Kalevipojad ja -tütred — Sirp\nKalevipojad ja -tütred\nMoonika Siimets: „Pealkiri „2 tundi õnneni“ on meelega pandud nii, et kas õnn on siis Soomes või Eestis. Kui õnn pole inimese sees, on igal pool häda ja tühjus.“\nKui pika aja jooksul on filmi „2 tundi õnneni“ materjal kogutud?\nSeitse aastat tagasi pöördusid minu poole Tartu Ülikooli etnoloog Pihla Siim, antropoloog Keiu Telve ja Laura Assmuth Joensuu ülikoolist. Neil oli projekt „Liikuv ebavõrdsus: hargmaised pered Eestis ja Soomes“ ning nad kutsusid kampa ka filmitegija. Esimesed kolm aastat lugesin materjale ja arutasime projekti, filmimine algas 2018 pärast „Seltsimees lapse“1 esilinastust. Vahepeal olid pikad pausid, eriti esimese koroonalaine ajal, kui mina ei kippunud välismaale minema ega nemadki mind vastu võtma. Viimane materjal, ostukeskuse juures olnud tüdrukud, on filmitud 2021. aasta sügisel.\nKuidas käis rääkivate inimeste otsimine?\nAlgul uurisime nõusoleku kohta teadustöö jaoks küsitletud inimeste käest, aga nemad ei olnud nõus ja tuli ikkagi nullist peale hakata. Oli isiklikke tutvusi ja tuttavate tuttavaid, liitusin igasuguste ühismeedia gruppidega, näiteks „Eestlased Soomes“, „Eesti naised Soomes” ja „Eestlased Lapis“, kust leidsin mitu filmis näha olevat inimest.\nMillistest persoonidest või lugudest on sul kõige rohkem kahju, et need ei jõudnud filmi? Mulle tulevad pähe lapsed, kelle vanemad ei lubavat neil enam eesti keele tundides käia. Kas mõni selline ei soovinud ise osaleda?\nPalju sai käidud diivanilt diivanile ja algul lihtsalt inimesi kuulatud. See oli keerulisem, kui ma alguses arvasin. Isiklike asjade ning meediaga kokkupuutumise puhul ollakse väga ettevaatlikud, eriti haritumad inimesed, kes oskavad rohkem karta. Meil on viimasel ajal kommentaaride maailm nii hävituslik, et on teinud inimesed haavatavaks ning ka ajakirjaniku ja dokumentalisti elu raskemaks. Tihti kohtuti hea meelega ja vesteldi, aga kui aru saadi, mida neilt oodatakse, siis nad keeldusid – sageli põhjendusega, et ei taha oma lastele haiget teha. Mitte et me oleksime seda meelega teinud, aga ei või ju teada, kuidas miski filmis mõjub. Mõnest välja jäänud loost on ka kahju, näiteks oli üks pere, kes elab väga ilusas kodus, lapsed kutsutakse lauda ja nad püüavad vanemate soovil hästi viisakalt eesti keelt rääkida, aga nii kui nad tagatuppa lähevad, siis omavahel räägivad ikka soome keeles edasi … Või üks Lapimaal elanud mees, kellel tuli kätte pensioniaeg, aga ta ei julgenud enam koju Eestisse minna, sest ta ei tunne enam oma peret, keda ta on põhiliselt näinud ainult interneti vahendusel – tema jäigi lõpuks Soome ja vist ka abiellus seal. Mõnest episoodist tuli loobuda, sest Soomes on näiteks väga keeruline saada luba arste töökohal filmida. Eesti keelt õppida keelanud vanematest kuulsin õpetajalt, aga ise ma nendega ei kohtunud.\nKui palju peab dokumentalist pidama sisemist heitlust, kui lindile on jäänud väga värvikas lõik, aga ette on teada, et kommentaariumis hekseldatakse inimene läbi?\nMoonika Siimets: „Ehitaja Martin oli ehitusplatsil mitu päeva rääkinud ühe teise eestlasega soome keeles, aga kuna mõlemad olid nii soomestunud, siis ei saanud kumbki tükk aega aru, et on mõlemad eestlased.“\nMuidugi, alati on selliseid mõtteid. Dokumentalistil on vastutus, sest tegelased on ka minu inimesed. Loomulikult on alati selliseid hetki, mida ma ei kasuta just eetilistel põhjustel ja publiku võimaliku reaktsiooni pärast, et oma tegelast kaitsta. Oli ka asju, mida ma sisse ei pannudki. See, mis filmi läks, on pigem leebe. Teismelised on ägedad, ei tsenseeri oma mõtteid ja võivad juba aasta pärast mõelda hoopis teistmoodi. Näiteks oli esilinastusel ka üks filmis rääkinud tüdruk, kes on poole aastaga väga palju muutunud ning ütles, et film teda väga puudutas.\nKas rohkem olid nõus rääkima naised?\nHuvitaval kombel tekkis naistega parem kontakt, aga see võis ka olla juhus. Vahepeal mõtlesin küll tõesti, et teekski filmi ainult naistest, aga sain aru, et see ei ole tasakaalus. Need lood lihtsalt hargnesid niipidi.\nVähemusrahvused moodustavad võõrastes riikides tihedaid kogukondi, elavad tihti ka ühes linnas ja suures osas samas piirkonnas. Eestlastel on Soomes ka teatud üritused, näiteks kohalik jaanituli, aga kui agaralt üldse otsitakse kaasmaalaste seltsi? Või on see piirkonniti väga erinev?\nIlmselt oleneb üsna palju inimesest. Eestlaste jaanipäev on sellepoolest natuke imelik üritus, et võiks ju minna kuskile Eestisse mõnele külajaanitulele ja filmida meelega üles need kõige joobnumad inimesed, aga Soomes on tegelikult päris palju eestlaste ühendusi: laulukoorid, jalgpalliklubid, käsitööseltsid, rahvatantsuringid … Ehitaja minu filmist mängib vabal ajal Helsingis Eesti Teatris, nii et ettevõtmisi on palju. Mõni teine jälle ei tee mitte midagi, käib üksnes tööl ja see on kogu tema maailm. Lapimaal elanud Matthias aga ütles näiteks, et kui ta juba näeb Eesti numbriga autot, siis tõusevad tal karvad püsti, sest eestlased võivad jälle mingi õudusega hakkama saada ja tal on selliste pärast häbi. Ehitaja Martin rääkis meile hea näite eestlaste soomestumisest: ta oli ehitusplatsil mitu päeva rääkinud ühe teise eestlasega soome keeles, aga kuna mõlemad olid nii soomestunud, siis ei saanud kumbki tükk aega aru, et on mõlemad eestlased.\nIlmselt võib öelda, et 50 000–100 000 eestlase Soomes töötamise kõige suurem põhjus on ikkagi palgavahe ja see ei vähene üleöö. Kas peale palkade on veel midagi sellist, mille muutumist Eestis Soome-eestlased ootavad ja mis kallutaks neid rohkem tagasi tulema?\nPalk on põhiline, aga Soomes mõeldakse riigi tasandil inimese peale rohkem. Mulle jäi mulje, et inimesed tunnevad, et nad on seal rohkem hoitud ega pea nii palju muretsema homse päeva pärast. Üks eelis on ka ametiühingute süsteem, mis ametikohta paremini säilitada aitab. Näiteks Võrust Soome koristajaks läinud naine ütles, et Soome riik on tema parim sõber. Millal Eestis keegi ütleb, et Eesti riik on minu parim sõber? Inimesest hoolimine ja turvatunne on suurem, rohkem on ka vaba aega, võimalusi lastega olla, reisida, elu on rikkalikum.\nKas Eesti riik teeb piisavalt, et eestlust Soomes elus hoida? Kui riik panustaks rohkem näiteks eesti keele õppesse, kas see suurendaks tulevikus seda võimalust?\nMuidugi oleks see tore, kui oleks rohkem õpetajaid ja eestikeelseid huviringe. Soome riik peab teisest rahvusest lapsele võimaldama koolis mingi arvu emakeelseid tunde, umbes kord nädalas. See on väga väike arv ja seda ei ole ka igas koolis ning kui kool on asula teises otsas, siis sinna võib-olla ei viitsigi sõita, kuigi õpetajad pingutavad. Neid on lihtsalt liiga vähe. Ja siis võidaksegi küsida, et milleks mulle eesti keel, kui ma seda kellegagi ei räägi. Puudulikku eesti keelt ei nähta väga suure probleemina, peamine on ikka, et saaks soome keele selgeks. Mulle jäi mulje, kuigi see võis ka olla juhuslik, et haritumates peredes väärtustatakse eesti keele ja kultuuri hoidmist rohkem, vähemalt sundisid või suunasid vanemad lapse olema rohkem Eestist huvitatud. Enamikus peredes vaadati üle interneti Eesti telekanaleid, filmis on ka näha, kuidas naised vaatavad „Kättemaksukontorit“.2\nMilline oli kõige üllatuslikum kogemus?\nMa tahtsin algul saada lõiku poissmeeste korterist ja mind oldi nõus ühte vastu võtma, aga lõpuks nende eestlasest ülemus keelas ära, seal oleks ka ehitusobjektil filmimine olnud väga raske. Meelde jäi vestlus umbes 20aastase mehega, kelle unistus oli osta korter ja suurem auto, aga midagi muud nagu ei olnudki, näiteks trennis käimist või kino, raamatu lugemisest rääkimata. Just see ehmatas, et ongi tühjus! Aga kohtasin ka noori, kes olid väga siirad ja muutusid väga sümpaatseks. Näiteks oldi väga pahased Mart Helme kommentaari pärast Sanna Marini kui poemüüja kohta. Nad olid seda näinud TikTokist või kuskilt ühismeediast ja tundsid ennast puudutatuna, et kas siis ka nemad ei või kunagi saada kellekski. Nende põlvkonna jaoks on avatus normaalne, pole mingit vahet, kas sõber on gei või trans, soomlane või araablane.\nKui palju koorus välja lugusid, kuidas soomlased eestlasi ära kasutavad, eelarvamustest eestlaste kohta?\nSeda esineb päris palju ja isegi kõrgel tasandil. Näiteks ka arstid tunnetavad, et muidu käitutakse nendega väga viisakalt, aga kui nad avaldavad oma eksperdiarvamuse, siis ei võeta väga tõsiselt: noh, mis nüüd teie, Ida-Euroopast …\nUmbes kaks kolmandikku Soomes töötavatest eestlastest on koristajad ja ehitajad. Peale nende on ka väiksem osa spetsialiste, näiteks arstid. Kas selle teise osa filmist välja jätmine oli teadlik valik? Kui jah, siis miks?\nSee on natuke ka õnneasi. Alguses tahtsin ma selle filmi teha lastest, teisest põlvkonnast. Aga kaameraga klassi minekuks peab hankima loa igalt lapsevanemalt, linnavalitsusest ja õpetajatelt, ja neid ka sain, aga see on tohutu töö ja oli selge, et niimoodi ei vea välja. Siis sai rohkem eri teemasid otsitud ning lõpuks keskendusin ametite asemel kindlate inimeste lugudele. Soome eestlaste teemade ring on nii lai, et siin tasub dokitegijatel silmad lahti hoida. Võimalusi on väga palju ja telesarjad jäävad liiga pealiskaudseks.\nKas sul on ettekujutus, kui suur osa neist inimestest (nii vanematest kui lastest) veel tuleb Eestisse tagasi?\nKindlasti tuleb tagasi osa pensionile jäävaid inimesi. Vanemal põlvkonnal on isamaatunne ja koduigatsus suurem. Pendeldajad, kes seal ajuti käivad, tulevad tagasi, kui nad on Eestis meelepärase töö leidnud. Ilmselt kõige vähem tuleb tagasi lahkunud perekondi, nende elu on juba rohkem uue kohaga seotud.\nKas Soome eestlased on õnnelikumad Soomes või Eestis?\nEks see pealkiri „2 tundi õnneni“ on ka meelega pandud nii, et kas õnn on siis Soomes või Eestis. Kokkuvõttes peab õnn olema inimese sees ja kui seal seda pole, siis on igal pool häda ja tühjus.\nPraegu tegeled juba uue filmi ettevalmistustega, kas see on taas mängufilm?\nJaa, ma olen väga põnevil. See põhineb kahel Armin Kõomäe ja ühel Andrus Kiviräha novellil, millest moodustub tänapäeva linnalugu, elu korrusmajade rajoonis. Absurdikomöödia, natuke ulmet ja erootikat sekka, aga kokkuvõttes üritame näidata, milline on praegu inimeseks olemine, lähedus ja armastuse otsimine.\n1 „Seltsimees laps“, Moonika Siimets, 2018.\n2 „Kättemaksukontor“, Ain Prosa, 2009– …


Kitzberg, August. Hennu weli : [jutustus] / A. Kitzberg. – Tartu : Noor-Eesti, 1915. – , 90,  lk., neist 5 raamatukuulutused : ill. kaas ; 20 cm. – (Eesti Kirjanikkude Seltsi "Noor-Eesti" toimetus ; nr. 39).\nKitzberg, August. Weli Henn : [jutustus] / A. Kitzberg ; [kaaneill. A. Roosileht]. – Tartu : Noor-Eesti, 1915. – 112 lk. : ill. kaas ; 20 cm. – (Eesti Kirjanikkude Seltsi "Noor-Eesti" toimetus ; nr. 37).


Veebisaitide ja veebipoede arendamine, SEO ja kontekstuaalne reklaam | IT Euro Group\nIT Euro Group Estonia E-poed Veebilehed SEO ja reklaam Portfolio Kontakt\nAvaleht E-poed Veebilehed SEO ja reklaam Portfolio Kontakt\nVeebilehtede, e-poodide ja mobiilirakenduste väljatöötamine,\nSEO ja reklaam\nTahan soodustust Tagasiside\nSoodustus kehtib kuni 01.10.2021\nTäitke vorm ja saage 10% soodustust\nKontrollige esiletõstetud välju\nMaandumisleht Ettevõtte veebisait Internetipood Mobiilirakendus SEO Reklaam Google'is ja Yandex'is Millest te huvitatud olete*\nVajutades nupule Te nõustute oma isikuandmete töötlemisega\nÄrilahenduste täisteenus internetis\nTeeme mis tahes keerukusega veebilehti - alates maandumislehtedest kuni suurte portaalideni oma platvormil.\nTeeme e-poode oma ülikiirel platvormil Power Shop CMS.\nPakume täispaketti veebilehe optimeerimiseks (SEO), edendamiseks ning reklaamiks Google´is ja Yandexis.\nOleme alles tööd alustav IT-ettevõte, mis ühendab suurte kogemustega spetsialiste. Meie eesmärk on pakkuda klientidele individuaalseid lahendusi ja täisteenust, võttes arvesse kõiki tänapäevaseid tendentse.\nPanustame kvaliteedile ja tööde täitmise tähtaegadele. Kui vajate, et töö saaks tehtud kiiresti ja kvaliteetselt, siis olete õiges kohas!\nMeie peamine tegevusvaldkond on mis tahes keerukusega ning end hästi müüvate veebilehtede ja e-poodide loomine, seda alates üheleheküljelistest maandumislehtedest kuni suurte ettevõtete portaalideni. Kuid see pole veel kõik!\nPakume ka veebilehtede edendamise ja reklaami teenust, loome mobiiliäppe, kirjutame populaarsetele platvormidele mitmesuguseid parsereid ja mooduleid. Samuti teeme kõiki programmeerimistöid ja, mis kõige tähtsam, anname töö alati õigel ajal üle!\nIT Euro Group direktor\nMe teame, kuidas luua teile parimat veebilehte või e-poodi\nMeie tööd aastatest 2015 - 2021\nKohvi- ja kohvimasinate e-pood. Loodud 2021. aastal\nLapsevankrite ja tarvikute veebipood. Loodud 2020. aastal\nKosmeetika ja parfümeeria veebipood. Loodud 2020. aastal\nLillede veebipood LilleLett.\nLoodud 2021. aastal\nTartu autoteeninduse veebileht autocodex.ee. Loodud 2021. aastal\nJõhvi pizzeria veebileht perepitsa.eu.\nLoodud 2015. aastal\nElektroonika ja kodumasinate e-pood aplats.ee\nLoodud 2018. aastal\nTuntud maakleri Anatoli Ambrozi personaalne veebileht. Loodud 2020. aastal\nNarva juuksurisalongi veebileht hair-boutique.ee\nLoodud 2015. aastal.\nTartu autoteeninduse veebileht garage55.ee. Loodud 2015. aastal.\nSaksa toiduainete e-pood markthalle.de\nLoodud 2016. aastal\nKingade veebipood madid.ee. Loodud 2020. aastal\nVeebilehtede, e-poodide ja mobiilirakenduste väljatöötamine\nReg. nr: 14930429\nIT Euro Group Kõik õigused kaitstud\nEsitage tellimus ja saate 10% allahindlust\nMaandumisleht Ettevõtte veebisait Internetipood Mobiilirakendus SEO Reklaam Google'is ja Yandex'is Millest te huvitatud olete


Foto Gilia, Linnu Silma, Aias Lilli\nAias Lilli Gilia, Linnu Silma\nFoto Gilia, Linnu Silma, kliki zoom.\nAias Lilli Gilia, Linnu Silma Kirjeldus ja hooldus.\nSa võid osta Aias Lilli Gilia, Linnu Silma poodidest (seeme, seemikud).\nHollandi Hüatsint <<\nBowmans Root, >>\nKipslill Aretioides >>>


Palun olge hoolivamad ja vastutustundlikumad! - Perekooli Foorum\nEsileht › Ajaviite- ja muud jutud › Palun olge hoolivamad ja vastutustundlikumad!\nTeema: Palun olge hoolivamad ja vastutustundlikumad!\nTäna oli Vikerraadios saade hüljatud loomadest. Väga palju juhtumeid on seotud sellega, et vanemad annavad järele laste lunimisele, usuvad lubadusi ning võtavad lapsele looma. Kahe nädala pärast lõpeb aga lapse viitsimine looma eest hoolitseda ja siis selgub, et vanem seda samuti teha ei taha ja ongi kõik. Või ei meeldi inimestele, et loom suureks kasvab. Seda on kohutav kuulata ja veel kohutavam on see, et teemast on väga palju räägitud aastakümneid, aga olukord suuresti ei muutu.\nKiidan väga vastutustundlikke loomapidajaid, aga ütlen neile, kes seda ei ole ja loomadega on inetult käitunud – te olete jälgid inimesed.\nTõsi. Üks arusaamatumaid põhjuseid on ka – pidime looma ära andma, kuna meil sündis laps!?\nLoom oli seal ju enne kui laps. Tõeline üllatus onju.\nStiilis “ära anda vanaema” või ükskõik milline tülikas pereliige.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 4 korda. Täpsemalt 09.10 13:47; 09.10 15:59; 10.10 11:50; 10.10 15:23;\nAastate jooksul läheb aina paremaks, õnneks.\nEriti nõme on see, et võetakse loom, kellest lapsele mingit seltsi pole (küülik, merisiga, hamster vms.), lihtsalt nunnu ja karvane. Laps tahab loomaga mängida ja suhelda, jänes suudab vaid juhtmeid närida ja pabulaid teha, kaisulooma ja mängukaaslast temast pole. Ja oh seda pettumust siis- loom ei suhtle, ei tule kutsumise peale, ei roni sülle, talle pole võimalik midagi õpetada. Nende loomade eluiga pole küll pikk, aga hoolitsust vajavad nad samamoodi, nagu koerad ja kassid.\nMilleks võtta koju loom, kes sobib vaid sisustuselemendiks?\nJah, inimesed ei hooli loomadest. Eriti kurb tundub olevat nagu sa kirjeldasid – lapsevanemad ei hooli loomadest – looma antakse ära kui miski ei sobi, loom võetakse perre kus laps ei oska loomadega käituda. Suvilasse võetakse üheks suveks loom et suvevaheaeg oleks lõbus. Ainus mis loeb on laps. See et looma elu muudetakse põrguks ei tähenda midagi.\nJa siis on nende meelest südametud inimesed need, kes ei hooli sellest et käitumishäirega laps peab saama võõrast looma sabast sikutada sel ajal kui vanemad kohvikus on.\nSinu fantaasia piirdub vaid koera ja kassiga, ma saan aru. Muudel loomadel puudub mõte. Puhtalt dekoratiivsed on akvaariumikalad ja isegi neis on elu.\nÕnneks on neid juhtumeid aasta-aastalt siiski vähemaks jäänud. Kodutute ringi hulkuvate tänavakoerte probleemi pole enam peaaegu kuskil. Kassikolooniaid on samuti järjest vähemaks jäänud ja “merekool” ei ole enamuse jaoks siiski enam ainuvõimalus soovimatute järglaste probleemi lahendamiseks. Me oleme astunud väga suured sammud paremuse poole ja pilt ei ole enam sugugi nii hull kui veel 20 aastat tagasi.\nVastutustundetuid loomaomanikke on siiski. Mina pean vastutustundetuks ka neid loomaomanikke, kes lasevad oma kassid hommikul uksest välja ja loodavad, et nendega mitte midagi ei juhtu. No ja kui juhtubki, saab ju alati uue võtta. Ja väidavad sealjuures, et toakassid on piinatud olendid, kes on määratud üksikvangistusse. No ei ole nii. Toakassi ja vabakäigukassi keskmise eluea vahe on 10 aastat. Ja toakass on väga õnnelik loom, kes saab tunduvalt rohkem inimese tähelepanu ning on märkimisväärselt sotsiaalsemas suhtes oma omanikuga.\nSamuti ei ole ok unustada koer aianurka ketti kus tema ainuke suhtlus omanikega toimub söötmisaegadel.\nMuide, loomadest loobumise üks suur põhjuseid on ka elukohavahetus. Proovige leida üürikorterit, kuhu on lemmikloomad lubatud – üsna võimatu missioon. Seega, kutsun üles üürileandjaid soodustama vastutustundelist loomapidamist ning lubama oma korterisse lemmikuid. Küsige siis loomaomanikult topelt garantiitasu, mis vajadusel kataks ära looma tekitatud kahjustused.\nTean inimest, kes andis kassi tuttavale hoiule, sest sai lapse ja järsku oli elamises liiga palju karvu. Laps kasvas suuremaks ja nad tahtsid teda tagasi, aga kass ei leppinud nendega enam, jäigi tuttava juurde.\nEi saa aru sellistest.\nMul enamus loomi olnud nö kellegi ülejääk või koloonia kiisud. Minu meelest läheb aastatega paremaks. Ja lapsele pole kunagi mõtet looma vätta. Loom on ikkagi täiskasvanu vastutus.\nTeine mõte mida mina tegelikult kiidan on see, et inimesed, kes loobuvad loomast, otsivad talle uue kodu. FB gruppides saavad nad negatiivsete kommentaaride osaliseks, aga minu meelest uue kodu otsimine on järgmine vastutustundlik variant. Hullem kui pannakse terve loom magama või jäetakse metsa.\nTäna oli Vikerraadios saade hüljatud loomadest. Väga palju juhtumeid on seotud sellega, et vanemad annavad järele laste lunimisele, usuvad lubadusi ning võtavad lapsele looma. Kahe nädala pärast lõpeb aga lapse viitsimine looma eest hoolitseda ja siis selgub, et vanem seda samuti teha ei taha ja ongi kõik. Või ei meeldi inimestele, et loom suureks kasvab.\nNõustun, et liiga kergekäeliselt võetakse koduloomi, kuid ei mõelda ette, et looma võtmine tähendab igapäevast hoolitsust ja kohustust pikkadeks aastataks. Looma peab 2-3 korda päevas toitma, tõuloomadele spetsiaalset toitu ostma, liivakasti puhastama, koeraga jalutama, kui kodust minnakse mõneks päevaks ära, siis peab keegi looma toitmas käima, kui loom jääb haigeks, peab temaga arsti juures käima, kui loomakliinik ei asu kodu lähedal, peab autoga transportima jne. Vastutus võetakse vähemalt 10-15 aastaks.\nMe ei ela paraku ideaalsete inimestega ideaalmaailmaa.\nMaailm on kahjuks rumalaid, halbu jne inimesi täis.\nNo neid tülikaid vanavanemaid on ju kõik hooldekodud täis, miks ei või siis loomadega nii teha? Kui ei saa kodus hoida, pidada, siis mina vahet ei näe. Lihtsalt ei saa ja kõik.\nIse ma loomi ja vanaema hüljanud siiski pole.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 2 korda. Täpsemalt 10.10 11:40; 10.10 15:13;\nJah. Õige, oleks pidanud rasestusvastaseid vahendeid kasutama vōi abordi tegema, sest ega kaks hoolealust ikka vōrdselt armastust ei saa.\nMis mõttes? Enam ei saa? Kui loom võeti, siis ju sai looma pidada.\nAnaloogia on kohatu kuna vanaema keegi pidada “ei võta”. Kui vanavanema tervis halveneb ja ta oma kodus hakkama ei saa on hooldekodu muidugi ainus variant, kui inimene vajab pidevat hoolt. Muud pereliikmed käivad aga tööl.\nLemmikloom vajab seltsi, aga saab selle aja ise hakkama kui pererahvas tööl.\nNo maailm jääbki jagunema kaheks – ühed arvavad, et koduloom on täpselt sama palju pereliige, kui laps või vanaema, teised ei arva nii. Lemmiklooma hülgamine on kahtlemata sigadus, kuid mina elukogenud inimesena küll ei rutta hukka mõistma neid, kes on teinud looma võtmisel vea ning selle parandavad, otsides loomale uue, toreda kodu ning olukorrast midagi õppides. Püüdke teiegi vähem vihata kõike, mida ise kogenud pole.\nKasutaja on kirjutanud teemasse 3 korda. Täpsemalt 10.10 12:14; 10.10 15:33; 10.10 16:59;\nAga kui looma võtnud inimene hukkub, kas siis teised pereliikmed tohivad looma ära anda? Näide: ema sureb õnnetuses, 18- aastane laps peab end ise ülal pidama hakkama ja saab tööd kruiisilaeval. Aga ema oli paar aastat tagasi omale koera võtnud. Teisi pereliikmeid pole.\nMis oleks lahendus sinu arvates?\nMina arvan, et see, miks keegi oma looma ära annab, pole kellegi asi. Hülgamist ja metsaviimist ma samuti ei tolereeri.\nMe kõik ju saame aru, et sellised ekstreemsed näited on üliharuldased, kui me räägime omaniku surmast, siis muidugi. Kui omanik sureb ja loom oli ainult ühe pereliikme rõõm ja vastutus, siis jah – võib mõista teisi allesjäänud pereliikmeid, kes olid võib-olla looma võtmise vastu.\nEnamasti antakse ju hulga kergekäelisemalt loomi ära. Selge see, et selline inimene ei ole oma lemmiklooma kunagi armastanud.\nVaata, aga sina kõrvaltvaatajana ei tea kunagi, millisel põhjusel just see pere koerast loobus. Sa lähtud tõenäosusest – ah, kõige tõenäolisemalt andsid kergekäeliselt ära ning paned hinnangu paika. Ma konkreetselt mõtlen näiteks enda peale – mul on koer ja mina olen temaga põhiline jalutaja olnud, nii oli see kohe ka kokku lepitud. Nüüd jäi mul põlv haigeks ning ettearvamatu aja ei saa ma temaga jalutada, pool aastat kindlasti, aga kas üldse päris terveks saab, ei tea. Õnneks on mul pereliikmed, saame kuidagi hädaga hakkama, kuigi neil on raske. Kui ma aga elaksin üksi, mis ma sinu arust tegema peaksin? Koerale toreda kodu või ajutise kodu leidmine on kindlasti parem variant kui koera hoidmine tegelemata või siis hoopis kodus, kus keegi teda ei salli.\nLoomapidamine peaks käima lubade alusel. Nagu autojuhtimine. Et luba saada, tuleb käia kursusel ja saada see luba. Ka lapse võib kursusele saata, kui looma tahab ja seal ta kuuleb enne looma võtmist, mida ta temaga tegema peab. Ehk saab varjupaigast mõne looma võtta ajutiselt enda juurde, et näha, kas üldse sobib loomapidamine. Ja kui laps ise veendub, mis sellega kaasas käib ja mida tema tegema peab. Ehk see ühel hetkel liigub sinnapoole, et vajalik on loomapidamise luba. Kui inimesed ise ei oska seda reguleerida, ju peab seda hakkama tegema riik.\nHuvitav, et sinu arust on vaja loomapidamiseks luba, aga pere loomiseks ja laste saamiseks mitte.\nMul 86 aastane sugulane, kes elab viimased 5 aastat üksi.ca 10 aastat tagasi võtsid koera. Kahjuks on see koer praeguseks koguaeg ketis (muidu jookseks kohe ära) ja vanainimene temaga enam jalutada ei jõua. Lapsed elavad välismaal. Siiski arvan et koeral seal ikka parem kui varjupaigas. Ega keegi seda koera enam ei võtakski, kui peremees sureb jääb järele ainult magamapanek


Eesti 4H suvi!\nMilline saab olema 4H suvi?\nKuna volinike koosolekul vastuvõetud otsusega jääb ära selle aasta Eesti 4H suurlaager, siis selle asemel viiakse läbi mitmeid tegevusi ning laagreid meie piirkondades.\nPärnumaa laagri „Meie klubi ja muud loomad“ korraldab 28.-29. Augustil Lõpe klubi Dixie. Laagris tutvuvad 4H noored loomadega, põllumajandusega, mahetoodangu tootmisega, näitamaks, et inimene ja loodus saavad elada sümbioosis. Laagris saadakse elulisi näiteid põllumajanduse kasulikkusest, külastatakse meiereid, tutvutakse jahindusega, eksootiliste loomadega, viiakse läbi innovaatiline vaba lava ning külla tulevad 4H vilistlased jagama oma kogemusi.\nJärvamaa piirkonna suvepäevad saavad teoks 13.-14. Juuli 11km pikkuse kanuumatkana ning sihtpunktis Purdi mõisas pannakse üles telklaager. Suvepäevade kestel ning laagripaigas saab teadmisi läbi mitmekülgsete tegevuste: veeohutusalane instrueerimine, kanuumatk, töötoad "Veemuusika" ja "Keskkonnateadlik 4Hkas", virtuaalnäituse koostamine, vaadi- ja tünnisaun, tasakaalu oskuste arendamine SUP laudadel. Registreerida saab laagrisse 8. Juulini https://forms.gle/aerfoJxne9DryKcc6 , kogu info on üleval Järvamaa piirkonna FB lehel.\nHarjumaal kestab mobiilne laager terve suve jooksul, avalöök toimus juba 15. Juunil Viskla kiiklas. Mobiilse laagri eesmärk on viia noored oma piirkonna erinevatesse maakohtadesse ning tutvuda sealse elu ja oluga. Läbi juuli ja augusti kestvas suvelaagris viiakse läbi matkasid, fotoorienteerumisi, fotograafia töötube, külastatakse loomaaeda, mängitakse discgolf. Tervist edendab vabatants ja pilates. Käelisi oskuseid arendab keraamika, meisterdamine ja disain. Laagri jooksul toimunud tegevustest pannakse kokku lühifilm.\nVirumaa suvepäevad toimuvad 20.-21. Juulil Alutaguse Puhke- ja Spordikeskuses. Plaanis on palju tegevusi: jalgrattamatk, ujumine, päästeameti töötuba, käsitöö, slime töötuba, discgolf, henna, ragulka tegemine, drooni töötuba, nutiorienteerumine, seikluspargi külastus ning laagri lõppedes valmib drooniga videotervitus teistele piirkondadele.\nJõgevamaa suvelaagris Palu puhkekeskuses 11.-13. Augustil saab tegeleda paljude tegevustega, mis puhkekeskus võimaldab: matkatakse matkaradadel, võisteldakse pallimängudes, saab harrastada veesporti, sõita vesijalgratastega. Õhtuprogrammid panevad kokku noored. Registreerimine laagrisse on avatud. Info leiab Jõgevamaa FB lehelt.\n16.-19. juuli toimuvad Eesti 4H üle-eestilise noorteaktiivi koolitus- ja meeskonnapäevad Saaremaal. Noorte arendamiseks on planeeritud palju tegevusi: erinevad maatöö võtted, võrkpall, puu istutamine, ujumine, matkamine, leiva küpsetamine, kala puhastamise töötuba ja/või merele minek, saun, kriidivärvi kasutus, sõltuvusteemaline jututuba, noorteaktiivi koolituskava ja tegevuste planeerimine. Lisaks külastatakse paari noortekeskust infotundide läbiviimiseks.\nKuna suurlaagris noored sel aastal ei kohtu, siis võeti plaani 22. Juulil ühiselt kõikides piirkondades tegevusi teha ning võimalusel omavahel virtuaalselt kohtuda.\nPärnumaal matkavad Dixie klubi liikmed ning Kärmed Tootsikad peavad veepidu koos orienteerumisega. Tõstamaa klubi Positiivne läheb üheskoos mere äärde. Harjumaa piirkonnas toimub väljasõit Klooga järve äärde. Järvamaa viib läbi virtuaalse viktoriini Kahoot keskkonnas. Jõgevamaa piirkonnas planeeritakse kokkusaamine koos Jõgevamaa noorteaktiiviga. Virumaa saadab teele suvepäevadel valminud drooni tervitusvideo ning ka Tartumaa tervitab Eesti 4H piirkondi virtuaalse tervitusega.\nSoovime kõigile meeleolukat ja tegevusi täis suve ning kohtumiseni piirkondade laagrites!


OS X Yosemite 10.10.4 (10E36B) XNUMX. beeta vabastati | Olen macist\nApple vabastab OS X 10.10.4 kuuenda beeta\nMiguel Angel Juncos | | õun, Mac OS X, uudised\nAlles eile andis Apple välja OS X Yosemite 10.10.4 kuuenda beeta osalevatele Maci kasutajatele nii arendajaprogrammis kui ka avalikus beetaversioonis.\nUus värskendus saabub identifitseerituna järjenumbriga 14E36b, selle saab Mac App Store'i värskenduste vahekaardilt alla laadida nagu tavaliselt, kui eeldate, et olete otsustanud registreeruda avalikus beetaprogrammis, et saada sellist tüüpi versioonid. Teisalt, kui olete arendaja, saate ka sellele juurde pääseda alla laadida Apple Developer Centeri kaudu.\nTundub, et OS X 10.10.4 on peamiselt keskendunud veaparandustele ja Yosemite OS X-i töötavaid Mace mõjutavate probleemide lahendamisele, ehkki kõige tähelepanuväärsem muudatus on mDNSResponderi naasmine asendada discoveryd võrgudemon, mis on osutunud palju tülikamaks, kui see näis. See tähendaks a erinevate võrguprobleemide ja raskuste lahendamine mida mõned OS X Yosemite'i kasutajad on kogenud hoolimata mitmest värskendusest, on OS X 10.10.x selle parandamiseks saanud.\nEhkki Apple ei ole programmi jaoks konkreetset ajakava maininud OS X 10.10.4 lõpliku versiooni väljaandmineÜldiselt läbib beetaprotsess enne selle versiooni levitamist mitu versiooni, see 10.10.4 kuues beetaversioon on võib-olla viimane ja et meil on see siin varem kui hiljem.\nSee võib olla OS X Yosemite uusim värskendus kuni järgmise suure süsteemi uuendamiseni nimega OS X 10.11 (El Capitan) ja mis ilmub sügisel, peaaegu aasta lõpus.\nTäielik tee artiklini: Olen macist » õun » uudised » Apple vabastab OS X 10.10.4 kuuenda beeta\nGarageBand saab suure värskenduse, kui Apple Music välja antakse\nVaadake kõiki WWDC 2015-l esitletud uudiseid kahe minutiga


Hiina meditsiini järgi on emotsionaalne trauma kõikide haiguste põhjuseks - Nelli Teataja Hiina meditsiini järgi on emotsionaalne trauma kõikide haiguste põhjuseks - Nelli Teataja\nHiina meditsiini järgi on emotsionaalne trauma kõikide haiguste põhjuseks\nIga päev tuleb inimestel ette stressi ja negatiivseid emotsioone tekitavaid olukordi. Kõik see kuhjub ja ladestub sisemistesse organitesse ja närvisüsteemi.\nLõpuks need tagasihoitud tunded ja emotsioonid väljenduvad kõige sagedamini läbi haiguste, mida kutsutakse psühhosomaatilisteks haigusteks.\nNeed emotsioonid saastavad inimese keha ja meelt ning vallandavad erinevate organite düsfunktsioneerimist. Stressi tekitavaid olukordi on võimatu vältida. Selleks, et neid ületada, kasutavad inimesed strateegiaid, mille eesmärk on probleeme lahendada või õppida oma emotsioone tagajärgede leevendamiseks paremini kontrollima. Probleemide vältimine on halb strateegia, sest pikemas perspektiivis tõstab see hoopis stressi taset ja kiirendab haiguse kulgu.\nUurimused on näidanud, et stress omab püsivat, kuid mõõdukat seost tervisega ja on üks paljudest faktoritest, mis soodustab haiguse arengut.\nSuurt emotsionaalset pinget põhjustavad elusündmused. Näiteks töökohast ilmajäämine või lähedase inimese kaotus tõstavad oluliselt riski haigestuda kehalistesse haigustesse ning kutsuvad sageli esile hingeelu häireid. Oled kindlasti kuulnud öeldavat kellegi kohta, et ta suri murest ja hingevalust.\nStressori toimel käivitub organismis hormonaalsete muutuste ahel, mille tulemusel vallanduvad stressihormoonid, mis mõjustavad praktiliselt kõiki elundeid. Väga tundlikud stressihormoonide toimele on süda ja vereringesüsteem, mille tõttu pulsi sagedus ja vererõhu muutused peegeldavad stressi tugevust paremini.\nTeaduski kinnitab, et südames on peen lühi- ja pikaajalise mäluga neuronite võrgustik. Ka on mõõdetud, et südame elektromagnetväli ulatub inimese füüsilisest kehast tunduvalt kaugemale ning õppides muutma oma emotsioone, saame me muuta südame poolt väljasaadetud võngetes olevat infot. Epigeneetika eesotsas rakubioloog Bruce Liptoniga kinnitab, et geenidel ja DNA-l ei ole meie üle kontrolli, nagu seni usutud ja arvatud. Pigem kontrollivad DNA-d hoopis väljaspool rakku olevad signaalid, mille hulka kuuluvad ka meie mõtete võnked. Rohkem ja üksikasjalikumalt saab lugeda inglise keeles siit ja sealt.\nTeaduski kinnitab, et südames on peen lühi- ja pikaajalise mäluga neuronite võrgustik. Ka on mõõdetud, et südame elektromagnetväli ulatub inimese füüsilisest kehast tunduvalt kaugemale ning õppides muutma oma emotsioone, saame me muuta südame poolt väljasaadetud võngetes olevat infot. Epigeneetika eesotsas rakubioloog Bruce Liptoniga kinnitab, et geenidel ja DNA-l ei ole meie üle kontrolli, nagu seni usutud ja arvatud. Pigem kontrollivad DNA-d hoopis väljaspool rakku olevad signaalid, mille hulka kuuluvad ka meie mõtete võnked.\nSeega on need negatiivsed emotsioonid ja mõtted, mis vallandavad haigusi. Ja igal organil on oma emotsioon. Hiina meditsiini järgi kutsutakse seda energiat Chi'ks, mis sõltub suurel määral verest. Hiina meditsiinid väidavad, et veri on energia ema ja energia on jällegi vere isand.\nHaigused on sõnumid, mis viitavad selgelt emotsionaalsele või energeetilisele tasakaalutusele.\nHiina meditsiini järgi võib välja tuua näiteks mõned enamlevinud emotsioonid ja nende kahjutegurid:\nKurbus puudutab kopsude tööd – hingamisraskused viitavad probleemidele mõningate isikute, situatsioonide või sündmustega, mis sind lämmatavad.\nHirm puudutab neere – neerud on esindatud kui yin ja yang alusbaasiks. Seega on nad kogu keha kõige olulisemad energiakeskused. Neere seostatakse skeletisüsteemi, kuulmise ja hirmuga. Neerude ravi puudutab kõiki teisi süsteeme.\nViha koguneb jälle maksa– maks filtreerib verd. Maks tagab energiavoolu kogu kehas ja kontrollib mõtete voolu. Maks töötab korralikult ilma stressi ja pingeteta. Sügelemine, peavalud ja pearinglus on märguanneteks maksa töö häiretest. Märgid, mis näitavad, et maksa töö on häiritud, on emotsionaalsed ja füüsilised. Emotsionaalsed märgid on viha, ärritatavus, kangekaelsus, ängistus, kibestumus ja vägivald. Füüsilisteks märkideks on menstruaalprobleemid, väsimus, pinged ja allergiad.\nSüda – seos emotsionaalse eluga. Enne suurt kohtumist tuksub süda ruttu. On tõsi, et armastus ja kannatused käivad läbi südame. Teisi organeid aga võivad puudutada hingelised probleemid. Teisisõnu, piinatud ja masenduses hing puudutab mingil määral südame tervist, hingemisteid ja seedeelundeid. Samuti on hingeprobleeme näha keha pealt: rinnapealselt nahalt, seljalt ja kätelt.\nSelg – tugevad seljavalud ja pinged selja piirkonnas annavad teada, et sa kannad kogu maailma valu oma seljas ja turjal.\nSeedeorganid – organite probleemid nagu gastriit või maohaavandid on põhjustatud suhtlemisprobleemidest.\nNahk – sügelused, akne, laigud on märgiks, et inimene ei tunne end hästi.\nVaadatud 564 korda


628 Ingli number - tähendus ja sümboolika - 500–999\n628 Ingli number - tähendus ja sümboolika\nHea lugeja, tutvustagem sulle inglinumbrite maagilist maailma ja selgitame teile, kuidas taevased vibratsioonid mõjutavad meie maist elu.\nInglite numeroloogia on eriline vaimne väli või isegi tee, millel võiksime teada saada, mis on meie kaitseinglite poolt meile saadetud sümbolite saladused.\nJah, kaitsjaid on meil taevas, väidavad paljud autorid ja spiritistid.\nKaitseinglid on puhtad ja süütud vaimud, mis eksisteerivad kuskil harmoonilistel universumi tasanditel seoses ülima jõuga, mis loob maailma ja kõik, mis selles toimub.\nSeda ülimat jõudu kujutatakse mõnikord jumala, Jumala, mitme jumaluse või vaimuna, sõltuvalt uskliku usulisest või vaimsest süsteemist.\nPealegi väidavad eksperdid, autorid, terapeudid ja teoreetikud, et te ei pea isegi uskuma, sest taevased jõud tegutsevad kogu aeg, isegi kui me pole teadlikud nende tegevusest ja mõjust, mis neil meie elus on.\nJärgmine oluline teadmine on see, et need taevased olendid, kaitseinglid, ei mõjuta otseselt meie elu; see pole nende ülesanne.\nNende missiooniks on meid suunata ja kaitsta, saates meile samal ajal väärtuslikke, õpetavaid ja kasulikke sõnumeid, näiteks taevaseid õnnistusi, hoiatusi ja õppetunde.\nNende sõnumite saatmiseks meile kasutatakse erinevaid kanaleid ja erinevaid sümboleid. Üks nende lemmikmeediumitest on nii öelda numbrid. Kaasaegsed inimesed elavad maailmas, mis põhineb peamiselt numbritel, nii et see on üsna 'praktiline' kanal.\nNumber 628 - mida see tähendab?\nSina, nagu kõik teised tänapäeva inimesed, näed ilmselt iga päev numbreid; moodustage varahommik, kui ruttate oma töö juurde jõudma, kuni hilisõhtuni, kui te lõõgastute ja magate.\nMeie elu sõltub arvudest, kaugest minevikust kuni tänapäevani. Täna näib, et see arvude sõltuvus on veelgi tugevnenud.\nSeetõttu kasutavad meie taevased eestkostjad numbreid sümboolsete vahenditena oma armastuse ja toetuse sõnumite jaoks.\nSelgitagem lühidalt, mis inglinumbrid tegelikult on. Inglinumber võib olla suvaline. Kuid see arv peab teie elus pidevalt ja uuesti ilmnema, kõige tavalisemate toimingute ajal, mida päevas või mõne aja jooksul harjutate.\nNäiteks võite hakata sama numbrit nägema ajalehes, televisioonis, tänaval, kuulda sellest lõdvestunud vestluses ja nii edasi.\nOk, mis siis, kui see number on 628? Alguses ei tundu number 628 üldse huvitav olevat; see on ainult number.\nKui see aga teie elus kordub, peab see varjama mõningaid salajasi tähendusi. Teie kaitseinglid on selle numbri selleks otstarbeks valinud. Miski pole juhuslik, paljud inimesed usuvad. Number 628 saadetakse teile põhjusega.\nNumber 628 võiks öelda midagi teie saatuse ja tuleviku kohta ning see näitab midagi teie isiksuse kohta. See aitab teil kohtuda oma sisemise minaga ja seda tundma õppida. See võib olla väärtuslik ja suunav nõu, kuidas käituda ja käituda.\nSamuti selgub, milliste omadustega peaksite töötama. Avastagem selle salajane tähendus ja sümboolika.\nKolmekohaline, kompleksarv, on inglinumber 628 ühendatud mitmest huvitavast aspektist. See koosneb kolmest numbrist, 6, 2 ja 8.\nKõik need numbrid resoneerivad taevastest saadavate energiatega. Kombineeritult loovad need huvitava ingelliku sõnumi ja räägivad palju teie isiksusest. Tõlgendame selle tähendust, analüüsides selle osi.\nNumber 6 resoneerib esiteks rahu, tasakaalu ja harmoonia energiatega. See tähistab ka armastust, hoolimist, kasvatamist ja kaitset. Number 6 on selle kombinatsiooni üsna stabiilne aspekt ja see annab inimesele tunde usalduse, sõpruse, humanitaarsuse, õpetamise ja õppimise, sümpaatia ja omakasupüüdmatuse olulisusest.\nNumber 2 tähistab ühtsust, tingimusteta armastust, sõbralikkust, seltskondlikkust, suhet, perekonda ja kõike, mis on seotud sotsiaalsete ja erasuhete parandamisega. See number vibreerib ka stabiilse energiavooluga ning see soodustab sõprust, stabiilseid suhteid, diplomaatiat, koostööd jne.\nNumbrid 6 ja 2 sobivad väga hästi kokku ja muudavad teid inimeseks, kellest teised austavad, usaldavad ja ennekõike armastavad.\nNumber 8 on samuti stabiilne aspekt, ainult et see on rohkem orienteeritud professionaalsele arengule, rahandusele, ohutusele ja turvalisusele, mis on suurepärane. See ei luba inimestel, kelle ingel on number 628, eksida oma humanitaarrollis ja unustada enda vajadusi.\nÜldiselt on number 628 õnnelik kombinatsioon. Võite olla kindel, et teie inglid saadavad teile selles sümbolis hämmastavat tuge.\nArmastus ja Ingel Number 628\nIngel, kellel on ingel number 628, elab tavaliselt harmooniliselt ja rahulikult, ilma draama ja suure turbulentsita.\nNad on ausad, hoolivad, lojaalsed ja pühendunud. Neil on palju armastust anda ja nad aitavad teisi, vastutasuks küsimata. Inimesed said tunda nende magnetilist ja positiivset aurat. Nad meelitavad ligi sarnaseid partnereid.\nNende suhted on kauakestvad, rõõmsad ja õnnelikud, nagu ka nende abielud.\nNumeroloogilised faktid numbri 628 kohta\nIngel number 628 on seotud numbriga 7, mis annab talle natuke salapära ja inspireerib selle inglinumbriga inimeste vaimset osa, mis on peidetud nende maalähedase elukäsitluse taha.\nSelliste arvude kokkuvõtmisega 6 + 2 + 8 = 16, 1 + 6 = 7 on seos selge.\nNumber 7 äratab vaimsuse ja innustab valgustuma.\nNähes inglinumbrit 628\nKui näete jätkuvalt ingli numbrit 628, võite olla kindlad, et teie kaitseinglid tahavad teid ainult toetada ja julgustada teid kursil püsima. Teil läheb juba hästi!\nKui tunnete end ebakindlalt või kahtlete oma otsustes ja tegemistes, tuleb see number just õigel hetkel.\nHinga sisse ja järgi oma rada. Number 628 on õnnelik sõnum, mis kinnitab ainult seda, kui suur ja heasüdamlik inimene sa oled.


Kopli park saab uue kuue - Tarbija\nÜks suuremaid investeeringuid Põhja-Tallinnas käesoleval aastal on Stroomi ranna korda tegemine ja lähedal asuva Kopli pargi uuendamine. Linna eelarves on Stroomi ranna ja Kopli kalmistupargi uuendamiseks ette nähtud pool miljonit eurot, millest 80 tuhat eurot kulub Kopli pargi korda tegemiseks.\nPilt: Põhja -Tallinna linnaosa\nKopli park saab uue kuue\nLое ja avalda arvamust, mida teha Kopli kalmistupargiga?\nKui sul on selles osas ettepanekuid või mõtteid, siis need on teretulnud. Vaata artikli lõpus\nMis selle raha eest tehakse?\n1. Uued pingid\nPaljud Kopli kalmistupargi pingid on aja jooksul ära lõhutud. Parki ostetakse uued, mugavad pingid, mille peal on hea istuda ja aega veeta.\n2. Uued prügikastid\nSama lugu on prügikastidega. Lõhutud ja päevi näinud prügikastide asemele tulevad uued.\n3. Pargi teed ja trepid\nPargi teed ja trepid tehakse korda, et neil oleks mugavam jalutada.\nPargi valgustid pestakse ja puhastatakse põhjalikult, et hämaral ajal oleks pargis parem valgus.\n5. Uued infostendid\nParki tulevad uued infostendid, mis räägivad kalmistupargi ajaloost.\nNii Kopli kalmistupargi kui Stroomi rannapargi kasutuskorda ning turvalisust hakkavad tagama Põhja-Tallinna valitsuse poolt palgatud pargivahid, kes alustavad tööd juba käesoleval kevadel.\nTeatavasti on suur rannainventari uuendamine plaanis sel aastal ka Stroomi pargis ja rannas. Randa on kavas paigaldada uued pingid ning tellida uusi rannakabiine, paigalada jalgrattahoidlad.\nVäga tähtis on kõnniteede korda tegemine. Eesmärk on see, et kogu ranna pikkuses saaks mugavalt rulluiskudega sõita või lapsevankrit veeretada.\nPraegused Stroomi ranna pargis olevad metallist pingid on külmad ning seetõttu on plaanis need katta puiduga. Prügikastid vahetatakse välja ja täiendavalt paigaldatakse rannaparki infostendid, teeviidad ja meelespead koos rannakaartidega.\nKui sul on Kopli kalmistupargi uuendamisega seoses ettepanekuid, siis kirjuta e-postile pohja@tallinnlv.ee või jäta oma kommentaar Põhja-Tallinna valitsuse Facebooki lehel: www.facebook.com/PohjaTallinn.


Playle's: KY - Louisville. 1937 Flood. Shippingport Wreckage - Store Item# AHA32837\nPostcards > U.S. Views > Kentucky > Louisville\nKY - Louisville. 1937 Flood. Shippingport Wreckage\nSale ends in: 19 hours, 56 minutes


+2000 SAARLAST - Madis Tiik: ka maal elades saab õnnelik olla - meiemaa.ee\n+2000 SAARLAST - Madis Tiik: ka maal elades saab õnnelik olla (1)\nAutor: Madis Tiik, Andruse mahe- ja turismitalu peremees\nNeljapäev, 21. veebruar 2019.\nPraegust olukorda vaadates tuleb tõdeda, et inimesi, kellele tööd pakkuda, võiks olla rohkem. Oleme oma talus aastate jooksul peibutanud erinevate võimaluste, seejuures ka elamispindadega, aga ikka on keeruline leida sobivat inimest, kes tuleks pikemaks ajaks saarele ja sooviks ka talus töötada.\nVõluvitsa, millega inimesi meelitada, ei ole veel leiutatud. Pigem peab inimese enda sees tekkima tahtmine maale elama kolida, ükski präänik siin ei aita.\nOn hea tõdeda, et tervishoiusüsteem saarel toimib – haigla on tasemel ning perearstide nimistud kaetud, mitte nagu Kagu-Eestis, kus mitmed piirkonnad on pidevalt ilma perearstita.\nKuressaare jääb Saaremaa tõmbekeskuseks ning enamik vaba aja ja ringitegevusi koondub sinna, kui inimese hobi ei ole just seotud jooksmise, looduse või matkamisega. Mina Mustjala elanikuna leian, et autosõit Kuressaarde pole üldse pikk – käime 30 kilomeetri kauguselt pea iga päev linnas. Näiteks Tallinna-suuruses kohas tähendab ligi pooletunnine autosõit juba väga kiiret liikumist kodu ja töökoha vahet.\nSaaremaal alustavasse nõudepõhise transpordi pilootprojekti võiksid olla kaasatud ka eraisikud. Mu abikaasa sõidab iga päev tühja autoga Kuressaarde ja tagasi – miks mitte neid sõite kellegi teise vajadustega ühildada. Samuti võiksid bussipeatustes olla parklad, kuhu saaksid jätta auto – miks mitte tulla kodust jalgsi või rattaga! – ning ühistranspordiga mugavalt edasi liikuda.\nTransport ongi kindlasti üks võtmeküsimusi. Kuna reisin palju, on minu jaoks suur probleem, et Kuressaare lennuliini pole endiselt rahvusvahelises broneerimissüsteemis. Kui siit Tallinna väljuv lend hilineb, ei kompenseeri keegi ära jääva jätkulennu maksumust. Mõnel korral nädalas peaks lennuliiklus toimima ka suundadel Kuressaare-Stockholm, Kuressaare-Helsingi ja Kuressaare-Riia. Seegi elavdaks majandust ja aitaks luua lisatöökohti.\nVaadates kinnisvaraturgu, saab saarel väga mõistliku hinna eest osta mõne vana talukoha. Samuti on elamiskulud maal väiksemad ning lasteaiavõimalused ja koolikohad kättesaadavamad.\nKindlasti tuleb teha kõvasti müügitööd – tihti ei oskagi inimesed ise näha maaelu ilu ja võlu. Miks mitte korraldada rohkem ekskursioone taludesse, et näidata: ka maal elades saab õnnelik olla.\nPeod ja kogunemised tuleks ära jätta (16)\nMadis Kallasest sai ministeeriumiametnik (24)\nPõllumehed soovivad valitsuselt leevendusmeetmeid kriisi seljatamiseks (2)\nSügistööd toovad külateedele reostusi (22)


Mazi laktatsiooni ajal liigeste jaoks, Hobukreem liigeste jaoks - Kliinikud\nBotaanilised omadused ja tooraine hankimine\nRavim siseneb otse kahjustatud piirkonda, näidates maksimaalset toimet. Sellepärast on võimalik tagasi lükata salvi ainult siis, kui inimene teab ebameeldivate tunnete tekkimise põhjust.\nNise ja Nurofen. Kõige sagedamini soovitavad arstid järgmist: Nurofen on kombineeritud salv, millel on valuvaigistav ja põletikuvastane toime.\nPlussid: leevendab kiiresti valu, põletikku, võimaldab teil peatada valu rünnaku ilma pille võtmata. Miinused: seda ei kasutata alla aastaste laste raviks ja seda ei soovitata kasutada kauem kui 2 nädalat. Võimalikud on kõrvaltoimed, naha punetus, allergia koostise vastu.\nOn vastunäidustusi. Diklofenak on luumurdude jaoks kõige sagedamini kasutatavad salvid. Plussid: sellel on kolmekordne toime: põletikuvastane, valuvaigisti ja leevendav ödeem. Miinused: Sellel on vastunäidustused, palju kõrvaltoimeid. Ei ole kohaldatav raseduse ajal.\nKetonal - sellel on põletikuvastane ja valuvaigistav, dekongestantne toime. Plussid: ei kogune kehas, kudede patoloogiline mõju puudub. Väga tõhus. Miinused: vastunäidustatud alla aastastele lastele, raseduse ajal, valgustundlikkus, allergia aspiriini suhtes.\nTüsistused Hobukreem liigeste jaoks Tänu oma ainulaadsetele omadustele on Horse Power Cream liigeste jaoks iga päev positiivsemad märgid.\nEemaldage turse Salvid ödeemitooni anumate leevendamiseks, mis on pikka Mazi laktatsiooni ajal liigeste jaoks olnud kitsendatud või isegi kahjustatud olekus ja mille tõttu võib tekkida kudede turse. Need võimaldavad teil parandada Mazi laktatsiooni ajal liigeste jaoks ja leevendada infiltratsiooni, mis tekkis lümfi kahjustuse tõttu. Enamasti kasutatakse: Salvid, mida arstid soovitavad turse leevendamiseks murdumiskohta määrida: Troxevasin.\nPlussid: ravim on peaaegu kõigi poolt hästi talutav. Sellel on vastunäidustused kasutamiseks ainult raseduse esimesel trimestril. Mõistlik hind, suurepärane mõju kehale.\nMiinused: ei Hepariini salv. Plussid: mitte ainult ei lahjenda verd, takistades verehüüvete teket, vaid leevendab ka turset, vähendab valu ja põletikku.\nSee on odav. Miinused: ei saa kasutada, kui nahk on kahjustatud, see võib põhjustada allergiat, punetust. Väga väike Mazi laktatsiooni ajal liigeste jaoks maht. Plussid: sama hepariin, ainult suure protsendilise sisaldusega. Sellel on suur maht. Miinused: kallis ravim, vastunäidustused nagu hepariini salv.\nTaastumine ja paranemine - vahend eesmärgi saavutamiseks Tervendavaid salve saab kasutada luu liigese paremaks parandamiseks pärast luumurdu ja ümbritsevate kudede taastamist, luuüdi eemaldamist ja liigese arengut.\nReeglina ei kasutata comfreyt sisemiseks kasutamiseks, kuid taime võib lisada mõne ravimi retseptidesse - seda ei tohiks kompositsioonis sellise komponendiga hirmutada, seal sisaldub taim väikestes annustes, mis pole inimesele absoluutselt kahjulikud.\nNende hulka kuuluvad sageli maod Viprosal ja mesilasmürgid Virapin põhinevad fondid. Nendel fondidel on väga keeruline koostis ja lisaks soojendavale toimele on neil ka antibakteriaalne toime. Nad võivad verre varustada hapnikku ja isegi kiirendada ainevahetust. Lisaks sisaldavad need valku, mitmesuguseid aminohappeid, mis on nii vajalikud keha taastamiseks pärast luumurdu.\nKuid sellised salvid on ette nähtud pärast valu ja turse leevendamist. Selliste tööriistade plussid ja miinused: Plussid: madu ja mesilasmürk aitavad mitte ainult seda kehapiirkonda soojendada, vaid aitavad kaasa ka kudede uuenemisele.\nMiinused: ei saa kahjustatud nahale kanda, ei tohiks kasutada lastele ja inimestele, kes on kompositsiooni suhtes allergilised. Kõrge hind, madal maht. Soojendava toimega salvid Võib kasutada rehabilitatsiooniperioodil ja soojendavate salvidena. Nad mitte ainult ei soojenda luumurdu, kuna see piirkond kannatab sageli verevarustuse puudumise tõttu, vaid stimuleerib ka veresoonte tööd.\nLaske stimuleerida luukoe ja lihaseid, et aktiveerida keha sisemiste varude tõttu taastumine. Selliseid salve tuleb kasutada väga ettevaatlikult, kuna neil on väga tugev toime. Enamasti kasutatakse sellist tõhusat duetti: Finalgon - kiirendab ainevahetust ja leevendab tähelepanu hajutamise mehhanismi tõttu. Plussid: tegutseb kiiresti ja hästi. Miinused: mitte alla aastastele lastele, ei saa kahjustatud nahale kanda, põhjustab tugevat hüperemiat, on palju kõrvaltoimeid.\nSee on üsna kallis. Plussid: see on valuvaigisti ja soojendav salv. Sellel on kiire toime Miinused: küüslaugu lõhn, raseduse ja imetamise ajal on see võimatu, rakendage mitte rohkem kui 10 päeva. Nahatundlikkusega - sügelus, nõgestõbi, tursed. Suhkurtõvega inimestele ning antibiootikumide ja muude ravimite kasutamisel tuleb olla ettevaatlik.\nOn olemas kahetoimelised salvid, näiteks Ichthyol.\nSee mitte ainult ei soojenda ja soojendab kudesid, parandab verevarustust, vaid aitab ka turset leevendada. Selle eeliste hulka kuulub ka see, et see on odav ja tõhus. Miinused: ei ole lubatud kasutada alla Mazi laktatsiooni ajal liigeste jaoks lastel, iseloomulik lõhn.\nÄrge lubage kontakti limaskestaga.\nKuidas rakendada lidokaiini salvi - Raseerige\nPõletiku eemaldame väliste vahenditega Mõnikord on vaja kombineeritud ravimeid, mis mitte ainult tuimastavad koha, vaid ka leevendavad põletikku kohaliku kasutamisega, näiteks: Enne kandideerimist tasub teada! Kasutamisnõuanded: Salvide valimisel ei tohiks unustada juhiste lugemist, kuna neil on palju vastunäidustusi ja need ei ühildu sageli teiste ravimitega. Kui nahk on väga tundlik, on kõige parem teha eelkatse, kandes salvi luumurdest eemal asuvale nahapiirkonnale.\nKui negatiivseid ilminguid pole, siis saab seda soovitud kohta rakendada.\nÄrge hõõruge toodet tugevalt naha sisse, see kantakse õhukese kihina. Pealegi ei pea te salviga kompresse tegema, kui arst seda ei soovita. Enamasti ei kirjutata selliseid vahendeid ette lastele ja erandjuhtudel rasedatele ja imetavatele naistele.\nValuvaigisti salvi ja muid tooteid ei tohiks kasutada kauem kui 10 päeva. See imendub intensiivselt verre ja võib põhjustada üleannustamist. Igasuguseid salve peab soovitama või määrama arst.\nTe ei pea alati ostma kõige kallimat tööriista, analoogid on olemas. Vaadake kompositsiooni ja valige, mida saate endale lubada. Spetsiaalse spaatliga kantakse mitmesuguseid salve, näiteks Capsicum või Finalgon.\nPaljaid käsi ei saa määrida. Tõsise põletuse korral võib salvi määrida beebikreemi või õhukese taimeõli kihi peale. Ravivaid salve ei kasutata massaažiks. Keha kuumutatakse kõigepealt ja alles viimases etapis kantakse salv.\nKuna vahendid on kallid, lugege enne ostmist märkust hoolikalt läbi, kas on neid võimalik teie jaoks kasutada ja kas on vastunäidustusi. Salvide mugavus seisneb selles, et erinevalt tablettidest aitavad need kohapeal ja tulemus pole halvem. Enamik salve teeb luumurdude järel suurepärast valu ja mitte ainult tuimastab ja leevendab turset, vaid aitab ka kahjustatud luid ja kudesid taastada. Rahvas oli jahmunud! Liigesed taastuvad 3 päevaga! Vähesed inimesed teavad, kuid see ravib liigeseid 7 päevaga!\nHüppeliigese nihestuse salv: ravige pahkluu Hüppeliigese nihestused on üsna tavaline probleem. Sellest seisundist vabanemiseks on immobiliseerimine ette nähtud elastsete sidemete või krohvivaludega. Sageli täiendatakse seda erinevate aktuaalsete ravimitega.\nToimeainete sügava läbitungimise tagamiseks tuleks salve ja geele manustada kergete hõõrumisliigutustega. Ja pärast seda on soovitatav mõjutatud jäseme masseerida vähemalt 20 minutit. Kohaliku ravi efektiivsuse suurendamiseks tuleb teatud ravimeid võtta ka suu kaudu. See annab topeltmõju probleemi fookusele ja kiirendab taastumist.\nNikastuse sümptomid Sageli juhtub, et väiksemate nikastustega ei taha inimene pöörduda arstide poole. Kuid mõne aja pärast võib ta tunda eredalt kasvavat sümptomatoloogiat, mis nõuab kohustuslikku ravi.\nHüppeliigese nihestuse nähud on järgmised: valu sündroom. See teeb väga haiget, kui patsient proovib kahjustatud jäseme kasutada, sellele toetuda, seda puudutada.\nSeda seisundit on lihtne seletada, kuna sääreosas on palju närvilõpmeid, mis läbivad sideme. Sageli pärast venitamist suureneb valulikkus, eriti kui piisavat ravi ei alustata; hematoomid. Nende värv muutub aja jooksul helepunasest tsüanoosiks.\nKui te alguses jääkombeid ei rakenda, muutub verevalum intensiivseks. Mõjutatud piirkondade taastamine toimub sellistel juhtudel looduslikult, kuid selle protsessi kiirendamiseks peate rakendama salvi; turse. Võite seda ka jääga leevendada.\nÖdeemi manifestatsiooni aste sõltub otseselt laienemise ulatusest; temperatuur. Moodustise temperatuuri tõus toimub nii lokaalselt kui ka kogu kehas. Selle põhjuseks on mõjutatud sideme põletiku järkjärguline areng või reaktsioon haavast välja voolanud vere lagunemisele; hüperemia.\nVerevoolu tugeva suurenemisega ilmneb hematoom, vigastatud piirkond on punasem, süvendades olukorda. Põletiku ravi salviga Hüppeliigese lülisambaga kaasneb peaaegu alati valu põletikulise protsessi taustal.


Mugava Maestro deebetkaardiga saate kasutada oma ettevõtte või füüsilisest isikust ettevõtja arvelduskontol olevat raha kaardimakseteks ja sularaha väljavõtmiseks nii Eestis kui ka välismaal. Lihtsus ja mugavus muudavad Maestro deebetkaardi kiiresti harjumuspäraseks.\nEestis toimib Maestro deebetkaart kõigis Maestro logoga tähistatud sularahaautomaatides, kauplustes ja teenindusasutustes.\nVälismaal saate tasuda Maestro kaardiga kauplustes ja teenindusasutustes ning võtta sularaha automaatidest, mis kannavad Maestro või Cirrus logo.\nDeebetkaardiga säästate end reisil olles pidevast valuutavahetusest, tasudes kaardiga ostude eest või võttes sularahaautomaadist välja kohalikku valuutat.\nKaart on aktsepteeritud maksevahend miljonites ostukohtades üle maailma ning kaarti on lihtne ja mugav kasutada.\nMaksta saab Eestis kõigis Maestro, ning välismaal kõigis Maestro või Cirrus logoga tähistatud ettevõtetes ja asutustes.\nKaardiga saab automaadist sularaha välja võtta nii Eestis kui välismaal.\nKaardiga saab Nordea automaatides Eestis sularaha tasuta sisse maksta. Sularaha sissemakse päevalimiit on automaadis 20 000 eurot.\nPangaautomaatides saab deebetkaardiga vaadata konto- ning tehinguinfot. Oma raha turvalisuse suurendamiseks on mõistlik määrata internetipangas kaardile vajadustele vastavad päevalimiidid ja valida vaid vajalikud funktsioonid.\nKasutuslimiit on summa, mille ulatuses saab ühe päeva jooksul maksta kaardiga või teha ülekandeid.\nVõttes välismaal sularaha välja muus valuutas kui eurodes, lisandub tehingule konverteerimistasu maksimum 1% tehingu summast.\nSamuti lisandub konverteerimistasu välismaal tehtud kaardimaksete eest, mis on tehtud muus valuutas kui eurodes.\nTäpsemat infot sularaha väljavõtmisega seonduvate tasude kohta leiate hinnakirjast.\nKaarti saab taodelda meie pangas arvelduskontot omav juriidiline isik.\nTutvuge kaardi täpsete tingimustega .\nSularaha väljavõtmine Nordea pangaautomaatidest Eestis 2,50 €\nPangakontoritest (välja arvatud meie panga kontoritest Eestis)\nSularaha sissemakse Nordea automaadis Eestis 1 Tasuta\nPangakaardi / PIN-koodi tellimine kiirkorras 35 €\nKaardi asendamine 2 €


Korterite müük: Pae, Punane 13, Lasnamäe linnaosa, Tallinn - 1862086 - City24.Ee\nPae, Punane tn 13, Lasnamäe linnaosa\n66 800 EUR Võta ühendust\nCity24 ID: 1862086\nKorterite müükPae, Punane tn 13, Lasnamäe linnaosa\n68 000 EUR 66 800 EUR\n1 424,31 EUR/m²\n46.9 m², 2 tuba | Korterite müük\n2-TOALINE KORTER PUNASE TN. ALGUSES!\nMüüa kahetoaline kapitaalremonti vajav korter Lasnamäel Punase tänava alguses.\nViiekordse maja teisel korrusel asuvas 46,9 m2 suuruses korteris on 1 magamistuba, elutuba, köök, wc ja vannituba ning esik.\nKorter on läbi maja planeeringuga. Elutuba, kuhu paistab kogu päeva päike, on vaatega maja taha ning sinna on paigaldatud plastikaken.\nMagamistoa ja köögi vanad puitraamiga aknad avanevad maja ette, hoovi poole.\nKorteris tsentraalne vesi ja kanalisatsioon, ning keskküte. Soe vesi gaasiboileriga (uus), gaasipliit.\nSoovi korral jääb korterisse klaver (tasuta!)\nElamus toimiv korteriühistu. Katus vahetatud, otsaseinad soojustatud. Lähiajal plaanis soojustada kogu maja (ilma laenuta). Trepikodades vahetatud aknad, välisustele  paigaldatud fonoluku süsteemid.\nMaja ümber tasuta parkimine.\nMaja asub logistiliselt suurepärases asukohas. Vahetus läheduses on olemas kõik eluks vajalik: koolid (Tallinna Pae Gümnaasium), lasteaiad (Tallinna Suur-Pae lasteaed), kaubanduskeskused (T1 Mall of Tallinn, Ülemiste ja Sikupilli kaubanduskeskused), söögikohad, jm. Lähedal bussipeatused, mis tagavad kiire ja mugava ühenduse teiste linnaosadega.\nHelista ja küsi lisa ning tule korteriga tutvuma1\nboiler, wc ja vannituba eraldi\nTelefon 1: +372 5120 821\n70 000 EUR Ümera tn 10, Lasnamäe linnaosa, Tallinn\n62 200 EUR Pae tn 23, Lasnamäe linnaosa, Tallinn\nKõik müügis olevad korterid (7 652)\n80 900 EUR Mai tn 105 - 8, Pärnu linn, Pärnu\n265 000 EUR Tartu mnt 16, Kesklinna linnaosa, Tallinn\n265 000 EUR Tatari tn, Kesklinna linnaosa, Tallinn\n25 000 EUR Väike-Aia tn 30, Paide linn, Paide linn\n84 500 EUR Rahu tn, Tartu linn, Tartu\n649 000 EUR P. Süda tn 8, Kesklinna linnaosa, Tallinn\n269 000 EUR Väike-Ameerika tn 14, Kesklinna linnaosa, Tallinn\n20 000 EUR Järve tee 6, Klooga alevik, Lääne-Harju vald\n89 900 EUR Mäe tn 9 - 14, Keila linn\n88 900 EUR Mäe tn 9 - 8, Keila linn\n88 900 EUR Mäe tn 9 - 7, Keila linn\n132 000 EUR Tedre tn 35, Kristiine linnaosa, Tallinn\n169 900 EUR Pärnu mnt 80, Kesklinna linnaosa, Tallinn\n225 000 EUR Kalamaja, Tööstuse tn 47d, Põhja-Tallinna linnaosa, Tallinn\n54 000 EUR Kivila tn 2, Lasnamäe linnaosa, Tallinn\n15 000 EUR Kesk tn 5, Valga linn, Valga vald\n94 900 EUR Priisle, Kärberi 50, Lasnamäe linnaosa, Tallinn


Teema pealkiri: USA paadid- head või halvad?\nPostitatud: Pühapäev, 04 Mär 2012 01:02\nOlen foorumist otsinud aga korralikku teemat, miks USA paadid on head või halvad, ei ole. Selgitagem äkki siis ühes teemas järgnevaid kuulujutte.\n1. Sisemootorid on halvad.\n2. Sisemootorid on väga janused. (siia võiks siis keegi kirjutada kui janused nad siis ikkagi on)\n3. USA paadiga ei saa laines merel sõita.\n4. USA paatide plastik on vilets.\nPakuti mu Silver Hawkile vahetuseks alljärgnevat paati... kiitke või laitke maha. http://www.nettivene.com/moottorivene/glastron/439032\nPostitatud: Pühapäev, 04 Mär 2012 11:57\nMe oleme suga rohkem kui mitu korda rääkinud MIKS EI TOHI USA paati osta. Sa oled kõik põhjendused ilusasti oma küsimuses välja toonud ja IKKA on vaja uuesti ja uuesti mõtet mõlgutama hakata.\nInimestele kohe meeldib ennast piinata\nPostitatud: Pühapäev, 04 Mär 2012 20:13\nSinu arvamus on ju samuti kuulujuttudel põhinev. Pole sul omal jänkipaati olnud minu teada. Kuulaks usakaid omanute objektiivseid arvamusi.\nTeema pealkiri: Re: USA paadid- head või halvad?\nPostitatud: Pühapäev, 04 Mär 2012 22:02\n1. Miks on halvad? Nagu auto mootor ju.\n2. sõbra 3,0 mercruiser täitsa öko,ei oska kütusekulu välja tuua kuna võttis nii vähe,et ei viitsinud keegi arvutamisega tegeleda,vanad v8-d on jah janused\n3. kõik oleneb konkreetsest paadist ja põhjast,olen sõitnud erinevate pillidega ja ütleks selle peale,et ainult ribiga saab laines sõitta,see nii suhteline ja ümmargune jutt.\n4. Pole kokku puutunud viletsa USA plastikuga.kõik põhjad võib mõraliseks hüpata. Ja UV poolest ei oska ka vahet teha usa vs euroopa plastikul.\nKokkuvõtteks on see sama nagu usa auto vs riisirakett,igaühe jaoks on midagi,aga pole sellist vahet miks mitte võtta seda mida hing ihkab ja vajadused rahuldab.Selline paat sõidab päris hästi ja suht mugav,plus vöör on kinnine,seega turvalisem halvema ilmaga.\nPostitatud: Esmaspäev, 05 Mär 2012 13:42\nVastupidi! Oman Sea Ray 230 kogemust. Kloppis see isend kerge virvendusega hoolimata oma massist ikka hullupööra rohkem Hawkiga võrreldes ning normaalse kruisimisega neelas 45 l /h. Aga no samas Emajõe peal on ameeriklasega kindasti mõnus liigelda. Ja kui sa teinekod jälle Äksi saarel lainetega hätta jääd, eks ma siis tõttan raudpaadiga sulle appi\nPostitatud: Esmaspäev, 05 Mär 2012 14:24\nMul on olnud 2 Glastroni kaatrit ja viimane neist töötab hästi juba 7 aastat ilma mingite probleemideta.\nSisepäramootorid ei ole halvad. Kui iga aastat mootorit hooldada on nad väga töökindlad. Varuosad on odavad ja kohe saadaval. Kütusekulu 135 hj mootoril on 10-15 liitrit tunnis.\nSobib väga hästi landi vedamiseks-hoiab hästi kiirust ja töötab ilusti madalatel pööretel.\nSõiduomadused on paremad kuna mootor asub eespool ja madalamal.\nVeelaua jaoks on sisemootor hea - tekitades parema ahtrilaine ja vetteminekul paadi tagant ei ole mootor ees segamas.\nPlastik ei ole halvasti tehtud. Glastron oli esimene firma kes hakkas plastikust kaatreid tegema. Glastroni VEC tehnoloogiaga kaatrite keredel on eluaegne garantii.\nÜle meetrise lainega on igal juhul väikese plastik kaatriga halb sõita. Põhja nurgad on Euroopas ja USA-s valmistatud kaatritel samad nii et suurt erinevust sama pika kaatri puhule ei tohiks küll olla.\nKõige suurem eelis ameerika kaatrite puhule on hind. Päramootori hinna eest saab sama võimsa sisepäramootoriga kaatri.\nKuulutuses antud isendi hind on vanust arvestades natuke liiga kõrge ja 135 HJ mootor jääb selle jaoks natuke liiga lahjaks.\nPostitatud: Esmaspäev, 05 Mär 2012 15:04\nIse soovitan Regalit. al.1998 aastast. Sellest ajast vist neil fastrac põhi-seepärast soovitangi. Proovi sõita kerge lainega erinevate keredega ja saad aru, mida räägin.\nPostitatud: Esmaspäev, 05 Mär 2012 17:26\nOlles ise omanud 6 meetrist USA paati ei oska küll öelda, et sellega ei saa sõita merel.\nMinu paadil oli 3,0 Merc sisepära. Küttekulu oli väga normaalne, äkki midagi sellist 20l/h. Jõust ka kunagi puudu ei jäänud oma 1,1 tonnise kaalu juures jaksas miski 35 kn kiirust saavutada, seda ka koos 6 inimesega pardal.\nAinukese miinusena ei meeldi mulle 3,0 lliitrise mootori suur müratase, 4,3 selles osas asjalikum.\nPostitatud: Esmaspäev, 05 Mär 2012 19:51\nNoh, ma võin ju oma kogemusi rääkida, aga kuna mul ON Glastron, siis on mul väga raske seletada, miks seda ostma EI peaks. Kogemust on 4 hooaega. Sõidupiirkond Tallinna ümbruse meri.\n1. Mootor. Ma päris täpselt ei tea, miks sisemootorit peaks halvaks pidama. Või miks üldse peaks mingit asja, millel on Volvo Penta kirjad peal, halvaks pidama. Mercruiseri kogemus mul puudub, aga oma sissepritsega Pentaga olen ma küll ülirahul olnud. Käib nagu kell. Ma isegi ei kujuta ette, miks mootor töötama ei peaks, auto puhul oleme me ka ju sellega harjunud, et istud sisse, keerad võtit ja sõidad. Mulle endale ei meeldiks mitte mingil juhul päramootor, kuna jube mõnus on see, kui ahter on puhas ja ujumisplatvorm suur ja sile. Sõidan aeg-ajalt wake'i kah, see puhas ahter teeb elu ikka palju meeldivamaks.\n2. Kütusekulu. Ma ei oska seda kommenteerida, kas sisemootor peaks rohkem kütust võtma, eeldades, et võrreldakse sama võimsaid mootoreid. Üldiselt on muide l/h number asi, mida pole absoluutselt mõtet vaadata, l/NM on targem. Ma võin oma kogemustest öelda, et rahulikul cruisil (22-25 sõlme) on tavaline kulu 1.1 - 1.2 l/NM. Kaks inimest paadis ja paak täis. Ma ei oska arvata, kas see on 270hj mootori ja 1.25 tonni kaaluva paadi kohta palju või vähe, aga minu jaoks on see tundunud OK. Tunnistan ausalt, et WOT sõites liigub asi nii kiiresti, et ma vahin rohkem muid asju kui kütusekulu numbreid\n3. Merekindlus. Nagu öeldud, sõidan ma ainult merel ja pean tegemist tegema meie kandi vastiku lainetuse (ja kuulsate tapjalainetega). Olgem ausad, 6-meetrine paat EI ole asi, millega saaks mugavalt ülemeetristes lainetes kihutada. Poolemeetrises veel saab. Olen ka pooleteisemeetrises sõitnud, aga sellel puudub igasugune seos mõnuga. Suure laine jaoks on vaja suuremat paati.\n4. Vilets plastik - raske öelda. Seni tundub küll väga jäik kere. Ühtegi viga pole ühegi plast- ega metalldetaili juurest leidnud. Üldiselt on koostekvaliteet üldse üllatavalt hea olnud. Tehases tehtud asjadest on lahti loksunud ainult ühe laeka lukk, mille ameerika ametiühingutegelased olid mõnevõrra hooletult paigaldanud ja ühe kõlari juhe. Need tegin korda, rohkem paadis ühtegi "pehmet" või logisevat kohta pole tekkinud. Seisukatete trukke olen pidanud mõned vahetama. Volvo käiguhoova trimmilüliti vajab sel kevadel kõbimist, seal on mingi vedru ära väsinud. Ongi nelja aasta peale kõik, mida sättida on tulnud.\nMa ütleks, et selle raha eest nalja nabani. Mina pole küll siiamaani ostu kahetsenud.\nKui juba ameerika paatidest rääkida, siis arvan ma ainult seda, et kui raatsib rohkem raha maksta, võiks pigem Regali võtta. Seal sees istudes on täitsa aru saada, kuhu raha on läinud.\nPostitatud: Esmaspäev, 05 Mär 2012 21:52\n4. Vilets plastik - raske öelda. Seni tundub küll väga jäik kere. Ühtegi viga pole ühegi plast- ega metalldetaili juurest leidnud.\nMina lugesin kuskilt endise suure kodumaa foorumist seda, et jänkisid pidi olema kahte tüüpi, kallimad traditsioonilähedaselt "käsitsi lamineeritud" (kuigi automatiseeritud liinil- et neid töökäsi ja payroll'i liiga palju poleks) osad graanulitest vms algainest pressitud-vormitud, umbes nagu põrandapesuämbreid tehakse- ekstruuderist vormi ja vesi peale Baylinerid jm odava otsa plastikud pidid just need ämbrid olema\nÄkki mõni pädev inimene kommenteerib, kes Ameerika paaditehases käinud-näinud kuidas sealmaal neid paadiasju tegelikult tehakse. Keskmise jänkiauto sisemuse plastikud on küll nagu Lada Samaral....\nPostitatud: Esmaspäev, 05 Mär 2012 22:42\nUSA paat on seest nagu USA auto.\nPäris vanad on stiilsed ja ilusad, vahepealne põlvkond on koleda puitdekooriga ja odava plastikuga, uued muidu nagu euroopa omadki, aga oluliselt mugavamad.\nSama raha eest saab oluliselt suurema ja mugavama USA paadi kui euroopa toodangu.\nKäisin nädal tagasi Bella 561HT`d vaatamas ja no kohe miski ei kutsu seda ostma.\n1) Päramootor, mis võtab ära suure osa paadi kasulikust pikkusest\n2) Sees on ruumi 4 inimesele taga + kahele ees, aga mugavalt istuvad nendest ainult kaks. Ruumikuselt meenutab pigem sõiduatot kui matkapaati.\n3) Topsihoidjad on nagu jalgrattal lisavarustus, mis tuleb eraldi osta ja ise külge kruvida\n4) Päramootoriga paati talveks suvekodusse jätta ei julgeks kuna vaadates varatatud veetehnika rubriiki, siis vaevalt, et võimas 4 taktiline mootor seal kevadet näeks.\nMis puudutab vanust, siis üle 20 aasta vana mootoriga paati ma ei ostaks. Merevesi lihtsalt aja jooksul teeb oma töö ja ühel päeval avastad, et väljalaskekollektor on läbi roostetanud ja plokikaane tihend ära kõdunenud.\nPostitatud: Esmaspäev, 05 Mär 2012 23:33\nEi saa aru? Hoopis sisemootor võtab ära hulga siseruumi.\nAga tegelikult on halb suhtumine USA paatidesse tingitud sellest, et meil turul liigub väga palju väga halvas seisukorras eksemplare, sisuliselt utiili. Paljud on uppunud, odavalt või oskamatult remonditud (loe: müügiks tehtud) mootoritega jne. Sellest tingituna ka paljude kasutajate pettumus.\nAga kui tulla teemapüstitaja küsimuse juurde tagasi, siis see vahetus ei ole mõistlik. Kui juhul muidugi soomlane ei taha mõned tuhanded eurod silverile peale maksta.\nPostitatud: Esmaspäev, 05 Mär 2012 23:45\nSisemootoriga paadil saab olla mootoriga samal joonel 2-3 istekohta. Päramootoriga paadil mitte ühtegi.\nPostitatud: Teisipäev, 06 Mär 2012 07:28\nei ole küll ise käinud vaatamas nende tegemisi, kuid just omades 3 Baylinerit, siis ükski ei ole kindlasti ekstrudeeritud plastik (pet vms) vaid tegemist ikkagi klaasplastiga(GRP), mis püssist vormi lastakse ja siis kas käsitsi või vaakumiga kinni rullitakse/tõmmatakse.\nMida küll tehakse kinnistes vormides on 2-osalised paadid, millele pannakse vaht kinhtide vahele.... aga seal on enne grp valmis ja siis 2 tüki grp vahele pannakse vahtu....\nPostitatud: Teisipäev, 06 Mär 2012 11:16\nMaailma suurim survevaluvormiga tehtud paat oli veel mõned aastad tagasi tõesti "ameeriklane" aga seda mõõtkavaga 3 meetrit LOA: Walker Bay 10!\nMuuseas, aastal 1949 oli maailma suurim ühes tükis stantsitud plekkdetail Pobeda katus...\nEhk on olnud küll meeletu tehnika areng aga "teatud suurused" ja sellest suuremad ei hakka kunagi olema mingid ühes tükis pressitud asjad. Kõik need "pahad platsikud" on ikka sama klaasplast, lihtsalt vahe on kas vormi on tooraine lödistatud aplikaatoriga või matt/vaik eraldi käsitsi. Ja siis lõppviimistlus: kas käsitsi õhumullide välja rullimine või moodne vaakum. Tehnoloogia kajastub hinnas.\nEks nende USA-paatidega on täpselt sama, mis USA-rauaga: nad käituvad üldiselt teistmoodi, kui vana mandri tooted. Nad on üldjuhul suuremad, raskemad, uhkemad, mugavamad, (võimsamad), mahukamad jne. Mingites oludes on see kindlasti halb aga kas see nüüd nii ülioluline ikkagi on? Kupee-bemm võib ju olla igati parem auto igasugustes testides ja toppkeeri "arvamusliidrite" arvates aga kes tahab Mustangit, seda ei huvita tähtsusetud numbrid või talasild. Sest üks jääb Mustangiks oma surmani, teine muutub kümne aastaga odavaks suvaliseks bemmirondiks.


Kaasamiskirjad tarnijalt ostjatele\nTelema EDISupplier teenuse kasutajalt ostjale, kes on Telema klient\nTere / Austatud koostööpartner / ……\nOleme kasutusele võtnud Telema e-andmevahetuse teenused, et tõsta kauba tellimis- ja vastuvõtuprotsessi efektiivsust. Soovime alates xx.xx.2018 vahetada nii tellimusi kui arveid elektroonselt läbi Telema.\nJärgnevate sammudena palume:\nluua ühendused Telema portaalis;\naktiveerida majandustarkvaras tellimuste edastamine ja arvete vastuvõtt Telema kaudu;\nsaata edasised tellimused elektroonselt.\nTäname meeldiva koostöö eest / Lugupidamisega / …\nTelema EDISupplier teenuse kasutajalt ostjale, kes ei ole Telema klient\nTere / Austatud koostööpartner / ….!\nOleme kasutusele võtnud Telema e-andmevahetuse teenused, et tõsta kauba tellimis- ja vastuvõtuprotsessi efektiivsust. Soovime alates xx.xx.2018 vahetada nii tellimusi kui arveid EDI kujul läbi Telema.\nEDI ehk e-andmevahetus tagab kiire ja turvalise andmete liikumise majandustarkvarade vahel. Automaatselt süsteemi saabuvad tellimused kiirendavad nende täitmist ja vähendavad ümber trükkimisest tekkivaid vigu. Meie poolt saadetavad EDI arved vähendavad omakorda teie andmesisestuse mahtu ning tagavad täpsuse.\nSelleks, et alustada EDI arvete vastuvõtmist ja tellimuste edastamist, palun võtke ühendust EDI-operaatoriga. Telema AS meeskond on valmis konsulteerima e-andmevahetuse käivitamise osas. Palun edastage sellekohased küsimused telema@telema.com\nTäname meeldiva koostöö eest. / Lugupidamisega / …


Oled sa kunagi öelnud: “Ma vihkan oma elu”? Kuidas kogeda positiivset muutust? Elu muutust?\n• Avaleht >> Kogemus >> Elumuutuste allikas\nOled sa kunagi öelnud: „Ma vihkan oma elu“? Kuidas võib inimene kogeda tõelist elumuutust? Positiivset muutust?\nMa igatsesin olla õnnelik. Tahtsin olla üks õnnelikemaid inimesi kogu maailmas. Igatsesin ka elule mõtet. Ma otsisin vastust küsimustele:\n„Kes ma olen?“\n„Miks ma siin olen?“\n„Kuhu ma lähen?“\nSellest veelgi enam tahtsin ma olla vaba. Tahtsin olla üks vabamaid inimesi terves maailmas. Vabadus ei tähendanud mulle üksnes selle tegemist, mida sa tahad teha – seda võib igaüks. Minu jaoks tähendas vabadus jõudu teha seda, mida sa tead, et peaksid tegema. Enamik inimesi teavad, mida nad peaksid tegema, kuid neil pole jõudu seda teha. Nii hakkasingi vastuseid otsima.\nKust leida positiivset muutust?\nTundus, et peaaegu igaüks tegeles mingisuguse religiooniga. Tegin seda, mis tundus enesestmõistetav, ja läksin kirikusse. Ilmselt sattusin siiski valesse kirikusse, sest see pani mind end ainult veel kehvemini tundma. Käisin kirikus hommikul, keskpäeval ja õhtul, kuid see ei aidanud. Olen väga praktiline ja kui miski ei toimi, viskan selle minema. Niisiis hülgasin religiooni.\nHakkasin mõtlema, et ehk on vastuseks prestiiž. Mõtlesin, et kui ma olen juht, mingi ürituse või idee eestvedaja, sellele pühendunud ning populaarne, siis saan õnnelikuks. Ülikoolis, kus ma käisin, olid üliõpilasjuhid rahakoti suu juures ja liigutasid rahasid. Nii kandideerisin esmakursuslaste presidendiks ja mind valitigi sellele kohale. Nii mõnus oli, et kõik mind tundsid, ma sain otsuseid langetada ja ülikooli raha kulutada kõnelejatele, keda ma tahtsin rääkima kutsuda. See oli vahva, kuid see kaotas oma sära just nagu kõik muu, mida ma olin proovinud. Ärkasin esmaspäeva hommikuti (tavaliselt eelnevast õhtust põhjustatud peavaluga) ja mõtlesin: „Ehh, veel viis päeva.“ Kannatasin esmaspäevast reedeni ära. Õnn keerles kolme õhtu ümber nädalas: reede, laupäev ja pühapäev. Siis algas nõiaring otsast peale.\nMa arvan, et vähesed õpilased USA ülikoolides ja kolledžites olid oma püüdlustes elule mõtet, tõde ja eesmärki leida siiramad kui mina.\n„Minu jaoks tähendas vabadus jõudu teha seda, mida sa tead, et peaksid tegema.“\nSellel ajal märkasin väikest inimrühma – kaheksa tudengit ja kaks õppejõudu. Nende eludes oli midagi teisiti. Nad tundusid teadvat, miks nad usuvad seda, mida nad usuvad. Nad tundusid ka teadvat, kuhu nad on teel.\nNeed inimesed, kellele ma tähelepanu pöörama hakkasin, üksnes ei rääkinud armastusest – nad näitasid seda ka tegudes. Nad tundusid olevat ülikoolielu muredest üle. Kui kõik teised näisid koormatud, paistis neil olevat rahulolu ja rahu, mis ei sõltunud olukordadest. Neil tundus olevat pidev sisemine rõõmuallikas. Nad olid vastikult õnnelikud. Neil oli midagi, mis minul puudus.\nKui kellelgi oli midagi, mida mul ei olnud, tahtsin ma seda saada, just nagu tavaline tudeng. Niisiis otsustasin hakata nende huvitavate inimestega sõbrustama. Kaks nädalat pärast seda otsust istusime kõik koos tudengiühingus laua ümber – kuus üliõpilast ja kaks õppejõudu. Vestlus hakkas minema Jumala teemale.\nUurimas elumuutuse, positiivse muutuse kohta\nNende olek ei andnud mulle asu, nii et lõpuks vaatasin ühe tudengi, kena välimusega naisterahva poole (mul oli arusaam, et kõik kristlased on inetud), nõjatusin toolis tahapoole (ma ei tahtnud, et teised arvaksid, et olen huvitatud) ning küsisin: „Öelge, mis on teie elusid muutnud? Miks on teie elu nii erinev teistest siin ülikoolis?“\nSee noor naine pidi olema väga kindel selles, mida ta usub. Ta vaatas mulle otse silma ja ütles kaks sõna, mida ma polnud iialgi arvanud, et kuulen ülikoolis pakutava lahendusena: „Jeesus Kristus“.\nSõnasin: „No Jumala pärast, ära tule mulle seda jama rääkima. Mul on religioonist kõrini. Mul on kirikust kõrini. Mul on Piiblist kõrini. Ära tule mulle seda religioonijama rääkima.“\nNeiu andis vastu: „Kuule nüüd, ma ei öelnud religioon, ma ütlesin Jeesus Kristus.“ Ta viitas asjaolule, mida ma varem ei teadnud: kristlus ei ole religioon. Religioon on see, kui inimesed püüavad Jumala juurde pääseda oma heade tegudega; kristlus on see, et Jumal tuleb inimeste juurde Jeesuse Kristuse kaudu ja pakub suhet endaga.\nIlmselt on rohkem kui kusagil mujal maailmas just ülikoolides inimesi, kellel on väärarusaamad kristluse kohta. Mõnda aega tagasi kohtasin ülikooli assistenti, kes märkis ühes seminaris, et „kes iganes astub kirikusse, saab kristlaseks.“ Vastasin selle peale: „Kas garaaži astumine teeb sinust auto?“ Mulle räägiti, et kristlane on see, kes tõeliselt usub Kristusesse.\nKui ma mõtlesin kristluse üle, esitasid mu uued sõbrad mulle intellektuaalse väljakutse uurida Jeesuse elu. Sain teada, et Buddha, Muhamed ja Konfuutsius ei väitnud kunagi, et nad on Jumal, kuid Jeesus väitis seda enda kohta. Mu sõbrad palusid mul uurida tõendeid Jeesuse jumalikkuse kohta. Nad olid veendunud, et Jeesus oli Jumal inimkujul, kes suri ristil inimkonna pattude pärast, et ta maeti, tõusis kolm päeva hiljem surnuist üles ja et ta suudab tänapäeval inimese elu muuta.\n„Kui ma mõtlesin kristluse üle, esitasid mu uued sõbrad mulle intellektuaalse väljakutse uurida Jeesuse elu.“\nPidasin seda naljanumbriks. Tegelikult mõtlesin, et enamik kristlasi on idioodid. Olin mõningaid kohanud. Tavaliselt ootasin ma, kuni mõni kristlane klassis sõna võttis, nii et võiksin seejärel ta „tükkideks rebida“, enne kui õppejõud seda teha jõuab. Kujutasin ette, et kui kristlasel oleks üks ajurakk, sureks see üksildusse. Ma ei teadnud, et see ei vastagi tõele.\nKuid need inimesed esitasid mulle üha uusi väljakutseid. Lõpuks võtsin nende väljakutse vastu. Tegin seda uhkusest, et nende seisukohti ümber lükata, arvates, et need pole faktid. Arvasin, et tegelikku käegakatsutavat ja hinnatavat tõendusmaterjali ei ole olemas.\nPärast mitu kuud kestnud uurimist jõudis mu mõistus järeldusele, et Jeesus Kristus pidi olema see, keda ta end väitis olevat. See tekitas päris suure probleemi. Mu mõistus ütles mulle, et kõik see on tõde, kuid mu tahe tiris mind vastassuunas.\nAvastasin, et kristlaseks saamine on egole üsna hävitav. Jeesus Kristus esitas mu tahtele otsese väljakutse teda usaldada. Sõnastan selle ümber. „Vaata, ma seisan ukse taga ja koputan pidevalt. Kui keegi kuuleb mind hüüdmas ja avab ukse, tulen ma sisse“ (Ilmutuse 3:20). Mul oli suva, kas Kristus tõesti kõndis vee peal või muutis vee veiniks, ma ei tahtnud mingi piduriga tegemist teha. Ma ei suutnud mõelda kiiremat viisi lõbusa elu rikkumiseks. Niisiis ütles mu mõistus, et kristlus on tõde, kuid mu tahe ei soovinud sellest kuuldagi.\nTeadlikum sellest, et ma vihkan oma elu\nIga kord, kui olin koos nende innukate kristlastega, tekkis konflikt. Kui sa oled kunagi olnud õnnetuna õnnelike inimeste keskel, siis mõistad, kuidas nad võivad sind närvi ajada. Nad olid nii õnnelikud ja mina nii õnnetu, et ma sõna otseses mõttes tõusin püsti ja jooksin tudengiühingust välja. Jõudsin sinnamaale, et läksin õhtul kell kümme voodisse ega saanud und enne kella nelja hommikul. Teadsin, et pean selle asja südamelt ära saama, enne kui hulluks lähen! Lõpuks said mu pea ja süda teisel ülikooliaastal, 1959. aasta 19. detsembri õhtul kell 20.30 kokku – minust sai kristlane.\nTol ööl palvetasin ma nelja asja eest, et luua suhe Jeesuse Kristusega, mis on sellest ajast saadik mu elu muutnud. Kõigepealt ütlesin ma: „Issand Jeesus, tänan, et sa surid ristil minu eest.“ Teiseks ütlesin: „Ma tunnistan üles need asjad oma elus, mis ei ole sulle meelepärased, ja palun, et sa annaksid mulle andeks ja teeksid mind puhtaks.“ Kolmandaks ütlesin: „Praegu avan ma, niihästi kui oskan, oma südame ukse ja oma elu ja usaldan sind kui oma Päästjat ja Issandat. Juhi sina minu elu. Muuda mind täiesti. Tee mind selliseks inimeseks, kelleks sa mind lõid.“ Viimasena palusin nii: „Tänan sind, et sa tuled usu läbi minu ellu.“ See oli usk, mis põhines ajaloolistel tõenditel ja Jumala sõnal, mitte võhiklikkusel.\nOlen kindel, et sa oled kuulnud erinevaid usklikke rääkimas oma isiklikust „välgunoole“-kogemusest. Pärast seda, kui mina palvetasin, ei juhtunud aga midagi. Tõepoolest mitte midagi. Ja tiibu mulle ka ei kasvanud. Tegelikult oli mul pärast selle otsuse tegemist veelgi halvem enesetunne. Tundsin sõna otseses mõttes, et hakkan oksele. „Oh ei,“ mõtlesin. „Millesse ma end nüüd küll segasin?“ Mul oli tõesti tunne, et olen segi läinud (ja olen kindel, et osa inimesi arvas, et ma tõepoolest olingi!).\nJumal ja elumuutus, positiivne muutus\nKuid järgneva kuue kuu kuni pooleteise aasta jooksul avastasin, et ma ei olnud segi läinud. Mu elu tõepoolest muutus. Väitlesin kord ühe Midwesterni ülikooli ajalookateedri juhatajaga ja laususin, et mu elu on muutunud. Ta katkestas mind: „McDowell, tahad sa öelda, et Jumal tõepoolest muutis su elu 20. sajandil? Mis valdkondades?“ 45 minuti pärast sõnas ta: „Hea küll, sellest piisab.“ Jutustaksin osa sellest, mida ma talle ja publikule sel päeval rääkisin.\n„Kuid järgneva kuue kuu kuni pooleteise aasta jooksul avastasin, et ma ei olnud segi läinud. Mu elu tõepoolest muutus.“\nÜks asi, mida Jumal minus muutis, oli mu rahutus. Mul pidi alati olema midagi teha. Kõndisin ülikoolilinnakus ja mu peas valitses otsekui tuulispask, kus konfliktid põrkuvad vastu seinu. Istusin maha ja püüdsin õppida, kuid ei suutnud. Paar kuud pärast seda, kui olin teinud otsuse Kristuse kasuks, tekkis mingisugune meelerahu. Ärge saage valesti aru. Ma ei räägi konfliktide puudumisest. Kui Jeesus mu ellu tuli, ei kadunud mu elust konfliktid, vaid ma hakkasin suutma nendega toime tulla. Seda ei vahetaks ma mitte millegi vastu maailmas.\nTeine valdkond, milles ma muutuma hakkasin, oli äkiline meelelaad. Tavaliselt läks mul hari punaseks juba siis, kui keegi mulle kõõrdi vaatas. Mul on siiamaani alles armid juhtumist esimesel kolledžiaastal, kui ma ühe kuti peaaegu ära tapsin. Mu meelelaad oli niivõrd minu osa, et ma ei püüdnud seda teadlikult muuta. Sattusin nüüd olukorda, kus oleksin tavaliselt vihastanud ja avastasin, et mu äkilisus on kadunud! 14 aasta jooksul olen ainult ühe korra plahvatanud (ja tookord plahvatasin ka umbes kuueks aastaks ette ära!).\nPositiivne muutus vihkamise osas\nMu elus on veel üks valdkond, mille üle ma uhkust ei tundnud. Nimetan seda siiski, sest paljud vajavad oma elus samalaadset muutust ning mina leidsin muutuste katalüsaatori: suhte Jeesuse Kristusega. See valdkond on vihkamine. Minu elus oli palju vihkamist. See ei paistnud kuidagi välja, vaid oli justnagu seespidine rõhumine. Mind ärritasid inimesed, asjad, teemad.\nEnt üht meest vihkasin ma enam kui kedagi muud siin maailmas – oma isa. Vihkasin teda hingepõhjani. Minu jaoks oli ta linna suurim joodik. Kõik teadsid, et mu isa alkoholi tarvitab. Sõbrad tegid isa üle nalja, kui ta kesklinnas ringi taarus. Nad ei arvanud, et see mind häirib. Ma käitusin nagu teised inimesed – väliselt ma naersin. Aga teate, sisemiselt ma nutsin. Oli aegu, kui ma läksin lauta ja nägin lehmade taga sõnnikus lamamas oma ema, keda isa oli nii kõvasti peksnud, et ema ei suutnud püsti tõusta. Kui meil olid sõbrad külas, viisin ma isa välja, sidusin ta laudas kinni ja parkisin auto silohoidla juurde. Sõpradele ütlesime, et ta pidi kuskile ära minema. Ma ei usu, et keegi kunagi võiks kedagi vihata rohkem, kui mina vihkasin oma isa.\nPärast Kristuse kasuks tehtud otsust tuli Ta mu ellu ja Ta armastus oli nii tugev, et võttis selle vihkamise ja pööras selle pahupidi. Ma suutsin vaadata oma isale ausalt silma ja öelda: „Isa, ma armastan sind.“ Ja ma mõtlesin seda tõepoolest tõsiselt. Pärast mõningaid asju, mida ma olin teinud, rabas see mu isa tõelistelt.\n„Pärast Kristuse kasuks tehtud otsust tuli Ta mu ellu ja Ta armastus oli nii tugev, et võttis selle vihkamise ja pööras selle pahupidi.“\nKui ma läksin eraülikooli üle, sattusin tõsisesse autoõnnetusse. Mu kael pandi venituse alla ja mind viidi koju. Ma ei unusta iialgi, kuidas isa tuli mu tuppa. Ta küsis: „Poeg, kuidas sa saad armastada minusugust isa?“ Vastasin: „Isa, kuus kuud tagasi ma põlgasin sind.“ Jagasin seejärel isaga, millistele järeldustele Kristuse kohta olin tulnud: „Isa, ma lubasin Jeesuse Kristuse oma ellu. Ma ei oska seda täielikult seletada, aga selle suhte tulemusena olen leidnud võime armastada ja aktsepteerida mitte üksnes sind, vaid ka teisi inimesi just sellisena, nagu nad on.“\nKolmveerand tundi hiljem juhtus üks minu elu põnevamaid asju. Keegi minu enda perekonnast, keegi, kes mind nii hästi tundis, et ma poleks saanud talle puru silma ajada, ütles mulle: „Poeg, kui Jumal võib minu elus teha seda, mida ma olen näinud Teda sinu elus tegevat, siis ma tahan Talle võimaluse anda.“ Isa palvetas sealsamas koos minuga ja uskus, et Kristus andestab talle ta patud.\nTavaliselt toimuvad muutused mitme päeva, nädala, kuu või isegi aasta jooksul. Minu isa elu muudeti otse mu silme all. Keegi oleks just nagu kummardunud ja elektripirni põlema pannud. Ma pole kunagi varem ega ka hiljem nii kiiret muutust näinud. Mu isa võttis viskipudeli kätte ainult üks kord pärast seda. Ta tõstis selle vaid huulteni ja oligi kõik. Ma olen jõudnud järeldusele: suhe Jeesus Kristusega muudab elusid.\nElumuutus, positiivne muutus\nSa võid kristluse üle naerda, seda pilgata ja naeruvääristada. Kuid see toimib. See muudab elusid. Kui sa võtad Kristuse oma ellu vastu, hakka oma suhtumisi ja tegusid jälgima, sest Jeesus Kristus tegeleb elude muutmisega.\nKuid kristlus ei ole midagi, mida sa saaksid kellelegi vägisi peale sundida. Ma saan üksnes rääkida, mida ma ise olen õppinud. Pärast seda on see juba sinu otsus.\nVõib-olla aitab sind minu palvetatud palve: „Issand Jeesus, ma vajan sind. Tänan, et sa surid ristil minu eest. Anna mulle andeks ja tee mind puhtaks. Ma usaldan sind praegu kui oma Päästjat ja Issandat. Tee mind selliseks inimeseks, kelleks sa mind lõid. Jeesuse nimel. Aamen“\nJosh McDowell on rahvusvaheliselt tuntud kõneleja, kirjanik ja organisatsiooni Campus Crusade for Christ reisiv esindaja. Ta on kirjutanud enam kui 50 raamatut, sealhulgas klassikaks saanud „Rohkem kui puusepp“ ja „Kaalukad tõendid“.


Inforegister | FOOTONVOLT KÄRDLA OÜ: EESTI INTERNETI SA kära tekitanud eksjuht hakkab särtsu andma\nFOOTONVOLT KÄRDLA OÜ\nHakka FOOTONVOLT KÄRDLA OÜ-d jälgima Hakka FOOTONVOLT KÄRDLA OÜ-d jälgima\nLisa FOOTONVOLT KÄRDLA OÜ jälgimisse Lisa FOOTONVOLT KÄRDLA OÜ jälgimisse\nFOOTONVOLT KÄRDLA OÜ: EESTI INTERNETI SA kära tekitanud eksjuht hakkab särtsu andma\nELEKTER JA GAAS TÖÖSTUS uus ettevõte\nFOOTONVOLT KÄRDLA OÜ juht on Marek-Andres Kauts, kes aastatel 2009 kuni 2012 oli EESTI INTERNETI SA eesotsas. Omal ajal oli tal arusaamatusi Konkurentsiameti, Andmekaitse Inspektsiooni kui ka erinevate erialainimestega, sestap pidi ta lõpuks ameti maha panema. Sealt läks Katus edasi õppima Rootsi Kuninglikku Tehnoloogia instituuti Stockholmis ja omandas seal tööstusjuhtimise magistrikraadi.\nNüüd, aastaid hiljem, on ta ühtekokku 11. ettevõtte juhatuses, mis kõik on tänase seisuga kenad ja korralikud. Aprillis on Kautsil olnud aga jändamist nii võlgade kui esitamata aruannetega, sestap on ka äsja asutatud FOOTONVOLT KÄRDLA OÜ Krediidiskoor hoiatav.\nTema juhitud HARRIEN OÜ on tegevusalaks märkinud turu-uuringud ja avaliku arvamuse küsitlused, 2018. aasta I kvartalis on ettevõtte käive olnud Maksu- ja Tolliametile esitatud andmete kohaselt 40 000 eurot. Sarnaste nimedega FVÜKS OÜ, FVKAKS OÜ, FVKOLM OÜ, FVNELI OÜ, FVVIIS OÜ, FVKUUS OÜ, FVSEITSE OÜ, mida Kauts üksi juhib, on kõik vaikselt tiksuvad riiulifirmad. Sama võib öelda ka HARRIEN HOLZBAU OÜ kohta.\nMärtsis registreeritud FOOTONVOLT KÄRDLA OÜ on oma tegevusalana ära toonud elektrienergia tootmise. Kas ja kuidas see käima läheb, on veel vara öelda.


2009.11.5 | Paskelbė: panda\nNe paslaptis, kad daugelis moterų savo rankinuke ,,nešiojasi pusę gyvenimo". Rankinuke rasti gali visko, visokiems gyvenimo atvejams ;) Paveiksliukų rinkinys apie moteriškų rankinių turinį...\n(It's not a secret that maority of women inside their purses have lots of things for various life cases... some pictures of women purses and what was inside)\nJuokingi vyrų ir moterų skirtumai (Funny women and men differences)\n2009.11.4 | Paskelbė: Rozine-pantera\nLinksmas filmukas apie vyrų ir moterų skirtumus. Vyras- mėlynas kvadratėlis, moteris- rožinis rutuliukas. :) (Funny video about men and women differences. Men - blue square, women - pink ball)


Eetika kursus 10. klassile | Filosoofia - Eetika\nEetika kursus 10-klassile (1)\nMis on eetika? Kust ja kellest alguse sai ?\nKuidas me teame, mis on hea võib halb ?\nKuidas lahendada teoorias tekkinud küsimusi ?\nKui palju me teame tagajärgedest varem ette ?\nKui ta tahab moraalselt käituda ?\nKui vajalik see on ?\nMis on eetika ? Kust ja kellest alguse sai?\nEetika on teadus Vana- Kreekast , mille loojaks on Aristoteles 4. sajandil eKr. Eetika on oma\nolemuslikult normatiivne teadus, mis tähendab, et ta ei ole lihtsalt vaatlev, vaid vaatleb inimeste\nomavahelisi suhteid, samas ka uurib nende käitumist ning püüab selgitada, kuidas peaks õigesti\ntoimima. Eetika uurib, mis on hea ja mis vale. Kõike vaadatakse läbi moraali ehk normidekogumi.\nTegeleb sellega, kuidas kaks inimest (mina ja keegi teine) omavahel suhtlevad. Selgitab, mis on hea\nja mis mitte. Selgitab, kuidas tegelikult olema peaks, kui midagi valesti on.\nÕpetab, kuidas inimene peaks iseendasse suhtuma. Näiteks võib olla kõigi teiste vastu hea, aga enda\nvastu halb, mis on vale.\nSelgitab välja inimkonna eesmärki ehk mis on inimeste eksistentsi eesmärk.\nEetika kriis tekib siis, kui vanadest eetikanormidest kinni ei peeta, kuid ei ole loodud ka uusi\nmoraalinorme, millest kinni pidada. Samas on eetika mõõdupuu, mille järgi mõõdetakse head ja\nvalet välja, vaieldav.\nKuidas me teame, mis on hea võib halb? Kas hea ja halb on inimese enda välja mõeldud või on nad\nkaasa sündinud omadused?\nKuidas lahendada teoorias tekkinud küsimusi?\nPsühholoogilise egoismi teooria järgi on hea see, mis aitab üksikisikul massist eristuda. See on\nteoreetiline abstraktsioon ehk püüe luua täiuslik olukord. Tavaolukorras ei saa ennast ühiskonnast\nvälja tõsta, sest me peame suhtestuma ühiskonnaga. Isegi eraldi, indiviidina me suhtestume\nühiskonnaga. Seega ei saa olla erak, kui pole olemas kedagi või midagi, mille või kelle suhtes erak\nEetika moraali eesmärk on ühiskonnaga tegutsedes püüelda heaolu poole. See aitab kogu\nühiskonnal liikuda ühtse süsteemina õnne ja heaolu suunas. Samas on erinevad ühiskonnad selles\nThomas Hobbes 'i teooria\nThomas Hobbes iseloomustab oma teoses loodusseisundit. See tähendab, et inimene sünnib\nmaailma ja tal puuduvad normid, moraal, igasugune eetka, riiklikud struktuurid – seega on ta\ntõeline looduslaps. Loodusseisund on kõikide sõda kõikide vastu. Loodusseisundi ainsaks tungiks\non ellu jääda. Elu loodusseisundis on üksildane, vaene, räpane ja kohati ka brutaalne, sest selles\nseisundis puuduvad reeglid, kuidas hakkama saada, kuigi eesmärk on ellu jääda.\nMoraal aitab hoida ühiskonna tervikuna koos. Moraal on ühiste arusaamade kogum. Selle\neesmärgiks on inimkonna kannatuste vähendamine ning püüdlemine parema elu suunas, kuigi\nteoreetiline abstraktsioon, loodusseisund, elu loodusseisundis, moraal, moraali ülesanne, õigusnormid, õigusnormid, religiooninormide, moraalinormid, igasugune moraalinorm, moraalinormid, moraaliprintsiip, moraaliprintsiipidel, voorused, näljutamine, kardinaalsed voorused, kristlus, kristlikus eetikas, teatud tabud, teoorias, konkreetses kultuuriruumis, igas kultuuris, tugev inimene, dionüüsiline, mõnedes kultuurides, empirism, eetiline egoism, hedonism, hea külg, nartsissism, antud teoorias, vaba tahe, utilitarism, inimisiksuse väärtus, tõelised, sören kirkegaard, eksistents, eksistentsialismi kohaselt, mõttekas elu, tsivilisatsioon, deontoloogiline eetika, inimkogemus, kohuste, moraalselt käitumine, ilma inimeseta, käitumise juures, loodusseadus, õpetamine, moraaliseadused, juhuseid, meis kõigis, moraaliseadused, inimõigusi, inimõigused, inimõiguste tähtsust, seksuaal, seksuaalsust, seksuaalsus, seksuaalsus, peresuhted, homosuhtes, abieluideaal, eros, lähedased eros, storge, filia, agape, õiglus, õiglus\nmihkel93: Oli abiks\nEETIKA Sissejuhatus. * Sündinud Kreekas, aluse pani Aristoteles. * Tuleb sõnast ethos, mis tähendab normide kogu. *...\n1. Milliseid teadmise tüüpe on olemas? Millise teadmise tüübi kohta käib sofia  tarkus, mis sisaldub sõnas filosoofia? Aristotelese sõnade kohaselt on olemas kolme tüüpi teadmisi: · Loov ehk po...\nEetika- teadus kõlblustest ja kõlbelistest väärtustest Moraal- üksikisiku või inimgrupi arusaam heast ja halvast ning nendega seotud vajadustest Uuritakse eetost- kõlbeliste põhimõtete, normide ja ideaal...


Excel 2010 kiirparanduspaketi (excelc-x-none.msp, excel-x-none.msp) kirjeldus: 31. August 2010\nSelles artiklis kirjeldatakse Microsoft Excel 2010 käigultparanduste pakett, mis on avaldatud 31. August 2010 lahendatavad.\nExcel 2010 Open XML-i vormingus faili salvestamisel ilmneb ühiskasutusrikkumise.\nVEA nr: 27384 (OfficeQFE)\nKui Exceli töövihiku andmete kirje režiimi, vormi juhtelementide makro ei tööta.\nVEA nr: 27461 (OfficeQFE)\nExcel 2010 läheb krahhi, kui püüate muuta Online Analytical Processing (OLAP) PivotTable-liigendtabeli ühendus Object Model (OM) PivotTable.ChangeConnection meetodi abil.\nVEA nr: 27219 (OfficeQFE)


Belgia 1 ja 2 Fr. ( 1974,1986,87 a.) (121755170) - Osta.ee\nBelgia 1 ja 2 Fr. ( 1974,1986,87 a.)\nEseme ID: 121755170\nEseme ID: 121755170 Seisukord: kasutatud Tarneaeg: 5 päeva


Unda de Ma Sea View Terrace Apartment - Vernazza - Hotels.com\nKõik sihtkoha Vernazza, Liguria, Itaalia majutusasutused\nKülaliskorter otse rannas köökidega ja möbleeritud rõdudega, Vernazza\nVaade veekogule. Pilt 1/45.\n1 / 45Vaade veekogule\nVernazza, Liguria, Itaalia\nVernazza rand – 1 min jalgsi\nCinque Terre’i looduskaitseala – 1 min jalgsi\nVernazza-Monterosso matkarada – 2 min jalgsi\nVernazza sadam – 3 min jalgsi\nMonterosso rand – 3,5 km\nAssisi Franciscuse monument – 3,8 km\nSan Pietro kirik – 3,9 km\nFegina rand – 3,9 km\nPisa (PSA ― Galileo Galilei) – 91 min transpordivahendiga\nVernazza raudteejaam – 2 min jalgsi\nVernazza Corniglia raudteejaam – 13 min transpordivahendiga\nRiomaggiore raudteejaam – 14 min transpordivahendiga\nKeeled: Inglise, Itaalia, rumeenia\nVastuvõtulaud on avatud iga päev 15.00 kuni 18.00. Sisseregistreerimine toimub teisel aadressil, Cinque Terre Riviera Office via Roma 24, Vernazza Sisseregistreerimiseks soovitame hiljemalt 72 tundi enne saabumist majutusasutusega ühendust võtta. Kontaktandmed leiad broneerimiskinnituselt. Kui plaanid saabuda pärast 18.00, teavita majutuskohta sellest varakult ette. Kontaktandmed leiad broneeringu kinnituskirjast. Külastajad, kelle eeldatav saabumisaeg on pärast tööpäeva lõppu, peavad majutusasutusega eelnevalt ühendust võtma sisseregistreerimise juhiste ja turvalaeka avamise juhiste saamiseks. Kohapeal on vastuvõtulaua töötaja. Majutuse korraldaja saadab külastajatele juhised sisse- ja väljaregistreerimiseks e-posti teel. Vrbo saadab külastajatele ka meili, milles on link Vrbo kontole, mille abil saab broneeringut hallata.\nKohaliku omavalitsuse kehtestatud maks: ajavahemikul 1. november - 29. veebruar, määraga 0.00 EUR inimese kohta öö kohta (ainult esimese 3 öö eest). Maksust on vabastatud lapsed, kes on nooremad kui 11 a.\nAjavahemikul 1. märts - 31. oktoober, määraga 2.00 EUR inimese kohta öö kohta (ainult esimese 3 öö eest). Maksust on vabastatud lapsed, kes on nooremad kui 11 a.\nTagatismakse: 250.0 EUR majutuse kohta majutuspinna kohta\nLemmikloomade majutamine on tasuline ja maksab 70 EUR majutuspinna kohta majutuse kohta\nBussiühendus lennujaamaga maksab 250 EUR sõiduki kohta üks suund\nSellel majutusasutusel on asukohamaa seadusega ette nähtud teenindusluba.Property Registration Number 011030-LT-0004\nKas Unda de Ma Sea View Terrace Apartment võimaldab tasuta tühistamist kogu raha tagasimaksmisega?\nJah, Unda de Ma Sea View Terrace Apartment pakub meie saidil tagastamisele kuuluva ettemaksuga tube, mille puhul tühistamisvõimalus kehtib ka veel mõned päevad enne saabumistähtaega, vastavalt majutusasutuse tühistamistingimustele. Täpsemat teavet leiad majutusasutuse kehtestatud tühistamistingimustest, millega tasub kindlasti tutvuda.\nMida võtab Unda de Ma Sea View Terrace Apartment ette tervisekaitse ja hügieeni tagamiseks?\nJah, lemmikloomad on teretulnud (kuni 1 toa kohta). Hind 70 EUR majutuspinna kohta majutuse kohta.\nSisseregistreeumine toimub 15.00 – 18.00. Väljaregistreerumine toimub 10.00. Saadaval on kontaktivaba väljaregistreerimine.\nJah. Lähiümbruse söögikohti: Pan e Vin Bar (6,4 km majutuskohast), A Cantina da Mananan (6,4 km majutuskohast).\nJah, edasi-tagasi bussiühendus lennujaamaga on saadaval. Hind 250 EUR sõiduki kohta üks suund.\nMida majutuskohas Unda de Ma Sea View Terrace Apartment ja selle ümbruses teha saab?\nVõid kohapeal nautida tegevusi nagu snorgeldamine, laevaekskursioonid ja matka-/jalgrattarajad. Lisaks saad kohapeal nautida järgmist vabaajategevust: ökoreisid.


Saate muuta peamine konto, isegi juhul, kui te ei ole Redigeeri õigusi Microsoft Dynamics AX 2012\nVEA nr: 168966 (Content Maintenance)BUG #: 42145 (AXSE)\nOletame, et teil on Redigeeri õigusi Microsoft Dynamics AX 2012. Siiski endiselt saate muuta peamine konto.\nSee probleem ilmneb, sest objekti neededPermission atribuudi EditButton onMainAccount vorm on seatud käsitsi.\nTehniline toimetaja: mansourm; axse; rcarlson


Soome pere langes Rootsi kruiisil varguse ohvriks - Kirev elu - Elu24 - Eesti kõige menukam veebitabloid\n10. jaanuar 2017, 8:46\nTallinki laev Silja Symphony.\nMees ja ta kaks täiskasvanud last, kes on 20. eluaastates, otsustasid tagasiteel Helsingisse minna laeva spaasse, sauna ja basseini, edastab mtv.fi.\n«Panime spaas asjad vastavatesse kappidesse, kuid kui läksime riietuma, siis minu poja kapp oli lahti ja ta oli oma asjadest ilma jäänud. Ära viidi ta rõivad, rahakott, mobiiltelefon ja pardakaart, mis samas oli ka kajutivõti,» meenutas soomlane.\nKohale kutsutud töötaja sõnul ei olnud Silja Symphonyl varem midagi sellist ette tulnud.\nFOTO: Mikhail Fomichev/RIA Novosti/Scanpix\n«Töötaja kahtlustas, et mu poeg pani oma asjad valesse kappi, kuid ta vaatas kapid läbi ja sai aru, et me ei valeta,» lisas mees.\nPere mõistis ruttu, et pardakaardil on nende kajuti number ja selle tõttu sai vargad võimaluse ka kajutisse vargile minna. Vargad viisid kajutist kaasa jope, mille taskus oli perepea pass. Nad oli kaasa võtnud veel riideesemeid ning kõik, mida pere Stockholmist ja laevalt ostnud oli.\nLaeva meeskond asus kohe vargaid otsima ja nad saadi üsna kiiresti kätte. Ilmnes, et enamik neist olid rootslased, kuid nende seas oli ka üks soomlane.\nLaeva spaa töötajale tundus üks seal olnud isikutest kahtlane ja pärast tema kinnivõtmist paljastusid ka teised selles varguses osalenud. Lisaks jäi üks varaste gängi kuuluja turvakaamerasse, mil ta kandis varastatud esemeid.\nSoomlase sõnul said nad enamiku varastatud asjadest tagasi, kuid mitte kõiki. Mehe teatel ostsid nad laevalt mitut marki käsitööõlut, mida kahtlusalused isikud jõid ajal, mil nad tabati. Osa neist jäeti kuni Helsingisse saabumiseni kongi.\nSoomlase sõnul on ta üllatunud sellest, et laeval ei pakutud neile uut kajutit, sest osa kahtlusalustest liikus pärast küsitlemist ikka laeval ringi.\n«Me ei soovinud jääda samasse kajutisse, kuna nad teadsid meie asukohta. Seal oli toime pandud vargus. Sain kajuti alles pärast seda, kui läksin seda nõudma,» teatas soomlane.\nKui laev Helsingis sildus, saabus laevale politsei ja pere tegi asjade varguse kohta avalduse.\nTallink Silja esindaja Marika Nöjdi teatel ei ole ta konkreetse juhtumiga kursis, kuid kui selliseid ette tuleb, siis teevad laeva töötajad kõik, et see reisijate jaoks positiivselt laheneks.\n«Kui keegi tunneb, et teda kahtlustati ebaõiglaselt, siis me palume vabandust,» teatas Nöjd.\nTa lisas, et võõraste isikute pääsemist kellegi kajutisse tuleb äärmiselt harva ette.\n«On juhtumeid, milles reisijad ei ole pannud kajuti ust korralikult kinni ja siis on sinna mindud loata. Kuid juhtumid, kus minnakse lukus olevasse kajutisse ja sealt varastatakse midagi, ei ole minu viie aasta pikkuse karjääri jooksul varem ette tulnud,» selgitas Nöjd.


Otsekülv ja otsekülvikud Eestimaa põldudel : kokkuvõte Olustveres 2006-2007. a. korraldatud uute külvikute võrdluskatsest / Peeter Viil, Taavi Võsa, Jaanus Siim, Enno Koik ; [toimetaja Jaanus Siim ; fotod: Juhannes Sapas ja Peeter Viil] ; Eesti Maaviljeluse Instituut. – Saku : Eesti Maaviljeluse Instituut, 2007. – 81 lk. : ill. ; 30 cm.\nOtsekülv ja otsekülvikud Eestimaa põldudel [Võrguteavik] : kokkuvõte Olustveres 2006-2007. a. korraldatud uute külvikute võrdluskatsest / Peeter Viil, Taavi Võsa, Jaanus Siim, Enno Koik ; [toimetaja Jaanus Siim ; fotod: Juhannes Sapas ja Peeter Viil] ; Eesti Maaviljeluse Instituut. – Saku : Eesti Maaviljeluse Instituut, 2007.