ühiskonnas.\n8. Igapäevased tegevused. Kodu korrashoid.\n9. Keskkond, kohad, loodus, ilm. Säästlik eluviis. Looduskaitse. Globaalprobleemid. Loodusrikkused, kliima.\n10. Reisimine, transport, vaatamisväärsused. Eesti. Suuremad linnad ja saared. Loodus.\n11. Internet. Meedia. Ajalehed, artiklite tüübid, ilmateade, uudised. Arvuti ja internet, koduleheküljed, sotsiaalmeedia, arvutisõltuvus.\n12. Teenindus. Suhtlemine teenindusasutustes. Söök ja jook. Sisseostud, hinnad.\n13. Liiklus. Probleemid liikluses, liikluskorraldus.\n14. Kultuur ja keeled. Film, teater, kunst, kirjandus. Filmi, raamatu või etenduse arvustus. Muusika, kontserdid, muusikainstrumendid, heliloojad.\n15. Majandus ja -õigussuhted. Sooline palgalõhe. Ametiühingud. Poliitika, aktuaalsed sündmused. Valitsemiskord, rahvusvahelised suhted. Seadusandlus ja parlament, õigusriik, usuline vabadus ja sõnavabadus.\nGrammatikateemad: Liht-, täis- ja enneminevik. Arvsõna. Asesõna. Omadussõna võrdlusastmed. Ainsuse ja mitmuse osastav. Mitmuse käänded. Kaassõna. Sidesõna. Ühendverbid. Umbisikuline tegumood. Käskiv ja tingiv kõneviis. Tegusõna rektsioon. Täis- ja osasihitis.\nMetoodiline alus: kommunikatiivne keeleõpe.\nMall Pesti, K nagu Kihnu. Eesti keele õpik kesktasemele. B2. Kiri-Mari Kirjastus, 2018\nMall Pesti, Katrin Kaev. Keelepildid 1-12. Kiri-Mari Kirjastus, 2018\nPille Reins. Eesti keele B2-taseme eksam. Kirjastus Argo. 2011\n[EVS] Eesti-vene sõnaraamat: http://www.eki.ee/dict/evs/\nJelena Kallas jt. Eesti keele põhisõnavara sõnastik. Eesti Keele Sihtasutus, 2014. Täiendavad õppematerjalid: artiklid ajalehtedest ja ajakirjadest, saatelõigud televisioonist ja raadiost, eesti filmid ja muusika.\nTunnistus väljastatakse õppijale juhul, kui õppija on osa võtnud vähemalt 70% auditoorsest õppetööst, sooritanud vahe- ja lõputesti ning suulise eksami positiivsele tulemusele (vähemalt 60%).\n11. Koolituse läbiviimiseks vajaliku kvalifikatsiooni, õpi- ja töökogemuse kirjeldus\nKristel Toomelil on Tartu Ülikooli filoloogialane kõrgharidus. Ta on läbinud „Koolitaja koolituse“ ning omab täiskasvanute koolitaja kutsekvalifikatsiooni 6. taset. Eesti keele tasemeeksamiks ettevalmistavaid rühmakursusi viinud läbi mahus 780 kontakttundi.


Swedbank Ukrainast häid uudiseid ei oota - Äripäev\nSwedbank Latvia peaökonomist Martins Kazaks ütles tänasel panga majandusfoorumil, et Vene-Ukraina kriisis lähiajal positiivseid uudiseid ei paista ja mõlema riigi majandus jääb endiselt langusesse.\n„Venemaa majandus ei ole kokkukukkumise äärel, aga suurim probleem on see, et ta ei suuda toota kasvu,“ rääkis Kazaks, kelle sõnul väheneb töökohtade arv Venemaal veelgi ja inimesed ei tunne, et asjad lähevad paremaks. „Ajalooliselt teame, et kui Venemaa on majanduslikult nõrk, siis ta võtab kasutusele majanduslikke asendustegevusi ja püüab poliitilist mõjuvõimu suurendada,“ nentis Kazaks.\nTema hinnangul on vähetõenäoline, et seal lähiaastail mõni majandusime juhtub ning Lääne investorid pööravad pilgud pigem kasvu tõotavate arenenud turgude poole, samal ajal kui Venemaa võtab suuna Aasiale. Kazaks möönis, et nii Ukraina kui ka Venemaa puhul mängib rolli suur korruptsioonitase ning tõenäoliselt siin positiivseid muutusi ei paista. „Me ei saa Venemaast eeldada, et nad ärkavad ühel hommikul üles ja lubavad vähem varastada,“ leidis ta.\nKui Eesti naaberriikide Soome ja Venemaa väljavaated on nigelavõitu, siis suured Euroopa majandused, eeskätt Saksamaa ja Prantsusmaa, kasvavad Kazaksi sõnul samas rütmis, nagu nad oleksid seda varemgi teinud. „Euroopas ja teistes arenenud majandustes on optimism hakanud kasvama ja kui oodatakse kasvu, siis ka käitutakse vastavalt,“ toonitas ta. „Kahjuks arenevatel turgudel nagu Hiina ja Venemaa optimismi ei paista.“\nKazaks toonitas, et Lääne investori jaoks on siiani loodud mulje, et Venemaast on saanud tõeline Euroopa riik, ent see on illusioon. „Venemaa aktsiaturg on odav ja sel on omad põhjused,“ ütles ta. „Ärge investeerige võlakirjadesse, investeerige aktsiatesse ja sealjuures pidage silmas, mis riiki te investeerite.“\nBörsid ronisid ülesmäge. Vaatamata Ukraina verevalamistele ja Lääne Venemaa suunaliste majandussanktsioonidele, olid mõlema riigi börsid läinud kuul siiski maailma tootlikumate seas. Majandusfoorumil esinenud Swedbanki peaökonomist Tõnu Mertsina märkis intervjuus Äripäevale, et Vene aktsiaturg on küll sügavamast langusest taastunud, ent tegemist pole kasvava turuga.„Venemaa majanduse suhtes on riskid nii tugevalt üleval, et selle koha pealt kasvu ei tohiks tulla,“ ennustas Mertsina. Kui kriis vaibub, peaksid aktsiaturud tema hinnangul taastuma kriisieelsele tasemele ja seejärel hakkab tekkima optimism uue tuleviku suhtes. See-eest Venemaa makromajanduslikud näitajad tema kinnitusel lähiaastail häid tulemusi ei näita.Ühest küljest on Mertsina sõnul Putini populaarsus järsult tõusnud, teisalt on välisinvestorid Venemaa suhtes tänini suhteliselt ettevaatlikud. Abiks ei tule ka väga nõrk eratarbimine ja vähenenud investeeringud. „Turud on praegu ootaval positsioonil,“ ütles ta.Eesti majandus väljavaatedki pole Mertsina kinnitusel teab mis roosilised. Positiivse külje pealt tõi ta siiski välja, et peamiste kaubanduspartnerite keskmine SKP kasv on paranemas ja see omakorda avab rohkem ekspordi võimalusi.„Ekspordinumbrid on väga nõrgad, aga kui töötleva tööstuse ekspordist võtta välja elektroonikasektor, polegi see pilt väga halb,“ selgitas ta. „Tundub, et üldine pilt ei ole halvemaks läinud.“\n03. June 2014, 17:17