Kütner: vahel kasvatatakse vähki 2-3 aastat, enne kui arstile tullakse - Meditsiiniuudised\nKütner: vahel kasvatatakse vähki 2-3 aastat, enne kui arstile tullakse\n16. juuli 2014 12:00\nPERHi onkoloog-kirurg Riina Kütner võtab kokku rinnavähiravi tulemused oma haiglas ja analüüsib teemat laiemalt. Artikkel ilmus aprillikuu Meditsiin Fookuses ajakirjas.\nEuroopas haigestub vähki 3,45 miljonit inimest aastas ning sureb 1,75 miljonit. Rinnavähk kuulub hiljutise Euroopa Vähiorganisatsioonide Kongressi andmeil endiselt nelja maailmas enimlevinud vähipaikme hulka. Rinnavähiga patsientide keskmine 5 aasta elulemus aastas on 75%.\nVaatamata rinnavähi haigestumuse tõusule on suremus arenenud riikides langemas ning selle põhjuseks peetakse nii skriinigprogramme kui ka paranenud ravivõimalusi.\nSkriinigprogrammide kasulikkuse üle on pikka aega vaieldud, kuna kasu/kahju määrab siin osaluse protsent. Rahaliselt üsna kallis projekt tagab suremuse languse ainult kõrge osalusprotsendi korral. On ilmunud ka artikleid, mis hoiatavad varaste vähivormide üleravimise eest - eelkõige peetakse silmas DCIS (ductal carcinoma in situ) vormi, kuid ka mõningate väheagressiivsete invasiivse vähi vormide avastamist ja ravi. On tekkinud arvamus, et osad mammograafial avastatud vähikolded jääksid pikaks ajaks latentseks ning ei avalduks kliiniliselt, seega ka ei mõjusta kuidagi inimese tervist. Kindlasti vajavad sellised teooriad veel tõestamist. Seni aga püütakse kõik avastatud vähikolded rinnast eemaldada ning vajadusel rakendatakse ka süsteemset ravi. Rinnavähi süsteemne ravi koosneb tsütostaatilisest, hormoon- ja bioloogilisest ravist. Kõik need erinevad vormid on viimaste aastatel läbi teinud suure arengu, mis omakorda on kaasa toonud elulemuse märgatava paranemise.\nEestis on rinnavähi skriiningut tehtud 1996. aastast, kuid selle osalusprotsent on alati jäänud suhteliselt madalaks. Suurt osa mängib siin ilmselt eestlastele omane ükskõiksus oma tervise suhtes ja seisukoht, et "mul ju kusagilt ei valuta, järelikult pole ka midagi viga". Ometi on just rinnavähiga nii, et haigus ei põhjustagi vaevusi enne, kui kasvajakolle on arenenud suhteliselt suureks või andnud siirdeid kaenlalustesse lümfisõlmedesse või teistesse organitesse. Alati ka mitte siis. Vaatamata teavitustööle näeme vastuvõtul ikka 2-3 aastat kasvatatud vähke, mille olemasolust naine on teadlik, aga on eiranud nii võimalikku pahaloomulisust kui ravivõimalusi. Kuna vahel tuuakse hilise pöördumise põhjuseks ka suutmatust vastuvõtule pääseda, oleme PERHis avanud rinnakabineti, kuhu naine võib rindade kontrolliks pöörduda ka ilma saatekirjata. Kahtlase leiu korral viiakse kiiresti läbi lisauuringud ning tagatakse patsiendi kiire pääs eriarstile.\nAasta jooksul on PERHi rinnakabinetis diagnoositud 99 uut rinnavähki\nRinnavähi ravitulemused ja elulemus sõltuvad väga suurel määral tema staadiumist avastamise hetkel. TAI andmeil on meie patsientide elulemus aastail 2005-2009 ka staadiumite kaupa paranenud võrreldes varasema viisaastakuga. Esimese staadiumi patsientide 5 aastane elulemus on 100%, mis on parem kui näiteks Norras. Meenutuseks: I staadiumis rinnavähi puhul on kasvajakolle alla 2 cm ja aksillaarsõlmedes siirdeid ei leita. Siinkohal tuleks siiski mainida, et seoses ravi mitmekesistumise ja efektiivsemaks muutumisega on ka metastaaside ilmnemine vahel lükkunud hilisemasse aega. Kui agressiivsemate vähivormide korral tulevad kaugmetastaasid esile 2-3 aastal peale ravi, siis hormoontundlike ja madala agressiivsusega vormide puhul võivad näiteks skeleti metastaasid ilmneda ka 10-15 aasta pärast. Seetõttu peaksid ka perearstid rinnavähi patsientide puhul seda võimalust n-ö kuklas meeles pidama.\nRinnavähi vormide erineva agressiivsuse alusel on teadlased eristanud praeguseks vähemalt neli erinevat vähitüüpi, millest parima progoosiga on hormoonretseptor (ER/PR)-positiivne, madala proliferatiivse indeksiga (Ki67) ja HER2-retseptor negatiivne kasvaja. Selliste kasvajate puhul, kui nende suurus on alla 1cm, võib tsütostaatilisest ravist loobuda ning rakendada ainult hormoonravi (östrogeen-retseptori blokaatoreid või aromataasi inhibiitoreid).\nTäiesti vastupidiselt käitub aga näiteks nn kolmiknegatiivne ehk ER/PR HER2 negatiivne kasvaja, mis metastaseerub kiiremini ja allub halvemini ravile. Ka langevad sellise kasvaja puhul ära hormoonravi ning HER2-retseptor- blokaator trastuzumabi kasutamise võimalused.\nMolekulaarbioloogid ja geneetikud on uurinud erinevate vormide kokkulangevust immuunhistoloogiliste parameetritega ning nende poolt eristatud alatüüpide ( Intrinsic subtypes) seas on parima prognoosiga Luminal A alatüüp, halvim aga basal-like. Vahepealsed on siis Luminal B (enamasti ERposit PR negat ja kõrge KI67-ga IHC-lt) ja HER2 positiivne vorm. Viimane on olemuselt küll agressiivne rinnavähi vorm, kuid viimase aastakümnel kasutusel olev HER2 retseptori blokaator, humaniseeritud monoklonaalne antikeha trastuzumab (Herceptin) on kaasa toonud selle vähivormiga patsientide elulemuse olulise kasvu.\nViimastel aastatel ongi ravimfirmade teadlaste põhitähelepanu ja huvi pöördunud rakusiseste sideteede blokeerimisele, kuna uuringud on näidanud, et kasvajarakk suudab tema välispinnal olevate retseptorite blokeerimisel oma ellujäämise ja taastootmise ümber kohandama teisi sideteid kasutusele võttes.Kõrge taastootmisvõime, kahjustuste parandamine, võime invaseeruda ümbritsevatesse kudedesse, kutsuda enda suunas arenema veresoonte võrgustikku ning kujundada resistentsust ravimite suhtes tagavadki kasvajarakule elulemuse vaatamata agressiivsele ravile. Praeguseks on teadlased keskendunud mitmete pinnaretseptorite koosblokeerimisele ning ka erinevate rakusiseste signaalteede blokeerimisele, et kasvajarakku apoptoosi viia.\nPinnaretseptorite topeltblokeerimiseks on III faasi uuringus HER2 ja HER3 retseptori dublettide blokeerija pertuzumab koos trastuzumabiga. Viimasest on paari kuu jooksul ka Eestis turule tulemas subkutaanne manustamisvorm lisaks senikasutatud veenisisesele vormile.\nVeel püütakse ravimeid koostada nii, et rakumürk kahjustaks ainult vähirakku, mis aitaks vältida ebasoovitavaid kõrvaltoimeid. Nii on trastuzumabile "külge poogitud" tsütostaatikum ja seeläbi saadud uus paljutõotav ravim trastuzumab-emtasine (T-DM1),mida ka Eestis praegu uuringus kasutame.\nRaku sees toimiv mTOR-inhibiitor everolimusega läbi viidud uuring kombinatsioonis exemestaniga aitas üle saada hormoonraviga kaasnevast resistentsusest ja tõi kaasa nii haigusvaba elulemuse pikenemise ja ravimi registreerimise nii USAs kui EUs.\nViimase aja trendiks rinnavähi ravimisel on neoadjuvantne süsteemravi, st operatsioon sooritatakse alles peale süsteemset ravi, mis reeglina kestab 12-18 nädalat. Sellisel moel on hõlbus jälgida kasvaja alluvust ravile ja planeerida edasist ravi. Eriti hea prognostiline näitaja on kasvajakoe täielik kadumine süsteemraviga (complete response, pCR), mis ennustab ka head elulemust.\nSelline ravi korraldamine eeldab aga multidistsiplinarse meeskonna tihedat koostööd, kuna esmalt saabub rinnavähi patsient enamasti kirurgi vastuvõtule. Konsiiliumis koostatud raviplaani järel võtavad patsiendi üle onkoterapeudid, kusjuures vahel konsulteeritakse ka ravi vältel veel kirurgidega ning koostöös radioloogidega jälgitakse kasvaja muutumist. Radioloogilistest uuringutest soovitatakse enne rinda säilitava operatsiooni planeerimist kindlasti teha rinna magnetuuring, mis üsna sageli toob lisaks põhikoldele esile veel satelliitkoldeid, sest rinnavähk võib olla ka multilokulaarne. See omakorda aga nõuab rinna eemaldamist. Pideva rinda säiltavate operatsioonide trendi kõrval ongi maailmas suurenenud jälle ka rinna amputatsioonide arv, seda eelkõige just "tänu" MRT-le. Võimalusel võib samas etapis teha rinna kohese taastuse kas proteesi või oma kudede abil. Kohest taastust ei soovitata siiski suuremate kasvajate korral, mis esmalt vajavad agressiivsemat ravi.\nSäästvalt püüame toimida aksillaarkoopaga. Kui kliiniliselt maligniteedikahtlasi sõlmi ei leita, alustatakse ravi valvursõlme biopsiaga. Puhta valvurlümfisõlme korral aksillaarkoopa puhastust vaja teha ei ole ja see aitab vältida ligi 40% juhtudel tekkivat käe lümfostaasi. Praegu on uurimise all, mida teha juhtudel, kui valvursõlmest leitakse isoleeritud kasvajarakud või mikrometastaas. Suund on mittekirurgiline, st aksillaarkoopa kiiritus ja süsteemravi.\nMultidistsiplinaarsus oli viimase Euroopa Vähiorganisatsioonide Kongressi (ECC) üks juhtlauseid. Uuringud on tõestanud, et multidistsiplinaarse meeskonna olemasolul ja suurema patsientidehulga ravimise kogemusega keskustes on ravitulemused ja patsientide elulemus paremad.\nPERHis on multidistsiplinaarsed iganädalased ravikonsiiliumid koos radioloogide ja patoloogidega toimunud juba 2001.aastast. Praeguseks elementaarseks peetavatel koosolekutel arutame läbi iga konkreetse patsiendi kasvajale iseloomulikud parameetrid ja määrame vastava ravi. Personaliseeritud ravi oli samuti viimase ECC märksõnaks.\nInimese genoomi sekveneerimine on aidanud selgitada ka vähi genoomi. Selge on, et et vähk tekib erinevate geneetiliste mutasioonide summeerumisel ning erinevates vähiliikides, aga ka ühe kasvaja erinevates osades võib rakkudes leida erinevaid mutatsioone. Seda nimetatakse kasvaja heterogeensuseks. Osad neist mutatsioonidest on uute ravimite sihtmärkideks. Püütakse ka selgitada, millised mutatsioonid määravad kasvajarakkude metastaseerumispaikme. Kliiniliselt on jälgitav, kuidas teatud tüüpi vähid annavad siirdeid näiteks rohkem luudesse, teised aga siseorganitesse. Vähirakud muteeruvad ka oma elu vältel, metastaatilise paikme tumori iseloom erineb üsna sageli algkoldele omastest parameetritest (nt. ER, PR muutuvad positiivsest negatiivseks).Seetõttu soovitatakse võimalusel võtta uuesti biopsia ka metaasikoldest, et adekvaatsemat ravi määrata.\nKuum teema on praegu ka veres tsirkuleerivate vähirakkude (CTC) uurimine. Esiteks võimaldaks see hinnata võimaliku minimaalse jääkkasvaja olemasolu organismis. Teiseks võimaldaks nendest rakkudest ekstraheeritud DNA uurimisel saadud konkreetse kasvaja genoom omakorda jälle raviotsuseid parendada ja uusi ravisihtmärke välja töötada. Kasvajarakkudel on seos ka neid ümbritseva stroomaga, mis mõjutab nende kasvu või hävingut selliste mehhanismide uurimisele on pühendunud EACR (European Association for Cancer Research), püüdes tuua baasuuringute tulemusi ravimtootjate ja seeläbi individualiseeritud ravimiteni. Tulevikus loodetakse veranalüüside geneetilise testimise teel varakult avastada võimalikke karstinogeenseid mutatsioone ja need likvideerida enne kasvaja kliinilist manifesteerumist.\nUute ravimite väljatöötamine on väga kallis ja aeganõudev töö, seetõttu on ka uued preparaadid väga hinnalised. Ravimite kompenseerimine haigekassa või kindlustusfirmade poolt võib osutuda ülejõu käivaks mitte ainult Eestis, vaid ka teistes Euroopa riikides. Kuidas sellega toime tulla - ka see nõuab hoolikat kalkuleerimist. Arstide ülesandeks jääb aga patsienti teavitada parimast teadaolevast ja uuringutel efektiivsust tõestanud ravist.\nSoovin kõigile kolleegidele head koostöötahet ja jätkuvalt kõrget onkoloogilist valvsust!\n(Tasuline artikkel) Rinnavähk peidab endas kümmet erinevat haigust 23. aprill 2012 07:00\n(Tasuline artikkel) Rinnavähk – raske vältida, kuid ravitav 21. oktoober 2010 07:00\n(Tasuline artikkel) Edasi levinud rinnavähk võib vajada teistsugust ravi 04. november 2009 15:36\n(Tasuline artikkel) Teadlaste sõnul võib rinnavähk ka ise taanduda 26. november 2008 10:00


Lehekülg:Mahtra sõda 1902 Vilde.djvu/306 – Vikitekstid\nLehekülg:Mahtra sõda 1902 Vilde.djvu/306\nteomees Purilast. Sina, Jüri tunned teda jo! Eks tema mees ole juba uue wakuroamatu pärast herraga kohut käind. Pidand aakenrehtli juures pinna peale soama — old juba kõhuli pingi peal ja soldatil witsakimp käes — aga ei ühti! Lastud terwe nahaga minema. See pole muud kui kartus. Ei nad julge wist liig õelaks minna, muidu tõuseb kära, ja siis on pettus wäljas.“\nAnts Welt käib mõisaherraga kohut.\n„Kuulge, teomehed,“ ütlesin mina ühel päewal teistele, „mikspärast teewad meie naised\n↑ Selle sündinud loo on Ants Welt, Antsu pere selle-aegne sulane Purilas, kes praegu elatanud töö-\nPärit leheküljelt "https://et.wikisource.org/w/index.php?title=Lehekülg:Mahtra_sõda_1902_Vilde.djvu/306&oldid=49967"


Kuidas määratakse elatise suurus?, Kuidas teha liikme suur suurus\nKas mind võib üle kuulata teises riigis telekommunikatsioonivahendite, näiteks videolingi abil? Suurenenud Polovova keha kodus. Kui Jüri ei soovi oma õigust kasutada, siis on Maril õigus kõik osad endale osta. Sotsiaalkaitseminister Kaia Iva allkirjastas määruse, millega toetatakse kohalikke omavalitsusi tööturul osalemist toetavate hoolekandeteenuste arendamisel ja pakkumisel. Kahjuks ei saa ei asutamislepingusse ega põhikirja kirjutada sisse sellist klauslit nagu soovisite — see oleks vastuolus MTÜ seadusega. Nõudeõigus on kolm aastat.\nVaata kokkuvõtet siit Vabaühendused ja e-koosolek Üldkoosoleku kokkukutsumine mittetulundusühenduses Üldkoosoleku kutsub kokku mittetulundusühenduse juhatus.\nKuidas Sulle meeldiks puhas kodu, ja selline puhas, et kõik ei ole ühte kappi peitu topitud?\nJuhatus teavitab üldkoosoleku liikmeid ette vähemalt 7 päeva, kui põhikirjaga pole ette nähtud pikem tähtaeg. Kuidas suumida liige laius tuleb märkida mittetulundusühenduse üldkoosoleku toimumise aeg, koht ning päevakord.\nKui pärast teate väljastamist päevakorda muudetakse ja soovitakse arutada ka teisi küsimusi, siis tuleb välja saata kordusteade ja lähtuda 7 päeva reeglist või kui põhikirjaga on kehtestatud pikem aeg, siis sellest. Vastasel juhul ei saa lisandunud küsimustes üldkoosolek otsuseid vastu võtta. Üldkoosolek langetab otsuseid järgmistes küsimustes: mittetulundusühenduse põhikirja muutmine sh ühingu nime muutmine juhatuse liikme te määramine ja tagasikutsumine volinike valimine ja tagasikutsumine juhatuse või muu põhikirjaga ettenähtud organi liikmega tehingu tegemine mittetulundusühenduse majandusaasta aruande kinnitamine ühingu lõpetamine, ühinemine ja jagunemine Üldkoosoleku läbiviimine ja protokollimine põhikirja võib kirjutada üldkoosoleku kvoorumi nõude: määrata, kui suure osa mittetulundusühenduse liikmete osavõtul on üldkoosolek otsustusvõimeline üldkoosolekul võib osaleda ja hääletada iga mittetulundusühingu liige või tema esindaja kirjaliku volikirja alusel.\nJälgida ühingu põhikirja, kas on esindajate osas seatud piiranguid. Esindajate volikirjad lisatakse protokollile. Üleminekuaeg põhikirja muutmiseks ja piirangute olukorras lihtsamaks otsuste tegemiseks. Kui MTÜ põhikirjas on ette nähtud, et koosolekut kokku kutsumata saab otsust vastu võtta ainult siis, kui kõik liikmed on poolt st copy-paste vana seaduse Kuidas teha liikme suur suurus kuni Kui mittetulundusühendusele on valitud uus juhatus, tuleb muuta ka kannet äriregistris.\nKande muutmiseks tuleb registrile esitada ühenduse üldkoosoleku protokoll ja otsus. Ettevõtjaportaalis juhatuse liikmete muutmiskannet tehes on vajalik, et selle allkirjastavad kõik uued juhatuse liikmed. Juhatuse liikmete muutmise aluseks on mittetulundusühenduse üldkoosoleku protokoll.\nKui üldkoosolekul otsustati ka muid asju, siis peab registrile esitama üldkoosoleku protokollist eraldi välja toodud otsuse, kus on välja toodud, kes mittetulundusühenduse juhatuse liikmetest tagasi kutsuti või tagasi astus ja kes uuteks valiti. Üldkoosoleku protokolli ja otsuse peavad allkirjastama koosoleku juhataja ja protokollija.\nVaata siit, kuidas juhatuse liikmete muutmiskannet Ettevõtjaportaalis teha: Juhatuse liikmete vahetus Ettevõtjaportaalis Põhikirja muutmine põhikirja muutmine kuulub üldkoosoleku pädevusse, üldkoosolekul tuleb kõik muudetavad punktid läbi arutada ja kinnitada ning seejärel registrile esitada. Koosolekul mitteosalenud liikmete nõusolek peab olema esitatud kirjalikult põhikirja muutus jõustub peale selle registrisse kandmist registrile teeb kandeavalduse mittetulundusühenduse juhatus, esitades põhikirja muutmise kande aluseks oleva üldkoosoleku protokolli ja uue põhikirja teksti.\nPõhikirja uuele tekstile peab alla kirjutama vähemalt üks juhatuse liige. Juhendi Ettevõtjaportaalis põhikirja muutmiskande tegemiseks: Ettevõtjaportaalis põhikirja muutmise juhis Korduma kippuvad küsimused sellel teemal Mis juhtub, kui äriregistri registrikaardil B-kaardil olevate juhatuse liikmete volituste tähtaeg on Kuidas teha liikme suur suurus, aga MTÜ üldkoosolek pole õigeaegselt kokku tulnud ja uut juhatust valinud?\nNemad vaatavad, kes on välja toodud äriregistri registrikaardil B-kaardil ja loevad õigeks selle inimese juhatuse liikmena, kes on seal kirjas. Kolmandate isikute otsustada on, kas nad aegunud volitustega juhatuse liikmete esindusõigust aktsepteerivad. Üldjuhul nende esindusõigust ei aktsepteerita. Nii seniste juhatuse liikmete volituste tähtaja pikendamisest, juhatuse liikmete tagasikutsumisest kui ka uute juhatuse liikmete Kuidas teha liikme suur suurus tuleb viivitamatult teavitada registripidajat.\nMuudatustest teavitada koheselt ka registrit. Äriseadustiku § 34 lõigete 2 ja 3 alusel saab heauskne kolmas isik tugineda registrisse kantud asjaoludele, ega pea tunnistama registrisse kandmata asjaolusid.\nMTÜ juhatuses on kaks liiget, üks nendest soovib ennast taandada. Kuidas tuleb tegutseda? Juhatuse liikmete valimise, tagasikutsumise ja tagasiastumise otsustab ühingu üldkoosolek.\nKui üldkoosolek otsustab, et allesjäänud juhatuse liige jätkab üksinda, tuleb muuta esmalt MTÜ põhikirja. Kui aga põhikirjas on juhatuse liikmete arv märgitud vahemikunasiis on ainult ühe juhatuse liikme üksi jätkamine põhikirjaga kooskõlas. Äriregistrile tuleb vähemalt kord aastas majandusaasta aruandes teada anda ka ühenduse liikmete arv. Teadmisest, et MTÜ juhatuses on 2 liiget, ei piisa, sest juhatuse liige ei pea olema alati ühenduse liige v.\nJuhatuse liige ei saa Kuidas suurendada 5-10 cm liiget registrist kustutada. Juhatuse liikmete muutmise ametisse valimise, tagasikutsumise või tagasiastumise ja registrikande tegemise aluseks on mittetulundusühingu üldkoosoleku otsus.\nKui te ei soovi enam olla juhtuse liige, tuleb teil esitada ühingu üldkoosolekule juhatuse liikmest lahkumise avaldus. Avalduses põhjendage, miks te soovite oma liikmestaatuse lõpetada. Üldkoosolek võtab teie avalduse põhjal vastu otsuse, mis on aluseks äriregistris juhatuse liikmete muudatuste tegemiseks. Seoses ühenduses juhatuse liikmete vahetusega on kaotsi läinud asutamisleping.\nKust seda leida? Paljud dokumendid s. Esmalt tuleb vaadata rik. Seal on ajalises järjekorras registriga suhtlus ning pdf formaadis allalaetavad ka asutamisdokumendid.\nSamuti väljastavad erinevad dokumente notarid. Kas Eestis loodud MTÜl peab Kuidas teha liikme suur suurus Eesti aadress ja telefoninumber või võib aadressiks olla ükskõik milline riik maailmas?\nSõltub nüüd loodava SA põhikirjast, kuid kõiki küsimusi ei saa anda SA nõukogu pädevusse ja osa jääb kindlasti SA asutajaliikmete pädevuseks ja kohustuseks. SA asutajaliikmete kohustustest saab pikemalt lugeda sihtasutuste seadusest. MTÜ esindaja SA nõukogus esindab organisatsiooni, mitte eraisikuna iseennast.\nKuidas ja kui tihti on vajalik esindajal oma tegevusest MTÜ esindajana liikmetele aru anda, saate juba omavahel kokku leppida. Pigem soovitame meie olukordades, kus ei ole selgust, kas vajalik on juhatuse või üldkoosoleku otsus, teha otsus siiski kõigi liikmete ehk üldkoosoleku tasandil. Nii on võimalik tulevikus vaidlusi vältida.\nMittetulundusühingute seaduse § 21 lõige 5 sõnastus annab võimaluse ühingu põhikirjaga mittetulundusühingu liikme esindaja üldkoosolekul osalemise ja hääletamise osas määrata sobivaima lahenduse. Kui Teie põhikirjas neid raame pole ja soovite, siis tuleb esmalt muuta põhikirja, milles panete paika selle, mitut teist ühingu liiget Kuidas teha liikme suur suurus osaleja esindada võib ja ka näiteks selle, kas esindajaks saab määrata üksnes teist ühingu liiget.\nMTÜ juhatuse liikmetele asendusliikmeid ei ole võimalik valida.


De'Longhi Icona Elements KBOE 2001 Beige - 1a.ee\nMudel KBOE 2001\nTäiendav info Eemaldatav katlakivifilter. Väline veetaseme indikaator. 360° pöörlev alus


Top 10 Android-emulaatorit arvutile - õnnelik Android\nAndroidi emulaatori olemasolu Windowsis / Macis võib olla mitu põhjust . Kasutan seda peamiselt selleks, et saaksin mobiilimänge mängida palju suuremal ekraanil kui minu telefon, kuid see võib olla tõeliselt kasulik ka siis, kui oleme Androidi jaoks mõeldud rakenduste ja mängude arendamise maailmas.\n10 parimat Androidi emulaatorit Windowsi ja Maci jaoks\nEmulaatorid on ühilduvuses delikaatne küsimus. Ehkki meil pole nende paigaldamisel enamasti probleeme, on võimalik, et need toimivad paremini või halvemini, sõltuvalt meie seadmete riistvarast. Alati leiame mõne rakenduse, mis lihtsalt ei tööta korralikult, kuid see on midagi - ühilduvusprobleemid - mida me igal juhul vaevalt vältida saame.\nBlueStacks on Windowsi jaoks kõige olulisem Androidi emulaator . See töötab Android 4.4.2 versiooniga ja on üks stabiilsemaid teadaolevaid emulaatoreid. See on rohkem suunatud mängimisele ja võimaldab voogedastust Twitchis , kuid võime installida kõik soovitud rakendused, mis toimivad sama hästi.\nSee on täiesti tasuta , kuigi sellel on ka tasuline versioon neile, kes soovivad emulaatori kasutamise ajal aeg-ajalt ilmuvad reklaamid eemaldada.\nBluestacksi ametlik veebisait\nNoxi üks eelis võrreldes teiste emulaatoritega nagu BlueStacks on see, et see laadib palju kiiremini . Lisaks üksikasjadele, et see on tasuta ja ei sisalda ühtegi tüüpi reklaame. Sellel on ka mõne mänguga ühilduvusprobleeme, kuid see on midagi, mida leiame praktiliselt igast PC-le mõeldud Android-emulaatorist. See võimaldab teil teha ekraanipilte ja videoid , installida APK-sid, mitu seanssi ja palju muud.\nNox Playeri ametlik veebisait\nMeie ees seisab Android Oreo emulaator, mis töötab läbi virtuaalse masina. Saame selle installida ka pendrive'i ja käivitada arvutis, kõigil on hea käputäis seadistamisvõimalusi: nüüd on seda üsna keeruline installida.\nPole kahtlust, et see on kasulik asjatundlikele kasutajatele, kuigi kui suudame selle võimalusi ära kasutada, võib see endast palju anda. See võimaldab teil Androidi käivitada arvuti käivitamisel ( alglaadimisel ) ja tõde on see, et see on tuntud teatud ühilduvusprobleemide tekitamise poolest. Seega, kui julgeme Bliss OS-i proovida, on enne, kui hakkame midagi installima, meil olemas oma operatsioonisüsteemi varukoopia.\nLaadige alla Bliss OS\nGameloop on veel üks tasuta Androidi emulaator arvutile, ehkki antud juhul on see suunatud mängijatele . See toetab klaviatuuri ja hiirt ning pakub head jõudlust. See ei ole tööriist tootlikkusrakenduste kasutamiseks, kuigi sellel on maine suurepäraselt töötada igasuguste graafikamahukate mobiilimängudega. Tegelikult peab Tencent (Call of Duty ja PUBG for mobile arendaja) seda oma ametlikuks lauaarvutite Android-emulaatoriks.\nLaadige alla Gameloop\nGenymotion on arendajatele ideaalne rakendus . See võimaldab meil testida oma rakendusi erinevate seadmete ja Androidi versioonidega, näiteks Pixel 3 koos Android 9.0-ga või mis tahes kombinatsioon, mida võime välja mõelda (sellel on +3000 virtuaalseadet). Ideaalne testide ja teiste jaoks.\nTuleb märkida, et jah, seisame silmitsi pool tasustatud tööriistaga. Esimesed 1000 minutit kasutamist on tasuta, kuid sellest arvust peame maksma iga testimisminuti eest 5 senti dollarit.\nGenymotioni ametlik veebisait\nARChon on üsna uudishimulik emulaator, kuna see töötab Google Chrome'i laiendusena . Installiprotsess on küll natuke keerulisem kui emulaatoris, kuid selle kasuks ühildub see Windowsi , Linuxi ja Maciga . Ja see on muidugi ka tasuta.\nAndroid Studio on Google'i heaks kiidetud Androidi ametlik arendusplatvorm. Android Studio pakutavate tööriistade kogu hulgas on ka emulaator, millega arendajad saavad kontrollida oma rakenduste ja mängude õiget toimimist.\nLõppkasutaja jaoks pole see kõige soovitatav emulaator , kuid arendajatele on see tasuta tööriist, mis teeb oma tööd suurepäraselt.\nMEmu on veel üks neist tasuta emulaatoritest, mis on aja jooksul üsna populaarseks saanud. Toetab Android Jelly Bean, Kit-Kat ja Lollipop. Selle peamine omadus on see, et see ühildub Inteli ja AMD protsessoritega , mis pole nii levinud, kui võib tunduda. See pakub ekraani salvestamise ja ekraanipiltide tegemise võimalust, võimaldab installida APK-sid, klaviatuuri kaardistamist ja paljusid muid funktsioone.\nLisaks sellele, et Andy on täiesti tasuta, ühildub see nii Windowsi kui ka Maciga . See töötab üsna hästi, kuid jah, kui me selle installime, veendume, et see pole käivitusprogrammide hulgas. Kui ei, siis töötab see taustal alati, kui arvuti käivitame.\nÜlejäänud osas lubab see üsna uudishimulikke asju, näiteks juurlubade installimist , nii et kasutatavuse varu on ausalt öeldes kõrge.\nAndy OSi ametlik veebisait\nLDPlayer, nagu Gameloop, on veel üks videomängudele suunatud Windowsi Android-emulaator . See võimaldab häid klaviatuuride kaardistusi ja jõudlus üldiselt on üsna hea, saades 2019. aasta novembrist pidevalt värskendusi (kuigi tuleb märkida, et see põhineb Android 5.1.1-l, süsteemi versioonil, mis on juba üsna vana).\nKuid see ühildub endiselt selliste pealkirjadega nagu Black Desert Mobile, PUBG, Call of Duty või Brawl Stars, nii et kui meile meeldib seda tüüpi mäng ja tahame mõnda mängu arvutist mängida, on see üks parimaid viise seda teha.\nLaadige alla LDPlayer\nAndroidi emulaatorid Windowsi ja Maci jaoks, millel pole järjepidevust olnud\nPeale nende on PC jaoks olnud ka teisi emulaatoreid, mis olid nende päevil väga edukad, kuid ühel või teisel põhjusel on loobutud, lõpetades värskenduste saamise (ehkki me võime neid ikka netist leida).\nMõned teist teavad Remix OS-i, kuna see on lauaarvuti operatsioonisüsteem, mis põhineb Android x86 projektil. Mul on isiklikult olnud tõsiseid probleeme, kui olen proovinud kogu OS-i installida, kuid olge ettevaatlik, sest pole vaja üheteistkümne ribaga särkidesse sattuda, kui soovime vaid mõne rakenduse installimist ja testimist.\nRemix OS Player on emulaator, mis põhineb Windowsi ja Maci operatsioonisüsteemil Android 6.0 Marshmallow ning on samuti tasuta. Ainus probleem on see, et see ei ühildu kõigi AMD kiipidega. Tuleb märkida, et projekt katkestati ja see pole 3 aastat värskendusi näinud (kuigi see on endiselt saadaval ja seda saab probleemideta installida)\nLaadige alla Remix OS Player\nAsi pole selles, et Droid4X-il on maailma parim liides, kuid see töötab suurepäraselt ja on tasuta. Samuti pole see nii voolav kui Nox või BlueStacks, kuigi üldiselt meil suuri probleeme pole. See ühildub mängupuldidega ja võimaldab teil Androidis igasuguseid kohandusi teha. Sellel on ka Maci versioon, kuid seda on üsna raske leida ...\nMärkus: Droid4X oli PC-le mõeldud Androidi emuleerimise stseeni üks huvitavamaid projekte, kuid 2016. aastal loobusid selle arendajad ja tal pole järjepidevust olnud. Kuid installimispaketi saame siiski alla laadida.\nLaadige alla Droid4X Windowsi jaoks\nIlmselt kõige paremini makstud Androidi emulaator . Seda on kahes maitses: Android Lollipop (14 eurot) ja Android Jelly Bean (9 eurot) ning sellel on 30-päevane prooviversioon. AMIDuOS on välja töötatud Ameerika Megatrends ja selle omadusi hõlmavad nõustudes mängupulti ja välise GPS riistvara on " root režiim " ja võimalus paigutada RAM, kaadrit sekundis ja DPI käsitsi.\nAinus miinus on see, et see kuulub Play poe asemel Amazonase rakenduste poodi . Kuid arvestades, et saame APK-sid installida, pole see liiga suur probleem.\nMärkus: AMIDuOS sulges uksed 2018. aasta märtsis, kuigi Internetist otsides võime siiski leida paaritu installeri ja seda oma arvutis testida.


Käyttöohje Digitaaliseen ulkoajastimeen - PDF\nDownload "Käyttöohje Digitaaliseen ulkoajastimeen"\n1 Käyttöohje Digitaaliseen ulkoajastimeen Tuotenumero: 8030 EMT449ETR A. Toiminnot 1. Ohjelmoitavaa ajastinta voidaan käyttää virran katkaisimeksi automaattisesti, esimerkiksi sähkölaitteille kotona. Ajastin on tehokas tapa säästää energiaa. 2. Lähtölaskentatoiminto voi kytkeä virran POIS/PÄÄLLE sinun ennalta määritetyn ajan mukaan. Ja satunnainen toiminto voi kytkeä virran PÄÄLLE/POIS epäsäännöllisiin aikoihin. 3. LCD-näyttö näyttää ohjelmoidut ohjelmat sekä reaaliajan. 4. Maksimissaan 140 ON/OFF toimintoa per viikko. B. Painikkeet & Toiminnot No. Painikkeet Toiminnot 1 LCD-näyttö näyttää ohjelmoidut ohjelmat sekä reaaliajan. 2 CLOCK painike Paluu reaaliajan näyttöön kun ohjelmatilassa Paina SET-painikkeen kanssa yhdessä asettaaksesi reaaliajan sekä viikon. paina -painikkeen kanssa yhdessä vaihtaaksesi kesäaikaan 3 CD painike Paina nappia käynnistääksesi/sammuttaaksesi lähtölaskentatoiminto, kun ajastin on AUTO-tilassa. 4 RND painike Paina nappia käynnistääksesi/sammuttaaksesi satunnaistoiminto kun ajastin on AUTO-tilassa 5 On/Off painike Vaihtaa ajastimen tilaa ON, AUTO tai OFF. 6 SET painike Asettaa ajan ja viikonpäivän sekä vahvistaa asetukset. 7 + painike Säätää ajan, viikon ja ohjelmaryhmän. 8 - painike Säätää ajan, viikon ja ohjelmaryhmän. 9 S - silk screen printing Painamalla CLOCK ja -painiketta samanaikaisesti vaihtaa normaaliajan ja kesäajan välillä. 10 Reset painike Palauttaa ajastimen tehdasasetukset. Jos ei näyttöön ilmesty mitään kytke pistorasiaan ja paina RESET-painiketta uudestaan. 11 Pistorasia & Pistoke Kytke laitteesi ajastimen pistorasiaan ja ajastin verkkovirtaan saadaksesi virtaa. C. Ajan näyttö Voit valita kahdesta näyttötavasta 12 tai 24 tuntia: tunnin näyttötapa: näytössä lukee AM tai PM tunnin näyttötapa: näytössä ei lue AM tai PM. 1\n2 3. Vaihtaaksesi 12-tunnin näyttötavasta 24-tuntiin, paina CLOCK-painiketta kunnes näyttötapa vaihtuu. D. Viikon & Ajan asettaminen 1. Viikon asettaminen 1.1 Paina SET-painiketta pohjassa kunnes viikonpäivä vilkkuu. 1.2 Siirry seuraavaan viikonpäivään painamalla + painiketta tai edelliseen painamalla - painiketta, päivät tulevat seuraavassa järjestyksessä: Mo Tu We Th Fr Sa Su 1.3 Selataksesi päiviä hitaasti paina + / - painiketta vain kerran, ja selataksesi nopeasti paina painiketta pohjassa. Päästä painike kun haluamasi päivä näkyy näytössä. Paina SET-painiketta vahvistaaksesi valintasi. 2. Ajan asettaminen 2.1 Viikon asettamisen jälkeen, tunnit vilkkuvat näytöllä ja silloin voit asettaa toivomasi ajan. 2.2 Käytä + / - painikkeita asettaaksesi haluamasi tunti. 2.3 Selataksesi tunnit hitaasti paina + / - painiketta vain kerran, ja selataksesi nopeasti paina painiketta pohjassa. Päästä painike kun haluamasi tunnit näkyy näytössä. Paina SET-painiketta vahvistaaksesi valintasi. 2.4 Tuntien asettamisen jälkeen, minuutit vilkkuvat näytöllä, asettaaksesi minuutit toista samat askeleet kuin tunnin asettamisessa, katso #2.2 ja # Kesäajan asettaminen 3.1. Vaihda kesäajan ja talviajan välillä painamalla CLOCK-painiketta ja v- painiketta samaan aikaan. Jos kesäaika on voimassa, näkyy näytössä S. Huom.: Aika LCD-näytössä on oltava reaaliaika-tilassa, jotta pystyt asettamaan viikon ja ajan. Jos näyttö on ohjelmointi tilassa paina CLOCK-painiketta vaihtaaksesi reaaliaika-tilaan. E. Ohjelman asettaminen 1. Kun näyttö on reaaliaika-tilassa, paina + painiketta kerran vaihtaaksesi ohjelmointitilaan, 1ON näkyy näytön vasemmassa alakulmassa: 1.1 "1" näyttää että kyseessä on ohjelma numero 1(ohjelmia voi olla 1-14) 1.2 ON ilmaisee päälle kytkentäajan. 1.3 OFF ilmaisee poiskytkentäajan. 2. Lisätäksesi ohjelmanumeroa ja muuttaaksesi ON/OFF-tilaa, paina +painiketta jotta pääset seuraavaan ohjelmaan. Vaihtuvat seuraavassa järjestyksessä: 1ON 1OFF 20ON 20OFF d ON/OFF (lähtölaskenta) 2\n3 3. Vähentääksesi ohjelmanumeroa paina v-painiketta, vaihtuvat seuraavassa järjestyksessä: d ON/OFF (lähtölaskenta) 20OFF 20ON 1OFF 1ON 4. Kun olet valinnut ohjelman, voit asettaa viikon ja ajan. Paina SET-painiketta kunnes viikko vilkkuu näytössä, paina +painiketta joka kerta. Päivät näytetään seuraavassa järjestyksessä: 4.1 MO TU WE TH FR SA SU 4.2 MO TU WE TH FR SA SU 4.3 MO WE FR 4.4 TU TH SA 4.5 SA SU 4.6 MO TU WE 4.7 TH FR SA 4.8 MO TU WE TH FR and 4.9 MO TU WE TH FR SA 5. Painamalla painiketta, ilmestyvät päivät näyttöön vastakkaisessa järjestyksessä. 6. Paina +/ -painiketta kerran valitaksesi viikonpäivä hitaasti. Pitämällä painiketta pohjassa, muuttuu päivä nopeasti. Päästä painike kun haluamasi päivä näkyy näytössä. Paina SET-painiketta vahvistaaksesi valinnan. 7. Kun olet asettanut viikonpäivän, vilkkuu tunnit näytöllä. Toista vaiheet mitkä mainittiin aikaisemmin osassa D2, ajan asettaminen, asettaaksesi ajan. 8. Asettaaksesi toisen ohjelmanumeron ON/OFF-aikaa, toista vaiheet #2 - #7. Huom.: (a). Muuttaaksesi esiasetettua ohjelmaa, toista vaiheet #2 - #7jotka mainitaan osassa E ja syötä uusi ohjelma vanhan tilalle. (b). Ohjelma asetuksien jälkeen, paina CLOCK-painiketta päästääksesi heti normaalitilaan, tai ajastin palaa automaattisesti normaalitilaan 15 sekunnin kuluttua jos et paina mitään painiketta. F. Lähtölaskentatoiminto 1. Kun ajastin on normaalitilassa, siirry lähtölaskennan ohjelmointitilaan painamalla - painiketta. Näytöllä näkyy d ON tai d OFF merkkinä siitä että lähtölaskentatoiminto on aktivoitu. 1.1 d : kertoo että lähtölaskentatoiminto on aktivoitu. 1.2 ON : käynnistää virran lähtölaskennan päätyttyä 1.3 OFF : sammuttaa virran lähtölaskennan päätyttyä 2. Paina SET-painiketta kunnes ON tai OFF vilkkuu näytössä. 3. Valitse ON/OFF-tila painamalla +/ -painiketta. Paina SET-painiketta vahvistaaksesi valintasi. 4. Tunnit vilkkuvat kun olet asettanut ON/OFF-tilan, aseta tunnit +/ -painikkeilla, tämän jälkeen vahvista SET-painikkeella. 3\n4 5. Minuutit vilkkuvat kun olet asettanut tunnit, aseta minuutit +/ -painikkeilla, tämän jälkeen vahvista SET-painikkeella. 6. Sekunnit vilkkuvat kun olet asettanut minuutit, aseta sekunnit +/ -painikkeilla, tämän jälkeen vahvista SET-painikkeella. Aika voidaan asettaa 1 sekunnista 99:59:59 sekuntiin. 7. Kytke ajastin pistorasiaan, aseta ajastin AUTO-tilaan, valitse tila painamalla ON/OFF-painiketta. 8. Paina CD-painiketta kerran käynnistääksesi lähtölaskenta, CD vilkkuu näytön alareunassa kun lähtölaskenta on käynnissä. Paina CD-painiketta uudestaan pysäyttääksesi lähtölaskenta. Huom.: (a). Kun lähtölaskenta on käynnissä, näkyy reaaliaika näytössä. Paina v-painiketta kerran näkeväksesi lähtölaskennan lisätiedot. (b) Muuttaaksesi esiasetettua ohjelmaa, toista vaiheet #2 - #6 jotka mainitaan osassa F lähtölaskentatoiminto, ja syötä uusi ohjelma vanhan tilalle. (b). Ohjelma asetuksien jälkeen, paina CLOCK-painiketta päästääksesi heti normaalitilaan, tai ajastin palaa automaattisesti normaalitilaan 15 sekunnin kuluttua jos et paina mitään painiketta. G. Satunnainen päälle- ja poiskytkentä (Random) 1. Random toiminto käynnistää/sammuttaa laitteen satunnaisesti: 1.1 Minimi aika virran poiskytkemiseen: 26 minutes 1.2 Maximi aika virran poiskytkemiseen: 42 minutes 1.3 Minimi aika virran kytkemiseen: 10 minutes 1.4 Maximi aika virran kytkemiseen: 26 minutes 2. Kytke ajastin pistorasiaan ja aseta ohjelma AUTO-tilaan, valitse satunnaistoiminto painamalla ON/OFF-painiketta. 3. Paina kerran RND-painiketta käynnistääksesi random toiminto. Laite on pois päältä 26-42min ajan ja syttyy sattumanvaraisesti uudelleen 10-26min ajaksi. 4. Sammuttaaksesi random toiminto paina RND-painiketta uudestaan. 5. Random toiminto ohittaa esiasennettuja ON/OFF ohjelmia. H. Manuaalinen päälle- ja poiskytkentä Painamalla ON/OFF-painiketta kytket ajastimen manuaalisesti päälle tai pois päältä, vaihtuu seuraavassa järjestyksessä: 1.ON: Laite kytkeytyy päälle asetuksista huolimatta ja laitetta voi käyttää. 2.AUTO: Ajastin toimii asetettujen ohjelmien mukaisesti. 3.OFF: Laite kytkeytyy pois päältä ja liitettyä laitetta ei voi käyttää. Huom.: (a). Esiasennetun lähtölaskennan tai satunnaistoiminnon voi aktivoida ainoastaan kun ajastin on AUTO-tilassa. 4\n5 (b). Kun lähtölaskentatoiminto on aktivoitu, ei satunnaistoiminto tai automaattinen ON/OFF ohjelma ole käytössä. (c). Kun satunnaistoiminto on aktiivinen, ei lähtölaskentatoiminto tai automaattinen ON/OFF ohjelma ole käytössä. I. Kytkeminen 1. Asenna haluamasi ON/OFF ohjelma, niin kuin yläpuolella ohjeistettu. 2. Sammuta laitteesi jonka kytket ajastimeen. 3. Kytke laite ajastimen pistorasiaan, tämän jälkeen kytke ajastin pistorasiaan, jotta se saa virtaa. 4. Kytke laite päälle. 5. Laitteesi tulee kytkeytymään päälle/pois asettamisiesi asetuksien mukaan, tai manuaalisen ohjauksen avulla. J. Turvallisuus 1. Ajastimeen liitettävien laitteiden tulee toimia samalla jännitteellä kuin ajastin, katso teknisistä tiedoista. 2. Sisäiset akut latautuvat täyteen noin kahden tunnin käytön jälkeen. Jos LCD-näyttö ei näytä mitään kytke uudestaan pistorasiaan ja paina RESET-painiketta. K. Tekniset tiedot 1. Verkkojännite: 8A, 230V~, 50Hz, 2. Suurin kuormitus: 1800W 3. Suojausluokka: IP44 4. Lyhyin ajastettava aika: 1 Minute L. Varoitus 1. Älä kytke ajastimia toisiinsa. 2. Vedä pois pistorasiasta, katkaiseksi virran kokonaan. 3. Ajastin on kytkettävä pystyasentoon, jotta se täyttää IP44 suojausluokan vaatimukset. M. Takuu Takuu tälle tuotteelle on 12 kuukautta, koskee valmistus- sekä materiaalivirheitä. Todisteena on alkuperäinen kuitti oltava tallessa. Korjaukset on tehtävä valtuutetussa huoltoliikkeessä. Takuu ei oikeuta: normaalia kulumista, muutokset tuotteessa, vaurioita onnettomuuden yhteydessä, kolmansien osapuolten toimista, sovelluksia joita varten tuotetta ei ole suunniteltu, täysin tai osittain purettu tuote. 5\n6 Kierrättäminen Tämä kuvake tarkoittaa, että tuotetta ei saa hävittää kotitalousjätteen seassa. Tämä koskee koko EU-aluetta. Virheellisestä kierrättämisestä johtuvien mahdollisten ympäristö- ja terveyshaittojen ehkäisemiseksi tuote tulee viedä kierrätettäväksi, jotta materiaali voidaan käsitellä vastuullisella tavalla. Kierrätä tuote käyttämällä paikallisia kierrätysjärjestelmiä tai ota yhteys ostopaikkaan. Ostopaikassa tuote kierrätetään vastuullisella tavalla. 6\n7 Bruksanvisning för Digital timer för utomhusbruk Produkt nummer: 8030 EMT449ETR A. Funktioner 1. Denna timer kan användas för att slå PÅ/AV automatiskt strömmen, för dina elektriska apparater hemma. Timern är mycket bra för t.ex. energisparning. 2. Nedräkningsfunktionen kan slå PÅ/AV din apparat enligt din förinställda tid och slumpmässiga funktioner låter dig slå PÅ/AV apparaten o oregelbunden tid. 3. LCD-skärmen visar programinställningar och realtid. 4. Med maximal 140 ON/OFF funktioner per vecka. B. Knappar & Funktioner No. Knappar Funktioner 1 LCD Skärm Visar tiden och programinställningar. 2 CLOCK knapp Återgå till realtidsvisning när i programinställning tryck tillsammans med SET-knappen för att ställa realtid och vecka tryck tillsammans med -knappen för att ändra till sommartid 3 CD knapp Tryck på knappen för att starta/stoppa nedräkning programmet när det är i AUTO-läge 4 RND knapp Tryck på knappen för att starta/stoppa slumpprogram när det är i autoläge 5 On/Off knapp Ändra inställningsläget till ON, AUTO eller OFF. När du trycker på knappen varje gång, den horisontella linjen i LCD flyttar till ON AUTO OFF tryckt på Timern. 6 SET knapp För att ställa in tid och vecka och bekräfta inställningen 7 + knapp Tryck på knappen för att öka tiden, vecka eller programgrupp 8 - knapp Tryck på knappen för att minska tiden, vecka eller programgrupp 9 S Tryck på CLOCK knappen och -knappen samtidigt för att växla mellan normaltid och sommartid. 10 Reset knapp Tryck en gång för att återställa alla dina förinställda program Om LCD-skärmen inte visas, anslut till vägguttaget och tryck på RESET. 11 Uttag & Stickpropp Anslut apparaten till uttaget och anslut timern till vägguttaget för att få ström. 1\n8 C. Tidvisning Det finns två olika tidsvisningar: timmarsvisning: det digitala talet är från till med AM eller PM visas på LCD-skärmen timmarsvisning: det digitala talet är från till 23.59, ingen AM eller PM visas på LCD-skärmen. 3. För att ändra från 12-timmarsvisning till 24-timmarsvisning, tryck på CLOCK-knappen och håll tills LCD displayen ändrar. Tryck på CLOCK-knappen igen för att återgå till ursprungliga visningen. D. Vecka & tid inställning 1. Veckoinställning 1.1 Tryck och håll SET-knappen tills veckan blinkar. 1.2 Tryck + knappen för att öka dagen, eller - knappen för att minska dagen, dagarna kommer i följande ordning: Mo Tu We Th Fr Sa Su 1.3 Tryck + / -knappen en gång, det kommer att öka eller minska dagen långsamt. När du trycker och håller knappen, flyttas veckan på displayen snabbt. Släpp knappen när önskade veckodagen visas på displayen. Tryck SET för att bekräfta inställningen. 2. Tidsinställning 2.1 Efter inställning av veckodag, börjar tiden blinka och då kan du börja inställa timmen. 2.2 Tryck + knappen för att öka antalet timmar, eller - knappen för att minska timmar. 2.3 Tryck + / -knappen en gång, det kommer att öka eller minska timmen långsamt. När du trycker och håller knappen, flyttas timmen på displayen snabbt. Släpp knappen när önskade timmen visas på displayen. Tryck SET för att bekräfta inställningen. 2.4 När "Minute" blinkar på display är apparaten färdig för minut inställning. Upprepa samma procedur som vid inställning av timmen, så som i # 2.2 och # 2.3 för att ställa in minuter. 3. Sommar Tidsinställning 3.1. Tryck på CLOCK knappen och - knappen samtidigt för att byta till sommartid, då visas "S" på LCD-skärmen Genom att trycka igen på Clock knappen och - knappen, avbryter du sommar tidsinställningen. OBS: Tiden på LCD-displayen måste vara i realtid för att kunna inställa vecka och tid. Om LCD-displayen är i inställningsläget, trycka på CLOCK knappen en gång för att återgå till realtidsvisning. 2\n9 E. Programinställning 1. När LCD-displayen är i realtid-läget, tryck på + knappen en gång för att växla till programinställningen, 1ON kommer att visas i nedre vänstra hörnet på displayen: 1.1 "1" indikerar program nummer (programmen är från 1 till 14) 1.2 ON är tiden för tillslag. 1.3 OFF är tiden för frånslag 2. För att välja programgruppen och ON/OFF-status genom att trycka på + knappen för att öka gruppnummer, ändras enligt följande ordning: 1ON 1OFF 20ON 20OFF d ON/OFF (för nedräkning) 3. För att minska programgruppnummer tryck på knappen, visas enligt följande ordning: d ON/OFF (för nedräkningen) 20OFF 20ON 1OFF 1ON 4. Efter att du har valt program, kan du ställa in vecka och tid. Tryck SET tills veckan blinkar, tryck + knappen varje gång. Dagarna visar i följande kombinationer: 4.1 MO TU WE TH FR SA SU 4.2 MO TU WE TH FR SA SU 4.3 MO WE FR 4.4 TU TH SA 4.5 SA SU 4.6 MO TU WE 4.7 TH FR SA 4.8 MO TU WE TH FR and 4.9 MO TU WE TH FR SA 5. Genom att trycka på knappen, kommer veckodagarna att visas på displayen i motsatta riktning som ovan. 6. Tryck på +/ -knappen en gång för att öka eller minska veckan långsamt på displayen. Tryck och håll knappen, så ändras veckan på displayen snabbt. Släpp knappen när dit önskade veckoprogram visas på displayen. Tryck på SET knappen för att bekräfta. 7. Efter du ställt in veckodagen, blinkar timangivelsen på displayen. Upprepa stegen som nämns i del D2, Tidsinställning, för att ställa in tiden. 8. För att ställa in andra programgrupper och ON/OFF funktion, upprepa stegen som nämns från #2 till #7. Notera: (a). För att ändra ett förinställt program, upprepa stegen # 2 till # 7 som nämns i del E och mata in nya data för att ersätta den gamla inställningen (b). Efter programinställning, tryck CLOCK för att återgå till klockan på en gång, eller det kommer att återlämnas automatiskt efter 15 sekunder utan att trycka på någon knapp. 3\n10 F. Nedräkningsfunktion 1. När displayen visar realtiden, tryck på - knappen en gång för att ändra till nedräkningsfunktionen, d ON (eller OFF) visas i nedre vänstra hörnet. 1.1 d : Anger att programmet är i nedräkningsläge 1.2 ON : räknar tills strömmen går på 1.3 OFF : räknar tills strömmen går av 2. Tryck på SET-knappen tills ON/OFF blinkar på displayen. 3. Tryck på +/ - knappen för att välja nedräknings ON/OFF program och tryck på SET-knappen för att bekräfta. 4. Timangivelsen blinkar efter du inställt ON/OFF läget, tryck sedan på +/ -knappen för att öka eller minska på antal timmar och tryck efter det på SET-knappen för att bekräfta. 5. Nu blinkar minutangivelsen, tryck på +/ -knappen för att öka eller minska antal minuter sedan tryck på SET-knappen för att bekräfta. 6. Sekundangivelsen blinkar, tryck på +/ -knappen för att öka eller minska sekunder tryck på SET-knappen för att bekräfta. Ställa in intervaller är från 1 sekund till 99:59:59 sekunder. 7. Anslut timern till vägguttaget och ställ timern till AUTO-läget för att starta ON/OFF nedräknings funktioner. 8. Tryck på CD-knappen en gång för att starta nedräknings funktion, CD blinkar i nedre hörnet på displayen när nedräkningen pågår. Tryck på CD-knappen iden för att stoppa nedräkningen. Notera: (a). När nedräkningen pågår, syns realtiden i displayen, tryck på v-knappen en gång för att visa nedräknings detaljer. (b) För att ändra ett förinställt program, upprepa stegen #2 till #6 Del F Nedräkningsfunktion, mata in nya inställningar för att ersätta gamla (b). Efter programinställning, tryck CLOCK för att återgå till klockan på en gång, eller det kommer att återlämnas automatiskt efter 15 sekunder utan att trycka på någon annan knapp. G. Slumpmässigt till- och frånslag (Random) 1. Random funktion slår på och av apparaten oregelbundet: 1.1 Minimi tid för avstängning: 26 minutes 1.2 Maximal tid för avstängning: 42 minutes 1.3 Minimi tid för strömmen på: 10 minutes 1.4 Maximal tid för strömmen på: 26 minutes 2. Anslut timern till vägguttaget och ställ in programmet till AUTO-läget för att starta/stoppa slumpmässig funktion. 3. Tryck på RND-knappen en gång för att aktivera slumpmässiga funktionen. Strömmen AV period är från 26 till 42 minuter och strömmen PÅ period från 10 till 26 minuter. 4. För att avaktivera slumpfunktionen, tryck på RND-knappen igen. 5. Random funktion kommer att åsidosätta förinställda ON/OFF funktioner. 4\n11 H. Tända och Släcka manuellt Tryck på ON/OFF för att manuellt aktivera eller avaktivera: 1.ON: Spänningen slås till oavsett inställning och ansluten apparat går att använda. 2.AUTO: Timern fungerar enligt inställda program. 3.OFF: Spänningen slås av och apparaten går ej att använda.. Notera: (a). Den förinställda nedräkning eller slumpmässiga funktioner bara aktiveras när timern är i autoläge. (b). När nedräkningsfunktion är aktiverad, är inte slumpmässig och automatisk on/off programinställning aktiv. (c). När slumpmässiga funktionen är aktiverad, nedräkning och automatisk on/off inställning program kommer inte att vara aktiv. I. Anslutningar 1. Inställ önskade on/off program såsom nämnts ovan. 2. Stäng av elektriska apparaten. 3. Anslut apparaten till timerns uttag, anslut sedan timern till vägguttaget för att få ström. 4. Slå på apparaten. 5. Apparaten kommer att slå på/av enligt dina förinställda program, eller enligt manuell styrning. J. Säkerhetsåtgärder 1. Apparaten som är kopplad till timern måste ha samma spänning och frekvens värden som nämns i specifikationerna. 2. Batterierna är fulladdade efter att varit ansluten till nätuttaget i 2 timmar, Om LCD-displayen inte visas, anslut till vägguttaget och tryck på RESET. K. Specifikationer 1. Nätspänning: 8A, 230V~, 50Hz, 2. Maxbelastning : 1800W 3. Skyddsklass: IP44 4. Minsta tidsintervall: 1 Minute L. Varning 1. Koppla inte in i varandra 2. Dra ut ur vägguttaget för att stänga av strömmen helt och hållet. 3. Timern skall kopplas till uttaget vertikalt, så att skyddsklassen IP44 uppnås. 5\n12 M. Garanti Garantin för denna produkt är 12 månader och gäller för fabrikationsfel och materialfel. Som bevis, måste originalkvittot bifogas. Reparationer måste utföras av en auktoriserad serviceverkstad. Undantagna från denna garanti är: normal förslitning, modifieringar, revideringar, skador på grund av olyckshändelse, handlingar från tredje part, tillämpningar för vilka produkten inte är avsedd, helt eller delvis demonterade produkter. Korrekt avfallshantering av produkten Inom Europeiska unionen, visar denna symbol att produkterna inte får kastas i hushållssoporna. Enheter innehåller värdefulla återvinningsbara material som bör återvinnas för återanvändning och okontrollerad avfallshantering kan skada miljön och människors hälsa. Kasta bort de gamla produkterna via lämpliga uppsamlingssystem eller skicka enheten till kontoret där du köpte den. Detta kommer att göra produktåtervinning. 6\n13 Kasutusjuhend Välitingimustes kasutatav programmeeritav digitaalne taimer Tootenumber: EMT449ETR A. Funktsioonid 1. Programmeeritav digitaalne taimer (edaspidi taimer) võimaldab elektrilisi koduseadmeid määratud ajal sisse/välja lülitada. See sobib ideaalselt energia säästmiseks ja kodu turvalisuse tagamiseks. 2. Taimeri funktsioon võimaldab seadme eelmääratud ajal sisse/välja lülitada ning juhusliku programmi funktsioon võimaldab lülitada seadme sisse ja välja korrapäratult, sobides ideaalselt kodu automatiseerimiseks ning varguste ärahoidmiseks teie eemaloleku ajal. 3. LCD-ekraanil kuvatakse programmi seadete olek ja kellaaeg. 4. Maksimaalselt 140 sisse-/väljalülitusprogrammi nädalas. B. Juhtpaneel ja kirjeldused Nr Kirjeldus Funktsioonid 1 LCD-ekraan Näitab kellaaega ja programmi seadeid. 2 Nupp CLOCK Lülitab kella kuvarežiimile, kui olete programmi seadistamise režiimis. Vajutage koos nupuga SET, et määrata kellaaeg ja nädalapäev. Vajutage koos nupuga, et lülitada suveajale. 3 Nupp CD Vajutage nuppu, et lülitada taimeri programm sisse/välja, kui see on olekus AUTO (automaatne). 4 Nupp RND Vajutage nuppu, et lülitada juhuslik programm sisse/välja, kui see on olekus AUTO. 5 Nupp ON/OFF Vajutage, et valida režiimiks ON (sees), AUTO või OFF (väljas). Iga nupuvajutusega liigub ekraanil horisontaalrida järjekorras ON AUTO OFF, nagu on taimerile märgitud. 6 Nupp SET Vajutage, et seadistada ja kinnitada kellaaeg ning nädalapäev. 7 Nupp + Vajutage, et suurendada kellaaja, nädalapäeva või programmi rühma väärtust. 8 Nupp Vajutage, et vähendada kellaaja, nädalapäeva või programmi rühma väärtust. 9 S siiditrükk Vajutage samaaegselt nuppu CLOCK ja, et lülitada suveajale. Kellaajale lisatakse automaatselt üks tund ja ekraanil kuvatakse sümbol S. 10 Nupp RESET Vajutage üks kord, et lähtestada kõik eelseadistatud programmid. Kui ekraan ei tööta, ühendage pistikupessa ja vajutage nuppu RESET. 11 Pistikupesa ja Ühendage seade taimeri pistikupessa ja seejärel ühendage taimer 1\n14 pistik vahelduvvoolu pistikupessa. C. Kella kuvamine Kella kuvarežiime on kaks erinevat tunni režiim: digitaalne number näitab aega 11:59 kuni 12:00 ning ekraanil kuvatakse sümbol AM või PM tunni režiim: digitaalne number näitab aega 00:00 kuni 23:59 ning ekraanil ei kuvata sümbolit AM või PM tunni ja 24 tunni režiimi vahel lülitumiseks vajutage nuppu CLOCK ja hoidke seda all, kuni ekraanikuva muutub. Esialgsele kuvale naasmiseks vajutage uuesti nuppu CLOCK. D. Nädalapäeva ja kella seadistamine 1. Nädalapäeva seadistamine 1.1 Vajutage ja hoidke all nuppu SET, kuni nädalapäeva näidik hakkab vilkuma. 1.2 Vajutage nuppu +, et kuvada järgmine päev, või nuppu, et kuvada eelmine päev. Ekraanil kuvatakse järgmine järjestus. Mo Tu We Th Fr Sa Su 1.3 Kui vajutate nuppu +/ üks kord, muutub päeva näit ekraanil aeglaselt. Kui vajutate ja hoiate nuppu all, muutub päeva näit ekraanil kiiresti. Vabastage nupp, kui olete jõudnud soovitud päevani. Seadistuse kinnitamiseks vajutage nuppu SET. 2. Kella seadistamine 2.1 Pärast nädalapäeva seadistamist hakkab vilkuma tunninäit, mis võimaldab seadistada kellaaega. 2.2 Vajutage nuppu +, et suurendada tunninäitu, või nuppu, et vähendada tunninäitu. 2.3 Kui vajutate nuppu +/ üks kord, muutub tunninäit ekraanil aeglaselt. Kui vajutate ja hoiate nuppu all, muutub tunninäit ekraanil kiiresti. Vabastage nupp, kui olete jõudnud soovitud tunninäiduni. Seadistuse kinnitamiseks vajutage nuppu SET. 2.4 Seejärel hakkab vilkuma minutinäit. Minutite seadistamiseks korrake samme punktides 2.2 ja Suveaja seadistamine 3.1. Suveajale lülitumiseks vajutage samaaegselt nuppu CLOCK ja, kellaajale lisatakse automaatselt üks tund ning ekraanil kuvatakse sümbol S Suveaja tühistamiseks vajutage uuesti samaaegselt nuppu CLOCK ja. Märkus. Nädalapäeva ja kellaaja seadistamiseks peab ekraan olema kella kuvarežiimis. Kui ekraan on programmi seadistamise režiimis, vajutage nuppu CLOCK, et naasta kella kuvarežiimi. E. Programmi seadistamine 1. Kui ekraan on kella kuvarežiimis, vajutage nuppu +, et lülituda programmi seadistamise 2\n15 režiimile. Ekraani vasakusse alumisse nurka ilmub sümbol 1ON näitab programmi rühma numbrit (programmi rühmad on 1 kuni 14). 1.2 ON näitab sisselülitusaega. 1.3 OFF näitab väljalülitusaega. 2. Programmi rühma ja sisse/välja oleku valimiseks vajutage nuppu +, et suurendada programmi rühma numbrit järgmises järjestuses. 1ON 1OFF 20ON 20OFF d ON/OFF (taimeri puhul) 3. Programmi rühma numbri vähendamiseks vajutage nuppu, kuvatakse järgmine järjestus. d ON/OFF (taimeri puhul) 20OFF 20ON 1OFF 1ON 4. Pärast programmi rühma valimist saab seadistada nädalapäeva ja kellaaega. Vajutage nuppu SET, kuni nädalapäeva näidik hakkab vilkuma, seejärel vajutage nuppu + ja ekraanikuva muutub järgmises järjestuses. 4.1 MO TU WE TH FR SA SU 4.2 MO TU WE TH FR SA SU 4.3 MO WE FR 4.4 TU TH SA 4.5 SA SU 4.6 MO TU WE 4.7 TH FR SA 4.8 MO TU WE TH FR 4.9 MO TU WE TH FR SA 5. Kui vajutate nuppu, kuvatakse ekraanil nädalapäevad vastupidises järjestuses. 6. Kui vajutate nuppu +/ üks kord, muutub nädalapäeva näit ekraanil aeglaselt. Kui vajutate ja hoiate nuppu all, muutub nädalapäeva näit ekraanil kiiresti. Vabastage nupp, kui olete jõudnud soovitud nädalapäeva näiduni. Kinnitamiseks vajutage nuppu SET, nädalapäeva näit lõpetab vilkumise. 7. Pärast nädalapäeva seadistamist hakkab vilkuma tunninäit. Korrake samme jaotises D2. Kella seadistamine kellaaja määramiseks. 8. Teiste programmi rühmade sisse-/väljalülitusaegade seadistamiseks korrake samme punktides 2 kuni 7. Märkus. 1) Eelseadistatud programmi muutmiseks korrake samme punktides 2 kuni 7 jaotises E ja sisestage uued andmed, et asendada vana seadistus. 2) Pärast programmi seadistamist vajutage nuppu CLOCK, et naasta kohe kella kuvarežiimile, või kui 15 sekundi jooksul ei vajutata ühtegi nuppu, naaseb ekraan automaatselt kella kuvarežiimile. F. Taimeri seadistamine 1. Kui ekraan on kella kuvarežiimis, vajutage nuppu üks kord, et lülituda taimeri seadistamise 3\n16 režiimile. Ekraani vasakusse alumisse nurka ilmub sümbol d ON (või OFF). 1.1 d: näitab, et aktiveeritud on taimeri režiim. 1.2 ON: näitab taimeri sisselülitusaega. 1.3 OFF: näitab taimeri väljalülitusaega. 2. Vajutage nuppu SET, kuni ON/OFF näidik hakkab vilkuma, seejärel saab seadistada taimeri sisse-/väljalülitusaega. 3. Vajutage nuppu +/, et valida taimeri sisse-/väljalülitamise programm, ning vajutage kinnitamiseks nuppu SET. 4. Seejärel hakkab vilkuma tunninäit. Vajutage nuppu +/, et suurendada või vähendada tunninäitu, ning vajutage kinnitamiseks nuppu SET. 5. Seejärel hakkab vilkuma minutinäit. Vajutage nuppu +/, et suurendada või vähendada minutinäitu, ning vajutage kinnitamiseks nuppu SET. 6. Seejärel hakkab vilkuma sekundinäit. Vajutage nuppu +/, et suurendada või vähendada sekundinäitu, ning vajutage kinnitamiseks nuppu SET. Seadistamise intervall on 99:59:59 kuni 1 sekund. 7. Ühendage taimer vahelduvvoolu pistikupessa ja seadke taimer olekusse AUTO, et lülitada taimerifunktsioone sisse/välja. 8. Vajutage nuppu CD üks kord, et lülitada taimerifunktsioon sisse. Kui taimer on sisse lülitatud ilmub ekraani vasakusse alumisse nurka sümbol CD. Taimerifunktsiooni väljalülitamiseks vajutage uuesti nuppu CD. Märkus. 1) Kui taimer töötab, siis on ekraan kella kuvarežiimis. Taimeri üksikasjade nägemiseks vajutage nuppu üks kord. 2) Eelseadistatud programmi muutmiseks korrake samme punktides 2 kuni 6 jaotises F. Taimeri seadistamine ja sisestage uued andmed, et asendada vana seadistus. 2) Pärast programmi seadistamist vajutage nuppu CLOCK, et naasta kohe kella kuvarežiimile, või kui 15 sekundi jooksul ei vajutata ühtegi nuppu, naaseb ekraan automaatselt kella kuvarežiimile. G. Juhuslik programm 1. Juhuslik programm lülitab seadme sisse ja välja korrapäratult. 1.1 Minimaalne väljalülitatud oleku aeg : 26 minutit 1.2 Maksimaalne väljalülitatud oleku aeg : 42 minutit 1.3 Minimaalne sisselülitatud oleku aeg : 10 minutit 1.4 Maksimaalne sisselülitatud oleku aeg : 26 minutit 2. Ühendage taimer vahelduvvoolu pistikupessa ja seadke taimer olekusse AUTO, et lülitada juhuslik režiim sisse/välja. 3. Juhusliku režiimi sisselülitamiseks vajutage nuppu RND. Väljalülitusaeg jääb vahemikku 26 kuni 42 minutit ning sisselülitusaeg vahemikku 10 kuni 26 minutit. 4. juhusliku režiimi väljalülitamiseks vajutage uuesti nuppu RND. 5. Juhuslik programm alistab ON/OFF eelseadistatud programmid. 4\n17 H. Eelseadistatud programmi alistamine/jätkamine Nupu ON/OFF vajutamine alistab/jätkab eelseadistatud programmi, ekraanikuva muutub järgmises järjestuses. 1. ON: eelseadistatud programmi tühistamine, seade on kogu aeg sisse lülitatud. 2. AUTO: eelseadistatud programmi jätkamine, seade lülitatakse automaatselt sisse ja välja vastavalt eelseadistatud ajale. 3. OFF: eelseadistatud programmi tühistamine, seade on kogu aeg välja lülitatud. Märkus. 1) Eelseadistatud taimerifunktsioon või juhuslik režiim lülituvad sisse ainult siis, kui taimer on olekus AUTO. 2) Kui taimerifunktsioon on sisse lülitatud, siis on juhuslik ja automaatne ON/OFF režiim välja lülitatud. 3) Kui juhuslik režiim on sisse lülitatud, siis on taimerifunktsioon ja automaatne ON/OFF režiim välja lülitatud. I. Ühendused 1. Seadistage taimeri soovitud sisse- ja väljalülitamise programmid vastavalt ülalmainitule. 2. Lülitage elektriseade välja. 3. Ühendage seadme pistik taimeri pistikupessa ja seejärel ühendage taimer vahelduvvoolu pistikupessa. 4. Lülitage seade sisse. 5. Seejärel lülitatakse seade sisse/välja vastavalt seadistatud programmidele, v.a juhul, kui vajutatakse käsitsi juhtimisele. J. Ohutusteave 1. Taimeri pistikupessa ühendatava seadme pinge- ja sagedusnäitajad ei tohi ületada tehnilistes andmetes toodud väärtusi. 2. Pärast vooluvõrku ühendamist kulub aku täislaadimiseks 2 tundi, kui ekraan ei tööta, ühendage pistikupessa ja vajutage nuppu RESET. K. Tehnilised andmed 1. Voolu parameetrid : 8 A, 230 V, ~50 Hz, 2. Max võimsus : 1800 W 3. IP-kaitseklass : IP44 4. Aja seadistamise intervall : 1 minut L. Hoiatus! 1. Ärge ühendage mitut taimerit üksteise külge. 2. Toite väljalülitamiseks eemaldage pistikupesast. 5\n18 3. Taimer tuleb paigaldada vertikaalselt, et saavutada kaitseklass IP44. M. Garantiiavaldus Tootja annab sellele tootele 2-aastase garantii materjali- ja tootmisdefektide osas. Parandustöid tuleb teha volitatud hoolduskeskuses. Tõendina tuleb esitada originaal ostutõend. Garantii alla ei kuulu: tavapärane kulumine, tehtud muudatused, õnnetuse tagajärjel tekkinud kahjustus, kolmandate osapoolte tegevus, mittesihipärane kasutamine, toote osaline või täielik lahtivõtmine. Toote nõuetekohane kasutuselt kõrvaldamine Euroopa Liidus näitab see sümbol, et toodet ei tohi kõrvaldada kasutuselt koos olmejäätmetega. Seadmed sisaldavad väärtuslikke ringlussevõetavaid materjale, mis tuleks korduvkasutamise eesmärgil ringlusse võtta, ning kontrollimata jäätmete kõrvaldamine võib keskkonda ja inimeste tervist kahjustada. Kõrvaldage toode kasutuselt selleks ettenähtud kogumissüsteemi kaudu või saatke see tagasi ostukohta. See tagab toote ringlussevõtu. 6\nKopplingsur, digital med veckoprogram Art.nr , , Modell EMT717A\nKopplingsur, digital med veckoprogram Art.nr 18-2025, 36-1050, 36-1844 Modell EMT717A Presentation Ställ in till-/från- slag av anslutna elektriska apparater, speciellt lämpligt för belysning, kaffebryggare,


Õnnetuse hind. Nikolai Hrustaljov lavastusest “Bernarda Alba maja”\nXX sajandi ühe silmapaistvama lüüriku Federico García Lorca „Bernarda Alba maja” uuslavastusest Vene teatris tasub rääkida kas või juba sellepärast, et lavastaja Ivan Strelkin on lugenud seda näidendit, mis autori sõnul põhineb tõsielul, just nimelt kui poeedi kirjutatud lavateksti – kõigi sellest tulenevate teadasaamiste ja möödapanekutega.\nLavastus ei saanudki tulla eriti realistlik, sest selles polnud võimalik mööda hiilida näidendi romantilistest paisutustest, ning kuivõrd romantika riimub vältimatult armastuse ja lummusega, siis tuleb alati olla valmis kohtuma millegi ootamatu, ebahariliku ja isegi üleloomulikuga. Olgu selleks või korduvalt lavale ilmuvad sihitult rändavad caballero’d, kes meenutavad Bernarda Alba maja noortele naisasukatele, et nende kindluse tihke laudtara taga on kaheksa-aastasest leinast palju huvitavamat. Õigupoolest, lubatu ja lubamatu igavene konflikt teebki Federico García Lorca ligi 80 aastat tagasi kirjutatud loo hispaania provintsielust nüüdisaegseks.\nSee võib tunduda imelikuna, ent vaatamata dramaatilisele süžeele, mis algab surmaga ja surmaga ka päädib, jutustab Strelkin tegelikult meile väga hella loo. Armastus oma tütarde vastu ja see, kuidas ta armastust mõistab, sunnib Bernardat olema paindumatu, käituma tütardega omal moel karmilt. See, kui raskelt elab ema üle oma karmust, ongi võib-olla peamine, mida Lidia Golovataja tahab oma rolliga meile öelda. Muide, oma tütardega karmile Bernardale ei tule isegi pähe, et kunagi võidakse tedagi hoida teistest eraldi luku taga, nagu praegu on tehtud vanaema María Josefaga, keda isegi autor nimetab hullumeelseks. Lilia Šinkarjova mängitud María Josefast saab lavastuse lüüriline kontrapunkt. Oma lopsakuses totralt mõjuvas vanas laulatuskleidis ja sama totras viltu lükatud looris ilmub vanaema – kes teab, kuidas luku tagant põgenema pääsenuna – korraks pisut enne finaali eeslavale, valge talleke kätel ja lihtne lauluke huultel, meenutades ootamatult üht teist hullumeelset, kelle armsam maha jätnud – Opheliat.\nEriti just naistekesksetes lavastustes kohtab palju motivatsiooni, tegude ja suhete sasipuntraid, mida meestel ei tasuks isegi üritada lahti harutada. Lisaks emale ja vanaemale elab majas veel majapidajanna La Poncia, peaaegu pereliige ja perenaise alatine oponent, samuti käib külas naabrinaine, kelle käest kuuleb kohalikke uudiseid, ning lõpuks Bernarda viis vallalist tütart, kellest noorim Adela on 20aastane ning vanim Angustias 39aastane. Just talle, kõige vanemale, kes on kaotanud lootuse mehele saada, kuid kellest pärast isa surma saab ootamatult peamine pärija, naeratab lõpuks õnn: välja ilmub peigmees, mis võib tähendada pulmi. Siin on Strelkin otsustanud olukorda teravdada, andes pikalt meheleminekut ootama jäänud vanatüdruku rolli Anna Markovale, asetades nii tema tegelase enam-vähem võrdsetesse tingimustesse teiste, noorusest ja kütkestavusest säravate õdedega. Kui nad naasevad matuselt ja heidavad endilt mustad kurvad kleidid, ilmuvad nende alt nähtavale eredad ja mitmevärvilised rõivad. Kuigi Bernarda juba teatas õdedele neid ees ootavast kaheksa aastat kestvast leinast ja ka Angustiase tulekul pulm pole mingi nali, vaid tõsine asi, läheb elu ikkagi edasi. Tüdrukud latravad lakkamatult, katkestavad üksteise juttu ega malda paigal istuda … Ent kuskil õige lähedal ootab oma tundi imelik, erisuguseid kujusid võttev kogu, kehastades saatust ja läheneva õnnetuse paratamatust. Õnnetus on juba väga lähedal. Kuid Strelkin ei suuna jõuliselt ega valmista vaatajat ette selleks, mis juhtub finaalis: sündmused rulluvad edasi, muundudes kohati farsiks, ning kui on tarvis valida tagasihoituse ja riski vahel, eelistatakse riski. Ja mida läheb maksma foto päevavalgele ilmumise stseen, millel on ette nähtud mängida süžee arengus saatuslikku rolli.\nLahendus, nagu ette nähtud, saabubki lõpu eel. Vanema õe Angustiase lootusel pole määratud täituda; Tatjana Kosmõnina mängitud Martirio, kelle teos võib näha pigem meeleheitlikku žesti kui mõttetut katset vallutada Pepe, ei saa ega poleks kunagi saanudki meest endale; sellesama Pepe maha jäetud Adela, kelle mängib liigutavaks Anastassia Tsubina, paneb aga loole traagilise punkti. Vaidlus lubatu ja lubamatu vahel on taas kord ammendunud – ja nagu ikka, võidab elu proosa. Üksnes Bernarda jätkab oma harjumuspärast juhtimist ja jagab käske, kuid tema hääles kõlab nüüd abitus. Selle perekonna elus muutub midagi nüüd kindlasti, õnnetuse hind oli liiga kõrge. Tundub, et Vene teater on leidnud oma võtme, millega avada poeedi kirjutatud näidend.\nNikolai Hrustaljov, “Sirp”\nVene keelest tõlkinud Tambet Kaugema


Head naistepäeva! | Pistik.net\nE-kaardid › Head naistepäeva!\nKategooriad » Naistepäev\nKink ja lilled\nSaadetud: 42 korda\nSaadetud: 31 korda\nSaadetud: 66 korda\nSaadetud: 92 korda\nSee on Naiste päev!\nSaadetud: 38 korda\nPidu ootab meid!\nNaistepäev on täna!\nPistik.net | 2004 - 2022 | 25.1.2022 03:45:34 | Teenust toetab UusWeb


Mihkel Nestor: palgahüvitis ees, helikopteriraha taga? Eesti saaks hakkama ka ainult laenuga - Eesti Päevaleht\nKõigepealt tuleb muidugi loota haiguspuhangu ja majanduspiirangute lõpule. Nii kohutav kui see ka ei tundu, võib majandus ühel hetkel muutuda tähtsamaks kui elud. Me võime ju ajutiselt raha juurde trükkida ja seda üksteisele jagada, aga lõpuks on raha ainult vahend. Tegelik heaolu ja eeldus elu jätkumiseks planeedil Maa sünnib sellest, et inimesed toodavad kaupu ja teenuseid ja vahetavad neid üksteisega. Kui tööle jäävad ainult arstid ja leivaküpsetajad ning ülejäänud varjuvad kivi alla, siis tekib lõpuks küsimus, kellel neid „muidusööjaid” tarvis on.


Eesti 100×100 pesakasti erametsa – Nissi Põhikool\nNissi Põhikool > Koolielu > Projektid ja võrgustikud > Eesti 100×100 pesakasti erametsa\nEesti Erametsaliidu projektis „Eesti 100×100 pesakasti erametsa“ löövad kaasa kümned Eesti koolid. Oma panuse EV100 raames väljakuulutatud ettevõtmise õnnestumisse andsid ka Nissi Põhikooli õpilased, kes valmistasid kokku 50 pesakasti.\nEnamus puidust pesakaste valmisid tehnoloogiaõpetaja Veikko Halliku juhendamisel tööõpetuse tundides. Neile lisaks meisterdati käsitöö ja kodunduse õpetaja Kaie Ehrpaisi juhendamisel taaskasutatud materjalidest 5 uut ja moekat linnukodu. Valminud pesakaste hindas žürii. 28. märtsi kogunemisel andis Taavi Ehrpais Vardi Erametsaseltsist ülevaate valminud töödest ning selgitas, milline peab üks korralik pesakast välja nägema. Seejärel tunnustati tublimaid meisterdajaid. Parima pesakasti valmistas 9. klassi õpilane Märt Maasikas, tunnustuse osaliseks said lisaks Kristjan Sassi, Sanna Elisabeth Armilda Ylönen ning Sten Kenneth Paal. Parima pesakasti autorit premeeriti Vardi Erametsaseltsi poolt nutitelefoni Samsung S7-ga.\n6. aprillil sõitsid meisterdajad ühiselt metsa, et valminud pesakastid üles riputada. Metsas räägiti sellest, mida tuleb jälgida pesakastide ülespanekul, et puid ei vigastataks ja linnupesad teineteist ei segaks. Pärast pesakastide paigaldamist ootas kõiki soojendav lõke ja maitsev suupiste. Kanal2 ja TV3 olid tulnud sündmust jäädvustama ning intervjueerisid parima pesakasti valmistajat, Taavi Ehrpais’i ja direktor Annely Ajaotsa.\nFoto: Tublimad pesakastimeistrid ja žürii (Nissi Põhikooli fotokogu)


Euroopa andmekaitseinspektori arvamuse kokkuvõte, milles käsitletakse komisjoni ettepanekut võtta vastu määrus tsiviillennunduses toimunud, lennuohutust mõjutavate juhtumite teatamise kohta ning direktiivi 2003/42/EÜ, komisjoni määruse (EÜ) nr 1321/2007, komisjoni määruse (EÜ) nr 1330/2007 ja määruse (EL) nr 996/2010 artikli 19 kehtetuks tunnistamise kohta\n18. detsembril 2012 võttis komisjon vastu ettepaneku võtta vastu määrus tsiviillennunduses toimunud, lennuohutust mõjutavate juhtumite teatamise kohta ning direktiivi 2003/42/EÜ, komisjoni määruse (EÜ) nr 1321/2007, komisjoni määruse (EÜ) nr 1330/2007 ja määruse (EL) nr 996/2010 artikli 19 kehtetuks tunnistamise kohta (edaspidi „ettepanek”) (1). Ettepanek saadeti 8. jaanuaril 2013 Euroopa andmekaitseinspektorile konsulteerimiseks.\nEuroopa andmekaitseinspektoril on hea meel, et komisjon temaga konsulteerib ning et viide käesolevale arvamusele on lisatud ettepaneku preambulisse. Euroopa andmekaitseinspektoril oli enne ettepaneku vastuvõtmist võimalus esitada komisjonile mitteametlikke märkusi.\n1.2. Ettepaneku eesmärgid ja reguleerimisala\nEttepanekuga tühistatava kolme õigusaktiga on lennuohutust mõjutavatest juhtumitest teatamine korraldatud järgmiselt: direktiiviga 2003/42/EÜ (2) nõutakse, et iga liikmesriik looks kohustusliku juhtumitest teatamise süsteemi (edaspidi „MORS”). Selle õigusakti kohaselt peavad lennuohutust mõjutavatest juhtumitest (3) teatama lennundustöötajad oma igapäevase operatiivtöö käigus oma organisatsiooni (4) loodud süsteemi kaudu. Lisaks peavad liikmesriigid koguma, säilitama, kaitsma ja omavahel levitama lennuohutust mõjutavate juhtumite teavet. Seda õigusakti täiendavad kaks rakenduseeskirja: komisjoni määrus (EÜ) nr 1321/2007, (5) millega loodi Euroopa keskne andmekogu, kuhu koondatakse kõik andmed, mis liikmesriigid on kogunud lennuohutust mõjutavate juhtumite kohta tsiviillennunduses, ning komisjoni määrus (EÜ) nr 1330/2007 (6), milles sätestatakse Euroopa keskses andmekogus sisalduva teabe levitamise eeskirjad.\nEttepanek tugineb direktiivile 2003/42/EÜ ja sellega püütakse parandada olemasolevaid lennuohutust mõjutavatest juhtumitest teatamise süsteeme tsiviillennunduses nii liikmesriikide kui ka Euroopa tasandil. Muu hulgas sisaldab see järgmisi ettepanekuid:\ntagada, et kõikidest asjakohastest juhtumitest teatatakse ning et teatatud ja säilitatud andmed on terviklikud ja kvaliteetsed;\nlisada kohustuslikule teatamise süsteemile vabatahtlik teatamise süsteem;\nnõuda lennuohutust mõjutavatest juhtumitest teatamist mitte ainult liikmesriikidelt, vaid ka organisatsioonidelt ning korraldada selliste aruannete edastamine Euroopa kesksesse andmekogusse;\njulgustada teatamist, tagades juhtumitest teatavatele üksikisikutele ühtlustatud kaitse selle eest, et ülemused neid karistavad või et nad võetakse kriminaalvastutusele;\ntagada Euroopa keskses andmekogus sisalduvale teabele piisav juurdepääs.\nEttepanekust järeldub, et töötajad teatavad lennuohutust mõjutavatest juhtumitest oma organisatsioonile, kes seejärel talletab need andmebaasi ja teatab nendest määratud riiklikele pädevatele asutustele või Euroopa Lennundusohutusametile (EASA). Need ametiasutused edastavad koos EASA ja komisjoniga tsiviillennunduses toimunud lennuohutust mõjutavate juhtumite teabe Euroopa kesksesse andmekogusse, mida haldab komisjon. Lisaks töötleb komisjon nende huvitatud isikute andmeid, kes taotlevad juurdepääsu Euroopa keskses andmekogus säilitatavale teabele.\nEuroopa andmekaitseinspektor möönab, et ettepaneku eesmärk ei ole reguleerida isikuandmete töötlemist. Siiski võib säilitatav, teatatav ja edastatav teave olla seotud füüsiliste isikutega, kes on kas otseselt või kaudselt tuvastatavad, nagu teatajad, juhtumiga seotud kolmandad isikud ja juurdepääsu taotlevad huvitatud isikud (7). Teave võib lisaks tehnilistele probleemidele sisaldada ka näiteks teavet vägivaldsete reisijate, meeskonna töövõime kaotuse või terviseprobleemide kohta (8).\nSeetõttu analüüsitakse käesolevas arvamuses ettepaneku osi, mis on seotud isikuandmete töötlemisega. Selles tuginetakse Euroopa andmekaitseinspektori varasemale arvamusele (9) ühe määruse (10) kohta, mis ettepanekuga tühistatakse.\nEuroopa andmekaitseinspektoril on hea meel isikuandmete kaitsele pööratud tähelepanu, eriti kohustuse üle anonüümistada suurem osa lennuohutust mõjutavatest juhtumitest teatamise raames töödeldavatest andmetest. Siiski tuletab ta meelde, et töödeldavad andmed on endiselt isikuandmed, ning seetõttu on tal hea meel, et on lisatud viited ELi andmekaitset käsitlevate õigusaktide kohaldatavusele. Sätted tagavad parimal juhul andmete osalise anonüümseks muutmise.\nEuroopa andmekaitseinspektor soovitab selgitada anonüümistamise kohaldamisala. Eelkõige soovitab ta teha tekstis järgmised parandused:\nselgitada preambulis, et anonüümistamine ettepanekus kasutatud tähenduses on suhteline ega vasta täielikult anonüümseks muutmisele. Lisaks tuleks preambulis selgitada kooskõlas eelnevate soovitustega ka seda, et anonüümistamise ja täielikult anonüümseks muutmise meetmeid kohaldatakse eri kontekstis;\ntäpsustada artiklis 16, et sõltumatutele kasutajatele kättesaadavad andmed tuleks samuti anonüümistada või kustutada nii kiiresti kui võimalik, välja arvatud juhul, kui andmete säilitamise vajadus on põhjendatud, näiteks organisatsiooni muude õiguslike kohustuste täitmiseks;\nanonüümistamise kohaldamisala selgitamiseks soovitab Euroopa andmekaitseinspektor asendada artikli 16 lõigetes 1 ja 2 sõna „isikuandmed” väljendiga „isikuga seotud üksikasjad” ning lisada viide tuvastamise võimalusele tehniliste üksikasjade kaudu kooskõlas artikli 2 punktiga 1;\nartikli 5 lõikega 6 võimaldatakse liikmesriikidel ja organisatsioonidel kehtestada täiendavad teatamissüsteemid. Tuleks täpsustada, et see teave tuleb samuti anonüümistada. Seetõttu soovitab Euroopa andmekaitseinspektor artikli 16 lõikes 2 täpsustada, et kooskõlas artikli 5 lõikega 6 loodud ohutusteabe kogumise ja töötlemise süsteemides sisalduvad isikuandmed tuleb samuti anonüümistada;\ntäpsustada artikli 13 lõikes 10, et teave tuleb muuta enne avaldamist anonüümseks (11);\ntäpsustada artikli 11 lõikes 4, et III lisas loetletud huvitatud isikutele kättesaadavaks tehtud teave, mis ei ole seotud nende seadmete, toimingute või tegevusvaldkonnaga, tuleks lisaks koondamisele ja anonüümistamisele (nagu nõutud artikli 11 lõikes 4) muuta täielikult anonüümseks.\nEuroopa andmekaitseinspektor soovitab ettepanekus täpsustada, kes on iga andmebaasi vastutav töötleja. Samuti soovitab ta määrata I ja II lisas ning artikli 5 lõikes 6 kindlaks kõik töödeldavate andmete liigid ning täpsustada vastavalt artikli 7 lõiget 1 ja artikli 11 lõiget 1. Kui kõiki artikli 7 lõike 1, artikli 5 lõigete 3 ja 6 ning artikli 11 lõike 1 kohaselt töödeldavaid lennuohutust mõjutavaid juhtumeid ja andmevälju ei ole võimalik kindlaks määrata, tuleks nendes artiklites vähemalt nimetada, et ettepanekuga mittenõutav lisateave ei tohi sisaldada direktiivi 95/46/EÜ artiklis 8 ja määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklis 10 määratletud andmete eriliike (tundlikke andmeid).\nEuroopa andmekaitseinspektor soovitab ka kindlaks määrata perioodid, mille jooksul andmeid andmebaasides säilitatakse, andmesubjektide õigused ja rakendatavad turvameetmed.\nAndmete edastamisel kolmandate riikide organisatsioonidele või rahvusvahelistele organisatsioonidele peaksid sellised organisatsioonid olema kohustatud järgima siduvates õigusaktides sätestatud piisavaid kaitsemeetmeid. Need kaitsemeetmed võivad põhineda andmekaitsepõhimõtetel, mis sisalduvad kolmandatele riikidele isikuandmete edastamist käsitlevate lepingute tüüptingimustes, mille on vastu võtnud komisjon, ning need võib lisada ettepaneku lisasse.\nEuroopa kesksele andmekogule juurdepääsu taotlevate huvitatud isikute andmete töötlemisel soovitab Euroopa andmekaitseinspektor määrata ettepanekus kindlaks andmekaitsemeetmed, mida kohaldatakse kolmandate isikute andmete töötlemise suhtes (nt kui kaua andmeid pärast juurdepääsu lubamist või keelamist säilitatakse ning kellel on õigus nende andmetega tutvuda). Samuti peaks IV lisas esitatud vorm sisaldama lisaks teabele juurdepääsu andmise teatele (12) eraelu puutumatust käsitlevat teadet.\nPeale selle tuleks preambulis põhjendada tundlike andmete töötlemise vajalikkust direktiivi 95/46/EÜ artikli 8 lõigetes 2–4 ja määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 10 lõigetes 2–4 esitatud põhjustel. Euroopa andmekaitseinspektor soovitab ka vastu võtta täiendavad kaitsemeetmed seoses andmete eriliikide töötlemisega, näiteks rangemad turvameetmed, keelustada seotud andmeliikide avalikustamine kolmandatele isikutele, kelle suhtes ei kohaldata ELi andmekaitsealaseid õigusakte, ning piirata avaldamist teistele huvitatud isikutele. Lisaks võib selliste andmeliikide töötlemisel olla vajalik ELi riiklike andmekaitseasutuste ja Euroopa andmekaitseinspektori tehtav eelkontroll.\n(1) COM(2012) 776 (final).\n(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/42/EÜ, 13. juuni 2003, vahejuhtumitest teatamise kohta tsiviillennunduses (ELT L 167, 4.7.2003, lk 23).\n(3) Lennuohutust mõjutav juhtum on mis tahes sündmus, mis on lennundusohutuse seisukohast märkimisväärne ning mis hõlmab eelkõige lennuintsidente, lennuõnnetusi ja tõsiseid lennuintsidente (vt ettepaneku artikli 2 punkt 8).\n(4) Organisatsioon on ettepanekus määratletud kui „lennundustoodetega varustav ja/või lennundusteenuseid osutav mis tahes organisatsioon, sh eelkõige lennuettevõtjad, heakskiidetud hooldusorganisatsioonid, õhusõiduki tüübiprojekti ja/või tootmise eest vastutavad organisatsioonid, aeronavigatsiooniteenuse osutajad ja sertifitseeritud lennuväljad” (vt ettepaneku artikli 2 punkt 9).\n(5) Komisjoni määrus (EÜ) nr 1321/2007, 12. november 2007, milles sätestatakse rakenduseeskirjad tsiviillennunduse vahejuhtumeid käsitleva sellise teabe koondamise kohta kesksesse andmekogusse, mida vahetatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/42/EÜ kohaselt (ELT L 294, 13.11.2007, lk 3).\n(6) Komisjoni määrus (EÜ) nr 1330/2007, 24. september 2007, milles sätestatakse rakenduseeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/42/EÜ artikli 7 lõikes 2 osutatud tsiviillennunduse vahejuhtumeid käsitleva teabe levitamise kohta huvitatud isikutele (ELT L 295, 14.11.2007, lk 7).\n(7) Isikuandmete kohta vt eelkõige punkt 3.1.\n(8) Vt ettepaneku I lisa „Lennuintsidendid, millest tuleb teatada lennuohutust mõjutavate juhtumite kohustusliku teatamise süsteemi raames”.\n(9) Vt Euroopa andmekaitseinspektori arvamus, milles käsitletakse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus tsiviillennunduses toimuvate õnnetuste ja intsidentide uurimise ja ennetamise kohta (ELT C 132, 21.5.2010, lk 1).\n(10) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 996/2010, 20. oktoober 2010, tsiviillennunduses toimuvate lennuõnnetuste ja intsidentide uurimise ja ennetamise kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 94/56/EÜ (EMPs kohaldatav tekst) (ELT L 295, 12.11.2010, lk 35).\n(11) St tagada, et üksikisikud ei ole tuvastatavad, võttes arvesse kõiki vahendeid, mida andmete vastutav töötleja või mis tahes muu isik võib tõenäoliselt kasutada.\n(12) IV lisa punkt 7.


Serviti võitis Balti Liigas, Kehra kaotas - Sport\nKäsipall. Põlva Serviti ja HC KehraFoto: Priit Simson\nKäsipalli Balti Liigas olid laupäeval võistlustules mõlemad Eesti klubid. Põlva Serviti sai tulemusega 29:24 magusa võõrsil võidu Klaipeda Dragunase üle. HC Kehra/Horizon Pulp&Paper kaotas aga samuti võõrsil Minski SKA-le 28:35.\nServiti jätkab liiga ainuliidrina 20 punktiga, SKA jääb maha kahe silmaga. Kehralased on 7 punktiga kuuendal kohal.\nServiti polnud viimasel kolmel aastal Dragunast võõrsil alistanud, ent sel korral suudeti võrdsete vastaste mängus avapoolaja lõpul veidi eest rebida ja võideti see 15:13. Teisel pooltunnil ei lastud leedulasi lähemale kui kaks väravat ning kohtumine võideti 29:24. Dragunase lootustele nelja parema hulka pääseda andis kaotus väikese tagasilöögi, samas kui Serviti säilitas hea võimaluse põhiturniir esikohal lõpetada.\nPõlvalaste resultatiivseim oli Klaipedas Ardo Puna 9 väravaga, sealjuures realiseeris ta kõik neli teisel poolajal visatud 7-meetri viset. Raido Peedomaa viskas 5, Tõnu Jõks ja Tauri Volt 4, Henri Hiiend 3, Siivo Sokk ja Gražvydas Sereicikas 2 väravat. Vastase parim oli Gražvydas Juška 8 tabamusega.\nReedel samas kohaliku Vitjazi alistanud HC Kehra/Horizon Pulp&Paper kaotas seekord mullusele Balti Liiga võitjale Minski SKA-le kõva võitluse järel. Eestlased alustasid mängu hästi ja olid veel poolajavileks ees 15:13. Ent võõrustajate võimas algus teisel poolajal – esimese kümne minutiga visati koguni 13 väravat kehralaste 6 vastu – andis juhtohjad SKA-le. Tiitlikaitsja võidunumbrid olid 35:28.\nÜleplatsimehena viskas valgevenelaste kasuks Aleksei Hadkevitš 12 väravat. Kehra eest tegid skoori Viktor Skrypak ja Uku-Tanel Laast 5, Marko Slastinovski ja Rando-Juku Sirkas 4, Kaspar Lees ja Indrek Napsep 3 ning Jürgen Rooba ja Indrek Normak 2 väravaga. Täna õhtul on veel vastamisi Minski HC Vitjaz ja Riihimäe Cocks, homme on kavas täisvoor ehk neli kohtumist.\n13:00 Bresti HC Meškov – HC Kehra/Horizon Pulp&Paper (Brestis)\n13:00 Minski SKA – Riihimäe Cocks (Minskis)\n14:00 Klaipeda Dragunas – Riia Celtnieks/LSPA (Klaipedas)\n15:00 Minski HC Vitjaz – Põlva Serviti (Minskis)


Erinevus lehekülje "Hapukapsas" redaktsioonide vahel – Vikipeedia\nErinevus lehekülje "Hapukapsas" redaktsioonide vahel\nRedaktsioon: 30. september 2012, kell 13:25\nLisatud 1383 baiti , 8 aasta eest\nRedaktsioon: 11. juuli 2012, kell 13:56 (redigeeri)\nP (r2.7.2) (Robot: lisatud vi:Dưa cải Đức)\nRedaktsioon: 30. september 2012, kell 13:25 (redigeeri) (eemalda)\n'''Hapukapsas''' on [[hapendamine|hapendatud]] [[kapsas]], üks eesti köögi traditsioonilisi toiduaineid. Varasematel aegadel oli sel eestlaste toidulaual tähtis roll, kuna talvisel ajal oli talurahva toidusedelis puudus [[vitamiin]]idest, hapukapsas aitas näiteks vältida [[skorbuut]]i. Samas on hapukapsad ühel või teisel kujul levinud pea kõigis Euroopa rahvusköökides.\n'''Hapukapsas''' on hapendatud kapsas. Hapendamiseks [[kapsas]] peenestatakse (kas [[kapsariiv]]i või [[kapsaraud|kapsaraua]] abil) ja segatakse paraja koguse [[Naatriumkloriid|soolaga]]. [[Maitse]] ja [[ilu]] pärast lisatakse mõnikord ka tükeldatud [[porgand]]it või [[jõhvikas|jõhvikaid]]. Ligikaudu [[toatemperatuur]]il algab [[bakter]]ite toimel [[käärimine]], mille käigus tekib konserveeriv [[piimhape]].▼\nHapukapsa juurde sobivad [[köömned]], [[sealiha]] ja valge [[viin (jook)|viin]].\n==Valmistamine ja serveerimine==\n▲'''Hapukapsas''' on hapendatud kapsas. Hapendamiseks [[kapsas]] peenestatakse (kas [[kapsariiv]]i või [[kapsaraud|kapsaraua]] abil) ja segatakse paraja koguse [[Naatriumkloriid|soolaga]]. [[Maitse]] ja [[ilu]] pärast lisatakse mõnikord ka tükeldatud [[porgand]]it või [[jõhvikas|jõhvikaid]]. Ligikaudu [[toatemperatuur]]il algab [[bakter]]ite toimel [[käärimine]], mille käigus tekib konserveeriv [[piimhape]].\nEhkki hapukapsaid võidakse süüa "toorelt" (st, vaid hapendatult), näiteks [[salat]]is, enamasti neid tänapäeval siiski [[hautamine|hautatakse]], harvemini [[praadimine|praetakse]]. Hautamisel võidakse hapukapsastele lisada [[sealiha]] (tavaliselt rasvast), samuti maitseaineid (eelkõige [[köömned|köömneid]], harvem [[loorber]]it, kuid mõnel pool isegi [[ketšup]]it). Hapukapsaid võib hautada ka [[õlu|õlles]].\nTüüpiliselt serveeritakse hapukapsaid praelisandina: pidulaudade klassikaline kooslus nii sünnipäeval, pulmas kui ka matusel on [[keedukartul|keedukartulid]], hautatud hapukapsad ja [[seapraad]], selle kõrvale pakutakse tihti valget [[viin (jook)|viina]].\nVanasti oli kombeks teha hapukapsaid sisse suures [[tünn]]is, milles kapsastele pandi raskuseks peale kivi, et kapsast vedelik välja tuleks ja kapsas ise oleks veega kaetud. [[Nõukogude aeg|Nõukogude ajal]] tehti kapsaid kodus sageli kolmeliitristesse purkidesse. Tänapäeval ostetakse Eestis hapukapsad tavaliselt poest, kus neid müüakse nii [[konserv]]ina kui ka lahtiselt.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/wiki/Eri:Mobiilierinevus/3246660"


Edasi, Asum! | Elisa Eesti\nElisa Raamat Kõik raamatud Edasi, Asum!\nSamal ajal kui Hari Seldon püüab täiustada oma psühhoajaloo revolutsioonilist teooriat ning tagada inimkonnale koht tähtede keskel, vangub suur Galaktikaimpeerium apokalüptilise kokkuvarisemise veerel. Meeletusse keerisesse haaratud Seldon ja kõik tema lähedased osutuvad etturiteks võimumängus. See, kes kontrollib Seldonit, kontrollib ka psühhoajalugu – ning koos sellega Galaktika tulevikku. Inimkonna teenimise viimases võitluses peab Hari Seldon mingil viisil päästma oma elutöö vastaste haardest ja leidma sellele tõelised pärijad. Tema otsing algab ta enda pojatütrest Wandast ja Teise Asumi unistusest. Ulmekirjanduse suurmeistri Isaac Asimovi (1920-1992) populaarse Asumi-sarja viimane teos, mis ilmus 1993. aastal juba postuumselt. Koos romaaniga „Enne Asumit” moodustavad need kaks eelloo klassikalisele Asumi-triloogiale, mõlemas peategelaseks prohvetlik matemaatik Hari Seldon, kes viib romaanis „Edasi, Asum” lõpule oma elutöö psühhoajaloo alal, valmistades nõnda ette Teise Asumi loomist. Kirjastus: Eesti Raamat,\nSamal ajal kui Hari Seldon püüab täiustada oma psühhoajaloo revolutsioonilist teooriat ning tagada inimkonnale koht tähtede keskel, vangub suur Galaktikaimpeerium apokalüptilise kokkuvarisemise veerel. Meeletusse keerisesse haaratud Seldon ja kõik tema lähedased osutuvad etturiteks võimumängus. See, kes kontrollib Seldonit, kontrollib ka psühhoajalugu – ning koos sellega Galaktika tulevikku. Inimkonna teenimise viimases võitluses peab Hari Seldon mingil viisil päästma oma elutöö vastaste haardest ja leidma sellele tõelised pärijad. Tema otsing algab ta enda pojatütrest Wandast ja Teise Asumi unistusest. Ulmekirjanduse suurmeistri Isaac Asimovi (1920-1992) populaarse Asumi-sarja viimane teos, mis ilmus 1993. aastal juba postuumselt. Koos romaaniga „Enne Asumit” moodustavad need kaks eelloo klassikalisele Asumi-triloogiale, mõlemas peategelaseks prohvetlik matemaatik Hari Seldon, kes viib romaanis „Edasi, Asum” lõpule oma elutöö psühhoajaloo alal, valmistades nõnda ette Teise Asumi loomist. Aasta


Päästjad eemaldasid tuulemurrust teesulu | Kambja Valla Sõnumid\nUudised Päästjad eemaldasid tuulemurrust teesulu\nPäästjad eemaldasid tuulemurrust teesulu\n2. mail kella 20.27 ajal käisid päästjad Kambja vallas Vana-Kuuste külas teelt eemaldamas tuules murdunud ja liikluse sulgenud puud.\nEelmineOmavalitsused allkirjastasid Euroopa kultuuripealinnaks pürgimise hea tahte lepingu\nJärgmineSinu lõkkest ei tohi saada teiste mure!\nKorstnapühkijad on leitavad usaldusväärsest portaalist