valla või linna ehitusmäärus\nplaneeringu kehtestamisest teatamine\nplaneerimisotsuste kohtulik kontroll\nKokku: 104| Näitan: 1 - 20\n3-20-952/55 Riigikohtu halduskolleegium 10.01.2022\nPlanS § 126 lg 6\nKrundi ehitusõiguse sisustamisel tuleb lähtuda PlanS § 126 lg-st 4. Kuna PlanS § 126 lg 4 p 2 kohaselt võib krundi ehitusõiguse sisuks olla ka hoonete või avaliku huviga rajatiste puudumine maa-alal, siis võib planeerimisseaduse mõttes krundiks olla ka maa-ala, kuhu ühtegi hoonet ehitada ei tohi. (p 15)\nPlanS § 126 lg 6 sõnastus ei keela juba moodustatud katastriüksuse hilisemat jagamist. (p 18)\nKehtiva detailplaneeringu alal asuva kinnisasja jagamiseks, kui selle käigus ei soovita muuta detailplaneeringuga määratud ehitusõigust, kogu detailplaneeringuala hõlmava uue detailplaneeringu koostamise nõue ei ole proportsionaalne vahend eesmärgi saavutamiseks. Kehtiva detailplaneeringu kehtetuks tunnistamisel kinnisasja osas, mida jagada soovitakse, kaotataks selle kinnisasja osas planeeringulahendus, milles on detailplaneeringut kehtestades avalikkusega koostöös kokku lepitud. Selline lahenduskäik riivaks nii omanike õigusi kui ka avalikku huvi enam, kui on eesmärgi saavutamiseks vaja. (p 19)\nKuna PlanS ega MaaKS ei sätesta erisusi kehtiva detailplaneeringu alusel moodustatud katastriüksuste hilisemaks jagamiseks, saab ka kehtiva detailplaneeringu alal kohaldada kinnisasja jagamisele MaaKS-s üldiselt sätestatut. (p 21)\nKohalik omavalitsus peab kehtiva detailplaneeringu alal asuva kinnisasja jagamise taotluse lahendamisel arvestama, et kinnisasja jagamine ei tohi minna vastuollu kehtiva detailplaneeringu maakasutus- ja ehitustingimuste ega ehitiste kasutamise otstarvetega. (p 21)\nKehtiva detailplaneeringu alal asuva kinnisasja jagamine saab detailplaneeringut muutmata olla lubatav pigem erandlikel juhtudel. (p 21)\nKuna MaaKS ei sätesta täpsemaid kriteeriume avaliku huvi hindamiseks, saab detailplaneeringu alal asuva kinnisasja jagamise taotluse lahendamisel lähtuda sarnastest kriteeriumitest, nagu on sätestatud EhS § 27 lg-s 1. Tulenevalt EhS § 31 lg 1 teisest lausest, tuleks kohalikul omavalitsusel ka kehtiva detailplaneeringu alal asuva kinnisasja jagamise taotluse menetlemisel kaaluda menetluse läbiviimist avatud menetlusena (MaaKS § 1 lg 11 ja HMS § 46 lg 1). (p 22)\n3-17-2023/83 Riigikohtu halduskolleegium 28.12.2021\nRVastS § 3 lg 1\nPlanS § 125 lg 5\nPuudutatud isikutel on võimalus tugineda PlanS § 125 lg-le 5 olukorras, kus nad näitavad ära, et projekteerimistingimuste väljastamisel on rikutud nende omandi- või muid õigusi, sh olulisi menetluslikke õigusi. Koosmõjus muude rikkumistega võib asjaolu, et projekteerimistingimuste andmiseks puudus PlanS § 125 lg-s 5 sätestatud materiaalõiguslik alus, tuua kaasa projekteerimistingimuste tühistamise. Ehitustingimuste kehtestamine detailplaneeringuga loob tulevikus toimuva ehitustegevuse osas suurema õiguskindluse kui nende kehtestamine projekteerimistingimustega. Olenevalt asjaoludest võib see avaldada mõju naaberkinnisasjade väärtusele. (p 24)\nPlanS § 125 lg 5 ei ole vastuolus PS §-ga 15. PS § 15 annab õiguse pöörduda kohtusse oma õiguste kaitseks. Kaitstava õiguse all on silmas peetud isikule kuuluvaid ehk subjektiivseid õigusi. Kui kaebajal on elukeskkonna ja miljööga seotud subjektiivseid õigusi, saab ta neid võrdsel määral kohtus kaitsta nii projekteerimistingimuste kui detailplaneeringu vaidlustamisel. Elukeskkonna ja miljööga seotud huvide arvestamist saab kohus kontrollida kaalutlusõiguse teostamise kontrolli raamides. Kaalutlusõiguse teostamise kohtulik kontroll on küll piiratud (HKMS § 158 lg 3), kuid jällegi ei erine oma ulatuselt projekteerimistingimuste ja detailplaneeringu vaidlustamisel. Seega ei luba PlanS § 125 lg 5 projekteerimistingimuste menetlusest puudutatud isikult võtta võimalust kaitsta kohtus oma õigusi ja huve, mis on seotud elukeskkonna ja miljööga, ega riiva PS §-s 15 sätestatud kohtusse pöördumise õigust. (p 25)\nHMS § 4 lg 2 järgi on naabril õigus, et nii projekteerimistingimuste kui ka detailplaneeringu menetluse käigus tema huve hinnatakse ning kui need on põhjendatud, siis kaalutakse. Miljöö kahjustamine võib riivata naabri omandiõigust (vt nt RKHKo nr 3-3-1-4-12, p 12 ja RKHKo nr 3-15-2232/93, p 8.3), kuid välistada ei saa ka naabri miljööga seotud huvide põhjendatust. (p 22)\nRVastS § 3 lg 1 järgi võib isik nõuda haldusakti kehtetuks tunnistamist üksnes selles ulatuses, milles rikutakse tema õigusi, kui seadusega ei ole sätestatud teisiti. Subjektiivsete õiguste rikkumise võimalikkusest lähtutakse kaebuse lubatavuse üle otsustamisel. Kaebuse rahuldamiseks tuleb kindlaks teha kaebaja subjektiivsete õiguste rikkumine. (p 20)\nSeadus ei näe ette projekteerimistingimuste kohtus vaidlustamise võimalust avaliku huvi kaitseks. Seega saab kohus kaebuse rahuldada ja projekteerimistingimused tühistada vaid siis, kui need rikuvad kaebaja õigusi. Projekteerimistingimuste tühistamiseks esitatud kaebuse rahuldamiseks ei piisa sellest, kui ilmneb projekteerimistingimuste objektiivne õigusvastasus. Sellise tühistamiskaebuse rahuldamise vältimatuks eelduseks on kaebaja subjektiivsete õiguste rikkumine (vrd RKEKo nr 3-3-1-15-01, p 21). Kaebuse rahuldamiseks ei piisa ka sellest, kui kaebaja subjektiivsete õiguste riive ei ole välistatud ning projekteerimistingimused on õigusvastased. (p 20)\nSeadused tagavad naaberkinnistu omanikule projekteerimistingimuste andmise ja detailplaneeringu koostamise menetluses võrdväärsed võimalused oma õiguste ja huvide kaitsmiseks: õiguse olla menetlusse kaasatud (EhS § 31 lg 3; PlanS § 127 lg 2; HMS § 11 lg 1 p 3), õiguse avaldada oma arvamust (EhS § 31 lg 4 p 2; PlanS § 133 lg 1; HMS § 40) ning õiguse, et tema õigusi ja põhjendatud huvisid kaalutakse (EhS § 31 lg 5; PlanS § 10 lg 1; HMS § 4 lg 2). Seejuures on naaberkinnistu omanikul nii projekteerimistingimuste kui ka detailplaneeringu menetluse käigus õigus välja tuua miljööga seotud õigusi ja huve. (p 22)\nDetailplaneeringu koostamise asemel projekteerimistingimuste andmine ei halvenda kaebajate võimalusi oma õigusi ja huve kaitsta. Kaebajate huvi eelistada detailplaneeringu koostamise menetlust projekteerimistingimuste andmise menetlusele PlanS § 125 lg 5 ei kaitse. (p 22)\nPlanS § 125 lg 5 ei anna kaebajatele subjektiivset õigust nõuda detailplaneeringu koostamist. Naaberkinnistu omaniku subjektiivsele õigusele ei viita selle sätte sõnastus ega eesmärk. Säte on ilmselt kehtestatud ehitusõigust taotleva isiku halduskoormuse vähendamise, haldusmenetluse kiirema ja ökonoomsema läbiviimise ning avalike vahendite säästlikuma kasutamise eesmärgil. Sätte rakendamine ei pane naaberkinnistu omanikku oma õiguste ja huvide eest seismisel halvemasse menetluslikku olukorda. (p 22)\n3-18-2022/30 Riigikohtu halduskolleegium 15.04.2021\nKAHOS § 4 lg 1 p 2\nEhS § 44 lg 1 p 4\nEhS § 55 lg 1 p 1\nAÕS § 158 1\nKAHOS § 39 lg 2\nAÕS § 1581 kehtestab vaid erikorra teatud juhtudel tehnovõrkude ja -rajatiste tarvis sundvalduse seadmiseks, välistamata muude tehnovõrkude ja -rajatiste suhtes üldkorra kohaldamist. Vastasel juhul oleks KAHOS § 4 lg 1 p 2 sisutu. AÕS § 1581 lg-s 11 on loetletud omanikud, kellele kuuluv rajatis loetakse selle paragrahvi kohaldamisel vajalikuks avalikes huvides. Sellistel juhtudel on sundvalduse seadja kaalutlusõigus kitsendatud ning selge ülekaal on antud talumiskohustuse kasuks rääkivatele avalikele huvidele. Seega, kui kolmanda isiku elektriõhuliin AÕS §-s 1581 nimetatud tingimustele ei vasta, on siiski võimalik kaaluda sundvalduse seadmist KAHOS § 4 lg 1 p 2 ja § 39 lg 2 alusel, hinnates seejuures liini rajamise kasuks rääkivat avalikku huvi selle mõiste tavapärases tähenduses (näiteks huvi taastuvenergia kasutuselevõtu vastu). Kui energia tootmiseks oleks asjakohaseid huve kaaludes põhimõtteliselt võimalik kinnisasi sundvõõrandada (KAHOS § 4 lg 1 p 2), on samade asjaolude korral võimalik ka omaniku õigusi vähem riivava sundvalduse seadmine. (p 25)\nkohtu sõltumatus ja erapooletus\nKohtunikul ei ole lubatud õigusemõistmisest põhjendamatult ega kergekäeliselt keelduda (TsMS § 27 lg 3). Kolmanda isiku viidatud varasemates tema kahjuks tehtud kohtulahendites on kohtunik asjakohaselt põhjendanud oma arusaama kohaldatavatest normidest. Asjaolu, et kõrgema astme kohtud on pidanud õigeks teistsugust tõlgendust, ei anna alust kahelda kohtuniku erapooletuses. Samamoodi ei anna selliseks järelduseks alust võimalik kohtumenetluse normide rikkumine. (p 15)\nAvalikult kättesaadavate andmete kasutamise korral tuleb kohtul menetlusosalisi teavitada ning anda neile võimalus oma selgitusi esitada, vajaduse korral menetlust uuendades (RKHKo nr 3-12-1512/140, p 13). (p 16)\nkasutusloa väljastamisest keeldumine\nKui kasutusloa menetluses ilmneb, et ehitusluba on välja antud õigusvastaselt, tuleb pädeval haldusorganil kaaluda ehitusloa kehtetuks tunnistamist või muutmist (RKHKo nr 3-3-1-63-10, p 20). Seejuures ei too ehitusloa õigusvastasus vältimatult kaasa ehitamise ja ehitise õigusvastasust. Kui ilmneb, et ehitusloa andmisel on tehtud oluline sisuline viga, tuleb EhS § 55 p 1 kohaldades kaaluda ehitise omanike ja kolmandate isikute õigusi ja huve ning otsustada, kas anda kasutusluba, muuta ehitusluba või tunnistada see kehtetuks. Kasutusloa andmine ei tohi kaasa tuua kolmandate isikute õiguste ülemäärast riivet (vt kolleegiumi RKHKo nr 3-15-873/142, p 21 ja seal viidatud kohtupraktika). (p 20)\nKasutusloa andmist kaaludes tuleb teisalt arvestada ka seda, kas puudutatud isik on kasutanud võimalust väidetavalt tema õigusi rikkunud ehitusluba vaidlustada. Väidetel, mida oleks saanud esitada ehitusluba vaidlustades, on kasutusloa andmise menetluses väiksem kaal, kuna ehitusluba kehtiva haldusaktina loob nendega seotud asjaolude osas õiguskindluse. (p 21)\nKuna kasutusluba ei asenda kinnisasja omaniku nõusolekut, ei anna ainuüksi maaomaniku nõusoleku puudumine alust keelduda kasutusloa andmisest (RKHKo nr 3-15-1590/58, p 11.5). Kasutusloa andmisest tuleb keelduda, kui ehitusluba on antud EhS § 44 p 4 rikkudes ning ehitise kasutamine põhjustab maaomanikule sedavõrd raskeid tagajärgi, et talt ei saa ilmselgelt nõuda ehitise talumist servituudi, sundvalduse või sundvõõrandamise tulemusena. (p 22)\nProjekteerimistingimuste kooskõlastamisnõuet tuleb sisustada EhS asjakohastest sätetest lähtuvalt. EhS § 44 p 4 järgi tuleb ehitusloa andmisest keelduda juhul, kui ehitise või ehitamisega kaasneb kinnisasja omanikule püsiv negatiivne mõju, mis on üleliia koormav ja mida ei ole võimalik piisavalt vähendada ega leevendada. Seega ei pidanud ehitusloa andmiseks olema isiku nõusolekut, kelle kinnistult kulgeb õhuliin. Küll aga oleks tulnud tema seisukoht ära kuulata ja tema huve kaaluda. (p 19)\n3-18-1901/36 Riigikohtu halduskolleegium 30.03.2021\nPlanS § 75 lg 1 p 18\nKuigi üldplaneeringul on põhimõtteliselt kohustuslik iseloom, ei saa sellise erandi tegemata jätmist põhjendada viitega sättele, mis ise näeb ette erandi võimaluse. Kaebajal ei ole õigust erandi tegemist nõuda, kuid linn pidi kaebaja taotluse üle otsustama, arvestades kaalutlusreegeid, sh volituse piire, kaalutlusõiguse eesmärki, õiguse üldpõhimõtteid, olulisi asjaolusid ja põhjendatud huve (HMS § 4 lg 2; HKMS § 158 lg 3). Lisaks üldplaneeringule peab planeeringu kinnitaja arvestama taotleja huvide ja omandipõhiõigusega ning leidma tasakaalu (PlanS § 10 lg 1), järgides proportsionaalsuse põhimõtet (põhiseaduse (PS) § 10) ja ehitise sobivust ümbrusesse (PlanS § 125 lg 5 p 1; ehitusseadustiku § 13 lg 1). Planeerimisel peab võimaluse korral soodustama varem kasutuses olnud või ebapiisavalt kasutatud alade otstarbekamat kasutamist (PlanS § 12 lg 1). (p 14)\nÜldplaneeringu eesmärk on määratleda linnaruumi arengu põhimõtted ja suundumused (PlanS § 74 lg 1). Üldplaneeringu ülesanne on mh planeeringuala üldiste kasutus- ja ehitustingimuste, maakasutuse juhtotstarbe, maksimaalse ehitusmahu, hoonestuse kõrguspiirangu ja haljastusnõude määramine (PlanS § 75 lg 1 p 18). Selliste linnaehituslike üksikasjade nagu ehitise ja krundipiiri vahekauguse määramine ei ole üldplaneeringu ülesanne. See on detailplaneeringu ülesanne (PlanS § 126 lg 1 p-d 2 ja 9; RKHKo nr 3-3-1-42-03, p 19). Kõiki huve optimaalselt arvestava ehitise ja krundipiiri vahekauguse määramine sõltub suuresti ümbritsevast linnaruumist, sh piirkonna olemasoleva hoonestuse tihedusest, kasutuslaadist ja rütmist. (p-d 15-16)\nNaabrile avara vaate ja õueala õhulisuse tagamine ei ole linnakeskuses kaalukad argumendid piiramaks kinnisasja vaba kasutamise õigust (vrd RKHKo nr 3-3-1-25-02, p 21; RKHKo nr 3-3-1-42-03, p-d 16 ja 25). (p 16)\nEhkki planeeringu taotlejal puudub õigus planeeringulahendust dikteerida (RKHKo nr 3-3-1-23-16, p 17), ei või omavalitsus ilma piisavalt selge vajaduseta välistada ärimaa sihtotstarbega kinnistule ehitamist. Naabrite huvidega peab küll arvestama, ent tuleb ka silmas pidada, et erakinnistu teenib primaarsena siiski eraomaniku, mitte avalikku huvi. (p 17)\nÜldjoontes on põhjendatud seisukoht, et siseministri määruse nr 17 § 22 lg-s 2 ettenähtud 8‑meetrine tuleohutuskuja võiks jaguneda krundinaabrite vahel võrdselt. Ka selle põhimõtte puhul tuleb arvestada erandi võimalusega ning erandit asjakohastel juhtudel kaaluda. Kaheksameetrine vahekaugus ei ole vajalik, kui tuleohutus on niigi tagatud naabri hoonete kaugusega või kui tuleohutus on mõistlik tagada ehituslike võtetega, nt tulekindlate materjalidega. Kinnistuomanik ei saa aga endale võimalikult suure ehitusõiguse tagamiseks nõuda, et naaber kasutaks tulekindlaid konstruktsioone või loobuks tulevikus oma ehitiste laiendamisest krundipiirile lähemale, välja arvatud, kui selleks annavad põhjust piirkonna omapära või muud kaalukad asjaolud. (p 18)\n3-16-245/91 Riigikohtu halduskolleegium 05.03.2021\nRVastS § 16\nRiigikohtu üldkogu on selgitanud, et LKS § 10 lg 1 alusel antaval määrusel, millega Vabariigi Valitsus võtab ala kaitse- või hoiualana kaitse alla, on vahetu toime konkreetse kinnisasja valdaja õigustele ja kohustustele. Sellisel määrusel on seetõttu materiaalses tähenduses haldusakti tunnused (vt RKHKo nr 3-3-1-85-10, p 20). (p 16)\nkahju hüvitamise põhimõtted\nPõhiseaduse § 25 järgi peab olema tagatud riigi poolt õigusvastaselt tekitatud kahju hüvitamine. Riigi tegevus, mille tõttu kehtisid kinnistutel üheksa aastat looduskaitselised piirangud, oli õiguspärane. Igasugust riigi õiguspärase tegevusega tekitatud kahju isikutele hüvitada ei tule. Hüvitist saab nõuda põhiõiguste erakordse, talumiskohustust ületava riive korral ja see õigus on sätestatud RVastS §-ga 16. (p 18)\nOtsese varalise kahju hüvitamise nõude puhul tuleb omandiõiguse ja ettevõtlusvabaduse riivet pidada erakordseks juhul, kui kinnitust leiab väide, et kinnistute väärtus on oluliselt vähenenud selle pärast, et kinnistutel kehtis püsielupaiga kaitserežiim. (p 29)\nRiski, et ettevõtja äriplaan ei õnnestu ning kinnistutelt loodetud ettevõtlustulu jääb osaliselt või tervikuna saamata looduskaitseliste piirangute tõttu, ei ole põhjust pidada alati erakordseks. See risk ei pea ettevõtluses jääma tingimata riigi kanda. Omandipõhiõiguse kaitsealas on asjad, raha ja varalised õigused, mitte igasugused tulevikus tulu teenimise võimalused, ehkki need võivad olla hõlmatud PS §-ga 25. Omandit ei tohi kasutada üldiste huvide vastaselt. Ka ettevõtlusvabadust võib üldistes huvides piirata, ilma et sellega kaasneks kõigil juhtudel äralangevate tulude hüvitamine. (p 24)\nõiguspärase haldusakti/toiminguga tekitatud kahju\nRVastS § 16 sätestab, et isik võib nõuda õiguspärase, kuid tema põhiõigusi või -vabadusi erakordselt piirava haldusakti või halduse toiminguga tekitatud varalise kahju hüvitamist õiglases ulatuses. Sellele sättele tuginemise eeldused on seega järgmised: haldusorgani õiguspärane tegevus, mis piirab erakordselt kannatanu põhiõigusi, varalise kahju tekkimine ning põhjuslik seos haldusorgani tegevuse ja kahju tekkimise vahel. (p 19)\nEi ole põhjendatud nõue hüvitada tulu, mida ta oleks võinud teenida luhtunud arendusprojekti kasumit investeerides. Kui puudub piisav kindlus, et arendusprojekti oleks saanud teostada, on tegemist omavahel liiga nõrgalt seotud põhjuste ahelaga. Mistahes kaudset lisakahju ei tule hüvitada isegi mitte selle õigusvastase tekitamise korral (VÕS § 127 lg 2; vrd RKHKo nr 3-3-1-11-15, p 26.3). Ammugi ei ole põhjust mistahes kaudset kahju hüvitada olukorras, kus see on tekitatud õiguspäraselt. RVastS § 16, erinevalt VÕS § 127 lg-st 1 ei näe põhimõtteliselt ette kogu kahju hüvitamist, vaid ainult õiglase hüvitise maksmise. (p 25)\nKaebaja on saamata jäänud tulu nõude seostanud ka asjaoluga, et kinnistutel kehtisid looduskaitselised piirangud üheksa aasta vältel. Kolleegium leiab, et ka sellest asjaolust tulenevat riivet ei ole praegusel juhul põhjust pidada erakordseks. Saamata jäänud tulu pole eespool (p 24) nimetatud põhjustel alust hüvitada isegi siis, kui see jääb üleüldse saamata. Olukord, kus ühekordse tulu teenimise võimalus lükkub pikka aega edasi, ei ole koormavam, kui üleüldse tulu saamata jäämine. (p 26)\nDetailplaneering ei ole lõplik avalik-õiguslik kinnitus, et arendusprojekti elluviimine vastab kõigile nõuetele, sh keskkonnanõuetele. Mida enam möödub aega detailplaneeringu kehtestamisest, seda suurem on risk, et uued asjaolud võivad planeeringu elluviimise välistada. (p 24)\nlooduskaitsealuse kinnisasja omandamine\nLooduskaitselistest piirangutest tuleneva põhiõiguste riive kompensatsiooniks on ette nähtud LKS §-s 20 sätestatud võimalus võõrandada kinnistud tasu eest riigile. Erinevalt sundvõõrandamise olukorrast ei näinud seadus kaebaja olukorras ette kohest hüvitist (vrd PS § 32 teine lause). (p 26)\nKuivõrd kaebaja oli kindlaks määranud alternatiivsete nõuete läbivaatamise järjekorra, siis oleks nende nõuete rahuldamata jätmine pidanud kajastuma kohtuotsuse resolutsioonis (HKMS § 162 lg 1). Alternatiivsete nõuete rahuldamata jätmist ei tule resolutsioonis kajastada juhul, kui kohus rahuldab järjekorras eespool oleva nõude ega lahenda seetõttu järjekorras tagapool olevaid nõudeid. Kui järjekorras eespool olevate nõuete rahuldamata jätmine kajastub kohtuotsuse resolutsioonis, saab kaebaja kasutada efektiivselt edasikaebeõigust (PS § 24 lg 5). Järjekorras tagapool asuva alternatiivse nõude rahuldamise korral rahuldab kohus kaebuse siiski täielikult (RKHKo nr 3-18-830/23, p 12). (p 34)\n3-19-1627/28 Riigikohtu halduskolleegium 28.05.2020\nPlanS § 141\nPlanS § 141 ei anna kaebeõigust detailplaneeringu kehtetuks tunnistamise otsuse vaidlustamiseks avalikes huvides. (p 11)\nDetailplaneeringu kehtetuks tunnistamise tagajärjel planeeringus sätestatud piirangud kaovad, mistõttu võib selline otsus riivata naabrite õigusi. See ei tähenda, et detailplaneeringut ei tohiks põhjendatud juhul ja pärast asjakohaste huvide kaalumist kehtetuks tunnistada. Puudutatud isikutel on õigus pöörduda sellise otsuse õiguspärasuse kontrollimiseks halduskohtusse. (p 13)\nPopulaarkaebuse esitamise õigus ei ole kaitstud põhiseaduse §-ga 15. Sellise õiguse sätestamine on puhtalt seadusandja valik. (p 11)\nKuigi PlanS § 141 ei anna kaebeõigust detailplaneeringu kehtetuks tunnistamise otsuse vaidlustamiseks avalikes huvides, ei oleks praegusel juhul tohtinud kaebust tagastada kaebeõiguse ilmselge puudumise tõttu (HKMS § 121 lg 2 p 1). Detailplaneeringu kehtetuks tunnistamise tagajärjel planeeringus sätestatud piirangud kaovad, mistõttu võib selline otsus riivata naabrite õigusi. Puudutatud isikutel on õigus pöörduda sellise otsuse õiguspärasuse kontrollimiseks halduskohtusse. (p-d 11-13)\n3-17-1909/65 Riigikohtu halduskolleegium 02.12.2019\nHKMS § 108 lg 2\nPlaneerimisseadus § 2 lg 4 p 3\nÜVVKS § 6 lg 7\nKohalik omavalitsus võib KOKS § 6 lg-s 1 ettenähtud ülesande täitmiseks endale haldusaktiga võtta kohustuse ka siis, kui seadus teda selleks ei kohusta. Seega pole määravat tähtsust asjaolul, et 1.01.2003 jõustunud EhS v.r § 13 sätestas tehnovõrkude väljaehitamise kohustuse varasema PES §-ga 47 võrreldes kitsamalt ega hõlmanud reoveekanalisatsiooni. (p 18)\nDetailplaneering on kohaliku omavalitsuse, mitte arendaja või kinnistuomaniku tegevuskava. Omavalitsustes levinud praktika kehtestada detailplaneeringuid killustatult üksikute kinnistute kaupa ei tohi kahjustada kujundatava ruumilise lahenduse terviklikkust. Seepärast peab planeering määrama kindlaks kõigi tehnovõrkude asukohad, mis on tarvis paigutada planeeringualale. (p 19)\nEtapiviisilisuse põhimõtet tuleb ehitusloa andmisel arvestada kui planeeringu siduvat elementi (EhS § 42 lg 1 teine lause ja § 44 p 1; vrd RKHK otsus nr 3-13-385/90, p 11). Niisuguse tingimuse võib kehtestada HMS § 53 lg 1 p 3 ja lg 2 p 3 alusel. Sellise tingimuse proportsionaalsuse küsimuse võib tõstatada vaidluses planeeringu kehtestamise, mitte planeeringu elluviimise üle. Isik, kes omandab planeeringuala kinnistu pärast planeeringu kehtestamist, ei saa nõuda enda vabastamist planeeringu elluviimise tingimustest. (p 20)\nKui detailplaneeringut on asutud ellu viima, peab kohalik omavalitsus tagama, et detailplaneeringuga ettenähtu viiakse ellu nii, nagu planeering naabrite õigusi või avalikke huve kaitsvaid tingimusi silmas pidades kindlaks määras (RKHK otsus nr 3-13-385/90, p 12). (p 21)\nSee, et ÜVK rajatakse ÜVK arendamise kava alusel (ÜVVKS § 4 lg 1 esimene lause), ei tähenda, et ÜVK rajamisel ei tuleks paralleelselt arvestada kehtivas detailplaneeringus määratud ühiskanalisatsiooni põhimõttelist lahendust. (p 24)\nKui ilmneb, et kehtivat detailplaneeringut ei ole võimalik ellu viia, võib kõne alla tulla detailplaneeringu muutmine. Selleks aga on ette nähtud erikord ja see ei toimu ÜVK arendamise kavaga (PlanS v.r § 27 ja HMS § 64 lg 1 teine lause). (p 25)\njärelevalve kehtestatud planeeringute üle\nKinnistuomanikul, kellel on detailplaneeringust tulenev õigus nõuda kohalikult omavalitsuselt planeeritud kanalisatsioonitorustiku väljaehitamist, on õigus nõuda torustiku ehitamist sõltumata selle kajastamisest ÜVK arendamise kavas. ÜVK arendamise kava peab olema kooskõlas kehtivate haldusaktidega, sh detailplaneeringutega (HMS § 60 lg 2). ÜVK arendamise kava võib täpsustada detailplaneeringus määratud trassi võimalikku asukohta (PlanS § 126 lg 1 p 4). (p 26)\nKolmanda isiku omandiõigus kinnistute üle ei ole vääramatuks takistuseks kanalisatsiooni ehitamisel. Seadus sätestab tingimused, millal kinnistuomanik peab tehnovõrku enda kinnisasjal taluma, vajaduse korral võib selleks seada sundvalduse (AÕS § 1581). (p 30)\nPrimaarse alternatiivnõude rahuldamata jätmisel tuleks see ära märkida kohtuotsuse resolutiivosas (HKMS § 162 lg 1). (p 34)\nRingkonnakohtu otsusest ei nähtu, miks asus ringkonnakohus seisukohale, et vaidlustatud ehitusload ei riku kaebaja õigusi. Isikul on õigus nõuda õigusvastase haldusakti, mis riivab tema õigusi, tühistamist, kui seadus ei kehtesta tema nõudeõigusele piirangut (RVastS § 3 lg 1). (p 35)\nEkslik on kolmanda isiku seisukoht, et tühistamisnõude selgesõnaline kajastamata jätmine resolutsioonis mõjutab menetluskulude jaotust. Menetluskulude jaotamisel tuleb HKMS § 108 lg 2 kohaselt lähtuda kaebuse rahuldamise tegelikust proportsioonist, mitte resolutsiooni sõnastuslikest iseärasustest. (p 36)\nPS §-dest 15, 24, 25, 32 ega muudest sätetest ei tulene, et menetlusosalisel, kelle kahjuks tehakse kohtuotsus, peaks olema õigus nõuda menetluskulude hüvitamist. HKMS § 108 on asjassepuutuvas osas põhiseaduspärane. (p 37)\n3-17-1930/93 Riigikohtu halduskolleegium 25.11.2019\nEhS § 7\nEhS § 42 lg 1\nHKMS § 108 lg 1\nEhitusprojekti lahenduses kahe korpuse (ehk ehitusprojekti sõnastuses kahe majaosa või hooneosa) ühendamine galeriiga ei ole praegusel juhul piisav, et pidada neid üheks hooneks, olgugi et galerii kaudu on kavandatud ka sissepääs hoonetesse. Praegusel juhul on otstarbe, eesmärgi ja kasutamise viisi poolest tegemist kahe hoonega. Hooned on ülekaalukas osas üksteisest välispiiretega eraldatud, eraldi vundamentidel ning eraldi siseruumidega. Galerii ei loo praegusel juhul üht terviklikku siseruumi (ka ei ole galerii põhieesmärgiks nt tekitada liikumisvõimalus ühest hoonekorpusest teise) ning selle ühenduslüli osakaal on liiga väike. Kui galeriid poleks, puuduks korpustel ühine sissepääs ning hooneid saaks kasutada eraldi.\nNäiliselt nõuetekohaselt ühe hoone tekitamine olukorras, kus sisuliselt plaanitakse rajada kahte hoonet, ei ole lubatav, kui sellise lahenduse eesmärk on minna mööda õigusaktiga kehtestatud hoonete arvu piirangust. (p 12)\nKoosmõjus muude ehitist iseloomustavate näitajatega võib hoonesse kavandatud lisakorrus mõjutada kinnistu kasutamise intensiivsust ja avaldada mõju naabrite õigustele. Kaebeõiguse tekkimiseks ei pea subjektiivsete õiguste riive olema intensiivne (vt RKHK määrus asjas nr 3-17-981/16, p 11). Ka hoone korruselisust käsitlevad planeeringu nõuded võivad luua isikutele iseseisva subjektiivse õiguse (vt RKHK otsus asjas nr 3-14-52416/72, p 15). (p 13)\nKaitstav õigus võib muu hulgas võrsuda ka isiku huve kaitsvast planeeringust (vt RKHK määrus asjas nr 3-3-1-87-16, p 10). (p 14.1)\nKoormusnormid (nt üldplaneeringu vastav osa) loovad kaebajatele subjektiivse õiguse selleks, et nende elamute lähedusse ei ehitataks liiga palju kortereid. Kaitstav õigus võib muu hulgas võrsuda ka isiku huve kaitsvast planeeringust (vt RKHK määrus asjas nr 3-3-1-87-16, p 10). (p 14.1)\nEhS sätetest ei tulene, et ehitusloa andmisel ei tuleks lisaks detailplaneeringule arvestada kehtiva üldplaneeringu ja muude asjassepuutuvate õigusaktide nõudeid (vt RKHK määrus asjas nr 3-3-1-87-16, p 10). Detailplaneeringu suurema täpsusastme tõttu tuleb üldplaneeringu ja detailplaneeringu vastuolu korral üldjuhul lähtuda detailplaneeringust. Praegusel juhul ei nähtud detailplaneeringus koormusindeksit ette, st detailplaneering oli selles küsimuses neutraalne. Seega tuli lähtuda nii detailplaneeringust kui ka üldplaneeringust. (p 14.2)\nRahuldamata jääb kaebajate taotlus märkida, et hüvitatavatelt menetluskuludelt tuleb tasuda kohtuotsuse jõustumisest alates kuni täitmiseni viivist VÕS § 113 lg 1 teises lauses ettenähtud ulatuses. Kolleegium jääb RKHK otsuse asjas nr 3-3-1-37-16 p-s 26 esitatud seisukohtade juurde. (p 17.3)\n3-18-913/25 Riigikohtu halduskolleegium 25.04.2019\nRelvS § 85 lg 1\nHarjutusväli on eriotstarbel kasutatav maa-ala, kus on võimalik korraldada RelvS § 85 lg-s 1 nimetatud tegevusi. Harjutusvälja asutamine, st õiguse andmine kasutada konkreetset maa-ala harjutusväljana, on Vabariigi Valitsuse pädevuses (RelvS § 85 lg 3). Vaidlustatud valitsuse korralduses on määratud harjutusvälja asukoht, otsuse osaks on asukohakaart. Otsuse seletuskirjas on märgitud harjutusvälja pindala ja välispiiri pikkus. Seletuskirjas on seejuures küll mööndud võimalust, et harjutusvälja piire täpsustatakse edaspidise planeerimismenetluse käigus lähtuvalt keskkonnamõju hindamise tulemustest. (p 10, vt ka p 11)\nKui harjutusvälja asukoht kajastub maakonnaplaneeringus, saab EhSRS § 9 lg 1 järgi alustada riigi eriplaneeringu menetlemist detailse lahenduse koostamisest (vt ka PlanS § 43 lg 1). Seega ei pruugi kaebaja saada oma õigusi tõhusalt kaitsta ainult kavandatud riigi eriplaneeringu menetluses osaledes. Kui kaebaja tahab oma õigusi tõhusamalt kaitsta, tuleks tal kaebust täiendada, lisades sellele nõude, et ministri maakonnaplaneeringu kehtestamise otsus tühistataks osaliselt. Vabariigi Valitsuse korralduses määratud harjutusvälja asukohta on kajastatud ka nimetatud planeeringus, mis on kehtiv haldusakt. (p 13)\nKui harjutusvälja asukoht kajastub maakonnaplaneeringus, saab EhSRS § 9 lg 1 järgi alustada riigi eriplaneeringu menetlemist detailse lahenduse koostamisest (vt ka PlanS § 43 lg 1). Seega ei pruugi kaebaja saada oma õigusi tõhusalt kaitsta ainult kavandatud riigi eriplaneeringu menetluses osaledes. Kui kaebaja tahab oma õigusi tõhusamalt kaitsta, tuleks tal kaebust täiendada, lisades sellele nõude, et ministri maakonnaplaneeringu kehtestamise otsus tühistataks osaliselt. (p 13)\n3-16-647/19 Riigikohtu halduskolleegium 29.03.2019\nKNS § 4 lg 1 p 6\nSadS § 2 lg 1 p 1\nKNS § 13 lg 1\nHMS § 53 lg 1 p 3\nKNS § 6 lg 10 p 2\nKNS § 4 lg 1 p 5 järgi (vt ka KNS § 3 lg 7 p-d 1 ja 2) saab nime määrata kas a) olemasolevale sadamale või b) planeeritud sadamale ehk sadamale, mida ei ole varem olemas olnud, kuid mille rajamist kavandatakse. (p 8)\nKNS § 4 lg 1 p 5 näeb ette nime määramise planeeritud sadamale. Seejuures ei ole seisukoht, nagu eeldaks planeeritud sadam kui kohanimeobjekt kohanimeseaduse tähenduses planeerimismenetluse läbiviimist, põhjendatud. Kohanimeseadusest ega sadamaseadusest ei tulene, et nime saaks määrata vaid planeerimisseaduse mõttes (vt nt PlanS § 56 lg 1 p 2, § 75 lg 1 p 1 ja § 125 lg-d 1, 2) planeeritud sadamale. Määratlus „planeeritud“ on KNS § 4 lg 1 p 5 puhul tõlgendatav viisil, et sadam oleks nime määramiseks piisaval määral kavandatud.\nIsegi juhul, kui sadama rajamine eeldab mõnel konkreetsel juhul planeerimismenetluse läbiviimist, on kohalikul omavalitsusel ulatusliku kaalutlusõiguse tõttu võimalik nimeobjektile nimi määrata enne planeeringu kehtestamist. (p 9)\nKohaliku omavalitsuse kohustamiseks määrama nimeobjektile nime selle kavandamise ükskõik millises etapis puudub seadusest tulenev alus. Vastustajalt ei saa eeldada kohanime määramist sadamale kui nimeobjektile, mille puhul eksisteerivad põhimõttelised küsitavused selles, kas vastavasse asukohta eraldiseisva sadama rajamine on lubatav või mitte. Olukorras, kus SadS § 2 p 1 mõistet arvestades olemasolev sadam puudub (nt puudub sadamateenuse osutamiseks määratud veeala ehk akvatoorium) ja kohalik omavalitsus on seisukohal, et sadama kavandamisel on olulised etapid läbimata (nt on vaja koostada uus detailplaneering), on kohalikul omavalitsusel üldjuhul õigus nime määramisest keelduda.\nSelliste kaalutluste arvestamine võib aga olla piiratud, kui kohalik omavalitsus on sõlminud nime taotlejaga kohtuliku kompromissi. (p 10)\nKohaliku omavalitsuse kohustamiseks määrama nimeobjektile nime selle kavandamise ükskõik millises etapis puudub aga seadusest tulenev alus. Vastustajalt ei saa eeldada kohanime määramist sadamale kui nimeobjektile, mille puhul eksisteerivad põhimõttelised küsitavused selles, kas vastavasse asukohta eraldiseisva sadama rajamine on lubatav või mitte. Olukorras, kus SadS § 2 p 1 mõistet arvestades olemasolev sadam puudub (nt puudub sadamateenuse osutamiseks määratud veeala ehk akvatoorium) ja kohalik omavalitsus on seisukohal, et sadama kavandamisel on olulised etapid läbimata (nt on vaja koostada uus detailplaneering), on kohalikul omavalitsusel üldjuhul õigus nime määramisest keelduda.\nArvestades poolte vahel sõlmitud kompromissi, sai vastustaja praeguses olukorras kontrollida eelkõige vaid nime vastavust KNS § 6 lg 10 p 1 (KNS 3. ptk ehk kohanime keelsus, õigekirjutus, samanimelisuse piirangu järgimine jms) nõuetele. Nime määramisest keeldumine KNS § 6 lg 10 p 2 alusel põhjendusega, et puudub selgesti eristatav nimeobjekt, oli vastuolus sõlmitud kompromissiga, sest keeldumine hõlmas endas ka põhjendusi sadamana tegutsemise võimalikkuse, sh akvatooriumi määramise võimalikkuse kohta. (p 11)\nVastustajal on võimalik otsustada sadamale nime määramine enne sadamana tegutsemiseks vajalike muude tingimuste täitmist juhul, kui ta annab nime määramise haldusakti koos kõrvaltingimusega (HMS § 53 lg 1 p 3 ja lg 2 p-d 2 ja 3).\nVastustaja saanuks otsuses, millega ta määrab kaebaja planeeritavale sadamale nime, seada tingimuse, et otsus jõustub, kui kaebajal on täidetud muud sadama sadamaregistris registreerimiseks vajalikud tingimused. Nime määramine kõrvaltingimusega on sadama sadamaregistris registreerimise eesmärgi täitmiseks piisav. (p 13)\nkohanime määramise korraldus\n3-16-1472/92 Riigikohtu halduskolleegium 08.08.2018\nKeHJS § 2 lg 2\nEhSRS § 1 lg 1\nKeÜS § 31 lg 1 p 1\nKeÜS § 31 lg 2\nKeHJS § 31 lg 1 p 1\nPlaneerimisseadus § 7 lg 6\nPlanS § 26 lg 1\nMereplaneering algatati PlanS v.r kehtivusajal, kuid viidi lõpule PlanS u.r kehtivusajal. Kui varem kehtinud seadus nägi ette maakonnaplaneeringu vaidlustamise populaarkaebuse vormis, siis kehtiv seadus seda ette ei näe. EhSRS ei reguleeri kaebeõigusega seonduvat. HKMS § 1 lg 4 sätestab üldreegli, mille kohaselt tehakse halduskohtumenetluse toiming toimingu tegemise ajal kehtiva seaduse järgi. Kohtukaebeõiguse küsimus ei ole osa planeerimismenetlusest, vaid osa kohtumenetlusest, mistõttu EhSRS § 1 lg-st 1 ei tulene PlanS v.r § 26 lg 1 kohaldatavust. Avalikes huvides kaebuse esitamise õigust ei saa tuletada ka õiguskindluse põhimõttest ega PlanS v.r ja PlanS u.r maakonnaplaneeringu sätete, sh maakonnaplaneeringu ülesannete võrdlusest. Mereplaneering ei olnud PlanS u.r jõustumise hetkeks veel kehtestatud (st kaebeõigus ei olnud tekkinud) ja füüsilistel isikutel puudub selles asjas ka materiaalõiguslik positsioon, mille kaitseks õiguskindluse põhimõtet kohaldada. (p 15)\nKuigi KeÜS § 30 lg st 2 tuleneb keskkonnaorganisatsiooni õigus kohtusse pöörduda, seab säte keskkonnaorganisatsiooni kaebeõigusele siiski ka piirangud. Lisaks sellele, et vaidlustatud haldusakt või toiming peab olema seotud organisatsiooni keskkonnakaitseliste eesmärkide või tegevusvaldkonnaga, tuleneb sellest ka loogiline järeldus, et keskkonnaorganisatsiooni kaebuse alus (HKMS § 41 lg 2) peab eelnimetatutega seonduma. Keskkonnaorganisatsiooni kaebeõigus ei ole piiramatu populaarkaebuse esitamise õigus, mistõttu keskkonnaorganisatsiooni kaebuse aluseks olevad argumendid peavad olema seotud keskkonna kaitse eesmärkidega. Kaebuses võib tõstatada nii materiaalse kui ka formaalse õiguspärasuse küsimusi ja tugineda võib nii rahvusvahelisele kui ka riigisisesele õigusele, sh piiriülese keskkonnamõjude hindamise või keskkonnamõju strateegilise hindamise nõuetele. (p 17)\nKuigi KeÜS § 30 lg st 2 tuleneb keskkonnaorganisatsiooni õigus kohtusse pöörduda, seab säte keskkonnaorganisatsiooni kaebeõigusele siiski ka piirangud. Lisaks sellele, et vaidlustatud haldusakt või toiming peab olema seotud organisatsiooni keskkonnakaitseliste eesmärkide või tegevusvaldkonnaga, tuleneb sellest ka loogiline järeldus, et keskkonnaorganisatsiooni kaebuse alus (HKMS § 41 lg 2) peab eelnimetatutega seonduma. Keskkonnaorganisatsiooni kaebeõigus ei ole piiramatu populaarkaebuse esitamise õigus, mistõttu keskkonnaorganisatsiooni kaebuse aluseks olevad argumendid peavad olema seotud keskkonna kaitse eesmärkidega. Kaebuses võib tõstatada nii materiaalse kui ka formaalse õiguspärasuse küsimusi ja tugineda võib nii rahvusvahelisele kui ka riigisisesele õigusele, sh piiriülese keskkonnamõju hindamise või keskkonnamõjude strateegilise hindamise nõuetele. (p 17)\nVt p-d 22 ja 25.\nKeskkonnamõju strateegilise hindamise (KSH) eesmärk on selgitada ja arvestada keskkonnamõju otsustusprotsessi varajases staadiumis, kui kavandatava tegevusega seotud põhimõttelised alternatiivid on veel otsustamiseks avatud. Mõju tuleks arvestada juba „raamistiku“ loomisel tulevase olulise keskkonnamõjuga projektide jaoks, kui tehakse strateegilisi valikuid. KSH ülesanne on kumulatiivsete ja laiahaardeliste mõjude väljaselgitamine varakult, tagades järgmiste põhimõtete realiseerimise: keskkonna kõrgetasemelise ja tervikliku kaitse põhimõte, lõimimispõhimõte, ettevaatuspõhimõte ja vältimispõhimõte. (p 22)\nKSH toimub planeerimismenetlusega paralleelselt ning võimaldab välja selgitatava teabe jooksvat arvessevõtmist planeeringulahenduse väljatöötamisel. Seega peaks KSH mängima aktiivset rolli planeeringulahenduse kujunemisel, mitte piirduma planeerimisprotsessis väljatöötatud lahenduse mõjude hindamise, tagantjärgi korrigeerimise ja leevendusmeetmete väljapakkumisega. (p 23)\nOtsustusprotsessi kõrgemal tasandil tehtav keskkonnamõju hindamine peab andma raamistiku edasiste hindamiste jaoks ja jätma tulevaste menetluste raames hindamiseks küsimused, mida saab tõhusamalt hinnata otsustusprotsessi madalamal tasandil. Nn reastamise põhimõte ei tähenda, et keskkonnamõju hindamine (KMH) saaks asendada KSH-d või et KSH raames võiks jätta hindamata need mõjud, mille hindamine on just KSH ülesanne. KMH-l ja KSH-l on erinevad meetodid ja eesmärgid (vt C-295/10, Valčiukienė jt, p-d 59 ja 60; C-671/16, Inter-Environnement Bruxelles jt, p 65; C-160/17, Thybaut jt, p 64). Kui KMH puhul on üldjuhul keskseks küsimuseks, kuidas konkreetset arendustegevust teoks teha, siis KSH eesmärk on mõjutada arendustegevuse alternatiivide valikut otsustusprotsessi varases staadiumis, kui on veel võimalik analüüsida erinevaid alternatiive ja seeläbi mõjutada strateegilisi valikuid (C-671/16, Inter-Environnement Bruxelles jt, p 63; C-160/17, Thybaut jt, p 62). Ka dokumendi abstraktne olemus ei vabasta KSH direktiivi nõuetele vastava KSH tegemise kohustusest, kui dokument on kava või programm direktiivi mõttes (vt normatiivakti näitel C-290/15, D’Oultremont jt, p 52; C-671/16, Inter-Environnement Bruxelles jt, p 60). Seejuures on oluline takistada KSH direktiivist tulenevatest kohustustest kõrvalehoidmise võimalike strateegiate kasutamist, mis võivad väljenduda meetmete osadeks jagamises, vähendades nii KSH direktiivi kasulikku mõju (C-290/15, D’Oultremont jt, p 48; C-671/16, Inter-Environnement Bruxelles jt, p 55; C-160/17, Thybaut jt, p 55). (p 24)\nKSH aruanne peab sisaldama „põhjendatult nõutavat teavet, võttes arvesse olemasolevaid teadmisi ja hindamismeetodeid, kava või programmi sisu ja üksikasjalikkust, otsuse tegemise etappi ja mil määral saab mitmekordse hindamise vältimiseks teatavaid küsimusi täpsemalt hinnata otsustamise erinevatel tasanditel“ (KSH direktiivi art 5 lg 2). Viide „olemasolevatele teadmistele ja hindamismeetoditele“ (vt ka KeHJS v.r § 40 lg 3 p 1) ei tähenda seda, et piirduda võib juba teadaolevaga ja varem tehtud uuringutega, vaid viitab hindamise ajal mõistlikult kättesaadavatele, sh uute uuringutega kogutavatele teaduslikele andmetele. Vastasel korral ei saavutataks KSH direktiivi eesmärki tagada keskkonnakaitse kõrge tase. Teave eeltoodud sätte mõttes hõlmab nt teavet kavandatava tegevuse ja mõjutatava keskkonna kohta, samas piirkonnas paralleelselt toimuvate ja kavandatavate tegevuste kohta jne. Euroopa Kohus on KMH-d puudutavas kohtupraktikas rõhutanud, et on oluline selgitada välja erinevate projektide kuhjuv ehk kumuleeruv keskkonnamõju, kusjuures see kohustus ei piirdu ainult samalaadiliste projektidega (nt C-404/09, komisjon vs. Hispaania, p 80; C-531/13, Marktgemeinde Straβwalchen jt, p-d 43–47; C-141/14, komisjon vs. Bulgaaria, p-d 95–96). KSH direktiivi lisa I allmärkusest 1 ja KeHJS v.r § 40 lg 4 p-st 6 tulenevalt kehtib see ka KSH kohta. Samuti on oluline välja selgitada mõistlikud alternatiivid, mille puhul võetakse arvesse kava või programmi eesmärke ja geograafilist rakendusala. (p 25)\nKSH raames ei tohi jätta mõju vajaliku täpsusega hindamata ja KSH ülesanded täitmata argumendiga, et kindlalt ei ole teada arendustegevuse parameetrid. Vaatamata maakonnaplaneeringu kõrgele üldistusastmele näeb seadus selle koostamisel ette KSH kohustuse. Põhjendatud pole väide, et täpsemat mõjuhindamist takistas määramatus seoses arendajate edasiste kavatsustega planeeringu elluviimisel. Riikliku tasandi (maakonna)planeeringu mõju hindamisel on lähtealusena määrav see, millist tegevust, millises asukohas ja millises mahus riik planeeringus kavandab ja põhimõtteliselt võimalikuks peab, mitte see, millises ulatuses ja kuidas täpselt arendajad kavandatu tulevikus tegelikult ellu viivad. (p 28)\nMaakonnaplaneeringu ülesanne oli mh veealade üldiste kasutustingimuste määratlemine. Määratledes alad võimalike tuuleenergia tootmise aladena, pidi vastustajal planeerimismenetluse tulemusel kujunema veendumus, et need alad sobivad põhimõtteliselt, st vähemalt teatud tingimustel tuuleenergia tootmiseks. Vastustaja pidi ka veenduma, et paremad alternatiivid võimalike tuuleenergia tootmise alade kindlaksmääramiseks puuduvad, pidades seejuures silmas mh keskkonnakaalutlusi. Alternatiivide puudumine võib osutuda eriti oluliseks juhul, kui selgub vajadus kavandatava tegevuse elluviimiseks hoolimata selle ebasoodsast mõjust Natura 2000 võrgustiku alale. KSH ei tohi jääda formaalseks, jättes arendusalade põhimõttelise sobivuse lahtiseks ja piirdudes sisuliselt vaid tõdemusega, et selle küsimuse lahendamiseks alles tuleb asuda uuringuid tegema. (p 29)\nKSH menetluse tõhusaks läbiviimiseks on hindajal esmalt võimalik näiteks lähtuda nn maksimumstsenaariumist, st kavandatava tegevuse elluviimisest suurimas mahus, mida koostatav planeerimisdokument võimaldaks. Kui maksimumstsenaarium osutub keskkonna seisukohast problemaatiliseks, on hindajal koostöös planeeringu koostajaga võimalik modelleerida ja hinnata täiendavaid tõenäolisi stsenaariume, mil planeering viidaks ellu tegevuse asukoha ja laadi mõttes piiratumal kujul. Väär on ka eeldada, et hinnatav planeeringulahendus peab juba KSH algstaadiumis olema lõplikult selge ning et KSH peaks piirduma vaid juba lõpliku ja selge lahenduse hindamisega. Hindamine peaks võimaluste paljususe korral andma soovitusi parima lahenduse valimiseks ja hinnatav planeeringulahendus peabki arenema käsikäes KSH menetluse käigus täienevate teadmistega. KSH aruande nõuetele vastavaks tunnistamise staadiumis aga pidid hinnatav stsenaarium ja selle alternatiivid olema selginenud sellisel määral, et oleks olnud võimalik otsustada tuuleenergia tootmise põhimõttelise lubatavuse üle väljavalitud aladel. Eelnev ei tähenda, et KSH peab detailideni välja selgitama kõik tingimused, mida maakonnaplaneeringu edasisel elluviimisel tuleb arvestada. Ka kõiki parameetreid, millest lähtudes KSH raames erinevaid variatsioone hinnatakse, ei ole tarvis planeeringuga siduvalt kehtestada, kui nende üle on hiljem kohasem otsustada loamenetlustes. Küll võib osutuda vajalikuks arvestada nende lähteparameetritega hilisemates loamenetlustes. Kuidagi ei saa maakonnaplaneeringu abstraktne iseloom aga õigustada planeeringuala olemasoleva keskkonnaseisundi uurimata jätmist. (p 30)\nGeograafiliselt ja mõjult laiaulatuslike kumulatiivsete mõjude hindamist eeldavate uuringute tegemine on KSH, mitte üksikute üksnes piiratud alal asuvate tuuleparkide KMH ülesanne. Viimase vaatlusobjekt piirdub eeskätt konkreetse(te) ehitis(t)ega ja toimub pärast strateegilise valiku tegemist. Kõnealune teave tuleks välja selgitada võimalikult varases arendustegevuse staadiumis KSH käigus. Isegi kui hilisemates loamenetlustes on võimalik keskkonnakaalutlustele tuginedes keelduda loa andmisest, ei õigusta see mereplaneeringu kehtestamist tegevuse eelisarendamiseks, mille puhul pole teada, kas seda põhimõtteliselt üldse teha tohib. Seega tulnuks kirjeldatud teave välja selgitada mereplaneeringu KSH raames ning uuringute tulemusena väljaselgitatav keskkonnateave integreerida mereplaneeringu lahendusse. (p 31)\nMaismaal paiknev ei ole mereplaneeringu reguleerimisesemes, st mereplaneeringuga ei saa maismaaga seonduvat õiguslikult siduvalt kindlaks määrata ega peagi. Eeltoodu ei tähenda, et seosed maismaaga tuleks jätta tähelepanuta, kui on selge, et mereplaneeringuga kavandatav mõjutab merekaablite kaldaga ühendamise tõttu ka maismaad. Maismaal avalduvad mereplaneeringu mõjud kuuluvad mereplaneeringu kontrolliesemesse, kuna mereplaneeringu kehtestajal peab kujunema veendumus, et tuuleparkidest lähtuvate merekaablite ühendamine maismaaga on põhimõtteliselt võimalik. Lisaks tuleb KSH aruande koostamisel arvesse võtta kogu olemasolev teadmine. See hõlmab ka kõigi juba teadaolevate paralleelsete arendustegevustega arvestamise kohustust. (p 33)\nKuna tuuleparkide ja neid teenindavate tehniliste rajatistega võib kaasneda oluline mõju naaberriikide keskkonnale, siis lasus riigil kohustus algatada piiriülese KSH menetlus sõltumata sellest, et vahetult vaidlusaluse maakonnaplaneeringu alusel keskkonda mõjutavat tegevust veel ei saa alustada ning vajalikud on täiendavad loamenetlused. Sarnaselt KSH direktiiviga on KSH protokolli eesmärk tagada teise mõjutatava riigi (ja selle avalikkuse) kaasamine võimalikult varases staadiumis, kui kõik variandid on lahtised. Viimast nõuab avalikkuse kaasamise puhul ka Århusi konventsiooni art 6 lg 4. Hiljem loamenetlustes, mille ajaks põhimõttelised otsused on juba tehtud, ei ole kaasatutel enam võimalik tuuleenergia tootmise alade valikul sama tõhusalt kaasa rääkida. (p 48)\nMaakonnaplaneeringu ülesanne oli mh veealade üldiste kasutustingimuste määratlemine. Määratledes alad võimalike tuuleenergia tootmise aladena, pidi vastustajal planeerimismenetluse tulemusel kujunema veendumus, et need alad sobivad põhimõtteliselt, st vähemalt teatud tingimustel tuuleenergia tootmiseks. Vastustaja pidi ka veenduma, et paremad alternatiivid võimalike tuuleenergia tootmise alade kindlaksmääramiseks puuduvad, pidades seejuures silmas mh keskkonnakaalutlusi. Alternatiivide puudumine võib osutuda eriti oluliseks juhul, kui selgub vajadus kavandatava tegevuse elluviimiseks hoolimata selle ebasoodsast mõjust Natura 2000 võrgustiku alale. Keskkonnamõju strateegiline hindamine (KSH) ei tohi jääda formaalseks, jättes arendusalade põhimõttelise sobivuse lahtiseks ja piirdudes sisuliselt vaid tõdemusega, et selle küsimuse lahendamiseks alles tuleb asuda uuringuid tegema. (p 29)\nKSH menetluse tõhusaks läbiviimiseks on hindajal esmalt võimalik näiteks lähtuda nn maksimumstsenaariumist, st kavandatava tegevuse elluviimisest suurimas mahus, mida koostatav planeerimisdokument võimaldaks. Kui maksimumstsenaarium osutub keskkonna seisukohast problemaatiliseks, on hindajal koostöös planeeringu koostajaga võimalik modelleerida ja hinnata täiendavaid tõenäolisi stsenaariume, mil planeering viidaks ellu tegevuse asukoha ja laadi mõttes piiratumal kujul. Väär on ka eeldada, et hinnatav planeeringulahendus peab juba KSH algstaadiumis olema lõplikult selge ning et KSH peaks piirduma vaid juba lõpliku ja selge lahenduse hindamisega. Hindamine peaks võimaluste paljususe korral andma soovitusi parima lahenduse valimiseks ning hinnatav planeeringulahendus peabki arenema käsikäes KSH menetluse käigus täienevate teadmistega. KSH aruande nõuetele vastavaks tunnistamise staadiumis aga pidid hinnatav stsenaarium ja selle alternatiivid olema selginenud sellisel määral, et oleks olnud võimalik otsustada tuuleenergia tootmise põhimõttelise lubatavuse üle väljavalitud aladel. Eelnev ei tähenda, et KSH peab detailideni välja selgitama kõik tingimused, mida maakonnaplaneeringu edasisel elluviimisel tuleb arvestada. Ka kõiki parameetreid, millest lähtudes KSH raames erinevaid variatsioone hinnatakse, ei ole tarvis planeeringuga siduvalt kehtestada, kui nende üle on hiljem kohasem otsustada loamenetlustes. Küll võib osutuda vajalikuks arvestada nende lähteparameetritega hilisemates loamenetlustes. Kuidagi ei saa maakonnaplaneeringu abstraktne iseloom aga õigustada planeeringuala olemasoleva keskkonnaseisundi uurimata jätmist. (p 30)\nNatura eelhindamisest ilmnes, et kavandatav tegevus võib mõjutada Natura 2000 võrgustiku ala ja seda nii meres kui maismaal. Seega on KeHJS v.r § 45 lg-ga 2 vastuolus planeeringu kehtestamine ilma, et algatataks Natura hindamine ja selgitataks välja KeHJS v.r § 45 lg-s 2 sätestatud eelduste täidetus. Natura hindamine tuleb alati algatada ja läbi viia, kui on olemas ala olulise mõjutamise võimalus või oht, st võttes arvesse ala eriomaseid keskkonnatunnuseid ja -tingimusi, ei saa objektiivsete asjaolude alusel välistada, et kava või projekt mõjutab asjaomast ala olulisel moel (C-323/17, People Over Wind ja Sweetman, p 34 ja seal viidatud praktika). Seejuures on vajadusel nõutav kava või projekti alast väljapoole ulatuva mõju (st antud juhul merekaablite paigaldamise ja käitamise mõju maismaa elupaikadele) hindamine (C-142/16, komisjon vs. Saksamaa, p 29). (p 41)\nEuroopa Kohtu praktikast nähtuvalt tähendab asjakohane hindamine seda, et „selle valdkonna parimatest teadussaavutustest lähtudes tuleb teha kindlaks kõik kava või projekti aspektid, mis eraldi või koostoimes muude kavade või projektidega võivad avaldada mõju asjaomase ala kaitse-eesmärkidele“. Hinnangus „ei tohi olla lünki ja selles peavad olema täielikud, täpsed ja lõplikud seisukohad ning järeldused, mis hajutaksid kõik teaduslikult põhjendatud kahtlused asjaomasel kaitsealal kavandatud tööde mõju kohta“. (C-323/17, People Over Wind ja Sweetman, p 38 ja seal viidatud praktika; C-441/17, komisjon vs. Poola, p-d 113–114.) (p 42)\nEuroopa Kohus on rõhutanud, et elupaikade direktiivi art 6 lg 3 mõttes nõusoleku kavale või projektile võib anda üksnes juhul, kui ala kaitsestaatus jääb soodsaks, st püsivalt säilivad ala olemuslikud tunnused, mis on seotud teatud loodusliku elupaigatüübi esinemisega, mille kaitse-eesmärk õigustas selle ala kandmist ühenduse tähtsusega alade loetellu direktiivi tähenduses. Püsiva negatiivse mõju puudumine ala terviklikkusele tähendab seda, et teaduslikust seisukohast ei ole mingisugust põhjendatud kahtlust sellise mõju puudumises (C-441/17, komisjon vs. Poola, p d 115–121 ja seal viidatud praktika.) (p 43)\nKuigi planeeringut ei tühistata täies ulatuses, on selle osaline tühistamine kooskõlas kassatsioonkaebuse eesmärkidega, mistõttu ei ole põhjendatud HKMS § 108 lg-st 2 lähtudes jätta osa menetluskulusid kassaatori kanda. Vastustaja ja kolmanda isiku kulud jäävad nende endi kanda (HKMS § 108 lg-d 1 ja 8) vaatamata asjaolule, et füüsilistest isikutest kaebajate kaebus jääb rahuldamata. Nende kaebeõiguse puudumine ei olnud ilmselge. Vaidlusaluse planeeringu vaidlustamiseks kohtusse pöördumist ei saa pidada pahatahtlikuks või kaebeõiguse kuritarvitamiseks. Samuti arvestab kolleegium sellega, et menetluskulude väljamõistmise ohul ei või olla keskkonnavaidlustes heidutavat mõju (C-260/11, Edwards ja Pallikaropoulos, p 35; C-470/16, North East Pylon Pressure Campaing ja Sheehy, p 65). Kaebajate arv ei saanud märkimisväärselt mõjutada ka kolmanda isiku kulude suurust. (p 54)\nVt p 25.\npiiriülese keskkonnamõju hindamine\nKuna tuuleparkide ja neid teenindavate tehniliste rajatistega võib kaasneda oluline mõju naaberriikide keskkonnale, siis lasus riigil kohustus algatada piiriülene keskkonnamõjude strateegilise hindamise (KSH) menetlus sõltumata sellest, et vahetult vaidlusaluse maakonnaplaneeringu alusel keskkonda mõjutavat tegevust veel ei saa alustada ning vajalikud on täiendavad loamenetlused. Sarnaselt KSH direktiiviga on Espoo konventsiooni KSH protokolli eesmärk tagada teise mõjutatava riigi (ja selle avalikkuse) kaasamine võimalikult varases staadiumis, kui kõik variandid on lahtised. Viimast nõuab avalikkuse kaasamise puhul ka Århusi konventsiooni art 6 lg 4. Hiljem loamenetlustes, mille ajaks põhimõttelised otsused on juba tehtud, ei ole kaasatutel enam võimalik tuuleenergia tootmise alade valikul sama tõhusalt kaasa rääkida. (p 48)\nVt p-d 41 ja 42.\nVt p 41.\nkomisjon vs. Poola (Forêt de Białowieża), C-441/17, 17.04.2018\nVt p-d 42 ja 43.\nVt p 54.\n3-17-1531/54 Tartu Ringkonnakohtu halduskolleegium 21.03.2018\nPlaneerimisseaduse alusel on igaühel õigus avalikes huvides vaidlustada vaid planeeringu kehtestamise otsust (vt PlanS §-d 54, 94, 123, 141), kuid mitte kohaliku omavalitsuse poolt väljastatud ehitusluba. PlanS § 125 lg-st 5 ei tulene samuti õigust ehitusloa vaidlustamiseks avalikes huvides. Ka ei näe avalikes huvides kaebuse esitamise võimalust ette ehitusseadustik (EhS). Århusi konventsioon avardab keskkonnaasjades üldsuse osalemise ja kohtusse pöördumise võimalusi, kuid ehitusloa vaidlustamisel ei ole see asjassepuutuv. (p 15)


Soojendusplaat reguleeritava kõrgusega 62W / 50-55 tibule\nSee soojendusplaat sobib ± 50-55 tibu jaoks. Kütteplaat on kanaema aseaine, kus kana hoiab tibud kõhu all soojas. Sellepärast nimetatakse seda ka "elektrikanaks". See on väga loomulik lahendus, millel on suur eelis - tibud arenevad paremini ja ka nende sulgede kasv on kiirem, sellega on ka tibud tervemad. Kütteplaat kulutab ka vähem energiat kui küttelamp.


Tennis Duel täisversioon!\nTennis Duel täisversioon on alates 31.05 väljas. Registreeri ning saad osa tennisemängust. Kui sul oli beetaversioonis konto, pead ikkagi uuesti registreerima.\nVõrreldes beetaversiooniga on tehtud mitmeid muudatusi. Muudetud on mängumootorit ja teisi mängu osasid ning vähendatud lisavõimaluste hindu. Nüüd on võimalik saata ka üksteisele sõnumeid. Mängu arendus ei jää aga ellega seisma, aja jooksul lisame uusi võimalusi juurde.\nPPMist on Tennis Duel päris erinev. See pole meeskonna juhtimise mäng vaid hoopis teistsugune projekt. Ostetud krediidiga mitte ei saa mängule toetust vaid ka teistest kiiremini areneda tänu Premium paketile ja krediidilisadele. Siiski on mängu võimalik natuida ka tasuta ning omal arenemise kiirusel. Mängijad on edetabelis jaotatud gruppidesse vastavalt tasemele ja nii on alati võimalik võistelda kõrgemate kohtade eest.\nLisasime ka kolm uut jäämaalingut, tähistamaks Soomes ja Rootsis toimunud jäähoki MMi. Maailmameister Venemaa, hõbedaomanik Slovakkia ja pronksiomanik Tšehhi said igaüks uue jäämaalingu nende edu tähistamiseks MMil. Uued pinnad on tehtud ThomasHK poolt ja neid saab osta siit ainult 5 krediidi eest. Kui sa pole aga neist ühegi riigi fänn, siis võid valida jääpindu teistest kategooriatest või luua endale jäämaaling ise.\nJa ärge unustage, et ainult 6.juunini kestab kombineeritud PRO pakettide allahindlus. Võimalus on kokku hoida kuni 160 krediiti.


Kohvimasin JURA Impressa E6\nKohvimasin JURA E6\nArt. Nr.: 15058\nPäevane jõudlus 30 tassi\nLihtne valmistada piimakohvisid\nMõõdud 28,5 X 35,5 X 44,5 cm\n(12 kuud) 79,71 € /kuus\n(24 kuud) 43 € /kuus\n(36 kuud) 30,86 € /kuus\nE6 Maailma esimene P.E.P.©: impulss-tõmbeprotsess\nJURA uus E-seeria viib kohvinaudingud uuele tasemele ja on igas mõttes murranguline. Espresso tõmbeprotsess on viidud täiuseni. Impulss-tõmbeprotsess (P.E.P.©) on maailmas ainulaadne. See tagab optimaalse tõmbeaja ja toob isegi väga väikeste kohvijookide valmistamisel esile parimad maitseomadused. Filter CLARIS Smart hoolitseb selle eest, et iga tassitäis kohvi valmiks parima kvaliteediga veest. Filtri kasutamine on enneolematult lihtne, sest nutikas veesüsteem (I.W.S.®) tuvastab filtri olemasolu automaatselt. Esipaneelile paigutatud nupud ja moodne TFT-ekraan muudavad masina kasutamise uskumatult lihtsaks. Ning viimaks, integreeritud hooldusprogrammid ja uus vahetatav piimatila tagavad täiusliku puhtuse.\nMaailma esimene: P.E.P.© impulss-tõmbeprotsess tagab silmapaistva kvaliteedi\nErakordse kohvi saladus peitub selle valmistamises. JURA on viinud espresso tõmbeprotsessi täiuseni ja seetõttu on E6 võimeline valmistama professionaalse barista tasemel kohvijooke. JURA välja töötatud impulss-tõmbeprotsess (P.E.P.©) tagab optimaalse tõmbeaja. Lühikese espresso valmistamisel juhib masin kuuma vee lühikeste intervallidega läbi jahvatatud kohvi. Selline protsess võimaldab kohvi maitsel täielikult välja areneda. Kohvisõber saab valida kaheksa erineva kangusastme hulgast, et valmistada just enda eelistustele vastav kohv.\nNutikas veesüsteem koos automaatse filtrituvastusega\nFilter CLARIS hoolitseb selle eest, et iga tassitäis kohvi valmiks parima kvaliteediga veest. Filter kaitseb espressomasinat ka katlakivi eest ning eemaldab veest kohvi maitset ja aroomi kahjustada võivad ained (näiteks raskmetallid ja kloori). Et filtrit ja selle omadusi täielikult rakendada, töötas JURA välja nutika veesüsteemi (I.W.S.®). Filtrikassett ja kohvimasin on RFID-tehnoloogia abil juhtmevabalt ühendatud. Filtri olemasolu tuvastatakse automaatselt. Filtri kasutamine ei ole kunagi olnud nii lihtne ja kindel.\nJURA toob kasutuslihtsusesse uue kvaliteedi\nE6 sobib ideaalselt neile, kes tahavad oma lemmikkohvijoogi kiiresti valmis saada. Suurima mugavuse tagamiseks paiknevad espresso, kohvi, cappuccino ja piimavahu nupud masina esipaneelil. E6-ga saab valmistada isegi kaks tassi espressot või kohvi korraga. Tänu moodsale TFT-värviekraanile on masina kasutamine lihtne ja loogiline.\nMoodsa täisautomaatse espressomasina hooldus on sama lihtne kui ahvatleva kohvijoogi valmistamine. Integreeritud loputus- ja puhastusprogrammid saab käivitada vaid ühe nupuvajutusega ning need tagavad masina laitmatu puhtuse. Piimatila vahetamine võtab nüüd vaid hetke ja seda võib julgelt nõudepesumasinas pesta. Täiuslik hügieen ja perfektne piimavaht on alati tagatud.\nVeski Aroma G3\nPeene vahu piimavahusti\n28 X 43,9 X 35,1 cm


Innovative and adaptable envelopes over existing façades in building refurbishment - Design, economic assessment, logistics and installation guidelines\n16.07.2019 22,15 EUR\n01.10.2000 8,01 EUR\n01.12.2000 8,72 EUR\n01.07.2000 6,47 EUR\n01.12.2000 8,01 EUR\n01.12.2000 7,38 EUR\n03.08.2011 8,72 EUR\n05.03.2002 7,38 EUR\n05.03.2002 6,47 EUR\n03.08.2016 19,40 EUR\n03.08.2016 13,22 EUR\n08.06.2015 22,15 EUR\n06.12.2016 0,00 EUR\n05.07.2016 6,47 EUR\nRippfassaadid. Löögikindlus. Toimivusnõuded\n05.07.2016 8,01 EUR\nMetal profiles with thermal barrier - Mechanical performance - Requirements, proof and tests for assessment\nIsekandvad plekist katuse- ja seinakatteelemendid. Spetsifikatsioon ja nõuded\n06.02.2007 17,08 EUR\n04.06.2013 13,22 EUR\nValgust läbilaskvad tasapinnalised polükarbonaadist (PC) plaadid katuse-, seina- ja laematerjalina nii sise- kui välistingimustes. Nõuded ja katsemeetodid\n05.07.2016 10,90 EUR\n03.01.2019 12,51 EUR\nPuitkonstruktsioonid. Katsemeetodid. Puitraamiga seinaplaatide tõmbetugevus ja jäikus\n01.09.2000 8,01 EUR


Spordiblogi — Passionforadventure\nDon't buy upgrades ride up grades\nSpordiblogis kajastame huvitavaid üritusi, inimesi ja tegemisi.\nNüüd, mil ühistrenne teha ei saa ja tuleb inimestega distantsi hoida, on õige aeg rohkem lugemisega tegelda ja oma mõttemustritega. Seega tutvustame veel paari vahvat spordiinimest - Siim ja Nele. Siim annab väga hea ülevaate füüsilise pingutuse seosest vaimse tugevusega, Nele jällegi arvab, et tuleb olla lootusrikas, kuigi praegu on mitmete ürituste korraldamine küsimärgi all.\nKes ei kujutaks ette, et ei kuuluks klubisse? Kellel on mitu päeva peale üritust on selline tunne nagu oleks veidi purjus ja kelle jaoks on Tripassioni ergutustiim eelmise aasta Tallina Ironmanilt üks meeldejäävamaid hetki?


Mugavuspoed ja pesulad\nAlexela avas 8. mail oma toidu- ja esmatarbekaupade e-poe. Kaupu saab kontaktivabaks kättesaamiseks ette tellida 14 Alexela mugavuspoodi.\nAlexela sulgeb Tallinnas kesklinnas asuva mugavuspoe\nAlates 4. aprillist sulgeb Alexela mugavuspoe Tallinnas büroohoones Kawe Plaza.\nFOTOD: Alexela avas Eesti esimese ultrakiire elektriautode laadimispunkti\nAlexela avas kolmapäeval, 4. märtsil Tallinn-Tartu maantee ääres Paia ristmikul asuvas Baltimaade suurimas tanklas ühekorraga kaks elektriautode kiirlaadimispunkti. Neist üks on Eesti esimene ultrakiire elektriautolaadija, 160 kW võimsusega ja teine 50 kW võimsusega laadija.


Mõrk näol võib kujuneda inimestest välimuse kaunistuseks, muuta see atraktiivsemaks ja atraktiivsemaks. Siiski ei ole kõik kasvajad ilusad. Vastupidi, mõned annavad oma omanikele esteetilise vaatevinklist märkimisväärse ebamugavuse. Lisaks võivad moolid olla tervisele ohtlikud ja kasvavad pahaloomuliste kasvajate hulka. Selle vältimiseks ja vabaneda kole ja kahtlasest nevi aitab eemaldada näo mosid. Kasvu kõrvaldamiseks võite olla kindel ja mugav.\nKõige tõhusam ja kaasaegsem kasvajate likvideerimise meetod on laserseadme kasutamine. See on valutu nevi eemaldamise meetod. Laseri töötamisel väikesed anumad trombiseeruvad, mis aitab protseduuri ajal vähendada verekadusid. Protsessi soovitud kosmeetilist toimet on saavutatud, kuna haavu paranemisel nahale ei tekitata sarve. Teie nägu on ilus ja atraktiivne.\nSee protseduur eemaldab kõik soovimatud koed, ilma verejooksu ja ebamugavustunne. Haav kohe desinfitseerib ja paraneb 5-6 päeva jooksul. Kui aeg on möödas, pingutatakse nahk ja protseduuri jäljed puuduvad.\nKui soovite eemaldada sünnimärgi füüsiliste või esteetiliste põhjuste tõttu, peate kõigepealt konsulteerima dermatoloogi ja onkoloogiga. Spetsialistid peaksid välistama melanoomi tekkimise võimaluse nahal. Kui teie tervist kinnitavad testide tulemused, eemaldatakse see viivitamatult ja ilma valu!\nHE CLINIC on meditsiinikeskus, kus saate kiiresti ja lihtsalt eemaldada sünnimärgi teie näol. Meie töös kasutame kõige kaasaegsemaid seadmeid ja tõhusaid meetodeid. Meie spetsialistid teevad demosid demosid ära. Tulemuseks on kindlasti palun teid!


Hotellid Pennsauken | Hotels.com\nLinna Pennsauken hotellid\nOtsing hotellid Pennsauken\nVaata kaardilt hotelle Pennsauken\nSuure tõenäosusega võib sellest saada sinu lemmikpuhkusepaik. Külastajad leiavad siit mõndagi, mida vaadata. Populaarsete vaatamisväärsuste hulka kuuluvad Independence Hall ja Liberty Bell Center. Populaarsete ja meeldejäävate turismiobjektide hulka kuuluvad näiteks Reading Terminal Market ja Ben Franklini Rahvusmemoriaal.\nMajutusvõimalused, mida Pennsauken pakub\nPennsauken tervitab külastajaid avasüli. See on linn, kus leidub küllaga majutuskohti. Kui sinu sihtkoht on Pennsauken, ootab sind Hotels.com saidil 804 head pakkumist. Paljud majutusvõimalused hinnasoodustusega kuni 40%. Soodsad hotellitoad on saadaval hinnaga alates 19 EUR/öö. Allpool näete, kui palju millise tärnide arvuga hotelle Pennsauken ja selle lähipiirkond pakub.\n• 89 4 tärni hotelli alates 74 EUR öö\n• 181 3 tärni hotelli alates 61 EUR öö\nPennsauken – kuidas sinna kohale jõuda?\nLähim lennujaam on Philadelphia, Pennsylvania (PNE-Northeast Philadelphia), mis asub 12,9 km kesklinnast. Philadelphia, Pennsylvania (PHL-Philadelphia Intl.), piirkonna teine suurem lennujaam, jääb 18,8 km kaugusele.\nPennsauken – kohalikud huviväärsused\nSilmapaistval tasemel on džässmuusika ning teatrid. Kindlasti väärivad külastamist ka järgnevad kultuuriobjektid:\n• Rutgersi Camdeni kunstikeskus\n• Ajalooline Crofti farm\n• Saint Katharine Drexeli misjonikeskus\n• Independence Hall (8,6 km südalinnast)\n• Liberty Bell Center (8,6 km südalinnast)\n• Reading Terminal Market (9,3 km südalinnast)\n• Ben Franklini Rahvusmemoriaal (10,3 km südalinnast)\n• Citizens Bank Park (11,8 km südalinnast)\nPennsauken – millal on parim aeg reisimiseks?


Šotimaa kontaktisik töötab Šotimaa valitsuse ELi esinduses Brüsselis. Ta võib võrgustiku asjadega tegelemisel pöörduda mitme kolleegi poole. Võrgustiku töö on kombineeritud muude ülesannetega.\nEuroopa õigusalase koostöö võrgustiku toimimine Šotimaal\nŠotimaal puudub ametlik kohalik võrgustik. Õigusküsimuste direktoraadis (Justice Directorate) on aga välja arendatud konkreetsete poliitikavaldkondade ekspertide võrgustik. Kontaktisik võib pöörduda nende kolleegide poole, et saada vastuseid konkreetsetele päringutele.\nKontakte on loodud ka mujal Šotimaa valitsuses. Kontaktisik pöördub nende isikute poole, et saada nõu või vastuseid nende tööga seotud päringutele. Kontaktisik teeb vajadust mööda koostööd ka teiste isikutega väljaspool valitsust. Näiteks võib tuua Šotimaa õigusnõustajate ühenduse (Law Society) ja advokatuuri (Faculty of Advocates), mis on vastavalt õigusnõustajaid ja advokaate esindavad kutseühendused. Kontaktisik on loonud sidemeid ka kohtutäiturite esindusorganiga Society of Messengers at Arms and Sheriff Officers (SMASO).\nKõige levinum viis teabele juurde pääseda ja seda vahetada on e-post. Kontaktisik on aga ka isiklikult koosolekutel osalenud.\nKontaktisik tagab, et enne võrgustiku temaatilisi koosolekuid peetakse nõu asjakohaste poliitika-, haldus- või muude ekspertidega. Koosolekute protokolle ja teavet asjaomaste meetmete kohta levitatakse sobival viisil.\nŠotimaal puudub Euroopa õigusalase koostöö võrgustiku kohalik veebisait. Teavet esitatakse muude olemasolevate veebisaitide kaudu. Üha enam viidatakse e-õiguskeskkonna portaalile. Kontaktisik on teinud koostööd teiste teabeallikate koostajate, sealhulgas Šotimaa kohtuametiga (Scottish Courts and Tribunals Service (SCTS)). Šotimaa kohtuameti veebisaidil antakse kodanikele juhtnööre piiriüleste nõuete esitamise kohta, eelkõige seoses Euroopa täitekorralduse, Euroopa maksekäsu ja Euroopa väiksemate nõuete määrusega. Kasutatakse võimalusi suurendada asjakohastel koosolekutel ja konverentsidel ning asjakohaste väljaannete kaudu teadlikkust Euroopa õigusalase koostöö võrgustikust ja e-õiguskeskkonna portaali teabelehtedest.


Cheap flights Dubai Intl Airport (Dubai) - Dubai International Airport - Airline tickets DXB - eSky.com.hk\n✔ Are there any special offers for flights Dubai Intl Airport at eSky.com.hk?\nAt eSky.com.hk we make sure that the offer for flights Dubai Intl Airport include not only low-cost airlines, but also those specializing in high standard.\nCheap flights to Isle of Man Cheap flights from Isle of Man Cheap flights to Nauru Cheap flights from Nauru Cheap flights to Chapeco Serafin Enoss Bertaso Cheap flights from Chapeco Serafin Enoss Bertaso


Intiimsetest, kuid väga avalikest probleemidest | LIVIN\nAvaleht Uudised ja artiklid Ilu ja hügieen Intiimsetest, kuid väga avalikest probleemidest\nMida räägivad naiste hügieenisidemete ja muude hügieenitoodete reklaamid? Mugavusest ja lekkest. Valgetes liibuvates pükstes laual tantsimine pole mingi probleem. Sellega kaasnevad taevast langevad lilled, mis peaksid sümboliseerima looduslähedust. Erinevalt teistest reklaamidest ei reklaamita isegi allahindlusi. Arvestades, et kaupu müüvad ettevõtted kasutavad reklaamide tegemisel professionaale, saab järeldada, et naised hindavad hügieeniliste sidemete ja tampoone puhul enim seda, kas midagi nendest läbi tuleb ja ega neid läbi tihedate rõivaste näha ole.\nKummaline mõttekäik, sest sellisel juhul võiks järeldada, et mõne teise (reklaamimata) tootja tooted lekivad ning neid on näha läbi rõivaste. Mõistan, kui see kõik oleks viisteist aastat tagasi, kui tõesti pidi mõtlema, millist kleiti kanda „päevadel“, et midagi ometi välja ei paistaks. Kuid täna... Kas reklaamijad siis seda ei tea? Muidugi nad teavad, et kõik täna turul olevad hügieenitarbed on mugavad ja kaitsvad. Ja nad maksavad umbes sama palju. Mida siis ikkagi reklaamitakse?\nSelleks, et propageerida lõbusat ja muretut elu. Mitte millegi pärast ei pea muretsema - oleme rahulikud, miski ei tee meile haiget ja me ei hooli üldse sellest, millest need tooted on tehtud ja kuhu need pärast lähevad.\nKas meile tõesti tundub, et see toode on „pärineb loodusest“: Euroopa tarbijaküsitluses leiti, et enamik naisi usub, et nende kasutatavad hügieenivahendid on valmistatud 100% puuvillast, sest... need on valged.\nKas „päevadel“ ei pea siis muretsema? See on intiimne küsimus, kuid statistika ja günekoloogid ei kinnita väidet, et populaarsed hügieenitooted oleks tervise seisukohalt kuigi head.\nMiks on mõnikord kasulik hügieenisidet põletada?\nEnamik turul müüdavaid hügieenisidemeid ja tampoone on valmistatud plastidest, naftasaadustest, superabsorbeerivatest polümeeridest, viskoosist ja parimal juhul keemiliselt töödeldud tselluloosist. Need sisaldavad mitmesuguseid kemikaale, sealhulgas suurimaid ärritajaid - sünteetilisi lõhnaaineid. Plastik ei hinga, superabsorbendid „lukustavad“ vedeliku koos kõigi selles sisalduvate bakteritega ja kuna sidemed on väga mugavad, on kiusatus neid vahetada palju harvem, mis ju ongi tänapäevaste materjalide idee, eks?\nNiiske ja soe keskkond on ideaalne bakterite paljunemiseks ning nad võivad levida ülespoole nii tuppe kui ka kuseteedesse, põhjustades tervisehädasid. Superabsorbendid suurendavad ka toksilise šoki sündroomi riski.\nPleegitamiseks kasutatavad kloori või dioksiini jäägid on mitmel viisil kahjulikud nii inimestele kui ka keskkonnale. Probleeme on mitmesuguseid, alates lihtsast ärritusest kuni allergiate ja keerukate naistehaigusteni (näiteks vulvodüünia) ja ägedate reaktsioonideni (CKD), mille ennetamist ja mõnikord isegi ravi mõjutavad kasutusel olevad hügieenimeetmed. Pimestav valge värvus, meeldiv aroom ja tihedus ei ole märgid looduslikkusest ega kvaliteedist.\nJa see pole üldse uudis - tavaliste naiste hügieenitoodete pakendilt ei leia, et need oleksid valmistatud puuvillast. Selle toote koostist pole pakendil tavaliselt üldse märgitud. Koostisosade loetelu märgivad vaid need, kes toodavad looduslikest materjalidest: tselluloos, puuvill, suhkrukiud. Huvitav on aga see, et vaatamata asjaolule, et ühiskonnas on toote koostise välja selgitamine juba üsna tavaline, ei tõstata keegi küsimust, millest on valmistatud masstoodetud hügieenitooted.\nMõned tootjad ei kirjuta midagi, teised kirjutavad: „spetsiaalne koostis, mitmekihiline polümeer, mis kaitseb väga hästi“, „pind on pehme ja puuvillane“, „kontaktpind on puuvillast“. Aga ülejäänud? Ülejäänud pole puuvill. Muide, seda on väga lihtne eristada. Võta side ja tõsta see põleva tiku kohale. Kui see on puuvill, siis materjal põleb ja muutub tuhaks. Kui see on plastik, siis see ei põle, vaid sulab.\nÜks naine - kuni 150 kilogrammi hügieenitooteid\nSoovitan teha ka koduse testi tampooniga. Kasta hügieeniside veeklaasi ja hoia seda seal paar tundi. Võrdluseks tee sama tampooniga ning aseta see klaas teise kõrvale. Mõtiskle pisut naise kehas toimuvate protsesside üle, kui seal on tavapärane plastist tampoon.\nIntiimpiirkonna ärritused ei ole naise jaoks väike ebamugavus. Tänapäeval kannatavad paljud naised selletõttu punetuse, põletus- ja valutunnete käes. Nende häirete põhjuseid on keeruline diagnoosida ja ravida. Tundub, et kannatamine või ravimite tarvitamine pole alati õiged lahendused, sest tihti võib põhjuseks osutuda lihtsalt valede pesukaitsmete või sidemete kasutamine. Võib-olla tasuks neid vähemalt mõneks ajaks muuta ning vaadata, kas olukord paraneb? Vaatamata näiteks puuvillasidemete kõrgemale hinnale tasuks see isegi rahaliselt ära.\nTõsi, ärrituste esinemine ja raskusaste sõltub keha vastupidavusest. Kui meil on põiepõletik, ei tea me, miks oleme jäänud haigeks ja seega võime vaid eeldada, et see pole kindlasti sidemetest. Võime ju ka eeldada, et toksilise šoki sündroomi ei tule kunagi.\nSiiski on veel üks argument, mis muudab intiimtooted väga avalikuks ja paneb kasutajale täiendavad kohustused. See on reostus. Hügieenitoodete probleem pole mitte ainult laialt levinud, vaid ka väga nähtav.\nParadoksaalsel kombel on naised, kes on üldiselt looduse suhtes tundlikumad ja keskkonnaga rohkem seotud, süüdi enim veekogusid ja prügimägesid reostavate jäätmete tekkes. Nendeks on kasutatud hügieenitooted. Statistika näitab, et igal aastal visatakse prügikasti umbes 7 miljardit kasutatud tampooni ja umbes 13 miljardit kasutatud sidet. Keskmine naine viskab elu jooksul ära 125–150 kg tampoone ja sidemeid.\nPole koostisosade loetelu - pole ökoloogiat\nLihtsalt prügikasti visatud tampoonid ja sidemed ei kao mitte kuhugi - 90–100% ära visatud hügieenitoodetest kogunevad prügimägedele või ulbivad vees. Lisaks ulpimisele mürgitavad nad kalu ja teisi vee-elukaid, kes hukkuvad plastosakeste tõttu. Sünteetilised pleegitusained (dioksiin) ja lõhnaained on mis tahes ökosüsteemi jaoks eriti kahjulikud\nEhkki kõik seda ei tea, on turul saadaval looduslikest materjalidest valmistatud hügieenitooteid, mis lagunevad kiiresti. Puuvillast tampoonid lagunevad täielikult ehk 100% ulatuses, puuvillast sidemed 90–99% ulatuses: puuvill ise laguneb täielikult, sidemete korral jääb alles vaid õhuke hüdroisolatsiooni riba.\nPuuvill kasvab igal aastal, selle korjamiseks ja taaskasutamiseks ei ole vaja kasutada kahjulikke protsesse. Kui puuvill on ökoloogiline, väldime ka pestitsiide. Seega on saastavatele ja potentsiaalselt ohtlikele naiste hügieenitoodetele alternatiive - nii õrnu kui ka meeldivaid, nii kaitsvaid kui ka säästvaid. Ainult et nad on kallimad. Ära lase end petta ökomärgisest. Hügieenitooted ei ole toit ega kosmeetika ning nende keskkonnastandardid pole ühtsed ega läbipaistvad.\nSeetõttu pead tervise- ja keskkonnasõbralike sidemete ja tampoonide valimisel lihtsalt uurima, millest nad tehtud on. Pakendil peaks olema kirjas, kas toode on valmistatud puuvillast või ökoloogilisest puuvillast (võib sisaldada ka suhkrukiudu). Kui koostist märgitud pole, pole toode ka keskkonnasõbralik.\nSamuti on olemas ka korduvkasutatavad menstruaaltopsid, tavaliselt silikoonist.\nMähkmed - veelgi halvemad kui naiste sidemed\nLeedus pole looduslikest materjalidest valmistatud hügieenitoodete valik kehvem kui üheski teises Euroopa riigis, kuid kahjuks valib neid vaid väga väike arv naisi. Võib arvata, et asi on hinnas. Ei midagi sellist. Kuid kui paljud naised ostavad koledamaid, kuigi funktsionaalsemaid kingi, sest nad on odavamad? Jah, kindlasti leidub ka selliseid inimesi, kuid nad on selges vähemuses. Kas need samad naised, kes otsustavad kõige ilusamate kingade kasuks, valivad ka kõige keskkonnasõbralikumad hügieenitooted? Kindlasti mitte. Nad väidavad, et viimased on liiga kallid... Ökoloogilisi hügieenitooteid valivad naised, kes ei soovi panustada kohutavate prügimägede kasvu: kes on näinud, kogenud, mõistnud ja kes ei soovi selles osaleda.\nBeebimähkmetega on olukord keerulisem. Tavalised beebimähkmed ei lagune üldse. Nad reostavad prügimägesid veelgi hullemini kui naiste hügieenitooted. Ökoloogiliste toodete turg suudab reostust vähendada, kuid mitte 90–100% ulatuses (nagu naiste hügieenitoodete puhul), vaid ainult 40–50% piirdes. Ühekordseid beebimähkmeid, mille lagunemise osakaal oleks suurem kui 50%, pole veel nähtud. Neid pole lihtsalt veel välja mõeldud, vähemalt mitte selliseid, mis oleks ühtaegu mugavad ja veekindlad.\nTeine võimalus on valida korduvkasutatavad mähkmed, mis reostavad oluliselt vähem kui ühekordsed mähkmed ning kui need on valmistatud looduslikest materjalidest (puuvill, kanepikiud, bambus), ei reosta need ka mädanevaid prügimägesid. Korduvkasutatavaid mähkmeid tuleb aga sageli pesta, millele kulub pesuainet, vett ja elektrit.\nMa ütleks koguni, et palju vett, pesuvahendit ja elektrit. Sellisel juhul oleks oluline valida keskkonnasõbralikud pesemisvahendid, vastasel juhul oleks üldine saaste vähenemine vaevalt väiksem kui ökoloogiliste ühekordsete mähkmete kasutamisel. Kuid mõlemad variandid on palju keskkonnasõbralikumad kui tavalised mähkmed - vähemalt poole võrra.


01Nov2010 Herefordid parandavad lindude elukvaliteeti\nLäinud aastal noore loodustaluniku auhinnaga pärjatud Paali talu perepoeg Argo Hein (36) hooldab Matsalu rahvuspargis poollooduslike koosluste ala ehk rännanute, mille suurus ulatub üle kahesaja hektari. Rannakarjamaade hooldamisel aitavad teda ema-isa ja enam kui 150 herefordi tõugu lihaveist, kirjutab Rain Uusen.\nLühidalt öeldes on loodustalunik selline talunik, kes oma igapäevatöös ja talu majapidamises järgib ümbritseva keskkonna eripära ja talupidamise koosmõju loodusega. Vähemalt nii selgitab loodustalunikuks olemist Läänemaal asuva Paali talu noor peremees Argo Hein ise, kes selle tiitli suhteliselt juhuslikult pälvis.\n«Ega ma ise end varasemalt loodustalunikuks osanudki nimetada,» räägib mees. Kui Eestimaa Talupidajate Keskliidust konkursi «Eesti parim talu 2009» þürii tema õuele tuli ja talu, karjamaad ning loomad kriitilise pilguga üle vaatas, oli see Heinale endalegi üllatuseks. Küllap siis keegi, kes perekond Heina pühendunud tegevust aastate jooksul märganud oli, nad ka konkursile üles andis ja Õigesti tegi - nii Argo Hein parima noortaluniku tiitli omanikuks saigi.\n«Paali talu asub Matsalu rahvuspargi territooriumil,» seisab 2009. aasta konkursiülevaates. «Talu noor peremees Argo Hein hooldab oma herefordikarjaga suurt osa Matsalu väärtuslikest pärandkooslustest ning panustab ka maastikuhoidu laiemalt,» jätkuvad vaid kiidusõnad. «Tema karjamaad on korras ning sama kehtib talusüdame kohta.»\nRannaniidud koduks lindudele\nKas loodustaluniku tiitel on staatuse sümbol või pigem kohustus, küsin Heinalt nüüd, kui tiitli saamisest on tükk aega möödas. «See on lai ja raske mõiste,» ohkab noor talunik ja püüab selgitada, et ega rannaäärseid põliseid karja- ja heinamaid muud moodi hooldada ju saagi kui et looduslikult. Nimelt on poollooduslikud alad kaitse all ja seetõttu tohibki põliseid rannakarjamaid ja -heinamaid vaid loomade karjatamiseks ja heina tegemiseks kasutada. Põldu sellisele alale teha ei saa, selgitab mees. «Väetada või künda neid maid ei tohi.» Aga sellel kõigel on põhjus.\nLuha- ja rannaniitude hooldamine toimub looduskaitsjatega koostöös seetõttu, et neil aladel toimub lindude pesitsemine ja seega on oluline rändealad igati korras hoida, mitte lasta võssa kasvada. Rannaniitudel pesitsevad väiksemat sorti tiivulised, kes oma igapäevaelu korraldamiseks vajavad madalmurust ala, et linnupere eest hoolt kanda, vette sulpsata ja toitu otsida.\n«Kui võsa ja roog peale kasvavad, pole lindudel enam kuskil pesitseda,» räägib maamees linnamehele. «Väiksemad linnud tahavad pesitsemiseks korralikult hooldatud rannaala. Võsa ja puud annavad suurematele lindudele kohe ka võimaluse rannaniitudel pesitsevaid väiksemaid linde varitseda.» Selge nagu vesi.\nKuigi rahvuspargis talu pidamine nõuab rohkete seaduste, määruste ja muude nõuete järgimist, ei kujune see siiski kantseleitööks, kinnitab Hein veenvalt. «Mina teen ikka nii, nagu arvan, et on õige ja vajadusel kontrollin seadustest järele,» räägib ta ja kiidab keskkon-naametnikke, kes aasta-aastalt järjest koostööaltimaks on muutunud ning nõuga igati kaasa aitavad. «Müüdid kurjadest keskkonnakontrollidest, kes käivad ja õiendavad, ei pea ammu enam paika,» muigab peremees Hein.\nTema sõnul koosneb loodustaluniku igapäev kümnetest ja sadadest pisikestest, kuid olulistest asjatoimetustest ja nõuded on ainult väike osa sellest -tuleb vaid loodusega kooskõlas elada.\nLoodustaluniku auväärt tiitel motiveerib vaid süvenenumalt seda rida edasi ajama ja looduse heaks veelgi rohkem tegutsema.\nKui loodustalunik loodusega ühte rütmi hingata püüab, siis loodus ise talutöödega alati samas rütmis ei käi, selgitab talumees neid probleeme, mis iga teistki talunikku aastast aastasse vaevavad, keda rohkem ja keda vähem.\nKord segab talutöid vihm, siis jälle merevee tõusud ja mõõnad. Kui on ikka märg aasta, pole heina võimalik kuidagi teha ning sellisel juhul pole loodustalunikul muud lahendust, kui hooldusniiduk kuuri alt välja ajada ja rannaniidud niisama üle käia, kuna võssa ja roogu ei tohi niite lasta kasvada. «Selles mõttes peab oma töös olema ehk tavatalunikust enam võimeline loodusjõududega kohanema ja leppima,» arvab Hein.\nTalu töörütm on aga pea kahekümne aastaga pererahval niivõrd käppa saadud, et valmis ollakse kõigeks. «Põllumaadelt saadav saak ja tulu oleks ehk tõesti suurem ja kultuurkarja-maadki annaksid ehk rohkem katet,» arutleb Hein, kui talt küsin, otse ja linnalikult, et kas tasub siis loodustalunikuna ikka rahmida. «Samas loomade juurdekasvu poolest olen mina kindlasti võidumees,» ütleb ta võidukalt ja juba rõõmsamalt.\n«Mina olen selle taluga seotud, siin kasvanud – sellises kohas ma juba kord elan,» lisab mees, et elu tuleb ikka kodukoha järgi sättida. «Kodutalu asukoht on mulle selle loodustaluniku tee määranud, järelikult peab see õige tee olema.»\nHein võtab aga oma arutluse lühidalt ja konkreetselt kokku: «Ma ei hakka kuskile kolima ega elukohta vahetama või tööd otsima,» ütleb ta konkreetselt. Talu töötab, toidab ja talus elavad inimesed on rahul ning õnnelikud.\nÕnn arenes tasapisi\nKui kolhoosiaeg otsa sai ja sellega ühes ka loomad, algas rannakarjamaade järkjärguline roogukasvamine. Sellega tuli midagi ette võtta, meenutab Hein, kes vanemate kõrval aastate jooksul taluperemeheks kasvas.\nEestlaslik jonn mitte nii lihtsalt millegi muuga tegelema hakata viis Heinade pere karjatamise juurde kiiresti tagasi.\nAsjalikke soovitusi ega nõuandeid polnud aga 90ndate alguses kelleltki eriti küsida ja nii kippus külarahvas Heinade kindlameelse, kuid nende arvates hulljulge otsuse peale pigem imestama. «Paljud uskusid, et oleme ikka päris ära pööranud,» muigab mees nüüd tagantjärele keerulisi ja raskeid aegu meenutades.\nKõigepealt võeti kasvatada ja karjatada ðoti mägiveised, nende kõrvale lisandusid samm-sammult ka herefordid.\nTalu suurendamine ja arendamine võeti ette täpselt selliste sammudega, kui see pererahvale jõudumööda oli ja nii saadi, ikka sõbralikult jonnides, keerulised ajad üheskoos seljatatud ja lõpetamise mõtted peast pühitud.\n«Kui praegu neid alasid vaadata, siis on endal ka hea tunne,» ütleb noorperemees rahulolevalt. «Rannaalad on puhtad ja miljonivaade merele on samuti olemas.»\nHerefordid, kes nüüd Paali talu põhiasukateks, on peremehe sõnul vähenõudlikud loomad. «Neid on oluliselt lihtsam pidada kui selliseid lihaloomi, kes annavad küll liha rohkem, aga tahavad selle võrra rohkem ka tööd, vaeva ja nuumamist.» Tänu herefordidele on aga suur osa Matsalu rahvuspargi rannaniitudest ja rannakarjamaadest hooldatud ning pererahval jääb aega ka muudeks talutöödeks. Talu üldist hooldatud väljanägemist tõi esile ka juba eespool mainitud þürii.\n«Talu südame moodustab avar uus puitvoodriga elumaja, mida ümbritseb korras aed,» võivad konkursikokkuvõttest lugeda need, keda tallu külla pole veel kutsutud. «Ka tehnikakuur on korralik,» kiitsid þüriiliikmed toona ja olid tänulikud talu juurde viiva renoveeritud tee üle.\nKuigi Paali talu herefordid kasvavad igati mahedalt ja annavad tunnustatud maheliha, tuleb praegu viia loomad siiski tavapärasesse tapamajja, segi kõikide teiste veistega, kes nii mahedalt ei kasva. Miks?\nHein selgitab hea meelega. Kuigi maheliha kilohind on turul tavalihast kõrgem, sööksid transpordikulud võimaliku kasumi kiiresti ära.\n«Hetkel on maheliha osakaal turul ikka väga väike,» jätab mees. «Kui ka tahetakse maheloomi, siis tahetakse neid paari looma kaupa ja aasta ringi.» See tähendab aga väheste loomade nimel suurte transpordikulude katmist. Lihtsam ja kasumlikum on kõik loomad korraga tapamajja viia.\nTapamajad asuvad üldjuhul suuremates keskustes, kuhu on pikk teekond. «Kui oleks mulle lähemal selline tapamaja, mis vaid maheloomi vastu võtaks, siis oleks see igati tervitatav,» viskab Hein kinda õhku ja loodab, et keegi selle ka kinni püüab.\n«Ehk mõne aasta pärast hakkab see asi arenema,» jagub Heinal lootust samavõrd, kui 90ndate keerulistel aegadel. Ta selgitab, et mahekarjahuvilisi tekib järjest juurde, seega on vaid aja küsimus, mil turul mahelihale parem pakkumine ja suurem nõudlus tekib. Siis saaks mahering nii-öelda täiuslikuks - mahedalt ja keskkonda säästvalt kasvavad loomad jõuaksid mahelihana ka toidulauale.\n• Poollooduslikud ehk pärandkooslused - puisniidud, loopealsed, lammi- ja rannaniidud - kuuluvad Eesti looduslikkuste hulka. Neid on kasutatud aastasadu heina- ja karjamaadena ning neile iseloomulik taimestik säilib ainult siis, kui jätkub nende traditsiooniline hooldamine (niitmine ja karjatamine).\n• Poollooduslikke kooslusi ohustavad liiga intensiivne majandamine (heintaimede külvamine, väetamine), aga ka hooldamata jätmine.\n• Kui mereäärsetel aladel kaovad karjatamine ja niitmine, kaovad ka rannaniidud ja alad võsastuvad. Rohke väetisekasutuse tagajärjel hakkavad need kuivama ja roogu täis kasvama.\n• Alates 2007. aastast on võimalik poollooduslike koosluste hooldamise eest taotleda toetust. Toetust võib taotleda keskkonnaregistrisse kantud poollooduslikele kooslustele, mis asuvad Natura 2000 aladel. Taotletava ala minimaalne suurus peab olema 0,1 hektarit.\n• Poollooduslike koosluste hooldamiseks eraldatava toetuse eesmärgiks on tagada, et Natura 2000 aladel asuvad poollooduslikud kooslused jääksid püsima.


David Litchfield “Karu, klaver ja karupoja kontsert” – Loe mind!\nDavid Litchfield “Karu, klaver ja karupoja kontsert”\nIllustaator David Litchfield kolmas ja viimane raamat karust ja tema klaverist. Järjekordselt südamlik ja hingeminev lugu perest ja teineteisest hoolimisest, sõprusest, unistuste täitumisest ning muidugi muusika imelisest väest.\nVananedes on karu kuulsusesära tuhmunud ja ta pöördub tagasi metsa. Esialgu igatseb ta taga aegu, mil esines suurtel lavadel, kuid siis tuleb tema ellu uus armastus – tütar. Karupoeg avastab isa kunagise kire, kuid sellest rääkimine kurvastab issit ning karupoeg otsustab isa lohutada.\nRaamatu võlu seisneb armsates, ilmekates ja värviküllastes illustratsioonides. Selles raamatus olevat vähest teksti pole lugeda vajagi, piisab ainuüksi piltide vaatamisest. See raamat räägib sinuga pildikeeles.\nKolme raamatut saab lugeda eraldiseisvate lugudena, kuid veel parem on lugeda järjest, kuidas algul on „Karu ja klaver“ (2020), seejärel tekib kooslus „Karu ja klaver, koer ja viiul“ (2021) ning lõpuks jõuab lugu karupoja kontserdini. Sarja esimene raamat „Karu ja klaver“ pälvis 2020. a Paabeli Torni tõlkeauhinna pildiraamatu kategoorias.\nIlmunud: Koolibri, 2022\nIllustreerinud: David Litchfield\nTagged hoolimine, igatsus, pere, sõprus, unistused\n← Ева Феллер «Магия времен» «Волшебная гондола»\nEleonora Fornasari “Kiusamisest vabaks: muinasjututegelaste jälgedes” →