Ainevaldkond: loodusained Üldalused Ainevaldkonna pädevus Loodusainete õpetamise eesmark gümnaasiumis on kujundada õpilastes loodusteaduslik pädevus, - PDF Free Download\nDownload "Ainevaldkond: loodusained Üldalused Ainevaldkonna pädevus Loodusainete õpetamise eesmark gümnaasiumis on kujundada õpilastes loodusteaduslik pädevus,"\n1 Ainevaldkond: loodusained Üldalused Ainevaldkonna pädevus Loodusainete õpetamise eesmark gümnaasiumis on kujundada õpilastes loodusteaduslik pädevus, see tahendab loodusteaduste- ja tehnoloogiaalast kirjaoskust, mis hõlmab suutlikkust vaadelda, mõista ning selgitada loodus-, tehis- ja sotsiaalkeskkonnas (edaspidi keskkond) toimuvaid nähtusi; analüüsida keskkonda kui terviksüsteemi ja margata selles esinevaid probleeme ning teha põhjendatud otsuseid; järgida probleeme lahendades loodusteaduslikku meetodit ning kasutada teadmisi bioloogilistest, füüsikalis-keemilistest ja tehnoloogilistest süsteemidest; väärtustada loodusteadusi kui kultuuri osa ning järgida jätkusuutlikku eluviisi. Loodusainete õpetamise kaudu taotletakse, et gümnaasiumi lõpuks õpilane: 1) tõlgendab mikro-, makro- ja megatasandi nähtusi ning mõistab mudelite osa loodusnähtuste kirjeldamisel; 2) kasutab loodusteaduste- ja tehnoloogiaalase info hankimiseks eesti- ja võõrkeelseid allikaid mis on esitatud sõnade, numbrite või sümbolitena, ning hindab infot kriitiliselt; 3) määrab ning analüüsib keskkonnaprobleeme, eristab neis loodusteaduslikku ja sotsiaalset komponenti; loodusteaduslikku meetodit kasutades kogub infot, sõnastab uurimisküsimusi või hüpoteese, kontrollib muutujaid vaatluse või katsega, analüüsib ja tõlgendab tulemusi ning teeb tõenduspõhiseid järeldusi; 4) kasutab bioloogias, keemias, füüsikas ja geograafias omandatud süsteemseid teadmisi loodusteaduste, tehnoloogia ning igapäevaprobleeme lahendades ja põhjendatud otsuseid tehes; 5) mõistab loodusainete omavahelisi seoseid ja eripära ning uute piiriteaduste kohta selles süsteemis; 6) mõistab teadust kui teaduslike teadmiste hankimise protsessi selle ajaloolises ja tänapäevases kontekstis, loovuse osa teadusavastustes ning teaduse piiratust; 7) hindab ja prognoosib teaduse ning tehnoloogia saavutuste mõju keskkonnale, tuginedes loodusteaduslikele, sotsiaalsetele, majanduslikele ja eetilis-moraalsetele seisukohtadele; 8) väärtustab keskkonda kui tervikut ja järgib jätkusuutlikkuse põhimõtteid ning tervislikke eluviise; 9) tunneb huvi kohalike ja globaalsete keskkonnanähtuste ning loodusteaduste ja tehnoloogia arengu vastu, teeb karjäärialaseid otsuseid ning on motiveeritud elukestvaks õppeks. Ainevaldkonna õppeained ja maht Ainevaldkonna õppeained on bioloogia, geograafia, füüsika ja keemia. Õppeained jagunevad kohustuslikeks ning valikkursusteks. Kohustuslikud kursused õppeaineti on järgmised: 1) bioloogias 4 kursust: Rakud, Organismid, Pärilikkus, Evolutsioon ja ökoloogia ; 2) geograafias 3 kursust, sealhulgas loodusgeograafias 2 kursust: Maa kui süsteem, Loodusvarade majandamine ja keskkonnaprobleemid, ning inimgeograafias 1 kursus Rahvastik ja majandus, mis kuulub sotsiaalainete valdkonda; 3) keemias 3 kursust: Keemia alused, Anorgaanilised ained, Orgaanilised ained ; 4) füüsikas 5 kursust: Sissejuhatus füüsikasse. Kulgliikumise kinemaatika, Mehaanika, Elektromagnetism, Energia, Mikro- ja megamaailma füüsika\n2 Loodusainete valdkonnas on kirjeldatud kaheksa valikkursust: Rakendusbioloogia, Geoinformaatika, Globaliseeruv maailm, Keemiliste protsesside seaduspärasused, Elementide keemia, Elu keemia, Füüsika ja tehnika, Teistsugune füüsika. Loodusainete valdkonnas on kirjeldatud kuus ainevaldkondade ülest valikkursust: Loodusteadused, tehnoloogia ja ühiskond, Mehhatroonika ja robootika, 3Dmodelleerimine, Joonestamine, Arvuti kasutamine uurimistöös, Rakenduste loomise ja programmeerimise alused. Neid valikkursusi võib rakendada ka matemaatika valikkursustena. Keemia valikkursuste õpetamise korral lõimitakse kooli ainekavas aineloogika säilitamise ja õppeaja kokkuhoiu eesmargil valikkursuste õppesisu kolme kohustusliku kursuse õppesisuga. Ainevaldkonna kirjeldus ja valdkonnasisene lõiming Valdkonna õppeainetega kujundatakse loodusteaduste- ja tehnoloogiaalast kirjaoskust, seostades järgmisi valdkondi: 1) empiiriliste teadmiste omandamine bioloogilistest ja füüsikalis-keemilistest mõistetest, seaduspärasustest ning teooriatest, mis määravad konkreetse õppeaine sisu ja vastavad 1) teaduse saavutustele; 2) loodusteadusliku uurimismeetodi kasutamine, mis moodustab loodusvaldkonna õppeainete ühisosa; 3) loodusteaduslike, majanduslike, poliitiliste, sotsiaalsete, eetilis-moraalsete aspektide arvestamine probleeme lahendades ja otsuseid tehes; 4) loovuse, kriitilise mõtlemise, suhtlus- ja koostööoskuste arendamine, riskide teadvustamine, hoiakute ning karjääriteadlikkuse kujundamine. Ainevaldkonnasisene lõiming ja teadusliku meetodi rakendamine toetavad loodusteadusliku teadmiste süsteem kujunemist. Loodusained aitavad mõista tehnoloogia rakendusi. Ülevaade loodusteaduste põhilistest seadusparasustest, teooriatest, praktilistest väljunditest, tulevikusuundumustest ning nendega seotud rakendustest ja elukutsetest toetab õpilasi igapäevaelus ja elukutsevalikus. Bioloogia õppimise eesmärk on saada tervikülevaade elu mitmekesisuse, organismide ehituse ja talitluse, pärilikkuse, evolutsiooni ja ökoloogia ning keskkonnakaitse ja rakendusbioloogia printsiipidest. Tuginedes bioloogia haruteaduste põhilistele teooriatele, üldistele seadusparasustele ja nende rakendusaspektidele avardub õpilaste loodusteaduslik maailmapilt, paraneb igapäevaeluga seonduvate bioloogiaprobleemide lahendamise oskus ning toimetulek loodus- ja sotsiaalkeskkonnas. Geograafia kuulub integreeriva õppeainena nii loodus- kui ka sotsiaalteaduste hulka. Geograafiat õppides kujuneb õpilastel arusaam Maast kui süsteemist, looduses ja ühiskonnas esinevatest protsessidest, nende ruumilisest levikust ning vastastikustest seostest. Rõhk on säästlikku ja jätkusuutlikku eluviisi, looduse ja kultuuri mitmekesisust, kodanikuaktiivsust väärtustavate hoiakute kujundamisel ning nüüdisaegse tehnoloogia kasutamisel. Inimgeograafiat õppides omandavad õpilased arusaamise looduses ning ühiskonnas esinevatest nähtustest ja protsessidest, nende ruumilisest levikust ning vastastikustest seostest. Seejuures arenevad õpilaste probleemide lahendamise ja uurimisoskused.\n3 Keemia õpetusega taotletakse õpilaste keemiateadmiste ja loodusteadusliku maailmapildi avardumist. Õpilased saavad ülevaate keemiliste protsesside põhilistest seaduspärasustest, seostest erinevate nähtuste ja seaduspärasuste vahel, keemia tulevikusuundumustest ning nendega seotud rakendustest ja elukutsetest. Füüsikas õpitakse tundma seaduspärasusi, millel põhineb nüüdisaegne tehnoloogia, õpitakse nähtusi seletama loodusteaduslikult, kasutades ka matemaatilisi meetodeid. Füüsikat õppides laieneb õpilase loodusteaduslik maailmapilt, õpilane mõistab füüsikateadmiste rolli nüüdisaegses ühiskonnas. Üldpädevuste kujundamise võimalusi Ainevaldkond võimaldab kujundada kõiki üldpädevusi igapäevases õppes nii teooria kui ka praktiliste tegevuste kaudu. Pädevustes eristatava nelja omavahel seotud komponendi teadmiste, oskuste, väärtushinnangute ning käitumise sidumisel on kandev roll õpetajal, kelle väärtushinnangud ja enesekehtestamisoskus loovad sobiliku õpikeskkonna ning mõjutavad õpilaste väärtushinnanguid ja käitumist. Kultuuri- ja väärtuspädevus. Loodusaineid õpetades kujundatakse õpilaste suhtumist teadusesse, arendatakse huvi loodusteaduste vastu, süvendatakse säästlikku hoiakut keskkonna, sh kõige elava suhtes ja väärtustatakse jätkusuutlikku, vastutustundlikku ning tervislikku eluviisi. Sotsiaalne ja kodanikupädevus. Dilemmasid lahendades ning kaalutletud otsuseid tehes arvestatakse loodusteaduslikke seisukohti ja inimühiskonnaga seotud aspekte õiguslikke, majanduslikke ning eetilis-moraalseid seisukohti. Sotsiaalse pädevuse saavutamist toetavad aktiivõppemeetodid. Enesemääratluspädevus. Toetatakse õpilase eneseanalüüsivõime kujunemist ja oskust hinnata oma nõrku ning tugevaid külgi. Käsitledes inimorganismi eripära ja kohta keskkonnas, õpitakse lahendama oma vaimse ning füüsilise tervisega ja igapäevaeluga seonduvaid probleeme. Õpipädevus. Probleemülesandeid lahendades ja uurimuslikku õpet rakendades omandavad õpilased oskused leida loodusteaduste kohta infot, sõnastada probleeme ja uurimisküsimusi, plaanida ja teha katset või vaatlust, analüüsida, tõlgendada ning esitada tulemusi. Õpipädevuse arengut toetab IKT-põhiste õpikeskkondade ja uute tehnovahendite kasutamine. Suhtluspädevus. Kirjaliku ja suulise suhtluse, dilemmade ning sotsiaalteaduslike probleemide lahendamise ja loodusteaduste kohta info otsimise ning interpreteerimise kaudu arendatakse loodusteadusliku keele korrektset kasutamist ja oskust arusaadavalt edastada loodusteaduslikku teavet. Matemaatika-, loodusteaduste- ning tehnoloogiaalane pädevus. Loodusainete õppimisel kujundatakse oskust ara tunda loodusteaduslikke küsimusi, mõista loodusteaduslikke nähtusi, teaduse ja tehnoloogia arengu tähtsust ning mõju ühiskonnale ja teha tõenduspõhiseid otsuseid. Kõigis loodusaineis rakendatakse mõõtmistulemuste analüüsimisel ja tulemuste üldistamisel matemaatilisi oskusi ning omandatakse oskused kasutada õppes ja igapäevaelus uusi tehnoloogilisi lahendusi.\n4 Ettevõtlikkuspädevus. Loodusainete õppimisega kujundatakse õpilastes loovust ja oskust seada eesmärke ning teha eesmärkide saavutamiseks koostööd. Õpitakse valima ideede elluviimiseks sobivaid ja uuenduslikke meetodeid, võtma vastutust ning viima tegevusi lõpule. Ettevõtlikkusele paneb tugeva aluse probleemipõhine õpe ja loodusteaduslike teadmiste ning oskuste olulisuse teadvustamine. Õpilaste initsiatiivi toetamine õppes aitab neil kujuneda mõtlemis- ja algatusvõimelisteks isikuteks, kes käsitlevad loovalt ning paindlikult elus ettetulevaid probleeme. Õppeainete lõimingu võimalusi teiste ainevaldkondadega Keel ja kirjandus, sh võõrkeeled. Loodusaineid õppides ja loodusteadustekstidega töötades arendatakse õpilaste teksti mõistmise ja analüüsimise oskust. Erinevaid tekste (nt referaate, esitlusi jm) luues kujundatakse oskust end selgelt ja asjakohaselt valjendada nii suuliselt kui ka kirjalikult. Õpilased kasutavad kohaseid keelevahendeid, ainealast sõnavara ja väljendusrikast keelt ning järgivad õigekeelsusnõudeid. Õpilastes arendatakse oskust hankida teavet eri allikaist ja seda kriitiliselt hinnata. Juhitakse tähelepanu tööde korrektsele vormistamisele, viitamisele ning intellektuaalomandi kaitsele. Selgitatakse võõrkeelse algupäraga loodusteaduslikke mõisteid ning võõrkeeleoskust arendatakse ka lisamaterjali otsimise ja mõistmisega. Matemaatika. Matemaatikapädevuste kujunemist toetavad loodusained uurimusliku ja probleemõppe kaudu, arendades loovat ja kriitilist mõtlemist. Uurimuslikus õppes on tähtis koht andmete analüüsil ja tõlgendamisel ning tulemuste esitamisel tabelite, graafikute ja diagrammidena. Loodusnähtuste seoseid uurides rakendatakse matemaatilisi mudeleid. Sotsiaalained. Loodusainete õppimine aitab mõista inimese ja ühiskonna toimimist, kujundab oskust naha ühiskonna arengu seoseid keskkonnaga, oskust teha teadlikke valikuid, toimida kõlbelise ja vastutustundliku ühiskonnaliikmena ning isiksusena. Kunstiained. Kunstipädevuse kujunemist toetavad uurimistulemuste vormistamine, esitluste tegemine, näitustel käimine, looduse ilu väärtustamine õppekaikudel jms. Kehaline kasvatus. Loodusainete õppimine toetab kehalise aktiivsuse ja tervisliku eluviisi väärtustamist. Läbivate teemade rakendamise võimalusi Läbivad teemad on üldpädevuste saavutamise teenistuses ning võimaldavad kursuste ning muude õppetegevuste lõimimiseks leida sobilikke teemasid, meetodeid ning õppekorralduse ülesehituse viise. Läbivate teemade rakendamine aitab kaasa loodusteadusliku pädevuse järjepidevale kujundamisele. Elukestev õpe ja karjääri planeerimine. Erinevate õppetegevuste kaudu suunatakse õpilased mõistma ja väärtustama elukestvat õpet kui elustiili ning mõtestama karjääri planeerimist kui jätkuvat otsuste tegemise protsessi. Õppetegevus võimaldab vahetult kokku puutuda töömaailmaga, nt ettevõtte külastused, õpilastele tutvustatakse ainevaldkonnaga seotud ameteid, erialasid ja edasiõppimisvõimalusi. Õppetegevus võimaldab õpilasel süvendada teadmisi hariduse ja töömaailma vahelistest seostest. Arendatakse iseseisva õppimise oskust ja vastutusvõimet ning oskust iseseisvalt leida ja analüüsida oma arengu vajadustest tulenevat infot edasiõppimise võimaluste kohta ja koostada karjääriplaan.\n5 Erinevad õppetegevused, sh õpilaste iseseisvad tood võimaldavad õpilasel seostada huvisid ja võimeid ainealaste teadmiste ja oskustega ning mõista, et hobid ja harrastused hoiavad elu ja karjääri tasakaalus. Üldine positiivne suhtumine loodusteadustesse ja nende õppimisse, huvi loodusainete edasise õppimise vastu saavutatakse õpilase huvide ja individuaalsuse arvestamisega, probleem- ning uurimusliku õppe rakendamisega. Õppetegevus võimaldab õpilasel avardada arusaama loodusteadusvaldkonna erialadest ning nüüdisaegsest teadlaste tööst. Keskkond ja jätkusuutlik areng. Gümnaasiumis kujundavad õpilased keskkonnaküsimustes kaalutletud otsuste langetamise ning hinnangute andmise oskust, arvestades nüüdisaja teaduse ja tehnoloogia arengu võimalusi ja piiranguid ning normatiivdokumente. See toetab valmisoleku kujunemist tegelda keskkonnakaitseküsimustega kriitiliselt mõtleva kodanikuna nii isiklikul, ühiskondlikul kui ka ülemaailmsel tasandil ning rakendada loodussäästlikke ja jätkusuutlikke tegutsemis- ning majandamisviise. Kodanikualgatus ja ettevõtlikkus. Loodusained väärtustavad demokraatlikku ja vabatahtlikkusel põhinevat ühistegevust, kujundavad koostööoskusi ning toetavad algatusvõimet. Kodanikuõiguste ja - kohustuste tunnetamine seostub koigi inim- ja keskkonnaarengu küsimustega nii kohalikul kui ka globaalsel tasandil. Kultuuriline identiteet. Väärtustatakse Eesti elukeskkonda, pärandkultuuri, Eestiga seotud loodusteadlasi ja nende panust teadusloos. Kujundatakse sallivust erinevate rahvaste ja kultuuride suhtes. Teabekeskkond. Loodusaineid õppides kogutakse teavet eri infoallikatest ning hinnatakse seda kriitiliselt. Tehnoloogia ja innovatsioon. Tutvustatakse uusi teadussaavutusi ja uut tehnoloogiat, et väärtustada loodusteaduste rolli inimeste elukvaliteedi parandamisel ja keskkonnahoiul. Rakendatakse uuenduslikke õppemeetodeid ja -vahendeid, mis toetavad õpilaste algatusvõimet, loovust ja kriitilise mõtlemise võimet, mis võimaldavad hinnata uute teadussaavutustega kaasnevaid eeliseid ja riske. Tervis ja ohutus. Eksperimentaaltöödega kujundatakse õpilastes turvalisi tööviise, et vältida riske ja soodustada adekvaatset käitumist õnnetuse korral. Loodusaineid õppides kujuneb õpilastel arusaam tervislikest eluviisidest nii informatiivsel kui ka väärtushinnangulisel tasandil. Väärtused ja kõlblus. Loodusteaduslike teadmiste ja oskuste alusel kujunevad elu ning elukeskkonna säilitamiseks vajalikud väärtushinnangud. Õppetegevuse kavandamine ning korraldamine Õpet kavandades ja korraldades: 1) lähtutakse õppekava alusvaartustest, üldpädevustest, õppeaine eesmärkidest, õppesisust ja oodatavatest õpitulemustest ning toetatakse lõimingut nii valdkonna sees kui ka teiste õppeainete ja läbivate teemadega; 2) taotletakse, et õpilase õpikoormus (sh kodutööde maht) on mõõdukas ning jätab piisavalt aega nii huvitegevuseks kui ka puhkuseks;\n6 3) võimaldatakse üksi- ja ühisõpet, mis toetavad õpilaste kujunemist aktiivseteks, koostöövõimelisteks ning iseseisvateks õppijateks; 4) kasutatakse diferentseeritud õpiülesandeid, mille sisu ja raskusaste toetavad individualiseeritud käsitlust ning suurendavad õpimotivatsiooni; 5) rakendatakse nüüdisaegseid info- ja kommunikatsioonitehnoloogial põhinevaid õpikeskkondi ning õppematerjale ja -vahendeid; 6) laiendatakse õpikeskkonda: arvutiklass, kooliümbrus, looduskeskkond, muuseumid, näitused, ettevõtted jne; 7) kasutatakse erinevaid õppemeetodeid, sh aktiivõpet: õppekaigud, rollimängud, arutelud, väitlused, projektõpe, õpimapi ja uurimistöö koostamine, praktilised ja uurimistööd jne. käsitlemises teeb valiku aineõpetaja arvestusega, et kirjeldatud õpitulemused, üld- ja valdkonnapädevused oleksid saavutatud. Hindamise alused Hindamisel lahtutakse gümnaasiumi riikliku õppekava üldosa sätetest. Hinnatakse õpilase teadmisi ja oskusi suuliste, kirjalike ja/või praktiliste ülesannete alusel, arvestades õpilase teadmiste ning oskuste vastavust ainekavas taotletud õpitulemustele. Õpitulemusi hinnatakse sõnaliste hinnangute ja numbriliste hinnetega. Kirjalikke ülesandeid hinnates arvestatakse eelkõige töö sisu ning vormistust. Parandatakse ka õigekirjavead, mida hindamisel ei arvestata. Õpitulemuste kontrollimise vormid peavad olema mitmekesised. Õpilane peab teadma, mida ja millal hinnatakse, mis hindamisvahendeid kasutatakse ning mis on hindamise kriteeriumid. Loodusainetes jagunevad mõõdetavad õpitulemused kaheks: 1) mõtlemistasandite arendamine loodusainete kontekstis; 2) uurimuslikud ja otsuste langetamise oskused. Nende suhe hinde moodustumisel on eeldatavalt 70% ja 30%. Madalamat ja kõrgemat järku mõtlemistasandite arengu vahekord õpitulemusi hinnates on ligikaudu 40% ja 60%. Uurimisoskusi arendatakse ning hinnatakse nii terviklike uurimistööde kui ka nende üksikosade järgi. Probleemide lahendamisel on viis hinnatavat etappi: 1) probleemi määramine; 2) probleemi sisu avamine; 3) lahendusstrateegia leidmine; 4) strateegia rakendamine; 5) tulemuste hindamine. Mitme samaväärse lahendiga probleemide (nt dilemmade) puhul lisandub neile otsuse tegemine, kusjuures lahendust hinnates arvestatakse, mil maaral on suudetud otsuse langetamisel arvestada eri osaliste argumente. Dilemmaprobleemide lahendust hinnates arvestatakse, mil maaral on suudetud otsust langetades arvestada eri osaliste argumente. Geograafia kooliastmehinne pannakse välja loodusgeograafia kahe ja inimgeograafia ühe kohustusliku kursuse hinnete põhjal. Füüsiline õppekeskkond Kool korraldab: 1) praktiliste toode ja õppekaikude korraldamiseks õppe vajaduse korral rühmades;\n7 2) praktilised tööd klassis, kus on soe ja külm vesi, valamud, elektripistikud ning spetsiaalse kattega töölauad, nelja õpilase kohta vähemalt üks mobiilne andmete kogumise komplekt põhiseadme ja erinevate sensoritega ning info- ja kommunikatsioonitehnoloogilised demonstratsioonivahendid õpetajale; 3) keemia õpetamise klassis, kus on demonstratsioonkatsete tegemiseks tõmbekapp; 4) geograafia õpetamise klassis, kus on vajalik maailmaatlaste ja Eesti atlaste komplekt (iga õpilase kohta atlas); 5) bioloogia õpetamise klassis, kus on mikroskoobikaameraga ühendatav mikroskoop ja binokulaar; 6) füüsika õpetamise klassis, kus on vähemalt uks arvuti nelja õpilase peale grupitöödeks ja analüüsiks ning ruumi pimendamise võimalus optika katseteks. Kool võimaldab: 1) ainekavas nimetatud praktiliste toode tegemiseks vajalikud katsevahendid ja - materjalid ning demonstratsioonivahendid; 2) sobivad hoiutingimused praktiliste toode ja demonstratsioonide tegemiseks vajalike materjalide (sh reaktiivide) kogumiseks ning säilitamiseks; 3) kasutada õppes infotehnoloogiavahendeid, mille abil saab teha ainekavas loetletud toid; 4) õuesõpet, õppekaikude korraldamist ning osalemist loodus- ja keskkonnaharidusprojektides või loodusharidusega seotud üritusel. 5) kooli õppekava kohaselt vähemalt korra õppeaastas igas loodusaines õpet väljaspool kooli territooriumi (looduskeskkonnas, muuseumis, laboris vm). Ainekavad Bioloogia Õppe- ja kasvatuseesmärgid Gümnaasiumi bioloogiaõpetusega taotletakse, et õpilane: 1) arendab loodusteaduste- ja tehnoloogiaalast kirjaoskust, loovust ning süsteemset mõtlemist; 2) tunneb huvi bioloogia ja teiste loodusteaduste vastu, saab aru nende tähtsusest igapäevaelus ning on motiveeritud elukestvaks õppeks; 3) saab süsteemse ülevaate elusloodusest ja selle tähtsamatest protsessidest ning kasutab korrektset bioloogiasõnavara; 4) suhtub vastutustundlikult elukeskkonnasse, väärtustab bioloogilist mitmekesisust ning vastutustundlikku ja säästvat eluviisi; 5) kasutab bioloogiainfo leidmiseks erinevaid, sh elektroonilisi teabeallikaid, ning hindab kriitiliselt neis sisalduvat teavet; 6) rakendab bioloogia probleemülesandeid lahendades loodusteaduslikku meetodit; 7) langetab igapäevaeluga seotud kompetentseid otsuseid, tuginedes teaduslikele, majanduslikele ja eetilis-moraalsetele seisukohtadele, arvestades õigusakte ning prognoosides otsuste tagajärgi; 8) on omandanud ülevaate bioloogiaga seotud erialadest, elukutsetest ja edasiõppimisvõimalustest ning rakendab bioloogias saadud teadmisi ja oskusi karjääri planeerides. Õppeaine kirjeldus Gümnaasiumi bioloogia tugineb põhikooli bioloogia õppimisel omandatud teadmistele, oskustele ja hoiakutele ning seostub gümnaasiumi keemias, geograafias, füüsikas,\n8 matemaatikas ja teistes õppeainetes õpitavaga selle kaudu omandatakse positiivne hoiak kõige elava ja ümbritseva suhtes ning väärtustatakse vastutustundlikku ja säästvat eluviisi. Bioloogias omandatud teadmised, oskused ja hoiakud lõimitult teistes õppeainetes omandatuga on alus sisemiselt motiveeritud elukestvaks õppeks. Bioloogia õppimisel saadakse probleemülesannete lahendamise kaudu tervikülevaade elu mitmekesisuse, organismide ehituse ja talitluse, pärilikkuse, evolutsiooni, ökoloogia ning keskkonnakaitse ja rakendusbioloogia alustest. Seejuures saavad õpilased ülevaate bioloogiateaduste peamistest seaduspärasustest, teooriatest ja tulevikusuundumustest ning nendega seotud rakendustest ja elukutsetest, mis aitab neil valida elukutset. Bioloogiateadmised ja -oskused omandatakse suurel määral loodusteaduslikule meetodile tuginevate uurimisülesannete kaudu, mille vältel õpilased saavad probleemide esitamise, hüpoteeside sõnastamise ja katsete või vaatluste plaanimise ning nende tegemise, tulemuste analüüsi ja tõlgendamise oskused. Olulisel kohal on uurimistulemuste suuline ja kirjalik esitamine, kaasates otstarbekaid verbaalseid ning visuaalseid esitusvorme. Ühtlasi omandatakse igapäevaeluga seonduvate probleemide lahendamise ja pädevate otsuste langetamise oskused, mis suurendavad õpilaste toimetulekut loodus- ja sotsiaalkeskkonnas. Õppimine on probleemülesannetepõhine ja õpilaskeskne ning lähtub õpilase kui isiksuse individuaalsetest iseärasustest ning tema võimete mitmekülgsest arendamisest. Aktiivõppe põhimõtteid järgiva õppe rõhuasetused on loodusteaduslikule meetodile tuginev uurimuslik käsitlus ning loodus-, tehnoloogia- ja sotsiaalkeskkonda siduvate probleemülesannete lahendamine, millega kaasneb õpilaste kõrgemate mõtlemistasandite areng. Kõigis õppeetappides kasutatakse tehnoloogilisi vahendeid ja IKT võimalusi. Ühtlasi saavutatakse erinevate, sh elektroonsete teabeallikate rakendamise ning neis leiduva teabe tõepärasuse hindamise oskus. Tähelepanu pööratakse õpilaste sisemise õpimotivatsiooni kujunemisele, kasutades mitmekesiseid aktiivõppevorme: probleem- ja uurimuslikku õpet, projektõpet, rollimänge, diskussioone, ajurünnakuid, mõistekaartide koostamist, õuesõpet, õppekäike jne. Kõige sellega kujundatakse õpilaste bioloogiateadmisi ja -oskusi, mis võimaldavad neil erinevaid loodusnähtusi ning protsesse mõista, selgitada ja prognoosida. Seejuures süvendatakse bioloogia kui loodusteaduse ja kultuurinähtuse suhtes positiivset hoiakut, mis igapäevaprobleemide lahendamisel võtab arvesse teaduslikke, majanduslikke, sotsiaalseid ja eetilis-moraalseid aspekte ning õigusaktides sätestatut. Gümnaasiumi õpitulemused Gümnaasiumi bioloogiaga taotletakse, et õpilane: 1) väärtustab bioloogiaalaseid teadmisi, oskusi ning hoiakuid loodusteaduste- ja tehnoloogiaalase kirjaoskuse tähtsate komponentidena ning on sisemiselt motiveeritud elukestvaks õppeks; 2) teadvustab looduse, tehnoloogia ja ühiskonna vastastikuseid seoseid ning saab aru nende mõjust elukeskkonnale ja ühiskonnale; 3) on omandanud süsteemse ülevaate eluslooduse peamistest objektidest ja protsessidest ning organismide omavahelistest suhetest ja seostest eluta keskkonnaga; 4) suhtub vastutustundlikult elukeskkonnasse, väärtustab bioloogilist mitmekesisust ning vastutustundlikku ja säästvat eluviisi; 5) rakendab loodusteaduslikku meetodit bioloogiaprobleeme lahendades: plaanib, teeb ning analüüsib vaatlusi ja katseid ning esitab saadud tulemusi korrektselt verbaalses ja visuaalses vormis;\n9 6) oskab langetada loodus- ja sotsiaalkeskkonnaga seotud kompetentseid otsuseid ning prognoosida otsuste tagajärgi; 7) kasutab erinevaid bioloogiaalase, sh elektroonilise info allikaid, analüüsib ja hindab kriitiliselt neis sisalduvat teavet ning rakendab seda tulemuslikult eluslooduse objekte ja protsesse selgitades ning probleeme lahendades; 8) kasutab bioloogiat õppides ja uuringuid tehes otstarbekalt tehnovahendeid, sh IKT võimalusi.\n10 Kursuste õpitulemused ja õppesisu I kursus Rakud Bioloogia uurimisvaldkonnad 1) võrdleb elus- ja eluta looduse tunnuseid ning eristab elusloodusele ainuomaseid tunnuseid; 2) seostab eluslooduse organiseerituse tasemeid elu tunnustega ning kirjeldab neid uurivaid bioloogiateadusi ja elukutseid; 3) põhjendab teadusliku meetodi vajalikkust loodusteadustes ja igapäevaeluprobleeme lahendades; 4) kavandab ja teeb eksperimente lähtuvalt loodusteaduslikust meetodist; 5) analüüsib loodusteadusliku meetodi rakendamisega seotud tekste ning annab neile põhjendatud hinnanguid; 6) väärtustab loodusteaduslikku meetodit usaldusväärseid järeldusi tehes. Elu tunnused, elus- ja eluta looduse võrdlus. Eluslooduse organiseerituse tasemed ning nendega seotud bioloogia haruteadused ja vastavad elukutsed. Eluslooduse molekulaarset, rakulist, organismilist, populatsioonilist ja ökosüsteemilist organiseerituse taset iseloomustavad elu tunnused. Loodusteadusliku uuringu kavandamine ja tegemine ning tulemuste analüüsimine ja esitamine. Loodusteadusliku meetodi rakendamine, lahendades bioloogiaalaseid ja igapäevaeluga seotud probleemülesandeid. Praktilised tööd ja IKT rakendamine: väikesemahulise uurimistöö tegemine, et saada ülevaadet loodusteaduslikust meetodist. Organismide koostis 1) võrdleb elus- ja eluta looduse keemilist koostist; 2) seostab vee omadusi organismide talitlusega; 3) selgitab peamiste katioonide ja anioonide tähtsust organismide ehituses ning talitluses; 4) seostab süsivesikute, lipiidide ja valkude ehitust nende ülesannetega; 5) võrdleb DNA ja RNA ehitust ning ülesandeid; 6) väärtustab vee, mineraalainete ja biomolekulide osa tervislikus toitumises. Elus- ja eluta looduse keemilise koostise võrdlus. Vee omaduste seos organismide elutalitlusega. Peamiste katioonide ja anioonide esinemine ning tähtsus rakkudes ja organismides. Biomolekulide üldine ehitus ja ülesanded. Organismides esinevate peamiste biomolekulide süsivesikute, lipiidide, valkude ja nukleiinhapete ehituse ning talitluse seosed. DNA ja RNA ehituse ning ülesannete võrdlus. Vee, mineraalainete ja biomolekulide osa tervislikus toitumises. Praktilised tööd ja IKT rakendamine: 1) eri organismide keemilise koostise võrdlemine, kasutades infoallikana internetimaterjale; 2) uurimistöö temperatuuri mõjust ensüümreaktsioonile; 3) praktiline töö DNA eraldamiseks ja selle omadustega tutvumiseks.\n11 Rakk 1) selgitab eluslooduse ühtsust, lähtudes rakuteooria põhiseisukohtadest; 2) seostab inimese epiteel-, lihas-, side- ja närvikoe rakkude ehitust nende talitlusega ning eristab vastavaid kudesid mikropreparaatidel, mikrofotodel ja joonistel; 3) selgitab rakutuuma ja kromosoomide osa raku elutegevuses; 4) võrdleb ainete aktiivset ja passiivset transporti läbi rakumembraani; 5) seostab loomaraku osade (rakumembraani, rakutuuma, ribosoomide, mitokondrite, lüsosoomide, Golgi kompleksi, tsütoplasmavõrgustiku ja tsütoskeleti) ehitust nende talitlusega; 6) eristab loomaraku peamisi koostisosi mikrofotodel ja joonistel; 7) koostab ning analüüsib skemaatilisi jooniseid ja mõistekaarte raku koostisosade omavaheliste talitlusseoste kohta. Rakuteooria põhiseisukohad, selle olulisus eluslooduse ühtsuse mõistmisel. Rakkude ehituse ja talitluse omavaheline vastavus peamiste inimkudede näitel. Päristuumse raku ehituse seos bioloogiliste protsessidega loomaraku põhjal. Rakutuuma ja selles sisalduvate kromosoomide tähtsus. Rakumembraani peamised ülesanded, ainete passiivne ja aktiivne transport. Ribosoomide, lüsosoomide, Golgi kompleksi ja mitokondrite osa bioloogilistes protsessides. Tsütoplasmavõrgustiku ja tsütoskeleti talitlus. Raku ehituse ja talitluse terviklikkus, organellide omavaheline koostöö. Praktilised tööd ja IKT rakendamine: 1) loomaraku osade ehituse ja talitluse seoste uurimine, sh arvutimudeli abil; 2) epiteel-, lihas-, side- ja närvikoe rakkude eristamine mikroskoobis ning nendel esinevate peamiste rakuosiste kirjeldamine; 3) uurimistöö keskkonnategurite mõjust rakumembraani talitlusele. Rakkude mitmekesisus 1) valdab mikroskoopimise peamisi võtteid; 2) analüüsib plastiidide, vakuoolide ja rakukesta ülesandeid taime elutegevuses; 3) võrdleb looma-, taime- ja seeneraku ehitust ning eristab neid nähtuna mikropreparaatidel, mikrofotodel ja joonistel; 4) võrdleb bakteriraku ehitust päristuumsete rakkudega; 5) eristab bakteri-, seene-, taime- ja loomarakke mikrofotodel ning joonistel; 6) toob näiteid seente ja bakterite rakendusbioloogiliste valdkondade kohta; 7) seostab inimesel levinumaisse seen- ja bakterhaigustesse nakatumise viise nende vältimise võimalustega ning väärtustab tervislikke eluviise; 8) hindab seente ja bakterite osa looduses ja inimtegevuses ning väärtustab neid eluslooduse tähtsate osadena. Taimerakule iseloomulike plastiidide, vakuoolide ja rakukesta seos taimede elutegevusega. Seeneraku ehituse ja talitluse erinevused võrreldes teiste päristuumsete rakkudega. Seente roll looduses ja inimtegevuses, nende rakendusbioloogiline tähtsus. Inimese nakatumine seenhaigustesse ning selle vältimine. Eeltuumse raku ehituse ja talitluse erinevus võrreldes päristuumse rakuga. Bakterite elutegevusega kaasnev mõju loodusele ja inimtegevusele. Inimese nakatumine bakterhaigustesse, selle vältimine. Bakterite rakendusbioloogiline tähtsus.\n12 Praktilised tööd ja IKT rakendamine: 1) looma-, taime- ja seeneraku eristamine mikroskoobis ning nende peamiste rakuosiste kirjeldamine; 2) plastiidide mitmekesisuse kirjeldamine valgusmikroskoobiga vaatluse tulemusena; 3) seente või bakterite kasvu mõjutavate tegurite uurimine praktilise töö või arvutimudeliga. II kursus Organismid Organismide energiavajadus 1) analüüsib energiavajadust ja energia saamist autotroofsetel ning heterotroofsetel organismidel; 2) selgitab ATP universaalsust energia salvestamises ja ülekandes; 3) selgitab keskkonnategurite osa hingamisetappide toimumises ning energia salvestamises; 4) toob käärimise rakendusbioloogilisi näiteid; 5) võrdleb inimese lihastes toimuva aeroobse ja anaeroobse hingamise tulemuslikkust; 6) analüüsib fotosünteesi eesmärke, tulemust ja tähtsust; 7) koostab ning analüüsib skemaatilisi jooniseid ja mõistekaarte fotosünteesi seoste kohta biosfääriga; 8) väärtustab fotosünteesi tähtsust taimedele, teistele organismidele ning kogu biosfäärile. Organismide energiavajadus, energia saamise viisid autotroofsetel ja heterotroofsetel organismidel. Organismi üldine aine- ja energiavahetus. ATP universaalsus energia salvestamises ja ülekandes. Hingamine kui organismi varustamine energiaga. Hingamise etappideks vajalikud tingimused ja tulemused. Aeroobne ja anaeroobne hingamine. Käärimine kui anaeroobne hingamine, selle rakenduslik tähtsus. Fotosünteesi eesmärk ja tulemus. Üldülevaade fotosünteesi valgus- ja pimedusstaadiumist ning neid mõjutavaist tegureist. Fotosünteesi tähtsus taimedele, teistele organismidele ning biosfäärile. Praktilised tööd ja IKT rakendamine: 1) hingamise tulemuslikkust mõjutavate tegurite uurimine, sh arvutimudeli abil; 2) fotosünteesi mõjutavate tegurite uurimine, sh arvutimudeli abil. Organismide areng 1) toob näiteid mittesugulise paljunemise vormide kohta eri organismirühmadel; 2) hindab sugulise ja mittesugulise paljunemise tulemust ning olulisust; 3) selgitab fotode ja jooniste põhjal mitoosi- ja meioosifaasides toimuvaid muutusi; 4) võrdleb inimese spermatogeneesi ja ovogeneesi ning analüüsib erinevuste põhjusi; 5) analüüsib erinevate rasestumisvastaste vahendite toimet ja tulemuslikkust ning väärtustab pereplaneerimist; 6) lahendab dilemmaprobleeme raseduse katkestamise otstarbekusest probleemsituatsioonides ning prognoosib selle mõju; 7) väärtustab tervislikke eluviise seoses inimese sugurakkude ja loote arenguga;\n13 8) analüüsib inimese vananemisega kaasnevaid muutusi raku ja organismi tasandil ning hindab pärilikkuse ja keskkonnategurite mõju elueale. Suguline ja mittesuguline paljunemine eri organismirühmadel, nende tähtsus ja tulemus. Raku muutused rakutsükli eri faasides. Kromosoomistiku muutused mitoosis ja meioosis ning nende tähtsus. Mehe ja naise sugurakkude arengu võrdlus ning nende arengut mõjutavad tegurid. Kehaväline ja kehasisene viljastumine eri loomarühmadel. Munaraku viljastumine naise organismis. Erinevate rasestumisvastaste vahendite toime ja tulemuslikkuse võrdlus. Suguhaigustesse nakatumise viisid ning haiguste vältimine. Inimese sünnieelses arengus toimuvad muutused, sünnitus. Lootejärgse arengu etapid selgroogsetel loomadel. Organismide eluiga mõjutavad tegurid. Inimese vananemisega kaasnevad muutused ja surm. Praktilised tööd ja IKT rakendamine: 1) uurimistöö keskkonnategurite mõjust pärmseente kasvule; 2) kanamuna ehituse vaatlus. Inimese talitluse regulatsioon 1) seostab inimese närvisüsteemi osi nende talitlusega; 2) analüüsib eri tegurite mõju närviimpulsi tekkes ja levikus; 3) seostab närvisüsteemiga seotud levinumaid puudeid ja haigusi nende väliste ilmingutega; 4) omandab negatiivse hoiaku närvisüsteemi kahjustavate ainete tarbimise suhtes; 5) selgitab inimorganismi kaitsesüsteeme ning immuunsüsteemi tähtsust; 6) koostab ning analüüsib skemaatilisi jooniseid ja mõistekaarte neuraalse ning humoraalse regulatsiooni osa kohta inimorganismi talitluste kooskõlastamises; 7) selgitab vere püsiva koostise tagamise mehhanisme ja selle tähtsust; 8) kirjeldab inimese termoregulatsiooni mehhanisme ning seoseid nende vahel. Inimese närvisüsteemi üldine ehitus ja talitlus. Närviimpulsi moodustumist ja levikut mõjutavad tegurid. Keemilise sünapsi ehitus ning närviimpulsi ülekanne. Refleksikaar ning erutuse ülekanne lihasesse. Närviimpulsside toime lihaskoele ja selle regulatsioon. Peaaju eri osade ülesanded. Kaasasündinud ja omandatud refleksid. Inimese närvisüsteemiga seotud levinumad puuded ja haigused ning närvisüsteemi kahjustavad tegurid. Elundkondade talitluse neuraalne ja humoraalne regulatsioon. Inimese sisekeskkonna stabiilsuse tagamise mehhanismid. Ülevaade inimorganismi kaitsemehhanismidest, immuunsüsteemist ja levinumatest häiretest. Seede-, eritus- ja hingamiselundkonna talitlus vere püsiva koostise tagamisel. Inimese energiavajadus ning termoregulatsioon. Praktilised tööd ja IKT rakendamine: 1) närviimpulsi teket ja levikut mõjutavate tegurite uurimine, sh arvutimudeli abil; 2) uurimistöö välisärritajate mõjust reaktsiooniajale; 3) uurimistöö füüsilise koormuse mõjust organismi energiavajadusele (südame ja kopsude talitlusele).\n14 III kursus Pärilikkus Molekulaarbioloogilised põhiprotsessid 1) hindab pärilikkuse ja keskkonnategurite osa organismi tunnuste kujunemisel; 2) analüüsib DNA, RNA ja valkude osa päriliku info avaldumises; 3) võrdleb DNA ja RNA sünteesi kulgu ning tulemusi; 4) hindab geeniregulatsiooni osa inimese ontogeneesi eri etappidel ning väärtustab elukeskkonna mõju geeniregulatsioonile; 5) koostab sellise eksperimendi kavandi, mis tõestab molekulaarbioloogia põhiprotsesside universaalsust; 6) toob näiteid inimese haiguste kohta, mis seostuvad geeniregulatsiooni häiretega; 7) selgitab geneetilise koodi omadusi ning nende avaldumist valgusünteesis; 8) selgitab valgusünteesi üldist kulgu. Organismi tunnuste kujunemist mõjutavad tegurid. Molekulaarbioloogia põhiprotsesside (replikatsiooni, transkriptsiooni ja translatsiooni) osa päriliku info realiseerumises. DNA ja RNA sünteesi võrdlus. Geenide avaldumine ja selle regulatsioon, geeniregulatsiooni häiretest tulenevad muutused inimese näitel. Geneetilise koodi omadused. Geneetilise koodi lahtimõtestamine valgusünteesis. Valgusünteesis osalevate molekulide ülesanded ning protsessi üldine kulg. Praktilised tööd ja IKT rakendamine: 1) molekulaarbioloogia põhiprotsesside uurimine, sh arvutimudeli abil; 2) geneetilise koodi rakenduste uurimine, sh arvutimudeli abil. Viirused ja bakterid 1) selgitab viiruste ehitust ning toob näiteid inimese viirushaiguste kohta; 2) analüüsib viiruste tunnuseid, mis ühendavad neid elus- ja eluta loodusega; 3) võrdleb viiruste ja bakterite levikut ning paljunemist; 4) seostab AIDSi haigestumist HIVi organismisisese toimega; 5) võrdleb viirus- ja bakterhaigustesse nakatumist, nende organismisisest toimet ja ravivõimalusi ning väärtustab tervislikke eluviise, et vältida nakatumist; 6) toob näiteid viiruste ja bakterite geenitehnoloogiliste rakenduste kohta; 7) lahendab dilemmaprobleeme geenitehnoloogilistest rakendustest, arvestades teaduslikke, majanduslikke ja eetilisi seisukohti ning õigusakte; 8) on omandanud ülevaate geneetika ja geenitehnoloogiaga seotud teadusharudest ning elukutsetest. DNA ja RNA viiruste ehituse ja talitluse mitmekesisus, näited ning tähtsus looduses. Viiruste levik ja paljunemine. HIVi organismisisene toime ning haigestumine AIDSi. Inimesel levinumad viirushaigused ning haigestumise vältimine. Bakterite levik ja paljunemine. Viiruste ja bakterite geenitehnoloogilised kasutusvõimalused. Geenitehnoloogia rakendamisega kaasnevad teaduslikud, õiguslikud, majanduslikud ja eetilised probleemid. Geneetika ja geenitehnoloogiaga seotud teadusharud ning elukutsed. Praktilised tööd ja IKT rakendamine: 1) bakterite mitmekesisuse uurimine; 2) bakterite elutegevust mõjutavate tegurite uurimine, sh arvutimudeli abil.\n15 Pärilikkus ja muutlikkus 1) toob näiteid pärilikkuse ja muutlikkuse avaldumise kohta eri organismirühmadel; 2) võrdleb mutatsioonilise ja kombinatiivse muutlikkuse tekkepõhjusi ning tulemusi; 3) analüüsib modifikatsioonilise muutlikkuse graafikuid; 4) hindab pärilikkuse ja keskkonnategurite mõju inimese tunnuste kujunemisel; 5) seostab Mendeli katsetes ilmnenud fenotüübilisi suhteid genotüüpide rekombineerumisega; 6) selgitab inimesel levinumate suguliiteliste puuete geneetilisi põhjusi; 7) lahendab geneetikaülesandeid Mendeli seadusest, AB0- ja reesussüsteemi vererühmadest ning suguliitelisest pärandumisest; 8) suhtub vastutustundlikult keskkonnategurite rolli inimese puuete ja haiguste tekkes. Pärilikkus ja muutlikkus kui elutunnused. Päriliku muutlikkuse osa organismi tunnuste kujunemisel. Mutatsioonilise ja kombinatiivse muutlikkuse roll looduses ning inimtegevuses. Mittepäriliku muutlikkuse tekkemehhanismid ja tähtsus. Päriliku ja mittepäriliku muutlikkuse omavaheline seos inimese näitel. Mendeli hübridiseerimiskatsetes ilmnenud seaduspärasused ja nende rakenduslik väärtus. Soo määramine inimesel ning suguliiteline pärandumine. Geneetikaülesanded Mendeli seadusest, AB0- ja reesussüsteemi vererühmadest ning suguliitelisest pärandumisest. Pärilikkuse ja keskkonnategurite mõju inimese terviseseisundile. Praktilised tööd ja IKT rakendamine: 1) praktiline töö keskkonnategurite mõjust reaktsiooninormi avaldumisele; 2) päriliku muutlikkuse tekkemehhanismide ja avaldumise uurimine, sh arvutimudeli abil. IV kursus Evolutsioon ja ökoloogia Bioevolutsioon 1) selgitab Darwini evolutsioonikäsitlust; 2) toob näiteid loodusteaduste uuringute kohta, mis tõestavad bioevolutsiooni; 3) analüüsib ja hindab erinevaid seisukohti elu päritolu kohta Maal; 4) võrdleb loodusliku valiku vorme, nende toimumise tingimusi ja tulemusi; 5) analüüsib ning hindab eri tegurite osa uute liikide tekkes; 6) analüüsib evolutsioonilise mitmekesistumise, täiustumise ja väljasuremise tekkemehhanisme ning avaldumisvorme; 7) hindab bioloogiliste ja sotsiaalsete tegurite osa nüüdisinimese evolutsioonis; 8) suhtub kriitiliselt bioevolutsiooni pseudoteaduslikesse käsitlustesse. Evolutsiooniidee täiustumise seos loodusteaduste arenguga. Darwini evolutsiooniteooria põhiseisukohad. Loodusteaduste uuringutest tulenevad evolutsioonitõendid. Eri seisukohad elu päritolu kohta Maal. Bioevolutsiooni varased etapid ja nüüdisaegsete eluvormide kujunemine. Olelusvõitlus, selle vormid. Loodusliku valiku vormid ja tulemused. Kohastumuste eri vormide kujunemine. Mutatsioonilise muutlikkuse, kombinatiivse muutlikkuse, geneetilise triivi ja isolatsiooni osa liigitekkes. Makroevolutsiooniliste\n16 protsesside evolutsioonilise mitmekesistumise, täiustumise ja väljasuremise tekkemehhanismid ning avaldumisvormid. Bioevolutsioon ja süstemaatika. Inimlaste lahknemine inimahvidest ning uute tunnuste kujunemine. Inimese perekond, selle eripära võrreldes inimahvidega. Teaduslikud seisukohad nüüdisinimese päritolu kohta. Inimese evolutsiooni mõjutavad tegurid, bioloogiline ja sotsiaalne evolutsioon. Bioevolutsiooni pseudoteaduslikud käsitlused. Evolutsiooni uurimisega seotud teadusharud ning elukutsed. Praktilised tööd ja IKT rakendamine: 1) olelusvõitluse tulemuste uurimine arvutimudeliga; 2) praktiline töö loodusliku valiku tulemustest kodukoha looduses. Ökoloogia 1) seostab abiootiliste tegurite toimet organismide elutegevusega; 2) analüüsib abiootiliste ja biootiliste tegurite toime graafikuid ning toob rakendusnäiteid; 3) seostab ökosüsteemi struktuuri selles esinevate toitumissuhetega; 4) koostab ning analüüsib skemaatilisi jooniseid ja mõistekaarte toitumissuhete kohta ökosüsteemis; 5) selgitab iseregulatsiooni kujunemist ökosüsteemis ning seda ohustavaid tegureid; 6) hindab antropogeense teguri mõju ökotasakaalu muutumisele ning suhtub vastutustundlikult ja säästvalt looduskeskkonnasse; 7) lahendab ökopüramiidi reegli ülesandeid; 8) koostab ja analüüsib biosfääri läbiva energiavoo muutuste skemaatilisi jooniseid. Abiootiliste ökotegurite mõju organismide elutegevusele. Ökoteguri toime graafiline iseloomustamine ning rakendamise võimalused. Biootiliste ökotegurite mõju organismide erinevates kooseluvormides. Ökosüsteemi struktuur ning selles esinevad vastastikused seosed. Toiduahela peamiste lülide tootjate, tarbijate ja lagundajate omavahelised toitumissuhted. Iseregulatsiooni kujunemine ökosüsteemis ning seda mõjutavad tegurid. Ökotasakaalu muutuste seos populatsioonide arvu ja arvukusega. Ökopüramiidi reegli ülesannete lahendamine. Biosfääri läbiv energiavoog kui Maal eksisteeriva elu alus. Praktilised tööd ja IKT rakendamine: 1) uuring abiootiliste tegurite mõjust populatsioonide arvule või arvukusele; 2) ökosüsteemi iseregulatsiooni uurimine, sh arvutimudeli abil. Keskkonnakaitse 1) analüüsib inimtegevuse osa liikide hävimises ning suhtub vastutustundlikult enda tegevusse looduskeskkonnas; 2) selgitab bioloogilise mitmekesisuse kaitse olulisust; 3) väärtustab bioloogilist mitmekesisust ning teadvustab iga inimese vastutust selle kaitses; 4) teadvustab looduse, tehnoloogia ja ühiskonna vastastikuseid seoseid ning põhjendab säästva arengu tähtsust isiklikul, kohalikul, riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil; 5) selgitab Eesti looduskaitseseaduses esitatud kaitstavate loodusobjektide jaotust ning toob nende kohta näiteid;\n17 6) väärtustab loodus- ja keskkonnahoidu kui kultuurinähtust; 7) lahendab kohalikele näidetele tuginevaid keskkonna dilemmaprobleeme, arvestades teaduslikke, majanduslikke ja eetilisi seisukohti ning õigusakte; 8) analüüsib kriitiliselt kodanikuaktiivsusele tuginevaid loodus- ja keskkonnakaitse suundumusi ja meetmeid ning kujundab isiklikke väärtushinnanguid. Liikide hävimist põhjustavad antropogeensed tegurid ning liikide kaitse võimalused. Bioloogilise mitmekesisuse kaitse vajadus ja meetmed. Loodus- ja keskkonnakaitse nüüdisaegsed suunad Eestis ning maailmas. Eesti keskkonnapoliitikat kujundavad riiklikud kokkulepped ja riigisisesed meetmed. Säästva arengu strateegia rakendumine isiklikul, kohalikul, riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil. Looduskaitseseadus ja looduskaitse korraldus Eestis. Teaduslike, majanduslike, eetilis-moraalsete seisukohtade ning õigusaktide arvestamine, lahendades keskkonna dilemmaprobleeme ning langetades otsuseid. Kodanikuaktiivsusele tuginevad loodus- ja keskkonnakaitse suundumused ning meetmed. Praktilised tööd ja IKT rakendamine: 1) väikesemahuline uuring säästva arengu strateegia rakendamisest kohalikul tasandil; 2) isikliku igapäevase tegevuse analüüs seoses vastutustundliku ja säästva eluviisiga. Geograafia Õppe- ja kasvatuseesmärgid Gümnaasiumi geograafiaõpetusega taotletakse, et õpilane: 1) tunneb huvi geograafia ning teiste loodus- ja sotsiaalteaduste vastu ning saab aru nende tähtsusest igapäevaelus ja ühiskonna arengus; 2) on omandanud süsteemse ülevaate looduses ning ühiskonnas toimuvatest nähtustest ja protsessidest, nende ruumilisest esinemisest, vastastikustest seostest ning arengust; 3) märkab ja teeb vahet kohalikel, regionaalsetel ning globaalsetel sotsiaal-majanduslikel ja keskkonnaprobleemidel ning osaleb aktiivse maailmakodanikuna nende lahendamisel; 4) rakendab geograafiaprobleeme lahendades teaduslikku meetodit; 5) mõistab inimtegevuse võimalusi ja tagajärgi erinevates geograafilistes tingimustes, väärtustab nii kodukoha kui ka teiste piirkondade looduse ja kultuuri mitmekesisust ning jätkusuutlikku arengut; 6) leiab nii eesti- kui ka võõrkeelsetest teabeallikatest geograafiainfot, hindab seda kriitiliselt ning teeb põhjendatud järeldusi ja otsuseid; 7) on omandanud ülevaate geograafiaga seotud erialadest, elukutsetest ja edasiõppimisvõimalustest, rakendab geograafias omandatud teadmisi ja oskusi igapäevaelus. 8) arendab loodusteaduste- ja tehnoloogiaalast kirjaoskust, on loov, ettevõtlik ning motiveeritud elukestvaks õppeks. Õppeaine kirjeldus Geograafia kuulub lõimiva õppeainena nii loodus- kui ka sotsiaalteaduste valdkonda. Gümnaasiumi geograafia õpetamine tugineb põhikoolis omandatud teadmistele, oskustele ja hoiakutele ning seostub tihedalt füüsikas, keemias, bioloogias, matemaatikas, ajaloos, ühiskonna- ja majandusõpetuses õpitavaga. Geograafias omandatud teadmised, oskused ja hoiakud toetavad motiveeritud elukestvat õppimist. Geograafiat õppides kujuneb õpilastel arusaam Maast kui süsteemist, looduses ja ühiskonnas esinevatest nähtustest ja protsessidest, nende ruumilisest levikust ning vastastikustest seostest.\n18 Aine õpetamisel on rõhk keskkonna ja inimtegevuse vastastikustest seostest arusaamisel, et arendada õpilaste keskkonnateadlikku ning jätkusuutlikku käitumist. Keskkonda käsitletakse kõige laiemas tähenduses, mis hõlmab nii loodus-, majandus-, sotsiaal- kui ka kultuurikeskkonna. Geograafial on tähtis roll õpilaste väärtushoiakute ja -hinnangute kujunemises. Maailma looduse, rahvastiku ja kultuurigeograafia seostatud käsitlemine on aluseks mõistvale ning sallivale suhtumisele teiste maade ja rahvaste kultuuridesse ning traditsioonidesse globaliseeruvas maailmas. Looduse ja ühiskonna seostatud arenguloo mõistmine aitab aru saada tänapäevastest arenguprobleemidest ning kavandada tulevikusuundi. Geograafiaõpetus kujundab õpilase enesemääratlust aktiivse kodanikuna Eestis, Euroopas ning maailmas. Geograafiat õppides omandavad õpilased kaardilugemise ja infotehnoloogia mitmekülgse kasutamise oskuse, mille vajadus tänapäeva mobiilses ühiskonnas kiiresti kasvab. Geograafiaõppes on olulise tähtsusega geoinfosüsteemide (GIS) kasutamine, mille rakendamine paljudes eluvaldkondades ja töökohtadel nüüdisajal üha suureneb. Õpitav materjal esitatakse võimalikult probleemipõhiselt ja igapäevaeluga seostatult. Õppes lähtutakse õpilaste individuaalsetest iseärasustest ning võimete mitmekülgsest arendamisest. Suurt tähelepanu pööratakse õpilaste õpimotivatsiooni kujundamisele. Selle saavutamiseks kasutatakse erinevaid aktiivõppevorme: probleem- ja uurimuslikku õpet, projektõpet, arutelu, ajurünnakuid, rollimänge, õppekäike jne. Õppes rakendatakse nüüdisaegseid tehnovahendeid ja IKT võimalusi. Uurimusliku õppe põhimõtete järgi töötades omandavad õpilased probleemide esitamise, hüpoteeside sõnastamise, töö plaanimise, andmete kogumise, tulemuste töötlemise, tõlgendamise ja esitamise oskused. Olulisel kohal on kujundada teabeallikate, sh interneti kasutamise ning neis leiduva teabe kriitilise hindamise oskust. Gümnaasiumi õpitulemused Gümnaasiumi lõpetaja: 1) tunneb huvi looduses ning ühiskonnas lokaalsete ja globaalsete nähtuste, nende uurimise ning loodusteadustega seonduvate eluvaldkondade vastu; 2) mõistab looduses ja ühiskonnas nähtuste ning protsesside ruumilise paiknemise seaduspärasusi, vastastikuseid seoseid ja arengu dünaamikat; 3) analüüsib inimtegevuse võimalusi ja tagajärgi erinevates geograafilistes tingimustes ning väärtustab nii kodukoha kui ka teiste piirkondade looduse ja kultuuri mitmekesisust; 4) analüüsib looduse ja ühiskonna vastastikmõjusid kohalikul, regionaalsel ja globaalsel tasandil, toob selle kohta näiteid ning väärtustab keskkonna jätkusuutlikku arengut; 5) kasutab geograafiainfo leidmiseks teabeallikaid (sh veebipõhiseid), hindab kriitiliselt neis sisalduvat teavet ning edastab seda korrektses ja väljendusrikkas keeles; 6) lahendab keskkonnas ja igapäevaelus esinevaid probleeme, kasutades teaduslikku meetodit; 7) väärtustab geograafiateadmisi ning kasutab neid uutes situatsioonides loodusteadus-, tehnoloogia- ja sotsiaalprobleeme lahendades ning põhjendatud otsuseid tehes, sh karjääri plaanides; 8) kasutab geograafiainfo kogumiseks, töötlemiseks ja edastamiseks nüüdisaegseid tehnovahendeid.\n19 Kursuste õpitulemused ja õppesisu I kursus Rahvastik ja majandus Geograafia areng ja uurimismeetodid 1) on omandanud ettekujutuse geograafia arengust, teab geograafia seoseid teiste teadusharudega ning geograafia kohta tänapäeva teaduses; 2) toob näiteid nüüdisaegsete uurimismeetodite kohta geograafias; teeb vaatlusi ja mõõdistamisi, korraldab küsitlusi ning kasutab andmebaase andmete kogumiseks; 3) kasutab teabeallikaid, sh kohateabe teenuseid, interaktiivseid kaarte ja veebipõhiseid andmebaase info leidmiseks, seoste analüüsiks ning üldistuste ja järelduste tegemiseks; 4) analüüsib teabeallikate järgi etteantud piirkonna loodusolusid, rahvastikku, majandust ning inimtegevuse võimalikke tagajärgi. Geograafia areng ja peamised uurimisvaldkonnad. Nüüdisaegsed uurimismeetodid geograafias. Põhimõisted: inim- ja loodusgeograafia, kaugseire, GIS, Eesti põhikaart, veebipõhised andmebaasid ja kohateabeteenused. Praktilised tööd ja IKT rakendamine: probleemülesannete lahendamine Maa-ameti geoportaali ja teiste interaktiivsete kaartidega. Ühiskonna areng ja üleilmastumine 1) teab arengutaseme näitajaid ning riikide rühmitamist nende alusel; 2) iseloomustab agraar-, industriaal- ja infoühiskonda; 3) selgitab globaliseerumist ja selle eri aspekte, toob näiteid üleilmastumise mõju kohta eri riikides; 4) võrdleb ja analüüsib teabeallikate põhjal riikide arengutaset; 5) on omandanud ülevaate maailma poliitilisest kaardist. Riikide arengutaseme mõõtmine. Riikide liigitamine arengutaseme ja panuse järgi maailmamajandusse. Agraar-, tööstus- ja infoühiskond. Üleilmastumine ehk globaliseerumine ja maailmamajanduse areng. Põhimõisted: agraar-, industriaal- ja infoühiskond, arengumaa ning arenenud riik, üleilmastumine, SKT, inimarengu indeks. Praktilised tööd ja IKT rakendamine: teabeallikate põhjal ühe valitud riigi arengutaseme analüüs või riikide võrdlus arengutaseme näitajate põhjal. Rahvastik 1) analüüsib teabeallikate põhjal rahvastiku paiknemist ning tihedust maailmas, etteantud regioonis või riigis; 2) analüüsib demograafilise ülemineku teooriale toetudes rahvaarvu muutumist maailmas, etteantud regioonis või riigis ning seostab seda arengutasemega;


Laura Kullerkupp: hea teenus on nähtamatu\n21. märts 2021 kell 11:00\nLaura Kullerkupp.Foto: Erakogu\nTeadlikult ei rõõmusta klient iga päev nähtamatu teenuse üle, küll aga juurdub tema lojaalsus, kirjutab agentuuri Rethink partner Laura Kullerkupp.\nVastab tõele, et head teenust ei pane keegi tähele, see on nähtamatu. Inimesele on hea teenus normaalne olek, neutraalsus. Näiteks igapäevaselt kõndides me ei mõtle sellele, et jalgadel on kingade sees mõnus – ebamugavustunde puudumine on normaalne. Kui aga mõni uus jalanõu hõõrub kannale villi, tunneme seda igal sammul. Hiljem kõnnime selle jalanõuga väga ettevaatlikult või viskame lausa kingad ära.


Kooli põhikirja üldsätted\n1.2. Kool paikneb aadressil Maneeži 3, Tallinn, 10117. Kooli tegutsemiskohaks on kooli asukoha aadressil asuvad ruumid ja ruumid, mis asuvad aadressil Aia 12, Tallinn, 10111.\nDirektori pädevus, ülesanded, määramise ja tagasikutsumise kord ning volituste kestus\nKooli nõukogu pädevus ja ülesanded, liikmete määramise ja tagasikutsumise kord, samuti nende volituste kestus\n3.2.10. kehtestamine kooli õppealajuhataja/õppejuhi, õpetajate, tugispetsialistide ning teiste kasvatusalal töötavate isikute ametikohtade täitmiseks korraldatava konkursi läbiviimise korra;\n3.3.3. Kooli pidaja kinnitab kooli nõukogu koosseisu õppeaasta alguses kuni kolmeks aastaks 7-liikmelisena.\n3.4.3. kaks lastevanemate esindajat (kooli pidaja ja direktor kutsuvad koostööle);\n3.4.4. üks kooli pidaja esindaja (kooli pidaja kutsub koostööle);\nÕppenõukogu ülesanne ja koosseis\n6.13. Tavaklassi täituvuse ülemine piirnorm on põhikoolis 12 õpilast ja väikeklassis on 4 õpilast. Erandina lubada tavaklassi ületada täituvuse ülemise piirnormi kuni 13 õpilast (koolis õpib ühest perest rohkem kui üks laps või laps hariduslike erivajadustega), kui klassiruumid vastavad kehtestatud tervisekaitsenõuetele.\nÕpilaste kooli vastuvõtmise, väljaarvamise ja lõpetamise kord\n8.1.4. Kui õpilane plaanib vahetada kooli, esitab lapsevanem oma soovi kooli direktorile kirjalikult. Saades lapsevanemalt taotluse, arvab kool lapse õpilaste nimekirjast välja.\nÕpilase ja vanema õigused ja kohustused\nEsimese õpilasesinduse valimise kord, õpilasesinduse põhimääruse heakskiitmise kord\n11.1. Koolitöötajad on direktor, õppejuht/õppekoordinaator, õpetajad, tugispetsialistid, teised õppe- ja kasvatusalal töötavad ning muud töötajad.\n12.9. Sisseastumismaks kulutakse kooli arendamise peale (nt tehnilise baasi uuendamiseks).\nHuviringide ja pikapäevarühmade tegevuskulud või õppekäikudega ning kooli üritustega ja programmidega kaasnevad kulud on lisaks õppemaksule täiendavad kulud ja nad on samaliigilised.\nPakett: 240 eur (tasutakse igakuiste maksetena)\nPakett: 220 eur (ettemaksesoodustus kehtib juhul, kui kogu õppeaasta eest tasutakse kahes võrdses osas 10. septembriks ja 10. jaanuariks 1100 eurot)\nPakett: 280 eur (tasutakse igakuiste maksetena. Sisaldab kahekordse koolilõuna maksumust: LÕUNA I ja LÕUNA II)\nPakett: 320 eur (hind kehtib välisriigi kodanikule ja ajutiselt Eestis viibivale välismaalasele)\nPaket: 500 eur (peresoodustus kehtib perele, kui koolis õpivad kaks last ühest perest). Sisaldab kahekordse koolilõuna maksumust: LÕUNA I ja LÕUNA II)\nPakett: 700 eur (peresoodustus kehtib perele, kui koolis õpivad kolm last ühest perest. Sisaldab kahekordse koolilõuna maksumust: LÕUNA I ja LÕUNA II)\nGümnaasiumi riiklik õppekava kestvusega 3 aastat\nGümnaasiumi riiklik õppekava kestvusega 2 aastat\nHuviring (mitte pakketides)\nNr 5-10/6 31.08.2016. a\nNõukogu 15.-22.02.2018. a protokoll 2\nÕppenõukogu 14.-22.02.2018. a protokoll 3\nnr 8-1O/2 26.09.2019. a\nNõukogu 27.08.2019. a protokoll 3\nÕppenõukogu 26.08.2019. a protokoll 5\nÕpilasesindus 25.09.2019. a protokoll 1\nTel: (+372) 5626 7796


Kommentaarid: SELGELTNÄGIJATESAATE FINAAL TÄNA: Kellest saab Eesti parim selgeltnägija 2016? Kes võidab 5000 eurot?\nSELGELTNÄGIJATESAATE FINAAL TÄNA: Kellest saab Eesti parim selgeltnägija 2016? Kes võidab 5000 eurot? (20)\nshirashikkur 28. november 2016 21:51\nHästi rõvedaks ja labaseks show'ks on see finaal keeratud, jubedamalt ei saanukski lahendada.\nMilleks see eelviimase saate näitemäng, et lasta finaali kõik neli, kes tasemelt üsnagi võrdsed, ja siis ometi viimases saates üks välja "hääletada" selle žüriiliikme eestvedamisel, kes kõige kõvemini karjub!?\nNing milleks üldse superšarlatan Vanatola sinna pandi!? Kadus reaalselt huvi edasi vaadatagi.\nkarla 28. november 2016 21:37\nVanal heal ajal pandi sihukesed soolapuhujad ja petised tuleriidal põlema.\nvõidab 28. november 2016 17:35\nJelena ,see on juba ette teada.\nOioi 29. november 2016 00:21\nAga võitis ju Anu\nmiksike 28. november 2016 17:02\nMulle ka Antonina Kersna ei meeldi, viskab pikali ja karjub. Ei ta võida. Kui siis juba Anu või jelena.\nmina 28. november 2016 16:54\nKui üldse keegi oleks see ÕIGE,siis oleks see meie maja kojamees kes ütles kord,et ilma võtmeta sisse ei saa!\n... 28. november 2016 17:46\nÖnne 28. november 2016 16:49\nSaate vöidab ravitseja Antonina. Önne !\nHetk 28. november 2016 16:36\nÕige selgeltnägija ei osale sellistes saadetes ega reklaami ennast.\nHaha 29. november 2016 00:22\nJa õige kokk ei osale kokandussaates ja õige muusik ei osale superstaarisaates. Sulle meeldiks vist kui kõik andekad inimesed istuks kodus, et nad tunnustust ei saaks. Õige inimene just näitab ja tõestab mida ta suudab!\nära aja naerma! 29. november 2016 10:12\nKellele on sinu tunnustust vaja? Tunnustus on tegijatel sealt poolt ja see väljendub ligipääsude ulatuses.\nka lugeja 28. november 2016 16:33\nNo mida vaadata? Isehakanud selgeltnägijad!! Huumorisaade!\nUu 29. november 2016 00:23\nVõttis lausa vihast vahutama ja kommenteerima? Tahad sellest psühholoogiga vestelda? PS sa ei pea igale poole hüüumärke toppima, su arvamus on ikkagi tühine isegi koos nendega.\naino 28. november 2016 16:26\nMulle meeldib Vladimir, selline rahulik areng läbi saadete.\nmhh 28. november 2016 17:03\nKas too vovka viitsib üldse kusagil tööl ka käia või loodab jälle et ilusate silmade eest makstakse.\nlihtne 28. november 2016 16:09\nkui üldse keegi neist neljast parim on, siis ilmselgelt on see anu...\nMulle meeldib Anu ,ta kõige tarem , siis Jelena ja... 28. november 2016 16:05\nnii edasi :D\ntäna helistas Antonina K-2 -e Jututuppa ja teatas , et 28. november 2016 16:01\ntäna finaal ja kutsus vaatama ja temale helistama -- hääletama ,et valitakse selle aasta parimat ... ei olnudki meeles , nüüd vaatame kindlasti ... karikas ja auhind päris kopsakas, tore ju saada kuulsust ja au juurde. Edu võitjale !!!\naga 28. november 2016 15:50\nmulle meeldib väga Jelena rahulik ja tasakaalukas.\nmulle väga meeldib antonina. aga ta ei ole parim.


Mida järgida, et pakendiaudit saaks sujuvalt läbitud\nPakendite sisekorra eeskirja kaasatakse kogu pakendisse puutuv, alustades pakendite tekkest ja lõpetades pakendite käitlemisega. Jooksvalt tuleks lisaks jälgida, et kehtiv pakendi sise-eeskiri oleks pidevas kooskõlas seadustega.\nPakendiettevõtja pakendite sise-eeskirjas kirjeldatakse:\npakendite liigid ja pakendimaterjalid\npakendiandmete kogumise ja aruandlusse kaasamine (milliseid andmeid kogutakse, intervall)\nvastutus – kaardistamise ja arvestusega seotud ametikohad/isikud (sh juhul kui teenust ostetakse sisse)\nTänaseks on väljakujunenud kaks peamist pakendiandmete kogumise ja hindamise lähenemist, mis on olemuselt erinevate töökäikudega ning lõpptulemusena annavad samuti täiesti erineva tulemuse:\n1. Pakendiandmete vaatlus ja kaardistus. Audiitor vaatleb, kaardistab ja fikseerib kohapeal pakendite liigid, materjalid, kogused ja tekke viisi. Tulemusena saadakse kindlustandvus otsustamaks kas pakendiaruandlusesse on kaasatud kogu reaalne pakend aruandeperioodi vältel. Seejärel analüüsitakse kas saadud andmeid (ja mis tingimustel) saab laiendada tervikule.\n* Selline kohapealne reaalsete pakendiandmete kaardistamine on vajalik ja õigustatud kiire laoseisu muutumise olukorras ja selline pakendiarvestuse meetodi kasutamise lõpptulemus on praktikas osutunud väga tõepäraseks.\n* Arvestusmetoodika kasutamine annab kindluse ettevõttetele, kel aruandesse andmete kaasamine ja muud pakendirutiinid on väljakujunenud, pidevalt kontrollitud ja väga hästi toimivad.\nEnamlevinud eksimused, mida pakendisüsteemi loomisel saaksid ennetada\nKaubaarvetel olevad bruto- ja netokaalud on üldjuhul ebakorrektsed, neid ei saa pakendiaruandluses sisendina kasutada kuna seal puuduvad:\nkile ja paberi proportsioonid\nveo- ja rühmapakendi proportsioonid müügipakendi suhtes\nveo- või rühmapakendi info võib arvetel puududa täielikult\nPraktika on näidanud, et üldjuhul ei ole linsainfot tarnijatelt pakendite kohta võimalik saada. Pakendiettvõtjad, kelle kaubad ja kaubakogused on jooksvalt sarnased, on aruandlust ja pakendiarvestust lihtsam korraldada.\nUniversaalsete pakendiarvestusvalemite kasutamine. Väited toimivate universaalsete pakendiarvestuse valemite kohta ilma pakendi füüsilise kaardistamiseta on eksitavad. Kaubapakenditest ainus korrektne ülevaate saamise moodus on vaadelda ja kaardistada pakendid kaubalaos kauba olemasolu hetkel (sh veo- ja rühmapakendid).\nLihtsustatud lahenduste kasutamine ei anna soovitud tulemust, vaid muudab hilisema tööprotsessi kulukaks ega loo taodeldud kindlustandvust. Näide lihtsustatud lahendusest: Sisestage andmed indeksnumbrina raamatupidamis- või laoprogrammi ja asi on tulevikus teie jaoks lahendatud. Antud soovitus on üksikutest detailidest aruande koostamise viis, kus ei vaadelda tervikosiste seoseid, mistõttu kujuneb lõpptulemus liiga ebatäpseks. Eelkõige ei ole võimalik nii luua seoseid veo ja rühmapakendiga. Veopakendi osakaal kogupakendi suhtes võib olla ka üle 50%. Andmete kontrollimine ja korrigeerimine (võrdlemine reaalsete pakendiandmetega) peaks toimuma kauba saabumise hetkel.\nPakendivaldkonna ebapiisava kompetentsi puhul soovitme kaasata pakendieksperte väljastpoolt. A-Tolliagentuur on pakendiaruandluses tegev olnud alates 2005. aastast, oleme juurutanud ja pidevalt arendanud pakendiekspertide kompetentse, tänaseks oleme olnud juba üle 300 pakendiauditi juures. Küsi pakkumist SIIT


RAVENA - MAINZU - Principe Ares\nHome / Katalog>Wände>MAINZU>RAVENA - MAINZU\nRAVENA - MAINZU Es gibt 4 Artikel.\nNatürliche Farben und abstrakte und geometrische Dekorationen für ein handgefertigtes und lebendiges Ergebnis.\n35,43 €\t59,05 € -40% Auf Lager\nDECOR FABIO BLANCO MIX\nDECOR FABIO NATURAL MIX\nDECOR GIOVANI BLANCO MIX\nDECOR COSTANZA MIX


Meie patsientide tagasiside – 97% meie patsientidest on oma otsusega rahul - 120 kg kaalulangus\nMa olen 13, tehes 14 paari kuu jooksul ja ma olen 60 kilo … Usun, et minu pikkus on 1, 67 kilo on ideaalne sellele vanusele, ma usun : Loodan, et see aitas: 3. Sa võiksid proovida massaažiksessioone, kuid konsulteerida ur arstiga kõigepealt … Milline on teie kaal teistele planeetidele, kui teie kehakaal on 43 kg? Reply Keidy\nKus alustada kehakaalu langetamist, kui kaal on 120 kg\nTähtis sündmus Video: Minu kolesterooliarved neli aastat pärast keto dieedi alustamist LDL on liiga kõrge! Mis nüüd?!\nLollus aga ei tea kuidas motti leida ka. Ehk siis liigun vähe, sõõn 120 kg kaalulangus mõttetut kräppi, otsin nn lohutust diabeedile ja imetlen kõhnasid inimesi. Niihea ja kerge on kindlasti olla.\nSaaks selle moti tagasi : Reply Carolin 3. Ei pea end paksuks vms, aga tõesti, pildilt on 5 kilo kohe ilusti näha. Pluss mina kuulun ka sinna autotiimi, seega usun, et kui end rohkem liigutaksin, siis 120 kg kaalulangus paar kilo kohe iseenesest alla.\nKüll aga on selline liikumine mu tervisele väga hästi mõjunud, tuju on hea ja vastupidavust on samuti rohkem. Magus mulle väga maitseb ja sellest päris lahti öelnud ei ole. St mingid mõtted on aegajalt ikka tulnud, 120 kg kaalulangus peaks ja võiks ju paremini ikka üritada.\nValdavad lõunasöögid on prae kõrval õlis tehtud frii- või tavaline kartul, liikumine unarusse jäetud, istuv töö. Lõunaga küll jälgin seda,kui sealiha võtan, siis ei vali kartulit. Aga ilmselt aitas see, et kuna ma ei kannata hommikuti süüa,siis söön 10 pausi ajal üldjuhul suure jogurtialkoholi väldin ja siis liha-kartuli 28 paeva kaalulangus valjakutse keto ning selle aastaga olengi võtnud kg.\nNäiteks 10 kehakaalu kg langetamiseks Mina nüüd alustasin kaalu langetamist, et rtenniga väidetavalt lisandubki kaal — kui paljus eda siis keskmiselt. Kui teisipäeval ahastasin, et 7. Kui pärast nelja-viie. Kuidas kaotada 8 kg kaal 7 ja nii palju, kui vaja.\nMuidugi mingeid öko-möko tooteid ei tarbi. Snäkiks on ikka läinud kartulikrõps kui ikka isu on ja janu kustutab üldjuhul poe 0 õlu. Vee joomine 120 kg kaalulangus mul kunagi õnnestunud.\nKui saad oma kaalu kätte ja hakkad ise toituma, siis läheb ikka menüü pekki ja kilod tulevad tagasi. Reply Triinu P Mõni ilmselt mõtleks et mis see siis ära ei ole, aga on ikka raske küll need viimased mõned kilod maha saada. Ja okei, isegi kui saaks neist lahti siis pekk on ikka kõhu ümber :D plaanis hakata trenni tegema, kuna tööl saab tasuta. Läksin just lapsehoolduspuhkuselt tagasi 120 kg kaalulangus. Tegelikult ma võin vist endaga rahul olla, kuna 4 aastat tagasi ma läksin 98 kilosena sünnitama, kui enne rasedust kaalusin Pärast sünnitust võtsin 120 kg kaalulangus 20 kg alla aga uue rasedusega tuli 18 kilo ludinal tagasi.\nMinu jaoks on trenni tegemine eriti jooksmine tõeline nauding, viib kõik muremõtted eemale ja annab tohutult energiat, kogu see söögi 120 kg kaalulangus on nagu raskem ja nõuab väga head disipliini, aga mida aeg edasi seda rohkem kinnistuvad paremad valikud.\nKõigile palju jaksu ja sihikindlust! Ärge olge enda vastu liiga karmid, elu peab nautima mitte piirama. Reply K Nyyd peale 120 kg kaalulangus last on kaal vahepeal : lemmik söök on sushi, oiiii ma vist sööks seda igapäev : aga snäkkidena eelistan igakell porgandit ja värsket kurki, vahest harva, kui tõeline magusa isu ja siis tahaks kommi ja küpsist väga.\nKAtsun süüa nn õigeid asju : väiksed kogused, 5korda päevas ja panen kõik 120 kg kaalulangus kirja. Minimaalselt 2 korda nädalas käin trennis. Selles on sul muidugi õigus, ei tasu koju kiusatusi ostagi.\nReply Dk Tõsi, ma jälgin oma kaalu ja kui näen, et hakkab tõusvas trendis eemaldage rasva villast, siis võtan mingiks ajaks söögituurid maha ja ei aja näost igasugust jama sisse. Söön vähem lihtsalt. Teen vahelduvat paastu. Reply Loretta Nooremana mängisin a igapäevaselt korvpalli ja olin aktiivne. Sellest hoolimata toiduvalik oli nagu ikka. Ja kui talvel mu kauaaegne elukaaslane mulle abieluettepaneku tegi, siis mõtlesin küll, et no kui abiellumine mind ka ei motiveeri alla võtma, siis ma võin end üleüldse maha kanda.\nAGA no kui väga tahad ja loodad, siis asjad 120 kg kaalulangus lähevad sootuks teistpidi. Ei olnud ma selleks hetkeks muidugi mõista kilogi alla rohkem võtnud, õnneks ka mitte juurde.


Tänane kuupäev 28 Sept, 2020 22:55\nPostitatud: 29 Apr, 2013 16:45\nChaser, ilma võrdluseta ei saa. Räägi täpsemalt, mis TT ja Warrior mudelitest jutt käib? Ma pole ise joogisüsteemi ise talvel kasutanud ja mul pole ka kasutajate tagasisidet. Kui kindel on joogisüsteem talvel külmumise suhtes? Kasutusel on erinevad isolatsioonid, kuid -20C juures on raske ette kujut...\nPostitatud: 28 Apr, 2013 20:36\nEKV kuulivesti lahendus on välja mõeldud... Saaks sellest ka infot ja pilte? Kes plaatide- ja kevlaritootja on? Pole ise sellist lahendust proovinud, aga ma kardan, et kui patrullkott suure seljakoti taha kinnitada, siis võib koorma raskuskese oluliselt muutuda ja see koormab sõdurit liialt. Üks võ...\nPostitatud: 26 Apr, 2013 18:56\nHetkel me katsetame süsteemi, kus on lahingvöö koos traksidega, patrullkott, suur seljakott, veekott ja taktikaline vest ja erinevad taskud varustuse mahutamiseks. S.t. kogu see üle loetud varustus tuleb ühe üksikvõitleja varustusse? Seljakoti kate võiks jah käia seljakoti all olevast taskust välja...\nPostitatud: 26 Apr, 2013 15:17\nKas on piltide kvaliteedi asi või on see roheline kuidagi heledam, kui vormi värvus?\nPostitatud: 21 Mär, 2013 20:12\nKristlastel (ja muudel usklikel), vabamüürlastel ja kuigi ei ole antud templirüütlitega kokku puutunud, arvan, et ka neil on tavaliselt teistest inimesest kõrgem moraalitunne, kuna nimetatud tegelased ei näe mitte ennast kõrgeima olevusena siin maailmas, vaid selleks on jumal. See tähendab aga usku,...\nPostitatud: 11 Veebr, 2013 17:50\nMul on 3 aastat olnud mil-tec vest ja kott millegi üle ei saa kurta ainult kabuuri kinnitus on nõrk aga muidu ei midagi õmblusi lahti ei ole jne Kui tihti vesti kasutad? Mis eesmärgil? Mis tingimustes? Võib-olla staabitöötajatele ja noorematele airsofteritele sobiks, aga isegi siis oleks tegemist l...\nPostitatud: 02 Jaan, 2013 23:52\nSelline firma, nagu Carinthia (laiguline.ee´s müügil) oleks väga hea valik. Sobiv oleks nt. selline: http://laiguline.ee/index.php/pood/details/1301/168/matkatarbed/magamiskotid/magamiskott-cathrina-defence-4-185-cm.html Comfort -15 kraadi (st. saad magada rahulikult -15 kraadiga ilma külmatundeta u...\nPostitatud: 01 Jaan, 2013 15:53\nMis juhtuks kui Putinit poleks (vene versioon)\nVäga irooniline, et räägitaks põhimõtteliselt praeguse riigi hävinemisest ja elu halvenemisest, aga illustreerivad klipid pärinevad just tänapäeva Venemaalt.\n...ja üleüldse, miks rakmed jms on endiselt rohelised. Oleks aeg ka neid nüüd digilaiguga üle tõmbama hakata. Kaua võib? Põlvekaitsmed võiks olla ülekleebitud vastupidava digilaigu kleepsuga. See annaks kaitsmetele vastupidavust ja säästaks neid kiiremast kulumisest. Kulunud kleepsu saab alati asen...\nPostitatud: 29 Nov, 2012 20:39\nEi hakka eraldi teemat tegema, küsin siin: Kas KV´s on kasutusel mingid rohelises toonis plaatidega kuulivestid ka?\nPostitatud: 24 Nov, 2012 23:40\nHaix Airpower X21 http://www.haix.com/en/products/workwear/haix-airpower-x21-high . Sellist mudelit kasutan mina. Ostsin laiguline.ee´st. Valisin just selle mudeli, sest täisnahksaabast on kergem hooldada ja torkab vähem silma teiste KV saabaste hulgas. Ainus asi, mille üle kurdan, on see, et tallal...\nPostitatud: 22 Nov, 2012 18:50\nHaix on väga hea ja kindel valik. Täielikult veekindlad, hingavad jne. Muidugi, hind on ka vastav.\nTeema pealkiri: Re: EKV magamiskott\nPostitatud: 20 Nov, 2012 21:43\nSiin korra räägiti kokkupakkimisest. Küsin üle, et kas teen õigesti või valesti, kui asja lihtsalt sinna sisse surun? Ma tean, et mõned püüavad pakkida ja rullida. Kunagi keegi kuskil õpetas, et kui seda suvaliselt kokku suruda, siis lähevad need kiud rohkem kohevile ja hoiab seetõttu paremini sooj...\nPostitatud: 19 Nov, 2012 18:17\nNanok on jah hetkel standartvarustuses. Carinthiat kasutavad EKV´s ainult eriüksused minu teada.\nEesti majandust oleks tore toetada küll, Galvi-Linda vestidel on ka väga hea lõige, aga kvaliteet jääb minu arust ikkagi ühele pulgale Condoriga. Räägiksin siis enda kogemustest erinevate vestidega: 1. Mil-Tec unusta ära. 2. Condor MHV: http://www.relvad.ee/shop/images/MVH-OD.jpg Väga levinud KV´s. ...\n3. leht 4-st [ Otsing leidis 54 vastet ]


Kasutatud Cam transporditehnika müügis - Eesti - Mascus Eesti\nTe olete siin: Mascus Eesti > Transporditehnika > Cam\nKasutatud Cam transporditehnika müügis\nSirviga kasutatud müügisolevaid Cam transport üle Euroopa. Värskeimad kuulutused kuvatakse esimesena. Et sorteerida kasutatud Cam transport vajutage soreetimisnuppe nagu mark, väljalaskeaasta, hind, töötunnid, riik.Et otsida kasutatud brände.\nSee on täielik nimekiri kohe saadaolevaid kasutatud Cam transporditehnika müügiks.Kui olete mõnest kuulutusest huvitatud vajutage kastikesele selle kõrval et lisade kuulutus lemmikutesse Cam transporditehnika. Kui soovite teha detailsema pärinug palun lii


Radomir Burgic - 71, Smederevo, Serbia :: Rate.ee\nRadomir Burgic 06. November 1949 (71), Smederevo, Serbia Viimati saidil umbes nädal tagasi\nHinda ise pilte ja lase hinnata enda omi. Rate.ee on sotsiaalne võrgustik, kus on juba 643,542 kasutajat ja 1,249,164 pilti. Liitu ja saa teada, mitmendal kohal edetabelis oled Sina!


Puhkus on lahe, täitsa elus veel. Suure kuumaga lahkuvad isegi sääsed aeg-ajalt. Aga päikesepaistes ei saa jälle peenraid rohida ega rohtu niita. Nii kui kaks kiiremat liigutust teed, on higi igal pool. Sestap on elu raske ka. Leksi autol on kondekas, nüüd oleme mõlemad nohus ja köhas kah. Aga vähemalt ühele lähisugulasele sai lausa füüsiliseltmeelde tuletatud, millisel õhtul seda jaanilõket ikka teha tuleb. Palavaga aga saab suurepäraselt rattaga sõita, edasi-tagasi: ujuma ja tagais, ujuma ja tagasi. Tähendab, minansaan harvemini pisikese putuka tõttu, aga saan. Ja tegijad kannavad kiivrit. Triinu kannab ka nüüd peale seda kui mägedes kukkus ja külje marraskile sai. Õnneks oli koorepurune suusarajamägi. Sealt oli talvel suuskadegagi natuke kõhe alla libistada, ja need on ometi turvalisemad kui ratas. Aga see kõik ei ole karvavõrdki tema tegutsedatahtmist ära võtnud. Väikese rattaga sõidab ikka ka, sest : see pidi maale nagu rohkem sobima. Esimesed maasikad on korjatud, roosipõõsas elab kä'rbsenäpp oma viie pojaga. Pärast sedakordset Postimehe artiklit ma arvan, et see on kärbsenäpp.. Kuigi munad olid nagu hallikad, mitte tähnilised,.Aga kes see nüüd niii täpselt neid nägi seal.\nAga netist vastavat pilti otsides leidsin oopis vastava blogi. Meeldis. Eriti peale seda, kui venna rääkis, et ta ei saa ehitada asja valmis, kui materjali kohale ei tooda. Ja on nüüd jälle töötu. Kuni järgmise objektini. Hmm. Kusjuures Soome tema minna ei taha siiski.


Konverentsid | Category | Publicon |\nLaulasmaal sai nurgakivi Arvo Pärdi Keskuse uus hoone.\n19. juunil sai nurgakivi Arvo Pärdi Keskuse uus hoone, mis rajatakse Laulasmaale vaid 35 km kaugusele Tallinnast. 2348 m2 suuruses Arvo Pärdi keskuses seatakse sisse arhiiv ja raamatukogu ning lisaks mahutab hoone 140-kohalise auditooriumi, näituseala, videoruumi ja õppelassid. Arvo Pärdi Keskus koondab teavet helilooja loomingu kohta ning vahendab seda…\nEAA 37. kongress valiti aasta konverentsiteoks\nEesti Konverentsibüroo (EKB) liikmed valisid 2014. aastal Eestis toimunud rahvusvaheliste konverentside seast Aasta Konverentsiteo. Üheksast nomineeritud konverentsist peeti parimaks Publiconi tehnilise korraldusega European Accounting Association 37. aastakongress. 14. jaanuari õhtul anti pidulikul dineel EKB ja Tallinna Linnavalitsuse poolt üle tiitel ja auhind konverentsi korralduskomitee esimehele Tartu Ülikooli Majandusteaduskonna Ettevõttemajanduse…\n8. novembril 2014 langetas Euroopa väikeloomaarstide seltside ühendus (FECAVA) otsuse anda ühenduse 24. FECAVA Euroopa kongressi korraldamise õigus Eesti Väikeloomaarstide seltsile. Kongress, mis toob Tallinnasse ligi 900 rahvusvahelist delegaati, toimub 2018. aastal. 4-päevane kongress annab Eesti väikeloomaarstidele suurepärase võimaluse kohtuda ja vahetada teadmisi paljude oma ala tippudega üle maailma….\nEesti Konverentsibüroo (EKB), Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus (EAS) ning majandusministeerium on alusanud investori, arendaja ja operaatori otsimist kavandatavale konverentsikeskusele. Kinnisvara väljaarendamine maksab suurusjärgus 65 miljonit eurot ning hoone plaanitakse valmis saada 2020. aastaks. Rahvusvahelise uuringufirma The Right Soluitoni poolt 2013. aastal läbi viidud uuring näitab, et Eestil on potentsiaali võõrustada…\nLa Pub OÜ krediidireiting on taas AA\nKrediidiinfo poolt värskelt väljastatud analüüs hindas teist aastat järjest La Pub OÜ krediidireitingu tulemusega AA ehk väga hea. Sellise tulemusega kuulub La Pub OÜ 10% eeskujulikemate Eesti ettevõtete hulka. Krediidiinfo reiting hindab ettevõtte kui terviku senist tegevust. Reiting on koondhinne ettevõtte majandus- ja finantsolukorrale ning maksekommetele.\nTunnustatud erialaajakiri CIM avaldas oma veebiväljaandes Publiconi kohta uudise\nSaksamaal ilmuv rahvusvahelise lugejaskonnaga ajakiri CIM (Conference & Incentive Management) avaldas oma kodulehel La Pub Konverentside (uue nimega Publicon) kohta uudisloo. Pälvisime väljaande tähelepanu, kuna oleme esimene professionaalset konverentsiteenust pakkuv ettevõte Eestis, kellele on väljastatud ISO kvaliteedijuhtimise sertifikaat. Loe uudist siit: http://www.cimunity.com/en/news/article/first-iso-certified-pco-in-estonia/.\nLa Pub OÜ-le väljastati kvaliteedijuhtimise sertifikaat\n8. oktoobril 2012 väljastati Publiconi (La Pub OÜ) konverentsikorralduse teenusele ISO 9001:2008 kvaliteedijuhtimise sertifikaat. Bureau Veritas Eesti poolt väljastatud sertifikaat kinnitab, et ettevõtte poolt rakendatud kvaliteedijuhtimise süsteem on vastavuses rahvusvahelise standardi nõuetele. Kvaliteedijuhtimine hõlmab Publiconis kogu konverentsikorralduse protsessi. Juhtimissüsteem töötati välja senise teenuse osutamise kogemuse ning klientidelt saadud tagasiside…


TVPlay Sports – TVPlay Home\nEestikeelsed spordikanalid TVPlay Sports ja TVPlay Sports+ HD-kvaliteedis\nUus telekanal spordisõpradele – TVPlay Sports+ HD\nAlates tänasest on Baltikumi spordifännidel võimalus lisaks TVPlay Sportsile elada kaasa ka uuele HD-pildikvaliteediga spordikanalile TVPlay Sports+. Uus telekanal toob eestlasteni veelgi rohkem spordiülekandeid, millest üle 3000 tunni on otseülekanded. See on ligi 1500 spordiüritust aastas.\nViimase 10 aasta jooksul on All Media Baltics (endine MTG) pakkunud oma vaatajatele parimaid kaadreid olulistest spordisündmustest üle maailma ja seda TVPlay Sportsi (endise Viasat Sport Balticu) vahendusel. Oleme olnud tunnistajaks Cristiano Ronaldo ja Lionel Messi triumfile UEFA Meistrite liigas, jälginud korvpalli maailma ja Euroopa meistrivõistlusi, lisaks olulisi Euroliiga turniire. Motospordi huvilistel on olnud võimalus elada kaasa adrenaliinirohketele MotoGP, Speedway NASCARi ja IndyCar etappidele. Paraku jõudis kätte punkt, kus ülekandeid, mida hea meelega spordifännidele näitaks oli rohkem kui telekanalil mahtu. Seega toome oma televaatajateni uue spordikanali TVPlay Sports+’i, kus on planeeritud näidata ligi 1500 spordisündmust aastas, ehk üle 3000 spordi otseülekande.\nKalev Kruus, TVPlay Sports ja TVPlay Sports+ sisujuht:\nKauaoodatud ja tegelikult veidi uskumatuna tunduv unistus saab nüüd teoks. Eesti televaatajale lisandub veel üks ainult spordile keskendunud kanal. 10 aastat tagasi, kui alustas toonane Viasat Sport Baltic, sai üsna peagi selgeks, et kõik meie valduses olevad spordiülekannete õigused ei mahu üheaegselt otsepildis ekraanile. Tuli teha valikuid, mis teadagi alati kõigile ei meeldinud. Valikuid peame tegema ka täna, kuigi olemasolevale TVPlay Sports kanalile lisandub juurde TV Play Sports+, mis teeb kahe kanali peale kokku üle 6000 tunni tippsordi otseülekandeid aastas, mida on ikkagi üsna väärikas ports. Aga päris kindlasti annab uus kanal meile rohkem vabadust kavade koostamisel ja televaatajale vabadust valida omale meelepärane otseülekanne HD-kvaliteedis ja kodumaise kommentaariga.\nTVPlay Sports+ vahendusel jõuavad vaatajani UEFA Meistrite liiga, Euroopa liiga, Inglismaa jalgpalli kõrgliiga, lisaks olulisemad golfiülekanded, ülekanded moto- ja eksreemspordist, pokker jpm.\nTVPlay Home kliendid, kellel on põhipaketiks Teemant või Kuld või kes on tellinud endale HD Pluss või spordikanalite teemapaketi leiavad TVPlay Sports+ kanali positsioonilt number 12. Seda eeldusel, et klient on teinud varasemalt palutud digiboksi sageduse muutmise. Juhendi sageduse muutmiseks leiab siit.


Kommentaarid: ERAKORDNE EBAÕNN: Tartu noormehed leidsid kossuplatsilt rahakoti, kuid leiurõõmu asemel tuli kohtuskäik\nERAKORDNE EBAÕNN: Tartu noormehed leidsid kossuplatsilt rahakoti, kuid leiurõõmu asemel tuli kohtuskäik\nOhtuleht.ee, 15. aprill 2019, 15:30\nmiks/ 16. aprill 2019, 09:45\nmik see sokiostmine on nii uskumatu? Oleneb sellest, kui palju raha inimesel on. Palju see vaene inimene saab ostmisest rõõmu tunda - see on üks ost, mis jätab taskusse veel palju mõistlike ostude võimalusi.\nSelle poisi/ 16. aprill 2019, 09:28\nisal oli palju pärisraha.\nVäga / 16. aprill 2019, 09:24\npraktiline poiss.Ostab endale sokke ,mitte uus telefon ,või midagi sellist.\non/ 16. aprill 2019, 23:49\nuus telefon jah 50 ja alla veel...aga vanasti üteldi-leitud oma, varastatud võõras aga näe nüüd saad leiu eest karistada- ma leidsin unes miljonid...\nsass/ 16. aprill 2019, 07:58\nlora jutt puha.See Noormees pidi siis olema puru vaene, kui ta kohe sokke ostma läks\njupsik/ 16. aprill 2019, 08:01\nNo mõtle ise. Adi sokk on äge, eriti kui odavalt saadud. Äkki lootis bisnunni teha, kallimalt edasi ärida.\nEi usu seda juttu/ 16. aprill 2019, 07:12\nNooruk ei lähe esimese asjana turule sokke ostma,kui ta just ei tea,et tal on näpu vahel valeraha,mis vajaks peenestamist.\n16. aprill 2019, 05:58\nÕige Raha/ 16. aprill 2019, 05:30\nValerahast pungil rahakotid staadionil - säärane asi muidugi juhtub iseenesest ja kogemata. Oli siis ka hea valeraha? Jälgiti ka kui nad sokipoodi sisenesid? Inimesed ikka üldse ei saa aru, kuidas maailm toimib. Meedia muidugi vaikib ka sellest, et mis paragrahvi eest kohtult kingitus saadi, kas valeraha või leiu usurpreerimine.\nNiki/ 16. aprill 2019, 03:22\nKle see on juba imelik, et noormees läks sepakasse sokke ostma, millest tulenevalt ta oleks saand päris raha vahetusena tagasi.. Järelikult oligi nii mõeldud. Ma ei usu, et selline asi sai olla juhuslik. Mis inimene läheb kohe sepakasse omale sokke selle raha eest ostma.\nja teised/ 16. aprill 2019, 03:10\nmiks karistada ei saanud,olid ju osalised leiu mitteteatamisel\nJurti/ 15. aprill 2019, 21:54\nKriminaalhooldaja järelevalve alla see on level alles!Q\n15. aprill 2019, 21:44\nKui oleks politseisse viinud, oleks saanud süüdistuse valeraha käitlemises.\nKõik/ 15. aprill 2019, 21:09\noleneb asjaoludest.Kui ma leian rahakoti ning saan aru,et see kuulub mõnele vanainimesele-püüan selle kindlasti omanikule tagastada.Võib-olla see on tema viimane raha?Kui aga tean,et tegemist on noorema,või keskealise omandiga,siis pühkigu suu puhtaks.Kulutan selle kindlasti enda peale!Kui juhtun mingi imeläbi leidma suure summa,püüan selle vagusi kõrvale toimetada,et pärast seda minu käest nõuda ei osataks!\njärveotsa 4/ 15. aprill 2019, 19:48\nMina leidsin õismäelt rahakoti 400 rublaga ja sõrmuste- kõrvarõngastega. Loomulikult jagasime oma brigaadiga selle leiu, mis mul sest miilitsast.\nToomas/ 15. aprill 2019, 20:05\nMul on rohkem vedanud 20-30 rahakotte leidnud ja loomulikult kulutasin ise ära!!\nTo Toomas/ 15. aprill 2019, 20:11\nNüüd siis on selle tegevuse nimi leidmine?!\nTo toomas/ 16. aprill 2019, 22:39\nKus sa need 20-30 rahakoti leidsid? Kas täistuubitud ühissõidukitest teiste taskudest, mis?\n15. aprill 2019, 18:41\nSumpsisaabtasuta/ 15. aprill 2019, 18:53\nPst- peremees! Kas sa vaseliini tahad? Odavalt annan!\n15. aprill 2019, 18:22\nLoe ja imesta ,nii leitakse ka keelatuid aineid ,jahu pähe !\nautoleidja/ 15. aprill 2019, 17:39\nma leidsin metsapeatust tehes kunagi vabariigi algusaastatel rüüstatud auto. Ligi ei läinud, nägin, et rattad olid alt krutitud. Andsin leiust teada nagu kord ja kohus- moblat siis veel polnud, kohapeale polnud ka mõtet passima jääda. Varsti sain kutse (ärandatud ühest rajoonist, leitud teisest rajoonist ja mina ise kolmandast). Kui ärandamises enam ei kahtlustatud, siis jätkati sellega, et mis jupid mina maha kruttisin.Hea, et autoomanik elu ja tervise juures oli, muidu oleks veel tapmises ka kahtlustatud! Lahkudes ütlesin politseile ka, et see viimane leidmine!\nAbglas/ 15. aprill 2019, 17:07\nElmo / 15. aprill 2019, 16:59\nTäpselt sama, kuigi lugu juhtus 40 aastat tagasi ja olin 7 aastane laps, kes arvas, et tegi tohutu heateo ja viis porilombist leitud rahakoti kooli õpetajate kätte ja sealt edasi omanikele ja pärast olin kui varas, see heategu jääb mind kummitama elu lõpuni\nPikknäpp/ 15. aprill 2019, 17:34\nNo pole ju sarnane lugu. Poisid ei näinud üldse vaeva omaniku otsimisega ja said hoopis vastu näppe, sest raha oli võlts\nNaljatilgad/ 15. aprill 2019, 16:50\nLäks jah nooruk turult sokke ostma.Pigem arvas,et pole rahakontrolli aparaati ja lootis õiget raha vastu saada.\npettunud inimene/ 15. aprill 2019, 16:48\njäta sinna maha ,vöi ära vii kuhugi,mina leidsin nagu aus inimene ikka viisin rahakoti postkontorisse mis seal lähedal oli ,pärast süüdistati mind rahakoti varguses ja raha omastamises.nüüd kui veel leian viskan endast väga kaugele vöi jätan sinna kus oli\nert/ 15. aprill 2019, 23:24\nMa tean ühte meest kelle poeg leidis tänavalt mobiili tassis koju isa helistas telefonis olnud numbritele ja sai omaniku kätte omanik tuli õhtupimeduses kohale. Kui mees ärkas oli mobiiliomanik koos telefoniga kadunud ja silma all oli rusikasuurune latern. kui midagi leiad siis parem viska kohe heaga minema. Pärast ei või iial teada mis juhtuda võib.\nLugeja/ 16. aprill 2019, 07:19\nPolitseisse tuleb viia mitte postkontorisse.\nViktor/ 15. aprill 2019, 16:48\nTere. No see peab küll rumal harimatu olema kes ei tee valel õigel vahet. Juriidiliselt leitud raha eest ei saa karistada, isegi dokumentide eest mitte. Leitud raha, merest välja uhtunud kaup, raha jne on isiklik omand. Mees peab asja uuesti kohtusse andma. Minul ühe naisega pojapoeg tõi kusagilt riigist kus oli vee üleuputus auto. Auto koristamise remondi ajal leidis autost kusagilt 16 000 dollarit, see oli muidugi krooni ajal. Mis ta oleks pidanud need dollarid politseisse viima või. Ostis veel selle raha eest kaks korraliku autot. Ajakirjanikud ärgu ajagu möla suust kui seadusi ei tea. Kohu\nSee on õige/ 15. aprill 2019, 20:58\nOma vallas- või kinnisasjast leitu kuulub asja omanikule. Ta oli asja uus omanik ja oli vara omandanud koos kõigega, mis selle sees.\nKüsimus/ 15. aprill 2019, 16:43\nKellele kuulus see rahakott enne kaotamist?\nsalakuulaja/ 15. aprill 2019, 16:52\nvene luure ohvitserile\nert/ 15. aprill 2019, 23:26\nPolnud seal mingit rahakotti nolgid tegid valeraha ja mõtlesid legendi välja kui vahele peaks jääma.\nheh/ 15. aprill 2019, 16:21\nmaast rahakoti leidmine ei ole kunagi leiurööm vaid alati suur tüütus; tuleb kuidagi omanik üles leida vöi asi politseisse vöi kuhugi üle anda. kui rahakott on kellegi poolt rahast tühjaks tehtud, vaatab omanik halvimal juhul sind kahtlustava pilguga, et mis sa rahadega tegid, jne....\n@heh/ 15. aprill 2019, 16:27\nMu tuttaval oli analoogiline lugu.Leidis rahakoti,kus oli raha,dokumente ja lipik omaniku aadressiga ka.Viis heauskselt omanikule koju ja sai sõimata-kus osa raha on.Sellest järeldus-väldi taolist heategu.Sest see ei jää karistamata.\nARX/ 15. aprill 2019, 16:20\nEesti seadused ... ??? Tuttav üle kümmekona aasta tagasi leidis mobiili(siis kui need olid väga hinnalised) aga ei teavitanud sellest ei leiubürood ega politseid. Pani oma sim-kaardi sisse, et kui IME kaudu otsivad saab omanik kätte. Seadus oli hoopis see tahtlik võõra vara omandamine ja sai hoopis krimm karistuse. Nüüd vennike midagi leiab viskab kohe prügikasti. ei taha oma heatahlikuse eest uuesti karistada saada. VOT siis ...\nSemjonov/ 15. aprill 2019, 18:39\nEriti naiivne mõtlemine ikka Su Sõbral. Nii ju oligi nagu juhtus - kui hakkad võõrast asja kasutama oma Sim kaardiga, siis ongi õige, et karistuse sai. Selline asi tuleb politseisse viia. Kui poleks vahele jäänud, siis ehk kasutaks seda mobiili siiani rõõmsalt - omanik ei otsi, järelikult minu oma.\nMob/ 15. aprill 2019, 20:33\nKus see heatahtlikkus oli?\nIME/ 15. aprill 2019, 22:14\nKaristus/ 15. aprill 2019, 16:20\nõnneks ma just leidsin/ 15. aprill 2019, 16:12\nmaast muru seest 50se ja oli täitsa pärisraha. kellelegi pakkuma küll ei läinud seda. kunagi leidsin 500 krooni gonsiori tänavalt, ka ei viinud politseisse. tõsi, kummalgi rahal ei olnud ka rahakotti ümber, ainult kupüür. sel korral, kui leidsin rahakoti dokumentidega ja 10 krooniga, andsin küll omanikule tagasi.\nKas sõimata ei saanud?/ 15. aprill 2019, 16:28\nSu viimasel juhul.Et-kus osa raha on?\nnaljavend/ 15. aprill 2019, 16:06\nma ka nii teinud, valeraha viskan maha ja siis põõsast vaatan, oh seda rõõmu ja õnne, kui lõpuks leiavad, et paber kõigest kaks poolt kokku liimitud.. ma kõkutan naerda.\nuku/ 15. aprill 2019, 16:08\nKahepoolsest printimisest oled midagi kuulnud?\nHädavale kohtule. Ilmselt ise trükkisid./ 15. aprill 2019, 16:06\nRagnar/ 15. aprill 2019, 16:12\nMuidu oleks isegi uskuma äkki jäänud aga, et miks see tüüp turult sokke ostma läks. Turg tunduks hea koht, kus ei kontrollita kupüüride õigsust nii täpselt, kui poes - pole tihtipeale vastavaid seadmeid. Jajah, noored leiavad raha, tüüp saab 50 eurot ja läheb turule sokke selle eest ostma - kindlasti :D\n@Ragnar/ 15. aprill 2019, 17:36\nTurult 50 euro eest sokid osta?Peab suur kott kaasas olema.\nMk-le/ 15. aprill 2019, 16:04\nÜks variant tõesti.\n15. aprill 2019, 15:57\nSoovita seda./ 15. aprill 2019, 16:29\nOma Jämejala kamraadidele.\nMk. / 15. aprill 2019, 15:48\nNimelt tehtud, et kedagi vahele tõmmata.


T�nu TepandiMillest valikul l�htud? K�ik olulised otsused minu elus on tehtud tahtest s�ltumatult, tungi tasandil. See polegi ju valik, vaid otsus, mille tegemisel minateadvus ei j�ua vahele segada. N�iteks see, kuidas ma lavakasse sattusin, oli v�liselt juhuslik. L�ksin oma arvates konsultatsiooni, aga selgus, et on hoopis konkursi esimene voor. Ja mul oli poolkogemata ainult �ks luuletus peas. Ju see k�ik pidi nii minema, ratsionaalse valikuga polnud midagi pistmist. Ei istunud enne maha ega arutanud, mida oleks kasulikum �ppida. Tagantj�rele t�esti ei kujuta ette, missugust muud teed oleksin v�inud minna. See otsus oli minu eest kuskil tehtud. Inimese eluk�iku saab kirjeldada tema tehtud valikute kaudu, m�tiskleb laulja, n�itleja ja lavakunstikooli h��letehnika professor T�nu Tepandi. web hosting services top\nTekst: Anne Prommik, fotod: erakogu,Scanpix, Eesti Teatri- ja Muusikamuuseum\nMillest valikul l�htud?\nK�ik olulised otsused minu elus on tehtud tahtest s�ltumatult, tungi tasandil. See polegi ju valik, vaid otsus, mille tegemisel minateadvus ei j�ua vahele segada.\nN�iteks see, kuidas ma lavakasse sattusin, oli v�liselt juhuslik. L�ksin oma arvates konsultatsiooni, aga selgus, et on hoopis konkursi esimene voor. Ja mul oli poolkogemata ainult �ks luuletus peas. Ju see k�ik pidi nii minema, ratsionaalse valikuga polnud midagi pistmist. Ei istunud enne maha ega arutanud, mida oleks kasulikum �ppida. Tagantj�rele t�esti ei kujuta ette, missugust muud teed oleksin v�inud minna. See otsus oli minu eest kuskil tehtud.\nAvaleht > Arhiiv > Oktoober 2012 > T�nu Tepandi: “Kui on veendumust, siis


Optiline hiir Logitech G403 Prodigy, 910-004824\nOptiline hiir Logitech G403 Prodigy\n• Täielik kasutusmugavus\n• Kiire ja täpne - kuni 8x kiirem kui tavalised hiired\n• Reguleerige hiire kaalu tänu 10-grammisele lisaraskusele, mida saate vajadusel eemaldada\n• Valige hiire valgustusele oma lemmikvärv täieliku spektri seast\n• Parem tunnetus\n• Integreeritud mälu seadistamisvalikute salvestamiseks\n• 6 programmeeritavat nuppu ja 5 dpi valikut\nKummist küljed lisavad oluliselt kasutusmugavust ja hiir sobitub teie kätte täiuslikult. See on kerge, ergonoomilise disainiga ja vastupidav.\nOlge täpsem, kui kunagi varem. G403 Prodigy on varustatud maailma kõige arenenuma sensoriga, mida kasutatakse professionaalsete mängurite poolt. See on erakordselt täpne ja usaldusväärne ning annab teile enesekindlust kiiremate liigutuste tegemiseks ja vähendab reageerimisaega.\nTehke oma seadistused ja kasutage neid kus iganes te hiire ühendate. Salvestage seaded hiire mälule ja kasutage neid teistes arvutites ilma, et vajaksite eraldi tarkvara.\n6 programmeeritavat nuppu ja 5 dpi valikut\nG403 Prodigy mängurihiirt saate kasutada tehasepoolsete nupuseadistustega või kohandage see vastavalt oma soovile. Programmeerige nupud, et lihtsustada oma mänge ja sooritada kiirelt keerulisi ülesandeid. Dpi-reguleerimisnupuga saate valida viie erineva tundlikkuse taseme vahel ja seda saate teha käigult. Kasutage täpset 200dpi valikut täpsusrelvade taga ja ülikiiret 12000dpi valikut kiirete manöövrite sooritamisel.\nKlaviatuur Logitech G Pro (SWE)\nMehaaniline klaviatuur Logitech G513 Carbon (SWE)\nVäga hea valik\nTegemist on äärmiselt hea ja mugava hiirega. 5/5st. Käes on mugav hoida. DPI valik kuni 12000 mida on võimalik vahetada igal ajal vaid nupuvajutusega. Sobib ideaalselt töötamiseks ja mängimiseks. Välja näeb ka väga hea ning 16.8M RGB värvivalik lisab ka siin plussi.


Avaldatud 10. nov. 2018PostitasAuthor evea KOOSTÖÖ VEDUR 2018 kommenteerimine on välja lülitatud\nKandideerimiseks palume kirjeldada konkreetseid tegusid, tegevusi, mis suurendasid piirkonna ettevõtete koostööd ja konkurentsivõimet. Palume tuua esile, milles seisneb tegevuse olulisus, kasulikkus piirkonna ettevõtlusele ja piirkonna arengule üldisemalt. Kui on võimalik esitada ka numbrilisi näitajaid kirjeldamaks saavutatud efekti, on see väga teretulnud.\nJärgmine Järgmine postitus: Pressiteade. EVEA kuulutab välja konkursi „EESTI ETTEVÕTLIK VAIM 2018“


ARVAMUS! Ralf Allikvee: minu hinnangul on Eestile lähitulevikus optimaalne kolm suurt haiglat – Tervis | GoodNews\nAvaleht Tervis ARVAMUS! Ralf Allikvee: minu hinnangul on Eestile lähitulevikus optimaalne kolm suurt haiglat\nRalf Allikvee Foto: Jaana Toomik\nARVAMUS! Ralf Allikvee: minu hinnangul on Eestile lähitulevikus optimaalne kolm suurt haiglat\nTekkival Eesti suurimal haiglal on tugev potentsiaal pakkuda parimat raviteenust nii Tallinnas kui ka mujal Põhja-Eestis.\neelmine Teadusuuring tõestas viljakusmonitori ja sellega ühilduva äpi usaldusväärsust rasedusest hoidumisel\njärgmine VIDEO! 2025. aastaks kerkib Lasnamäele Eesti modernseim superhaigla


Nahahaigus 06.05.03 / Nahahaigused\nNimelt on mu keha üleni selliseid kuplasid täis. Mis ikka sügelevad päris kõvasti. Eriti ägeneb see öösiti. Olen käinud ka arsti juures. Detsembris diagnoosis ta mul sügelised. Tegis siis selle väävlikuuri, kuid see ei aidanud. Ikka olid punnid edasi ja sügelesin mis hirmus. Aprillis sain uuesti arsti juurde. Siis ütles, et sügelistega küll ei saa tegemist olla... ei näe sellised välja. Kirjutas siis välja allergiatabletid ja kreemi. See isegi aitas nii palju, et võttis suuremal hulgal punnid ja sügelemise ära. Nüüd on mul sellest 2 nädalat möödas ja peaksin minema vereanalüüsile, pidin lõpetama tablettide võtmise. Aga sellega kaasnes, see et olen üle keha jälle hullult väga suuri kuplasid täis ja sügelen jälle. Mul on juba selline tunne, et ei saa sellest kunagi lahti. Kas see tavaline vereanalüüs midagi näitab ka? Vereautomaatuuring...\nVõimaliku allergia puhul on tõepoolest vajalik teha üldvere analüüs, kus oluliseks näitajaks on verepildis eosinofiilide protsent. Kui see on tõusnud üle kriitilise piiri, siis tuleks tõenäoliselt teha ravi lisaks lokaalsetele vahenditele ka antihistamiinsete preparaatidega suu kauda.\nIlma Teid nägemata ei saa kohe kindlasti öelda,millega tegu on. Aga kui tegemist on kroonilise allergilise protsessiga, siis tuleks ennast tõepoolest häälestada vajadusele teha korduvaid ravikuure. Samuti tuleks määrata võimalik allergeen. Kroonilise allergia puhul pole aga kindlasti tegu haigusega, mida ravida poleks võimalik.


5 - Downtown Grand Las Vegas, Las Vegas, Deluxe tuba, 2 laia voodit, suitsetamine keelatud, Tuba\n8 - Downtown Grand Las Vegas, Las Vegas, Deluxe tuba, 1 ülilai voodi, suitsetamine keelatud, Tuba\n23 - Downtown Grand Las Vegas, Las Vegas, Lõõgastumisala\n29 - Downtown Grand Las Vegas, Las Vegas\nFour Queens Casino – 4 min jalgsi\nThe D Casino Hotel – 5 min jalgsi\nSmith Center for the Performing Arts (teatrikeskus) – 17 min jalgsi\n8,4Väga hea6166Kuva kõik 6 166 Hotels.com arvustust\nNice stay clean rooms and nice pool 12. juuli 2020\nOverall good. The breskfast/con venienxe store was understaffed. They also made a bad… 11. juuli 2020\nKuurordimaks: 32.77 USD majutuspinna kohta ööpäevas\nDowntown Grand Las Vegas – KKK\nKas Downtown Grand Las Vegas võimaldab tasuta tühistamist kogu raha tagasimaksmisega?\nJah, Downtown Grand Las Vegas pakub meie saidil tagastamisele kuuluva ettemaksuga tube, mille puhul tühistamisvõimalus kehtib ka veel mõned päevad enne saabumistähtaega. Täpsemat teavet leiad majutusasutuse kehtestatud tühistamistingimustest, millega tasub kindlasti tutvuda.\nKas Downtown Grand Las Vegas pakub parkimisvõimalust?\nKas Downtown Grand Las Vegas lubab kaasa võtta lemmikloomi?\nMillised kellaajad on Downtown Grand Las Vegas kehtestanud sisse- ja väljaregistreerumiseks?\nSisseregistreeumine toimub 16.00 kuni 2.00. Väljaregistreerumine toimub 11.00. Saadavuse korral pakutakse lisatasu eest hilise väljaregistreerimise võimalust.\nJah, kohapeal on olemas 4 söögikohta. Lähiümbruse söögikohti: Pizza Rock - Downtown (1 min jalgsi), Triple George Grill (1 min jalgsi), Mob Bar (2 min jalgsi).\nKas Downtown Grand Las Vegas pakub kohapeal kasiinoteenuseid?\nVäga hea 8,4 6 166 arvustuse põhjal\nJeanna, us1 öö, reis perega


Protestide suunamine: USA-s ilmusid rahutuste piirkonda salapärased telliskivialused - Uued Uudised\nEsilehele » Uudised » Maailm » Protestide suunamine: USA-s ilmusid rahutuste piirkonda salapärased telliskivialused\nProtestide suunamine: USA-s ilmusid rahutuste piirkonda salapärased telliskivialused\nUSA-s on avastatud hulgaliselt tõendeid, mis viitavad rahutuste koordineeritusele. On põhjust arvata, et mingi mõjukas organisatsioon aitab korraldada USA-s vägivaldseid rahutusi ja õhutab erinevaid sotsiaalseid gruppe.\nSeda paljastavad muuhulgas paljud Twitteri-postitused, kus osutatakse sellele, kuidas rahutuste keskmesse ilmuvad alustel viskevalmis telliskivid, mis jäetakse järelvalveta. Nii ajakirjanikud kui ka protesteerijad ise imestavad selliste “kokkusattumiste” üle.\nTeateid telliskiviplatvormide organiseeritud ilmumisest massirahutuste piirkondadesse on registreeritud Dallases, San Franciscos, Kansas Citys ja New Yorgis. Selle uurimist on alles alustatud.\nTelliste virnad ilmuvad kohtadesse, kus ehitusplatse pole. Näib, et mässulistele antakse vahendid, et muuta rahumeelsete meeleavaldustena alguse saanud protestid vägivaldseks mässuks.\nNäiteks juhtis rühm meeleavaldajaid Dallases tähelepanu telliskivivirnade ilmumisele laupäeval linna kohtumaja lähedale, ja tegid järelduse, et neid provotseeriti nii vägivallale.\nOn selge, et raskete tellisaluste transport nõuab logistikat ja rahastust. Ainuüksi protestijad ei suudaks selliseid tarneid kiirustades korraldada.\nRahutusi Ameerikas peetakse suuresti president Donald Trumpi vastu suunatuks, seega võib telliskivivarustuse “korraldustoimkond” peituda tema liberaalsete ja vasakpoolsete vastaste poolel, kellel on USA-s endiselt võimas haare.\nAllikad: MV Lehti, RT News\nTeemad: kuum USA rahutused\n3 commentsOn Protestide suunamine: USA-s ilmusid rahutuste piirkonda salapärased telliskivialused\nJah – ei imesta: USA-s neil aastail toimuv on suuresti kaalukeeleks inimkonna saatusele üleüldse…\n1968. aasta suvel toimusid Prantsusmaal samuti väga ulatuslikud vasakpoolsete poolt inspireeritud massirahutused. Pariisis oli siis kesklinnas väga palju kivisillutisega tänavaid. Võib arvata, mida nende kividega tehti, pealegi veel kui püstitati kellegi poolt loosung – ilu on tänavatel. ( Varsti pärast mäsu lõppu asfalteeriti Pariisi tänavad ära ). Ameerikas on tänavad üldiselt asfalteeritud. Eks mässuõhutajad on ka midagi õppinud ja nii tulebki telliskive kohale vedada. Muide – Prantsusmaa mässajatel oli veel üks veel parem loosung – ära mitte kunagi tee tööd. Nii et USA rüüstajad tegutsevad täiesti loogiliselt\nno aga palun öelge siis otse välja et kes selle taga on…