1.Ülevaade munitsipaalhuvikoolide kujunemisest Tallinnas............ 5\n1.1. Tallinna Huvikeskus “Kullo”.......................................................................... 5\n1.2. Tallinna Muusikakool....................................................................................... 6\n1.3. Nõmme Muusikakool........................................................................................... 6\n1.4. Lasnamäe Muusikakool..................................................................................... 7\n1.5. Tallinna Kanutiaia Noortemaja................................................................... 7\n1.6. Tallinna Kunstikool........................................................................................... 7\n1.7. Mustamäe Laste Loomingu Maja.................................................................... 8\n1.8. Tallinna Nõmme Noortemaja.......................................................................... 8\n1.9. Tallinna Kopli Noortemaja............................................................................. 8\n1.10. Loodus-, keskkonna- ja tehnikahariduse pakkumisest Tallinnas 9\n2. Ülevaade huvihariduse korraldusest, hetkeseisust ja selle kujunemisest 9\n2.1. Teave huvihariduse võimalustest Tallinnas 2006. aastal.............. 10\n2.2. Huvihariduse korraldus Tallinnas 2006. aastal................................. 10\n2.2.1. Huviharidus munitsipaalhuvikoolides.............................................................................. 12\n2.2.2. Erahuvikoolides toimuvad ringid.................................................................................... 15\n2.2.3. Tallinna huvikoolide arv linnaositi................................................................................... 17\n2.2.4. Mittetulundusühingute ja teiste organisatsioonide või üksikisikute poolt algatatud erahuviringid 19\n2.2.5. Huvikoolides ja eraringides käivate õpilaste jaotus huvihariduse valdkondade järgi......... 20\n2.2.6. Üldhariduskoolides toimuvad huviringid......................................................................... 20\n2.2.7. Investeeringud huvikoolidesse....................................................................................... 25\n3.Probleemid huvihariduse korralduses...................................................... 27\n4. Lähiaja rõhuasetused huvihariduse korralduses............................... 27\n5. Huvihariduse visioon 2017. aastani................................................................ 28\n6. Huvihariduse arengulised eesmärgid.......................................................... 28\n7. Huvihariduse korralduse tegevuskava 2007-2009.................................. 28\nLisa 1 Ülevaade õigusaktides ja strateegiates sätestatust................ 32\nVäljavõtted seadustest:......................................................................................... 32\n1. Eesti Vabariigi haridusseadus.............................................................................................. 32\n2. Huvikooli seadus................................................................................................................ 32\n3. Erakooliseadus................................................................................................................... 34\n4. Noorsootöö seadus............................................................................................................ 35\n1. Elukestva õppe strateegia................................................................................................... 35\n2. Haridusstrateegia “Õpi-Eesti”............................................................................................. 36\n3. Tallinna noorsootöö arengusuunad 2006 - 2010.................................................................. 36\n4. Strateegia “Tallinn 2025”.................................................................................................... 38\n5. Huvikoolide/keskuste arengukontseptsioon......................................................................... 40\n6. Noorsootöö strateegia 2006-2013..................................................................................... 41\nLisa 2 Tallinna munitsipaalhuvikoolid ja huvikoolid, mille tegevust Tallinna linn on toetanud 2006. aastal............................................................................................... 43\nLisa 3 Ringide ja õpilaste arv Tallinna munitsipaalhuvikoolides 2006. aastal 45\nLisa 4 Andmed muusikakoolide kohta erialade kaupa........................... 47\nLisa 5 Tallinna huvikoolid linnaositi............................................................. 51\nLisa 6 Tallinna üldhariduskoolide huviringides osalevate õpilaste arv ja suhtarv.............................................................................................................................................. 53\nLisa 7 Üldhariduskoolides toimuvate ringide valdkonnad ja osavõtjate arv mais 2006.............................................................................................................................................. 57\nTallinna huvihariduse võrgu arengukava on koostatud aastateks 2007 kuni 2017, selle koostamise eesmärk on huvihariduse võrgustiku strateegiline planeerimine, Tallinna lastele ja noortele kvaliteetse ja mitmekülgse huvihariduse kättesaadavuse võimaldamine. Arengukavas kirjeldatakse lähteolukorda, püstitatakse eesmärgid ja kavandatakse tegevussuunad ja tingimused, mis võimaldavad omandada huviharidust nendes asutustes ja organisatsioonides, mis kuuluvad Haridusameti haldusalasse.\nHuvihariduse arengukava toetub strateegiatele, huviharidust korraldavatele õigusaktidele ning intervjuudest, küsitlustest ja aruteludelt saadud teabele, samuti Eesti rahvastikuregistrist ja Haridusametist saadud statistilistele andmetele. Huvihariduse arengukava koostamisel täpsustatakse strateegias „Tallinn 2025” ja Tallinna arengukavas 2006-2021 seatud eesmärke, koostatakse valdkonna arendamise tegevuskava.\nArengukava koostati Haridusameti ja mittetulundusühingu Koolitus- ja Nõustamiskeskus HARED koostöös lähtuvalt Tallinna Linnavolikogu 25. jaanuari 2007 otsusest nr 6 „Tallinna huvialahariduse võrgu arengukava koostamise algatamine ja lähteülesande kehtestamine”.\n1.1. Tallinna Huvikeskus “Kullo”\n1.2. Tallinna Muusikakool\nTallinna Muusikakooli ajalugu algab 1944. aastast, kui alustati Tallinna Konservatooriumis laste instrumendiõpetuse andmist. Ühine koolimaja asus Kaarli puiesteel, kus õpetasid konservatooriumi õppejõud. Ühiseks rektoriks oli Vladimir Alumäe. Juhtimise võttis 1948. aastal üle Bruno Lukk. 1949. aastal nimetati konservatooriumi juures lastele haridust andev osakond ümber Tallinna Laste Muusikakooliks. Aastatel 1951-1952 juhtis õppeasutust Georg Ots. Järgmised kaks aastat oli direktoriks Eugen Kapp.\n1.3. Nõmme Muusikakool\nNõmme Muusikakool alustas tööd 1952. aastal endises Nõmme algkoolile kuulunud õppehoone teisel korrusel, praeguselgi ajal oleval kooli aadressil Pärnu mnt 320. Esimesel õppeaastal võeti kooli vastu 64 õpilast. Koolis töötas 11 õpetajat. Aastaks 1959 sai kool välja Nõmme algkooli allüürniku staatusest ja kogu koolihoone sai Nõmme Muusikakooli õppehooneks. 1961. aastaks oli kooli õpilaste arv 245, õpetajaid oli 22. 1963. aastal valmis koolile juurdeehitusena ca 200 inimest mahutav väga vajalik kontsertsaal. 1972./1973. õppeaastaks valmis koolile juurdeehitusena terve 3-korruseline klassiruumidega majaosa, kool töötab samades ruumides praeguseni. Kooli õpilaste arv selleks ajaks oli 345 ja õpetajaid töötas 45. 2005./2006. aastaks oli õpilaste arv kasvanud ca 420, koolis töötas 63 õpetajat.\n1.4. Lasnamäe Muusikakool\n1.5. Tallinna Kanutiaia Noortemaja\nTallinna Kanutiaia Noortemaja ringides ja ühendustes õpib 2006./2007. õppeaastal rohkem kui 1300 õpilast. Ringitöö kõrval on mitmesuguseid vaba aja veetmise võimalusi nagu linnalaagrid, suvelaagrid ja igasugused üritused.Neist tuntumad üritused on Tallinna põhikoolide noorte moepäev "Sedamoodi", Tallinna Koolinoorte Teatrifestival "Kanutiaia Kann", automudelite rahvusvaheline võistlus "Kanutiaia Karikas" ja erivajadustega noorte ülevabariigiline lauluvõistlus "Laulurõõm".\n1.6. Tallinna Kunstikool\nTallinna Kunstikool on 1975. aastal loodud huvikool, mis kandis kuni 1991. aastani Tallinna Laste Kunstikooli nime. Õppeasutus on kujunenud oluliseks süstemaatilist kunstialast huviharidust andvaks institutsiooniks Tallinnas. Tallinna Kunstikooli aadress on Kevade tn 4. Hoone on võetud riikliku kaitse alla ajaloomälestisena. Kapitaalremondi käigus 1981-1982 kohandati ehitis vastavaks huvikoolile esitatavatele nõuetele ja Tallinna Kunstikooli vajadustele. Koolihoone paiknemine, haljastus ja avarad puitpakettaknad tagavad õpperuumide optimaalse loomuliku valgustuse. Majas on 35 ruumi, sh 2 joonistus-, 6 maali- ja kompositsiooni- ja 2 skulptuuriklassi, samuti graafika-, keraamika- ning kunstiajalooklass. Näitusetegevuseks on kasutusel suur ja väike saal ning fuajee-galerii.\nTallinna Kunstikoolis on ca 280 õpilast ja 20 õpetajat. Kunstikool teenindab Tallinna linna 11- kuni 19-aastasi noori, arvestades kooli asukohast tulenevaid iseärasusi ning pealinna koondunud kultuuriasutustest lähtuvaid võimalusi. Arvestades kunstikooli kohta pealinna kultuuri- ja hariduselus, pedagoogilist personali ning püsivalt kõrget haridusnõudlust, on tegemist Tallinna haridussüsteemi lahutamatu osaga.\n1.7. Mustamäe Laste Loomingu Maja\n5. juunil 1990. aastal maja reorganiseeriti ja nimetati ümber Mustamäe Laste Loomingu Majaks. Tänaseks on huviringide arv kasvanud 45ni, pedagooge on kokku 40 ja õpilasi ca 1300. Huviringides käivad lapsed alates 4. kuni 19. eluaastani. Lastel on võimalus ennast proovile panna kunsti, videokunsti, käsitöö, tantsu, muusika ja sõnakunsti alal. Soovijad saavad käia Pühapäevakoolis, kus õpetatakse moraali, headust jne. Saab tegeleda keeleõppega, mõttemängudega ja arvutiõpetusega, ilma milleta on tänapäeva kaasaegsel inimesel peaaegu võimatu täisväärtusliku elu elada. Eraldi on koolieelikutele õppekavas ette nähtud AB-kooli rühmad.\n1.8. Tallinna Nõmme Noortemaja\n1.9. Tallinna Kopli Noortemaja\nTallinna Kopli Noortemaja poolt korraldatavad üritused on väga populaarseks saanud: kadripäeva tähistamine Linnahalli jäähallis, vastlapäev Stroomi rannas, jõuluprogramm linnaosa elanikele, erinevad kunstiprojektid jne. Igal aastal on üritatud leida uusi ideid – 2004. aastal viidi esmakordselt läbi koolieelsete lasteasutuste lastele deklamaatorite konkurss „Emakeelel ilu kõla“, mis oli pühendatud emakeele päevale. Tänaseks on konkurss võitnud ülelinnalise populaarsuse. Läbiviidavate projektide kõrgest tasemest annab tunnistust osalejate arvu kasv.\n1.10. Loodus-, keskkonna- ja tehnikahariduse pakkumisest Tallinnas\nRiigieelarvest finantseeriti Tallinna õpilaste loodus- ja tehnikaalast ringitööd kuni 1996. aastani. Aastatel 1997-2001 rahastati TELOs töötavaid loodusringe Haridusameti poolt. Tegutses 15 loodusringi, kus osales ca 150 õpilast. Loodusringide finantseerimine TELOs lõpetati 1999. aasta mais TELO staatuse ebamäärasuse tõttu.\nVastavalt Kohaliku omavalitsuse korralduse seadusele on omavalitsusüksuse ülesandeks korraldada enda omanduses olevate huvikoolide ülalpidamist. Huviharidust reguleerivad Noorsootöö seadus, Erakooliseadus ja Huvikooli seadus (täpsemalt vt lisa 1).\n1) kokkuleppelised huvialavaldkonnad: huviala õppekava Eesti Hariduse Infosüsteemis registreerimisel või muutmisel määratleb kooli pidaja huviala õppekava kuulumise ühte järgmistest valdkondadest - sport, tehnika, loodus, muusika ja kunst või üldkultuur sh rahvuskoolid;\n5) huvikooli seaduse §-s 21 näidatakse ära kooli finantseerimise võimalused ja allikad. Riigieelarve seadusega nähakse riigieelarvest igal aastal ette toetus koolitöötajate töötasuga seotud kulude osaliseks katmiseks.\n2.1. Teave huvihariduse võimalustest Tallinnas 2006. aastal\n2.2. Huvihariduse korraldus Tallinnas 2006. aastal\nLinna toetust huvihariduse omandamiseks saavad 4-19aastased tallinlased, kes osalevad huvikoolide või huviringide töös. Tallinnas elas selles vanuses inimesi 2007. aasta 1. märtsi seisuga 61 017. Andmed näitavad laste arvu vähenemist ka lühikese ajaperioodi võrdlemisel. Tallinna Perekonnaseisuameti andmetel on selles vanuses elanike arv kahanenud 2006. aasta maist kuni 2007. aasta märtsini 2163 inimese võrra. Ilmselt on üheks põhjuseks Tallinna valglinnastumine.\nMärkus: Joonisel märgib tähis „MTÜ huviringid” mittetulundusühingute ja füüsilisest isikust ettevõtjate juhendatud huviringe\nTallinna linn rahastas 2006. aastal kokku 34 munitsipaal- ja erahuvikooli tegevust, neist 6 olid munitsipaalhuvikoolid, 4 munitsipaalmuusika- ja kunstikoolid (vt lisa 2). Ligi veerand Tallinna huvikoolides käivatest õpilastest omandab huviharidust erahuvikoolides. Seega on erahuvikoolid õpilaste arvu poolest munitsipaalhuvikoolidest märgatavalt väiksemad.\n2.2.1. Huviharidus munitsipaalhuvikoolides\nHaridusameti haldusalas oli 2006. aastal 10 munitsipaalhuvikooli, sh 1 kunstikool ja 3 muusikakooli, kus 2004./2005. õppeaastal õppis kokku 9150, 2005./2006. õppeaastal 9270 õpilast (vt lisa 3). 2006./2007. õppeaastal on neis koolides 8785 õpilast ehk 485 õpilast vähem kui eelmisel aastal.\nMunitsipaalhuvikoolide tugevaks küljeks on huvikoolide juhtide arvates traditsioonid, pakutava mitmekesisus, jõukohane õppetasu (100-250 kr, 390-415 kr). Õpetajatele on kehtestatud kõrged kvalifikatsiooninõuded. Kõikidel koolidel on kinnitatud õppekavad.\nRiikliku õppekava järgi töötavates muusikakoolides on juhtide hinnangul piisavalt õppidasoovijaid, nende muusikakoolide õpilastest on saanud ja saab ka edaspidi õpetajate järelkasvu. Muusikakoolid on pühendunud õpilastele, kes soovivad tulevikus siduda oma kutsetöö muusikaga. Siiski on juhtide sõnul Tallinna lastel elanike arvu arvestades proportsionaalselt märgatavalt väiksemad võimalused muusikaga süvendatult tegelemiseks kui üleriigiliselt.\nTäpsemat erialade nimekirja ja jaotust vt lisas 4.\nMunitsipaalhuvikoolid (v.a. muusikakoolid) pakkusid mais 2006 õpilastele võimalust tegeleda järgmiste valdkondadega:\nHuvikoolides pakutavad ringid on valdkonniti (tehnika, loodus, turism, sport, kunst, sõnakunst, muusika, tants, konstrueerimine, keel) väga ebaühtlaselt jaotunud. Suurim osatähtsus on kunstil, järgnevad tantsu- ja muusikaringid. Väga vähe on konstrueerimisringe, turismiringe ja loodusringe. Enam kui viiendik on ringe, mis ei mahtunud eelpooltoodud valdkondade piiridesse, peamiselt haaravad need tööd koolieelikutega, samuti pakutakse vähesel määral huviringe täiskasvanutele.\n2.2.2. Erahuvikoolides toimuvad ringid\nErahuvialakoolide toetamise korra kohaselt on toetuse saamise õigus Tallinnas tegutseval erahuvialakoolil nende 4-19-aastaste õpilaste osas, kelle elukoht Eesti rahvastikuregistri andmetel on Tallinn ning kes on kantud Tallinna linna eelkooliealiste laste ja koolikohustuslike laste andmekogusse.Erahuvialakoolile ei eraldata toetust õpilaste kohta, kes lisaks erahuvialakoolile õpivad ka Tallinna munitsipaalhuvialakoolis. Erahuvialakoolide toetust eraldatakse Tallinna linna eelarves selleks ettenähtud vahendite piires. Toetuse suuruse ühe õpilase kohta kinnitab Tallinna Linnavalitsus ühe kuu jooksul eelarve vastuvõtmisest Tallinna Linnavolikogu poolt. Toetus sisaldab eelkõige pedagoogide palga ja õppevahendite soetamise kulu. Toetus eraldatakse huvialakoolidele, mis tegutsevad kunstilis-loomingulises, tehnika või looduse valdkonnas. Toetuse määramise aluseks on erahuvialakooli juhi taotlus Haridusametile, milles on märgitud toetatavate õpilaste arv, ees- ja perekonnanimed ning isikukoodid. Toetus määratakse erahuvialakooli ühe õpilase kohta. Toetus määratakse koolile, mille õppetöö kestuseks on vastavalt erahuvialakooli õppekavale vähemalt üheksa kuud aastas ja neli õppetundi nädalas\n2.2.3. Tallinna huvikoolide arv linnaositi\nAllpool on antud Tallinna huvikoolide arv linnaosade kaupa. Kesklinnas on kõige rohkem huvikoole – hea ühenduse tõttu kõikide teiste piirkondadega on see olnud erahuvikoolide algatajatele kõige atraktiivsem asukoht. Tallinna suurim munitsipaalhuvikool asub samuti mitte kaugel kesklinnast – Kristiine linnaosas. Pirita linnaosas asub üks Haridusameti poolt toetatav erahuvikool (toetust saab ka kaks eraalgatusel põhinevat huviringi). Huvikoolide paiknemist vt täpsemalt lisas 5.\nHuvikoolide töös osalevate\nõpilaste % linnaosade kaupa\nhuvikoolide töös osalevate õpilaste üldarvust\nPõhja – Tallinn\nHuvikoolide arv ei näita siiski piirkonna lastele pakutavate võimaluste ulatust, ega jaotuvust linnaosade kaupa, sest soovijatel on võimalus huviharidust omandada ka mujal asuvates asutustes ja ringides. Kõige populaarsemad on õpilaste hulgas ühistranspordiga kergesti ligipääsetavates kohtades paiknevad huvikoolid Kesklinnas ja Kristiines, järgnevad Nõmme ja Mustamäe huvikoolid. Vähesel määral pakuvad huvikoolid ringe ka teistes piirkondades paiknevate munitsipaalharidusasutuste ruumides.\nKõik õpilased ei käi üldhariduskoolis samas piirkonnas, kus elavad, seetõttu võivad õpilased eelistada selles linnaosas paiknevaid huvikoole, kus nende kool asub. Huvikoolide õpilaskohtade arv ja Tallinna Perekonnaseisuameti andmetel linnaosades novembris 2006 elavate 4-19-aastaste elanike osatähtsus ei ole omavahel korrelatsioonis.\n2.2.4. Mittetulundusühingute ja teiste organisatsioonide või üksikisikute poolt algatatud erahuviringid\nTallinna linn toetab erahuviringe, mis tegutsevad kunstilises-muusikalises, looduse või tehnika valdkonnas. Alates 2005. aastast on Haridusametilt huviringide tööle toetust saanud 23 mittetulundusühingut ja füüsilisest isikust ettevõtjat:\nLASTE, NOORTE JA LASTEVANEMATE ARENDUSKESKUS „PÄIKENE”\n2.2.5. Huvikoolides ja eraringides käivate õpilaste jaotus huvihariduse valdkondade järgi\n2.2.6. Üldhariduskoolides toimuvad huviringid\nÜldhariduskoolid pakuvad huviringide töös osalemise võimalust rohkem kui pooltele Tallinna õpilastele (vt lisad 6 ja 7). Kuna õpilased võivad osa võtta rohkem kui ühe ringi tööst, ei näita allolev tabel seda, kui palju õpilasi ringitöös osaleb, vaid õpilaskohtade arvu ringides.\nÕpilaste haaratus koolis pakutavatesse ringidesse on kooliti väga erinev (vt lisa 6).\nÜldhariduskoolides pakutakse mitmekesiseid huviringe (vt lisa 7). Kõige paremad võimalused huvihariduse omandamiseks on taas muusikahuvilistel, samuti spordihuvilistel õpilastel.\nTallinna Kanutiaia Noortemaja – 666,2 tuh.kr;\nTallinna Huvikeskus “Kullo” – 400,0 tuh.kr;\nMustamäe Laste Loomingu Maja – 120,0 tuh.kr;\nTallinna Kopli Noortemaja – 176,0 tuh.kr.\nLisaks investeeriti Tallinna Õpetajate Majja 56,8 tuh.kr ning Lasnamäe Muusikakooli 2346,6 tuh.kr. Seega investeeriti 2005. aastal huvikoolidesse kokku 3 765 600 tuh.kr.\nLasnamäe Muusikakool – 3147,1 tuh.kr;\nTallinna Huvikeskus “Kullo” – 1038,3 tuh.kr;\nTallinna Noorte Spordikeskus – 146,2 tuh.kr;\nTallinna Kanutiaia Noortemaja – 141,3 tuh.kr;\nTallinna Nõmme Noortemaja – 30,2 tuh.kr;\nTallinna Õpetajate Maja – 500,0 tuh.kr.\nAastateks 2007 - 2009 on huvikoolidele investeeringuteks kavandatud järgmised summad:\nAastateks 2010 ja 2011 on huvikoolide remondiks investeeringuprojektidena kavandatud kummalgi aastal 6 400 000 kr.\n2) Tallinnas pakutakse 4-19-aastastele tallinlastele mitmekesiseid huviringe kõikides Huvikooli seadusega määratletud huvihariduse valdkondades.\n7) Huviharidusena ei käsitleta Alushariduse raamõppekava ega Põhikooli ja gümnaasiumi riikliku õppekava kohast haridust, mille eesmärgid ja õpitulemused vastavad nimetatud õppekavaga ettenähtud ulatusele - kooliks ettevalmistamine, keeleõpe ja mitmesugused järeleaitamistunnid.\nLühendid: p.m. – pole määratletav\n93,8 milj kr 2008\n4,2 milj kr 2008 a\n1,6 milj kr 2008 a\n0,5 milj kr 2008 a\nHaridusametüldharidus-koolide ja huvikoolide juhtkonnad\n5,5 milj kr 2008. a\nKokkuvõtteks - Tallinna huvihariduse arengukava 2007-2017 näeb ette, et aastaks 2017 on igal Tallinna lapsel ja noorel võimalus tegeleda kaasaegsetes tingimustes läbiviidava mitmekesise ja heatasemelise huvitegevusega ning arendada välja oma anded.\nArvestatud on riigi- ja linna arengudokumentidega ning erinevate uuringutega, munitsipaal- ja erahuvikoolide juhtide, üldhariduskoolide huvijuhtide ja üldhariduskoolide õpilaste ettepanekutega.\nLisa 1 Ülevaade õigusaktides ja strateegiates sätestatust\n1. Eesti Vabariigi haridusseadus\n2. Huvikooli seadus\nHuvikooli seadus on vastu võetud 21. detsembril 2006, seadus jõustub 1. septembril 2007.\nSeadus seotakse ka Koolieelse lasteasutuse seadusega ja seda vajadusest sätestada ka alla 7-aastaste lastega tegelevate huvikoolide töökorda. Huvikoolides võivad õppida ka alla 7-aastased lapsed, aga neid õpetavad huvikoolid ei tohi minna vastuollu Koolieelse lasteasutuse seadusega ning seal sätestatud nõuetega. Lubatud ei ole pakkuda huvikooli nime all koolieast noorematele lastele hoidu ja alushariduse omandamist võimaldavat teenust, kasutades selleks huvikooli seaduse regulatsiooni. Kui tegemist on selgelt laste hoidmisega ja alusharidust pakkuva teenusega (alushariduse raamõppekava alusel läbiviidava õppe- ja kasvatustegevusega), tuleb lähtuda siiski Koolieelse lasteasutuse seadusest.\n(2) Füüsilisest isikust ettevõtjatele ja eraõiguslikele juriidilistele isikutele, kes võimaldavad huvihariduse omandamist või korraldavad täiskasvanute tööalast või vabahariduslikku koolitust, kohaldatakse käesolevat seadust, kui nende korraldatav õpe kestab enam kui 120 tundi või kuus kuud aastas. Paragrahv 2 lõikes 2 sätestatakse ühe erakooliliigina huvikool. Muutub ka huvikooli asutamise kord:\n4. Noorsootöö seadus\npõhiline osa haridusest (ekspertide arvates kuni 85 %) omandatakse väljaspool formaalset haridussüsteemi, seega pärast kooli (sh ka kõrgkooli) lõpetamist;\ntargemaks saamise teid on palju - lisaks õppimisele on olulised ka tunnetamine, looming, mäng, töö, suhtlemine ja koostöö, meditatsioon jm;\niga inimene, olenemata vanusest, peab end täiendama kõikvõimalikul moel, et saavutada ja/või säilitada kirjaoskus igas mõttes, sh ka funktsionaalne kirjaoskus, et tulla toime pidevalt ja kiiresti muutuvas elus;\nosaleda teadlikult nii elukeskkonna ümberkujundamises kui ka hoidmises.\n3. 3. Olulisemad muutused õppekavades\n3. Tallinna noorsootöö arengusuunad 2006 - 2010\nNoorsootöö eesmärgiks on tingimuste loomine noore arendavaks tegevuseks väljaspool perekonda, tasemekoolitust ja tööaega, et toetada noort sotsialiseerumisprotsessis ning soodustada tema kujunemist ühiskonna hästi toimetulevaks liikmeks. Noorsootöö Eestis on jagatud 8 valdkonnaks: erinoorsootöö; huvialaharidus; info noorte kohta ja noortele, nõustamine ja uuringud; noorsootööalane koolitus, täiend- ja ümberõpe; noorte tervistav ja arendav puhkus; noorte töökasvatus; rahvusvaheline noorsootöö; noorsootöö struktuurid ja noorte osalus (Eesti noorsootöö kontseptsioon 2001- 2004).\n10. Noorsootöö sihtgrupi moodustavad 7-26-aastased noored. Olenevalt noore osalusvõimalustest ühiskonnaelus määratletakse noorsootöö projektide ja programmide planeerimisetapil sihtgrupid vastavalt piiratud võimalustele, kas geograafilisest, majanduslikust, keelelisest, sotsiaalsest, tervislikust aspektist lähtuvalt.\n(Eesti noorsootöö kontseptsioon 2001-2004, lühendatult)\n· Eesti noorsootöö kontseptsioon 2001-2004,\n· Eesti noorsootöö arengukava aastateks 2001-2004,\n· Tallinna arengukava 2006-2015,\nTallinna Noorsootöö Keskuse veebilehel on märgitud, et Tallinnas oli seisuga 01.09.2005 noori vanuses 7–26 99 084, mis moodustab 24,6 % Tallinna elanike üldarvust (Statistikaamet). Noorsootöö sihtgrupp on 7–26 eluaastat. Selles sihtgrupis võib tinglikult eristada järgmiseid vanusrühmi 7–11; 12-18; 19–26.\nõpikeskkonna (spordi-, huvihariduse ja huvitegevuse) kaasaegsuse kindlustamine – ruumid, õpikud, töövahendid, IKT, turvalisus, tervisekaitsenõuded;\nasutuste võrkstruktuuri ühtlase koormatuse saavutamine, institutsionaalse ja halduspiire ületava koostöö korraldamine;\nharidusfinantseeringute tagatus ja vahendite efektiivne kasutamine;\nvõrdsed võimalused haridusele juurdepääsuks;\nõpilaste sotsialiseerumise korraldamine;\nmuukeelse elanikkonna lõimumise soodustamine;\nnoorte kuritegevuse ennetamine ja ohjeldamine;\nelukestva õppe tagatiste kindlustamine – eneserealiseerimine, töö- ja karjääri-võimalus, haridusinvesteeringute tagasimaksmise võime, haridussüsteemi terviklik käsitlus (tupikteede vältimine);\nvõimekatele ja andekatele kohapeal perspektiivi pakkumine;\nharidus-, spordi- ja noorsootöö eri taseme juhtide pädevuse tagamine;\nmaa-alade broneerimine ja uute objektide rajamine linlaste ühiskasutuse objektideks, maa munitsipaliseerimine.\nPeamised tegevussuunda, millega tuleb kohe tegelema hakata. Need on:\nharidusasutuste võrgu optimeerimine ja koolides õppetegevuse muutmine polüfunktsionaalseks. Õppetööle lisaks laiendada koolides huvihariduse, noorsoo- ja sporditöö võimalusi. Tulemuseks on õpilaste tegevuse mitmekesistamine koolis ja kooliruumide ajalise koormatuse kasv. Alustada läbirääkimisi naaberomavalitsustega alus-, põhi- ja keskhariduse teenuse osutamise mahtude selgitamiseks pealinna koolides. Samuti laste spordi- ja huviringidesse kaasamisest. Teha internetis kättesaadavaks teave hariduse, spordi- ja noorsootöö võimalustest pealinnas;\nnoorte huvitegevuse, harrastus- ja saavutusspordi tegelemisvõimaluste laiendamine ning soovijatele osavõtutingimuste võimalikult maksimaalne tagamine.\nHUVIKESKUSTE JUHTIDE KOGU HAKK poolt on 2002. aastal koostatud huvialakoolide/keskuste arengukontseptsioon. Selles on toodud eesmärgid aastateks 2003-2006. Eesmärkideks on suurendada noorte (sh vähemkindlustatud peredest lapsed/noored) kaasamist ja osalust.\n• kõigile soovijatele on huvialakoolis tagatud koolitusvõimalus;\n• arendatud on noorte rahvuslik-kultuurilist identiteeti;\n• noortele on antud lisateadmisi tervist, isiksuse arendamist, majandust ja ühiskondlikku elu puudutavates küsimustes;\n• suurenenud on isamaalise kasvatuse osatähtsus;\n• tagatud on omakultuuri säilimine;\n• arendatud on vabatahtlikku tööd läbi ringitegevuse (õpetaja kaasab noored ringi tegevusse/ organiseerimisse/ korraldamisse);\n• noored on arenenud aktiivseteks, isikupärasteks ja demokraatlikeks kodanikeks;\n• loodud on huvialakoolidevaheline noorte esindus (paralleelselt HUVIKESKUSTE JUHTIDE KOGUGA HAKK ):\n• huvialakoolides/keskustes on kõik nõutud valdkonnad kaetud: muusika, tants, teater, kujutav kunst, tehnika, sport, käsitöö, loodus jne;\n• poistele on loodud senisest rohkem huvialaringe;\n• väljatöötatud on raamõppekavad, mille alusel väljastatakse ühtne tunnistus;\n• noortes on suurendatud keskkonnateadlikkust, tervisekasvatust, kaitsevalmidust;\n• korraldatud on süstemaatiline tagasiside noorsoouuringute näol;\n• noortele on võimaldatud üldhariduskooli ainetes järeleaitamine;\n• keele õppe eesmärgiga on loodud võõrkeelseid huvialaringe;\n• arendatud on võimalusi teadmiste rakendamiseks praktikasse;\n• arendatud on muid noorsootöö valdkondi;\n• loodud on tingimused kvaliteetse kaadri järelkasvuks;\n• toimub koostöö erialaliitude, kutsekoolide ja teiste haridusasutustega;\n• tihenenud on koostöö üldhariduskoolide huvialajuhtidega;\n• huvialakoolide tegevus on suunatud tulemustele (välja on töötatud mõõtindikaatorid ja kontrollmehhanismid);\n• kasutusele on võetud noore kvalifikatsioonipass, mis sisaldab ülevaadet noore läbitud huvialaringidest/ kursustest/ töökogemustest;\n• suurenenud on huvialakoolide/keskuste omavaheline koostöö.\n• algatatud on avalik diskussioon huvialahariduse olulisusest ja vajalikkusest ettevõtjate, teadlaste ja poliitiliste otsustajate vahel;\n• tõstetud on riigipoolset rahalist toetust: välja on töötatud erialade keskmised õpilaskohamaksumused;\n• tagatud on kohaliku omavalitsuse poolne rahaline toetus;\n• huvialakoolide/-keskuste õpilaskohamaksumus on seotud põhikooli- ja gümnaasiumi õpilaskohamaksumusega;\n• kohalik omavalitsus tagab oma valla/linna noortele võimalused huvialahariduseomandamiseks oma vallas/linnas või naaber vallas/ -linnas;\n• lahendatud on probleem naabervaldade/ -linnade laste huvialategevuse tasustamisega.\n• seadustes on säilitatud huvialaharidus ja huvialakoolide staatus;\n• huvialaharidus on väärtustatud kui väga oluline haridusliik isiksuse arenemisel ja kujunemisel;\n• välja on töötatud muudatusettepanekud huvialaharidust ja huvialakoole sisaldavate seaduste ja määruste kohta;\n• huvialakoolide pedagoogidele on tagatud sotsiaalsed garantiid üldhariduskoolide pedagoogidega võrdsetel alustel;\n• tagatud on õpetajate mitmekülgne täiendharidus (sh interneti kasutamine, uued pedagoogilised lähenemisviisid);\n• huvialakoolide pedagoogidele on välja töötatud kvalifikatsiooninõuded ja neile vastav atesteerimisprotsess.\n6. Noorsootöö strateegia 2006-2013\nNoorsootöö strateegia 2006-2013 raames on huvialahariduse korraldamiseks ja arendamiseks kavandatud järgmised meetmed:\nLisa 2 Tallinna munitsipaalhuvikoolid ja huvikoolid, mille tegevust Tallinna linn on toetanud 2006. aastal\nsh VHK Kunstimaja,\nVHK Muusikakool ja\nLisa 3 Ringide ja õpilaste arv Tallinna munitsipaalhuvikoolides 2006. aastal\nLisa 4 Andmed muusikakoolide kohta erialade kaupa\nseisuga 5. mai 2006\nLisa 5 Tallinna huvikoolid linnaositi\nLisa 6 Tallinna üldhariduskoolide huviringides osalevate õpilaste arv ja suhtarv\nseisuga 1. veebruar 2007\nLisa 7 Üldhariduskoolides toimuvate ringide valdkonnad ja osavõtjate arv mais 2006


Juhan Mellik, 12. detsember 2020\nLiiga hipiliku välimusega mehed – kannavad nad näiteks kõrvarõngaid või pikki juukseid – märgitakse ära rohelise värviga. See tähistab ka seksuaalset ärakasutamist või ähvardamist vägistamisega. Valgevenes püsib patiseis: meeleavaldajad ei anna alla, president keeldub kompromissidest. Politsei ja julgeolekujõud, kes ühtaegu kardavad omaenda naha pärast, muutuvad aga aina halastamatumateks.\nKollasega märgistavad politseinikud need, kes pärivad liiga palju või vaidlevad korrakaitsjatega. Nemad saavad „preemiaks“ korraliku nahatäie. Põgeneda üritajad või kordnikele vastu hakkajaid pihustatakse punase värviga. See on kõrgeima kategooria tähistus ning tähendab põhjalikku piinamist, mis võib mõnel juhul lõppeda invaliidistumisega.\nAjakiri The Economist maalis Valgevene politsei kasutatavatest praktikatest pildi, kasutades selleks infot Valgevene kodanikuorganisatsioonilt Naš Dom („Meie kodu”). Kui uskuda aktiviste, siis on äravärvimise ning brutaalse kohtlemise osaliseks saanud tuhanded rahumeelsed meeleavaldajad.\nEuroopa viimase diktaatori vägivallaorgia\nProtestijad said osakeseks Valgevene igapäevaelust pärast augustikuiseid presidendivalimisi, mille võitjaks kuulutas end riiki pea veerandsajand ohjanud Aljaksandr Lukašenka. Rahvas aga ei uskunud, et Euroopa viimase diktaatori tiitlit kandev mees teenis mingi ime läbi tervelt 84 protsendi valijate toetuse. Opositsioonikandidaat ja ausate valimiste korral tõenäoliselt võitjaks tulnud Svjatlana Tsihhanovskaja põgenes Leetu, rahutu rahvas koguneb siiamaani tänavatele.\n„Mind panevad muretsema arvukad väited piinamistest ning teistest julmadest, ebainimlikest või alandavatest episoodidest,” sõnas detsembrikuu algul ÜRO inimõigusjuht Michelle Bachelet vahi all viibivate valgevenelaste kohta. Tema andmeil on 9. augusti valimistest saati vahistatud rohkem kui 27 000 inimest.\nEndine peaprokurör Andrei Sõtko ütles Deutsche Wellele, et säärast vägivallaorgiat nagu nüüd pole pärast 90ndaid vallandatud. Kunagi tundsid riigi korrakaitsjad isegi uhkust selle üle, et nemad üleliigset jõudu ei tarvita.\n„Nad on alternatiivsetest infokanalitest ära lõigatud,” selgitab Sõtko mundrimeeste kindlameelsust Lukašenka režiimi eest seismisel. „Neile öeldakse, et nad kaitsevad riiki – ehk siis õieti iseennast, oma naisi ja lapsi.” Politseinikele räägitakse, et mõne teise kandidaadi võidu korral seisaksid nad silmitsi karistustega, võib-olla tõstetaks isegi kodust välja.\nEndine siseministeeriumi terrorismivastase eriüksuse komandör Igor Makar avaldas arvamust, et piinamiskäsud võisid tulla ülaltpoolt. Pole aga võimatu, et julmused võeti ülemustele meeldimiseks ette omal algatusel. Nii Makar kui Sõtko rõhutavad, et vägivallalaine taga seisab üks suur faktor: ükski maskide taha varjuv meestest ei tunne, et tema selle eest kunagi vastutama peab.\n„Nad kõik teavad, et nende julmused dokumenteeritakse. Kuid nad hoiavad kokku, sest nad ei taha, et see režiim laguneks.”


⓵ Lumehelbe obsidiaan\nHome » Edu » Lumehelbe obsidiaan\nParim ka taskus kandmiseks. . Kivil on võime sisendada klick isiklikku tugevust, mis muudab oma saatuse peremeheks olemise hõlpsamaks. Aitab närvilisuse, ärrituvuse ja kartlikkuse puhul. Lisa korvi, mäekristall ripats.5, mäekristall on meistertervendaja ja teda võib kasutada iga haigusseisundi puhul. Toob rahu ja aitab minna kõikide mittetoetavatel käitumis- ja mõttemustritel, et saaksid avada uue ukse oma eluteel. See on kivi, mis ei vaja puhastamist. Lisa korvi, tiigrisilm ripats.5, lihvitud kuldne tiigrisilm. Ametüst ripats.5, ametüst on erakordselt võimas ja kaitsev kivi. Lisa korvi käevõru lumehelbe obsidiaan, väikesed tsipsid.0 Lumehelbe obsidiaan on puhtuse kivi tasakaalustab keha, meelt ja vaimu. Lisa korvi kvantripats (ümar).0 kvantripats on tehtud mineraalirikkast pruunist laavakivist, mida kaunistavad cz teemandid. Kasutatakse aedade ja majade kaitseks. Inimese siseilmas suudab ta lahendada emotsionaalseid kuhjumisi, asendades need tasakaalukusega. Download Kuldne trio - pärnu suvi\nFloating dock, built in 1870. 99 všech produktů skladem! Autokuulutused konfiskeeritud autod kasutatud autod uued autode mük autod autod kuulutused kuulutamine auto mootor konfiskeeritud mudel mark tüp kere hind. 8.1, säilitamine Äsja pumbatud rinnapiima säilitamissuunised (õigeaegsetele imikutele) toatemperatuur, külmkapp, sügavkülmik sulatatud. 1 taastaja maailmas (300 g). Find great deals on ebay kivikatus for diclac gel. Ahju joonis - leht 2 - ehitusfoorum Download Game virtuaalne lemmikloom Puts Bottecchia jalgratas - laste/noorte jalgrattad\nKaitseb ka mobiiltelefoni kiirguse eest. Usutakse, et aventuriini kandjal veab õnnemängudes, äris ja riskantsetes ettevõtmistes. Ta puhastab ja võimendab elundeid ja peenkehi ning tegutseb kui hinge sügav puhastaja. Hematiit harmoniseerib meelt, keha ja vaimu. Aed-leeklilled ehk floksid imelised aiandustooted\n30 ndate aastate vene jazzmuusikal ja vene romansil põhinev kontserdiprogramm.\nBaumaxi valikust leiab nii punnsoonega kui sirge servaga osb 3 plaadid.\n(Problems with magnets links are fixed by upgrading your torrent client!) vallo Tule hulla koos Tweenie põngerjatega!\nDelikatess, jahutav maitse ja soe pilk: želee kook\nFirst Appearance and Origin: What If? An urban, sophisticated and effortless collection of style.\nLisa korvi otsas Sold Out Magnet-hematiit kaelakee.0 Hematiiti kasutatakse vereringe korrastamiseks, keskendumisvõime suurendamiseks samuti haavade kiirema paranemise soodustamiseks ning väsimuse korral. Jõukusekivina tõmbab see kivi vegan ligi küllust. Tal on puhastav mõju, seda eriti füsilisel ja emotsionaalsel tasandil.\nFind polar watches Postings in south Africa! Auriga täht keset saart »\nCatuaba skladem za skvělou cenu. Confido Private medical Clinic\n8.1, säilitamine 24 Äsja pumbatud rinnapiima säilitamissuunised (õigeaegsetele imikutele). Diplom, prantsuse, kök, pariis, Prantsusmaa 2018\nDowni s ndroom, perekooli foorum\n700.02 mib ( Bytes). Esimese toode -20, teine toode juba -30! Babulja kohvik -kokteilibaar asub Tallinna vanalinna piiril, ajaloolises Hinke tornis ja kahes selle juurde kuuluvas hoones, kus aastasadade eest voolas linnam. Alguses kui vedelikku pole veel eraldunud, peab korralikult segama, et põhja ei kõrbeks.\nAseta taldrikule hautatud kögiviljad, sinna peale lambakarree. Aging Ment health 2017 nov 27;21(11 1138-1146. 88 tipérů sází na to, že vyhrají hosté v kurzu.44. Firmast e-pood - rehvid, rehvide mük, suverehvid. Annely soots Eestist andis ülevaate mtü stelior Eesti tegevusest ja toitumistreaapia tulemustest. Ei leidnud väga sarnast a siia siis luuletusi(jõulu, sünnipäeva jne mis on naljakad ja isegi mõnda ajavad ehk naerma. Apollost leiate alati parima valiku e-raamatuid nii kohalikelt autoritelt kui välisautoritelt. Drisaini valikus on nüdsest ka hästi lihtsas stiilis poolväriskividega käekeed.\nCatalogue of Life : Betta splendens Regan, 1910\nAurupuhastus - tõhus mustuse ja bakterite eemaldamise viis. Eriti oluline on vihmaveesüsteemide puhastamine enne talve tulekut.\nLoe edasi käevõru magnesiit-türkiis, väikesed tsipsid.0 Magnesiit türkiis lõgastab, muudab kannatlikuks. Karneool ripats.5, karneool on suurepärane kivi, kes aitab meil praeguses reaalsuses kahe jalaga maa peal seista. Kvantripats on tehtud mineraalirikkast pruunist laavakivist, mida kaunistavad cz teemandid. Vaimse- ja mõtluskivina aitab vaadata tulevikku. Rahustav ja pingeid maandav. Ametüstil on tugev tervistav ja puhastav vägi. Ta stimuleerib immuunsüsteemi ja tasakaalustab keha.\nDoodsoorzaak kwam, dr, hay, dieet!\nDrops maitsetilgad - parim enne\nAurupesur sv 7, kärcher, karcher - kodumajapidamislikud aurutid\nTartu ülikooli kliinikum psühhiaatriakliinik\nVegan restaurant tallinn\nMuu: Kuidas teha leivajuuretist » »\nVarem: « « Tervislik koeratoit\nViimati uuendatud 02.03.2018, 09:56\nGotopa , Fri, March, 02, 2018\nEuroopa parimate tootjate kõrval tegutseb tihedas konkurentsis). Flokside vastu ma millegipärast erilisi tundeid ei tunne. Flokside põhihäda on hahkhallitus.\nKazyc , Fri, March, 02, 2018\nCatuaba - 100g -. Esimesel hooajal lambakarree, viil ja koht grill. Flights from, tallinn to cologne.\nErygopuz , Fri, March, 02, 2018\nFirma asutaja redutab soomes. Fiore goldia 40 den mustriga, musta värvi sukkpüksid. ( koodid 7050, 7051, 7052, 7056.\nSetuweny , Fri, March, 02, 2018\nEesti kelle oskus suhtlustasandil. Esimesed märgid raseduse (p.\nRobedyk , Fri, March, 02, 2018\nBigxvideos 39954 porno toru filmid tehtud sa õnnelik! Expresní doprava do 24 h zdarma! Figuurisõbrad kõik liituvad tänapäeva moodsate Orgude ja fittläppidega, aga kas keegi veel vanu häid kaalujälgijaid ka mäletab või siis uue nimega.\nVanemahüvitis teise lapsega\nKatlakivi eemaldamine kohvimasinast


Müüjad segaduses: millal peab saadud rahast riigile 20% tasuma? – Uus Maa Kinnisvarabüroo\nNeid olukordi, mil ostetud korter tuleb üsna pea edasi müüa, juhtub ikka. Olgu põhjuseks pere suurenemine, uue töökoha leidmine teises piirkonnas või lihtsalt mõni muu konkreetne vajadus kolida. Sel puhul pöördutakse tihti meie poole küsimusega, kas müües korteri, peab seal enne alaselt elama kaks aastat, vastasel juhul peab maksma pärast riigile 20%?\nJutt käib tulumaksust, mis on 20% ning mille tasumise vajaduse kohta liigub mitmeid väärarusaamu.\nTallinn, Kesklinna linnaosa, Vanalinn, Lai tn 13\nPärnu linn, Audru alevik, Lõvi tee 52


Herder - leiti 257 faili - Annaabi.ee\nOtsingule "herder" leiti 257 faili\nÕpetaja läheb laia ilma. Neiu pannakse paari rikkaga. Armastust ei tunne. Õpetaja saab kokku valgustajaga, kes ütleb: „elu möödub lennates ja mõtte annavad ainult heateod“. Aastaid hiljem saadab õpetaja kirja armastatule. Nende vahel on pinged. Neiu räägib surivoodil, et ta on terve elu armastanud õpetajat. Rousseau ütleb, et see pole loomulik. Loomulik on armastus ja armastada. 28. Herder ning “Torm ja tung” „Torm ja tung“ Pildile tuleb Saksa kirjandus. Enne polnud Saksamaad olemaski. 18. sajandi lõpuks on välja kujunenud teatud Saksa mõtlejad: Goethe, Schiller, Herder jt. Nemad leiavad, et tuleb tähelepanu pöörata tunnetele ja need vabastada. Nad leiavad, et ühiskonda tuleks mõjutada, mitte jääda kõrvaltvaatajaks ja toovad kirjandusse aktiivse ühiskondliku tegutseja. Peategelane ei saa olla ainult tubli pe...


-25% ROSEWHOLESALE kupongi kood ≫ ROSEWHOLESALE täna parim sooduskood ≫ jaanuar 2022\nROSEWHOLESALE Kupongid ✅ sooduskoodid ✅ sooduskoodid\nROSEWHOLESALE on suurepärane veebipood, rahvusvaheline moerõivad naistele, meestele ja lastele, riided "pluss suurusega" neile, kes ei leia poodidest sobivaid rõivaid, kellasid, ehteid, kingi, rahakotte ja mitmesuguseid aksessuaare. Saidi "TÜHJENDAMISE" piirkonnas on fantastilised allahindlused ja hinnad ning nii väikesele saidile võib lisada allahindluse koodi.\nMakse veebist laost Rosewholesale tellitud toodete jaoks.com saab maksta:\n1. PayPal, kõige populaarsemad veebimakseviisid ja ka meie poolt soovitatud meetod, mille eeliseks on PayPali pakutav garantii.\n2. PayPali kontole lisatud pangakaardi VISA või MasterCard\n3. Rahvusvaheline pangaülekanne: aktsepteeritakse üle 1500 dollari suuruste tellimuste korral, kuna kulud Ühendkuningriigi pankadelt Hongkongi saatmisel on üsna suured\n4. Western Union saab selle meetodi kaudu täiendavat allahindlust 5% tellitud summast, kui tellimuse summa on suurem kui 300 dollarit ja see katab kindlasti raha saatmise tasu. Kui valite selle meetodi, peate pärast makse tegemist saidile saatma, kood MTCN, saatja nimi, saadetud summa, raha saatnud inimese infolehes olev aadress ja aadress, kuhu soovite paketi saabuda .\nRosewholesalest tellitud toodete kohaletoimetamine.com valmistatakse järgmistel meetoditel:\n1. Kindlasummaline kohaletoimetamine: pakett saabub Suurbritanniasse kuningliku posti kaudu 7–25 päeva jooksul.\n2. Tavalise tariifiga saatmine: pakk jõuab posti või kulleri kaudu 6–10 päeva jooksul\n3. Kiire tariif: kiirpakk saabub Euroopasse 3–7 päevaga, rahvusvahelise kuulsa kulleriga, DHL, TNT, FedEx või UPS.\nKuidas kasutada soodushinnaga ROSEWHOLESALE koodi?\nMeie saidilt võetud Rose WholeSale'i vautšeri kasutamiseks peate järgima neid samme:\n1. Kui tooted on ostukorvist sisse lülitatud, tuleb karbis shopping poti sisestamiseks klikkida ostukorvi sümbolil üleval paremal.\n2. Ostukorvis näete kõiki tellitud tooteid, siis paremal, kirjutage PROMOTION CODE ja see on kasti, kus olete lisanud meie poolt saidilt saadud veokirja soodustuse.\n3. Kui olete pannud kupongi RoseWholeSale kasti PROMOTION CODE (KASUTAMINE COUPON SAVE MORE) teksti (kasutab teksti KASUTA COUPON SAVE MORE), peate klõpsama nupule APPLY, et vähendus kohe rakendataks.\n4. Pärast seda, kui olete klõpsanud rakendusel APPLY, toimub vähendamine kohe GRAND TOTAL-ile ja saate käskluse edukalt lõpule viia PayPali kontrollimise klikkiga (kui soovite maksta PayPaliga krediitkaardiga, mida olete juba teinud või pangakaardiga VISA või MASTERCARD PayPal-i kontolt ühendatud) või PROCEED TO CHECKOUT, kui soovite maksta pangaülekandega või Western Unioniga (sel juhul saate 5% allahindlust).


Maine coon kass info. Torbie kassipojad. Lõbusus 7311046\nHea maja lemmikloomad. Torbie kassipoeg. Ülevus. 7311046\nLoomad. Torbie kassipojad. Maine coon kassid. Torbie kass. Tasuta tapeet loomad. Kassipoeg tapeet ekraanil.\nKui soovite leida endale täiuslik lemmiklooma, on mõttekas kõigepealt küsida nõu eksperdid. Loomade kaasas inimese paljude aastatuhandete. Kassipojad on lõbusa, lõbus, lõbus ja mänguline lemmikloomad. Tapeet 7311046: Loomad elavad Maal sadu miljoneid aastaid. Lemmikloomad päästa meid depressioon. Üks populaarsemaid Kassitõud. Kass majas on kodus terapeut. Kassipojad on meeliülendav, üllatus ja rahustab. Loomastiku jumalanna põllud ja metsad. Planeet loomad - Taustaga loomad. Kassipoeg taustaga.\nTags: Korter sõbralik lemmikloomad · Põnevust · Torbie kassipoeg · loomulik tõukoera Felis catus · sigima · Maine Coon · tõugu kassidel suured käpad · Kilpkonna tabby kassipoeg · kass kehakeel · vastuvõtmine · Kilpkonna tabby kassid · kassid iseloomu · Torbie kassipojad · armastatud lemmikloomadega · Torbie kassid · tõupuhtad kassid · Torbie kass · lõbus · pildid\nJoonistada ilus kass ja täiesti joonistada kass ei ole sama asi. Kassipojad on tõeline vitamiini rõõmu. Digifotograafia ekskursioonid - Fotokunst galeriid. Digitaalse online-meedia, Web kunstigalerii - digifotograafia 7311046: Kodukassi põlvnevad loodusliku ones, mis on kodustatud alates 5000 aastat tagasi praeguse päeva.


Imelik,et me olemas oleme. Kuidas me siia saime? Pakkuge välja erinevaid teooriaid selle kohta kuidas tekkis elu.Kas meid loodi või arenesime välja "ürgsupist",mis kunagi Maad kattis? Ja kui loodi siis kes seda tegi? Või pole elu hoopiski Maalt pärit? Või siis pole elu üldse tekkinudki??\npanspermia on küll üpris huvitav teooria ning sellega seoses kerkib ka üles hulgaliselt küsimusi.kuidas me siis sattusime Maale? kas keegi tõi meid siia või me lihtsalt kandusime? üks uuem teooria,mida võib kohata ka üpris normaalses kontekstis (vastandiks paranormaalsele) on panpsühhism,mille pooldajad on küll veel vähemuses,kuid siiski kasvavas vähemuses.Teooria seisneb selles,et põhimõtteliselt pole elu tekkinudki.See on algtasandil olemas olnud igas esemes.Ka meie mõistes elututes esemetes.Kõigis asjades on olemas keemilised ja füüsilised sidemed,mis aja jooksul hakkasid kasvama,muutusid keerukamaks ning omandasid järjest rohkem funktsioone.Mingi aja pärast oli sidemete võrgustik juba nii keeruline ning funktsionaalne,et sai rääkida meie mõistes elust. Ka see teooria on omamoodi evolutsiooniteooria,kuid siiski mitte darvinistlik.Nagu kõik teooriad tekitab ka see küsimusi.Mis pani elututes esemetes olevad keemilised sidemed keerulisemaks ja tihedamaks muutuma? Kas ka praegu võik see elututes esemetes võimalik olla?\nElu tekke- ja arenguloos võiks eristada järgmisi küsimusi:\n1. Kuidas tekkisid lihtsatest keemilistest ühenditest suured isepaljunevad (prebio)molekulid?\n2. Kuidas tekkis elusrakk?\n3. Kuidas tekkisid hulkraksed organismid?\n4. Kuidas tekkis inimene?\n(Ja siis veel see "nullküsimus" Suure Paugu kohta).\nPõhimõtteliselt võiks igaühe puhul neist küsida, et ehk äkki keegi aitas? P. 3 osas olen ise pisut spekuleerunud siin (postitus 17-7-2005 kell 09:06 ) - kust saaks mingi paralleeli tõmmata ka panpsühhismi - kui eeldada, et sellel "pannil" on oma (tavaainest) erinev materiaalne kandja.\nUrantia raamatu põhjal on elu levitamiseks spetsiaalsed olendid, ELUKANDJAD.\nElusolendite näidiseksemplarid luuakse superuniversumi keskuses, meid puhul siis galaktika keskmes.\nEsialgu ei anta elusolendite katseeksemplaridele plaljunemisvõimet.\nKui elusolendi mudel heaks kiidetakse, antakse sellele paljunemisvõime ja levitatakse planeetidele.\nMaal elutsevad inimolendite rassid olevat suhteliselt laialt levinud. Erinevatel planeetidel on sellistel inimolenditel erinev kõrvade kuju ja muud pisidetailid.\nKuivõrd see tõele vastab, seda ma kontrollinud ei ole.\nEks igaüks võib ise elukandjate käest küsida.\nKõige intrigeerivam ja meid huvitav küsimus on muidugi kuidas tekkis inimene.Selle kohta on käibel igasuguseid erinevaid teooriaid ja jutte,üks huvitavam kui teine."Elulille iidse saladuse" järgi meid loodi.Loomine toimus geneetiliselt kõrgema rassi poolt.Algselt olime mõeldud alamaks töölisrassiks,kes pidid kaevandustes töötama.Meil polnud sigimisvõimet ega mõistust tänapäevases mõttes.Ühtäkki läks väga algsete inimeste rass "üle käte".Nende arvukus suurenes (Aadam ja Eeva sõid vilja keelatud puust=ürginimesed avastasid esimest korda seksi) ning oma loojate vastu tõsteti mässu.Ja sealt hakkas pihta meie areng.Väga radikaalne teooria,kuid kokkusobimine teiste teooriatega on minuarust hämmastav.Sellist teooriat toetavad kontekstilt nii klassikaline evolutsiooniteooria (puuduva lüli otsimine) kui ka Piibel.Kokkulangevusi ja näiteid oleks nii palju,et ei hakka neid üles lugema,kui just kellegil vajadust pole.Küsimus on selles kas need teooriad on loodud teineteisest eraldi või on need omavahel sobima pandud?? "Elulille iidset saladust" lugedes leidsin nagu puuduva mosaiigitüki,mis omale kohale sobis.Muidugi ei pea kõike uskuma,aga arutluste käigus jõutakse tihti tõele lähemale!!\nVabandage mu teadmatust,aga mis kujutab endast Urantia raamat?\nMaakera oli ju algstaadiumis tiheda vulkaanilise aktiivsusega ,väga palju lõi äikest. Vett oli niipalju kui Põlvekõrgused alögelised merehakatised . Ühe teooria kohaselt on võimalik tekitada ALGELISI elusrakke elektri abil . Niimoodi arvatavasti hakkaski elu arenema. Ega ma ei välista ka võimalust et me oleme siia toodud tulnukate poolt nagu mingid kariloomad paljunemiseks, see on isegi võimalik võttes arvesse neandretaallaste kadumisele. Üks võimalus on see et Neandretallane oli ebaõnnestunud projekt,ja teaduslik seletus et homo sapiens tõrjus ta välja kuna oli kohanemisvõimelisem.\nK6ik see elu tekkimine ja v2rk on v2ga huvitav. A ma vaevan rohkem selle yle pead kuidas yldse universum alguse sai. Ei meeldi m6elda, et universum lihtsalt oli. Ta pidi millegist tekkima ja see omakorda j2lle millegist. A kuidas tekkis see k6ige esimene "asi" millest edasi k6ik arenema hakkas =/. M6te v6ib suht kokku joosta kui nii m6elda\nSeda jah, kui sa arvestad ajaga. Ürita aeg välja jätta, aeg on kõigest mõõde, millega me selle maailma endale elamiskõlblikuks teeme.\nPS. see pole teemakohane.\nTsitaat: Algselt postitas: ThothKokkulangevusi ja näiteid oleks nii palju,et ei hakka neid üles lugema,kui just kellegil vajadust pole.\nMul ei ole olnud au veel seda saladuseraamatut lugeda, kuid sooviksin kuulda mõningaid täpsemaid näiteid selle kohta, mismoodi see teiste teooriatega kokku langeb.\nTsitaat: Ühe teooria kohaselt on võimalik tekitada ALGELISI elusrakke elektri abil .\nMitte elusrakke, vaid isereplitseeruvaid polümeere. Sealt esimese rakuni on veel väga pikk ja paljuetapiline tee. Aga isereplitseerumise tekke hetkest alates tuleb mängu juba looduslik valik. Või nimetagem seda antud kontekstis keemiliseks valikuks.\nTsitaat: A ma vaevan rohkem selle yle pead kuidas yldse universum alguse sai. Ei meeldi m6elda, et universum lihtsalt oli. Ta pidi millegist tekkima ja see omakorda j2lle millegist\nUniversum saab põhimõtteliselt tekkida mitte millestki. Laskumata ülikeerulistesse tehnilistesse detailidesse, võib üldiselt öelda, et on olemas nähtus nimega kvantfluktuatsioonid, milles antiosakese ja osakese paarid ise "mittemillestki" välja hüppavad. Võimalik, et universumi algust tuleb ka sealt otsida. Üldkokkuvõttes, kuna gravitatsiooniline potentsiaalne energia on negatiivne, siis kokkuvõttes võib universumi energia summa olla null. Ehk siis teisisõnu - universum ongi mitte midagi, lihtsalt kaheks lõhestunud mitte midagi. Nii, nagu -1 + 1 = 0.\nOlen isegi selle küsimuse üle mõelnud. Kunagi bioloogia tunnis sai ju õpitud kolme erinevat varianti, kuidas elu Maale sai (kahjuks enam ei mäleta)...\nSiiski arvan, et kõik erinevad olendid (sealhulgas ka taimed) on saanud alguse samast algest. Seda tõestab ka fakt, et inimesel ja tomatil on 40% sarnaseid geene\n"Ma olen osa jõust, kes kõikjal tõstab pead ja kurja kavatseb, kuid korda saadab head"... Goethe "Faust"\nVärske uudis elu tekkimise võimalustest:\nMulle meeldib see ütlus:"God sleeps in stone, breathes in plants, dreams in animals and awakens in man"\nJumal magab kivis, hingab taimedes, unistab loomades ja ärkab inimeses.\nEks ta väheke ülistav inimeses suhtes on, aga ma arvan, et ega me nii väga ärkvel pole veel midagi\n(07-11-2005 20:24 )Thoth Kirjutas: Kõige intrigeerivam ja meid huvitav küsimus on muidugi kuidas tekkis inimene.Selle kohta on käibel igasuguseid erinevaid teooriaid ja jutte,üks huvitavam kui teine."Elulille iidse saladuse" järgi meid loodi.Loomine toimus geneetiliselt kõrgema rassi poolt.\nAlgselt olime mõeldud alamaks töölisrassiks,kes pidid kaevandustes töötama.Meil polnud sigimisvõimet ega mõistust tänapäevases mõttes.Ühtäkki läks väga algsete inimeste rass "üle käte".Nende arvukus suurenes (Aadam ja Eeva sõid vilja keelatud puust=ürginimesed avastasid esimest korda seksi) ning oma loojate vastu tõsteti mässu.Ja sealt hakkas pihta meie areng.\nVäga radikaalne teooria,kuid kokkusobimine teiste teooriatega on minuarust hämmastav.Sellist teooriat toetavad kontekstilt nii klassikaline evolutsiooniteooria (puuduva lüli otsimine) kui ka Piibel.Kokkulangevusi ja näiteid oleks nii palju,et ei hakka neid üles lugema,kui just kellegil vajadust pole.Küsimus on selles kas need teooriad on loodud teineteisest eraldi või on need omavahel sobima pandud?? "Elulille iidset saladust" lugedes leidsin nagu puuduva mosaiigitüki,mis omale kohale sobis.Muidugi ei pea kõike uskuma,aga arutluste käigus jõutakse tihti tõele lähemale!!\nTänud levis siia teemasse juhatamast!\nKuna mul on see "Elulille iidne saladus" kogu aeg lauanurgal, siis täiendan natuke Thothi juttu. Tean nüüdseks, et väga paljud siin foorumis on selle raamatuga tuttavad. Olen seda raamatut ka ise mitmetes teemades tutvustanud ja samuti Arlich jpt, aga ega küll küllale liiga tee.\n"Kunagi ammu eksisteerisime siin planeedil väga kõrgel teadvustasandil, mida me praegu isegi ette kujutada ei suuda.\nTeatud sündmuste tagajärjel, mis leidsid aset 16 000 - 13 000 aastat tagasi, langes inimkond väga kõrgelt teadvustasandilt läbi paljude dimensioonide ja ülemtoonide üha suurenevasse tihedusse, kuni jõudsime viimaks käesolevasse reaalsusesse, 3-sse D-sse planeedil Maa, meie tänapäevasesse maailma.\nEnne Atlantise langust voolas praana (hinduistlik sõna, mis tähendab selle universumi eluenergiat) meile läbi käbinäärme.\nNüüd aga hakkasime me hingama läbi nina ja suu. See, et praana ei sisenenud meisse enam läbi käbinäärme, põhjustas muutuse meie reaalsustajus ning me hakkasime ÜHT REAALSUST interpreteerima teisiti kui varem (toimus polariseerumine heaks ja kurjaks).\nPolaarsusteadvuse tekkimise tagajärjel tunneme me nüüd endid eraldatuna sellest, mis asub meist "väljaspool". See aga on puhas illusioon.\nKui vaadelda planeeti ja selle arengut, ei oleks me tohtinud siia alla langeda. Järgides evolutsiooni normaalset järgnevust, ei tohiks me praegu siin olla.\nJärelikult juhtus midagi, mida ei oleks pidanud juhtuma. Me mutateerusime - meie kromosoomid muutusid.\nÜhesõnaga, Maa on olnud juba 13 000 aastat häireolukorras ning paljud olendid ja teadvustasandid teevad koostööd, et aidata meil jõuda tagasi rajale (DNA-ni), kus me olime enne langust.\nMeid abistada püüdvad olendid kõikjalt universumis on algatanud meie aitamiseks palju erinevaid eksperimente, mõned neist legaalselt, mõned ilma loata."\nSelline jutt siis selle raamatu algusosast.\nEdasi võib lugeda Arlichi juttu, mis ta on meile edastanud:\n"Elu voolab kõikjale ja läbib kõike, alates Universumi igast punktist kuni lõpmatusse ruumi välja. Esmalt ilmuvad esile ja mõjuvad vaimsed energiavormid oma kõrgeimatel sagedustel, pikapeale need sagedused aeglustuvad, energialained muutuvad pikemaks ja nende ilmnemise vormid hakkavad omandama tihedust ja substantsi, kuniks madalaim ehk “surnud” aineline tasand on saavutatud."\nAlates Postitus: #68:\nJa veel ühele lausele jäi silm "Elulilles" pidama:\nKõik pühad paigad Maa peal, mõningate eranditega, on kõrgema teadvuse poolt kavandatud neljandasse dimensiooni. Need neljanda dimensiooni püramiidid, mis asuvad Tiibetis, esindavad kristusteadvus-võrgustiku neutraalset ehk lapse aspekti. Kokku ümbritseb Maad kolm kristusteadvusvõrgustiku aspekti - Ema, Isa ja Laps. Isa on Egiptus; Ema on Peruu, Yucatan ning Vaikse ookeani lõunaosa; ning laps on Tiibet.\n(selle postituse viimane muutmine: 25-01-2011 21:11 Müstik.)\nJälle sammuke lähemal elu tekke mõistatuse lahendamisel: http://forte.delfi.ee/news/teadus/teadla...d=80100816\nDes Oksy Ribo\nNoh, nagu eelnevaot märgitud, vaatab see uurimus oma olemuses ikkagi põhiküsimusest mööda. Kust teadsid need toredad molekulid, kuidas moodustada toimiv algrakk, mis on oluliselt keerulisem kui suur linn. Lugupeetud töörühm hõiskab vaimustusest, et neil koos tarkade arvutite ja hulga haritud peadega õnnestust lõpuks leida teoreetiline versioon sellest, kuidas orgaaniline elu keemilise koostise poole pealt üldse võimalikuks sai. Kulus hulk aega ja paljude ajude usinat ragistamist. Väike puudus on selles, et molekulidel sunnikutel ei ole aju mida ragistada, ega ole ka mingit iseeneslikku võimet areneda, moodustada keerukaid keskjuhtimisega paljunemisvõimelisi süsteeme. Nad ei teaks üldse millestki sellisest midagi, sest nad polegi ju võimelised midagi teadma. Neil puudub see kapasiteet täielikult. Kuidas ikkagi sai torm, mis keerutas üle prügimäe, luua töökõlbliku ja lennuvalmis Boeing 747-700 või tegelikult veelgi oluliselt keerukama struktuuri, jääb vastuseta. Saime teada vaid seda, millised prügimäe kompnendeid oleksid sellise ime tekkeks vältimatult vajalikud ja kuidas nad omavahel peaksid teineteist mõjutama, kuid ei enamat. Torm ju kah loll ega tea midagi. "Leidsid puuduva lüli"? Pigem siiski mitte, see on natuke liiga pretensioonikas röögatus.\nalar selle arvamusega päri, endal polegi midagi lisada.\n(12-11-2017 10:29 )alar Kirjutas: Des Oksy Ribo\nEi tea kas härra Des Oksy Ribo juurdleb unetutel öödel ka selle üle kuidas kemikaal nimega etanool suudab ilma midagi inimese aju ehituse kohta teadmata tekitada sellles eufooriat või kuidas plii ja soolhape suudavad akus elektrivoolu talletada ja väljastada, teadmata midagi pinge, voolutugevuse ja takistuse kohta.\nSaan aru, et analoogia ei ole täielik, kuid point on sama - keemia juhtub ja kemikaalidel endil ei ole selles osas "valikut" ega "sõna" sekka öelda.\nAlgne rakk ei olnud kindlasti võrreldav linna või Boeing 747-700'ega. Nagu artiklis on öeldud, siis tõenäoliselt piisas sellise asja moodustumisest:\nTsitaat: Katalüsaatori imidasooli — noorel Maal tõenäoliselt leidunud lihtsa orgaanilise ühendi — lisamisel võis DAP kaasa tuua ka lühikeste RNA-laadsete ahelate tekkimise neist fosforüleeritud „ehituskividest“.\nPeale selle fosforüleeris DAP segu vee ja imidasooliga edukalt glütserooli ja rasvhapete tekkimiseks vajalikke lipiidseid „ehituskive“, tuues kaasa väikeste fosfolopiidkapslite e nn vesiikulite — rakkude algeliste vormide — iseenesliku moodustumise.\nRNA on selline :\nPeptiidid ja valgud sellised:\nVesiikulid kujutavad endast aga midagi iseorganiseeruvate seebimullide sarnast, mis pakuvad oma sisemuses istuvatele ühenditele algelist kaitset väliskeskkonna eest:\nKokkuvõttes ei ole ju päris reisilennuk? Pigem nagu lihtne hurtsik, mille sees paar elementaarset mööblieset. Ning keeristormi asemel võiks selle loova jõuna ette kujutada pimedate prügikollide armeed, kes kättejuhtuvat prügi suvaliselt ja jäärapäiselt kokku naelutavad. Praegu lihtsalt tundub, et koll nimega diamidofosfaat (DAP) võis olla neist tarmukaim.\nEdasi võttis aga juba usaldusväärselt lihtsusest keerukust loov looduslik valik asja enda kätte:\n(selle postituse viimane muutmine: 12-11-2017 12:16 Nielander.)\n(12-11-2017 12:14 )Nielander Kirjutas:\nKogu selle ilusa jutu rikub ära kaks sõna - tõenäoliselt ja võis. Ma võin ka tõenäoliselt igasuguseid asju väita...\n(12-11-2017 13:56 )alar Kirjutas: Kogu selle ilusa jutu rikub ära kaks sõna - tõenäoliselt ja võis. Ma võin ka tõenäoliselt igasuguseid asju väita...\nEga 3,7+ miljardi aasta taguseid sündmuseid absoluutse kindlusega kokku ei pane.\nInimkehade rasse planeetidel ja tähesüsteeme universumites tekitatakse pidevalt juurde: sama mustri ja sama ajaskaala alusel.\nKõige selgemalt (arvulisemalt) kirjeldab seda budistide nägemus elu loojast Brahmast.\n1) Brahma päev, ehk kalpa, ehk 4,3 x 10 astmel 9 aastat.\nSee on elu kestvus planeedil Maa - sellele järgneb sama pikk "Brahma öö", mille jooksul pole planeedil elu (kuid mujal universumis on elu edasi).\n1000 Brahma päeva annab 1 Brahma aasta, ehk 4,3 x 10 astmel 12 aastat.\nPraegu on 51. Brahma aasta, esimene Brahma päev, st 50 universumit on eelnevalt eksisteerinud, ning me elame 51. universumis.\n2) Manvantara on 1/14 Brahma päeva, ehk 3,07 x 10 astmel 8 aastat.\nPraegu on Maal 7. Manvantara (14-st), st eelnevalt on Maal olnud 6 veeuputust (ning 6 eelnevat juur-rassi inimesi).\n3) Mahayuga on 1/71 Manvantarast, ehk 4,3 x 10 astmel 6 aastat.\nSee on nö "suur ajastu", mis koosneb 4-st ajastust (kuldaeg=satya-yuga, hõbeajastu=treta-yuga, pronksajastu=dvapara-yuga, pimeduseajastu=kali-yuga).\nMahayuga lõpus (täpsemalt kali-yuga lõpus) koristatakse "mandunud inimrämps" Maa pealt ära (need, kelle arusaamaades pole midagi kõrgemat, st süüdimatud tapjad-parasiidid-manipulaatorid).\nPraegu on 28. mahayuga (71-st), st eelnevalt on praegusel juur-rassil olnud 27 kuldajastust & pimeduse ajastut - ning planeedi eluea jooksul erinevate manudega kokku 6*71+27 = 453 kuldajastut-pimeduse ajastut (ning 6 veeuputust).\nNing jooksvas 28. mahayugas oleme viimase osas, ehk pimeduse ajastus (kali yugas), kuhu planeet Maa sisenes 18. veebruaril 3102 e.m.a, ehk ca 5119 aastat tagasi (seega veel 426 tuhat aastat allakäiku & pimedust, millega ei tohiks kaasa minna!).\nKellel veel "elu loomisest" küllalt ei saanud, siis jätkame veelgi suuremates ajaskaalades:\na) Brahma aasta = 1000 Brahma päeva = 4,3 x 10 astmel 12 aastat, ehk nö "elu kestvus universumis".\nb) Brahma yuga = 8000 Brahma aastat = 3,4 x 10 astmel 16 aastat.\nPraegu on siis 51. Brahma aasta (8000-st).\nc) Vishnu päev = 1000 Brahma yugat = 3,4 x 10 astmel 19 aastat.\nd) Shiva päev = 4000 Vishnu päeva = 1,4 x 10 astmel 24 aastat.\nShiva päev on nö "Brahma eluiga", ehk Kosmiline Elulaine (see on igaviku, ehk Atma tasandi jämedam pool).\ne) Saaks defineerida veel "Shiva aasta", mis on 1 x 10 astmel 27 aastat.\nf) Saaks defineerida veel "Vishnu yuga", mis on 1 x 10 astmel 29 aastat.\ng) Saaks defineerida veel "Shiva yuga", mis on 1 x 10 astmel 32 aastat.\nPunktid e-f on minu tuletised, st tegu pole puranade-põhise budismiga.\nShiva yuga on nö "Elulained Igavikus" (see on igaviku, ehk Atma tasandi peenem pool).\nTaoline "Shiva yuga" on võrreldav nö "prootoni stabiilsusega 1 x 10 astmel 32 aastat", ehk maailmasid-universumeid-elulaineid ei saa lõputult kokku-lahti mätsida-plökerdada-luua, kuna aine (prootonid) kuluvad ära.\nNing kellel eelnevatest punktidest a-g "väheks jäi", siis tegu oli kõigest Igavikuga, ehk budistide Atma tasandiga.\nKui igavik nö "kokku rullida", siis alles jääb nö "tühjus" (siin pole aegruume, ega igaviku, ning tühjus oleks arusaadav termin taolise objekti jaoks) - rahvakeelne "põrgu" (kui ressursi allikas ja vaimude=tervikolemuste loomise paik) asub samuti siin tühjuses.\nNB! Purgatoorium (ihade-kirgede-soovunelmate surmajärgne põleti ei asu siin, vaid asub palju madalamal taime tasandis) - st purgatoorium pole põrgu!\nSamuti asub teosoofide "Teine Põhjus" siin.\nVastav budistlik tasand on Anupadaki, st siin asuvad nö "lahtirullumata igavikud".\nKui aga tühjus nö "kokku rullida", siis jääb alles nö "foon kõigele" (siin pole aegruume, igaviku, tühjust, ning "foon kõigele" oleks arusaadav termin taolise objekti jaoks).\nTeosoofide nö "Esimene Põhjus", ehk kogu maailmakõiksuste lahtirullumiste algne põhjus=mõte asub siin.\nVastav budistlik tasand on Adi, st siin asuvad nö "visioonpildid lahtirullumatusest".\nKokkuvõte: Eks igaüks leiab eelnevast pikast jutust oma arengutasemele vastava "elu alguse ja lõpu" - kuid nagu nägite on "põhjuste põhjuse" jada üha kõrgemale (peenema poole) suunduv, ehk lõppliku vastuseni=selguseni ei jõua vist kunagi.\n(selle postituse viimane muutmine: 15-11-2017 04:00 lahendused.)\nJälle ilus jutt, aga kuidas Brahma selle elu tekitas?\nMa arvan, et müsteeriumiks see alguste algus jääbki.\nElu juures tuleks mõista 3-st ahelat vaim(tervikolemus) --> hing (olem) --> lihakeha.\nSt kui hinge & vaimu loomise aspekt kõrvale jätta, siis on tegu vaid lihakeha (bio-roboti, keda juhivad hing ja vaim) loomisega - ning taolisi bio-roboteid on erinevatel asjastutel üha uuesti ja uusti loodud.\nSt lihakeha on nagu "ühekordne kummikinnas", kes saab oma kuju "käe järgi" (hinge, ehk olemi järgi), ning kelle liikumise intelligents "tuleneb peast" (vaimust, ehk tervikolemusest) - kätte panemata kummikinnas on nö "täiesti loll", st ta ei ole teadlik enda loomise mõttest: sarnaselt on koomas inimene nö "täiesti loll" (vaid keha-refleksid hingata ja valu tunda).\nKui mees & naine lapse teevad, siis loovad nad vaid "uue lihakeha", kuid lapse lihakeha asub juhtima mingi olemas olev vaim-tervikolemus, kes juhib lihakeha läbi hing-olemi.\n3D printeri analoogia.\n3D printer suudab trükkida kõiki enda loomiseks vajalike tükke (ning ta teeb seda üsna kiiresti, st suudab ennast taastoota mitu korda päevas).\nInimese lihakeha on nagu 3D printer, st läbi laste tegemise suudab ta ennast taastoota.\nSeega piisas kokku panna aminohapetest vaid nö "esimese inimese munarakk & sperma" - neid mingis emakat asendavas tehis-lahuses ta eluvõimeliseks kasvatada - ning edasi paljundasid nad ise läbi laste tegemise.\nKusjuures isegi füüsilisel kujul käsi-manipulaatoried polnud vaja munaraku & sperma esmaseks loomiseks-kokkupanekuks: tahtejõuga (telekineesiga) saab asju (aatomeid, molekule) liigutada, ning mingi taolise tehnoloogia abil esimene inimkeha tehtigi (kogu jämedam on ju peenema poolt loodud).\nSt peale veeuputusi & maailma lõppe jäi ju aine aatomite kujul alles (samuti elu looja Brahma) - edasi oli vaid nö "esimese inimkeha kokkupaneku küsimus".\nAnaloogia: peale nö "masina-purustajate-liikumise-üritust" olid kõik 3D printerid hävitatud (kuid aine nende loomiseks alles) - piisas vaid 3D printeri loojal Brahmal üks 3D printer ainest kokku panna, ning edasi paljundasid 3D printerid ennast ise.\n(selle postituse viimane muutmine: 12-11-2017 20:53 lahendused.)\nPäikesetorm ja elektrikatkestus. Kuidas käitud? Tom 168 47,902 06-09-2017 22:55\nMiks tekkis universum, milleks ja kuidas, mis oli enne seda hiidlane 158 67,247 31-08-2016 09:03\nKuidas satelliidid töötavad renaldo 6 3,080 01-09-2012 09:50\nKuidas veenda teadlast, et tulnukad on olemas? raxsade 58 17,681 18-05-2012 23:44\nKuidas tekkis Kuu Cassiopeia 5 2,906 09-05-2008 13:12


ie6 · pixel.ee\nKui palju üldse veel kasutatakse? Kui paljud teist lehe tegemisel IE6 erisoove arvestavad? Kohe üldse ei viitsi... aga vist (veel) peab?\n08. september 2009 - 18:35:56\t· Otselink\n08. september 2009 - 18:42:55\t· Otselink\nIE kõigi versioonide osakaal on umbes pool, neist omakorda paarkümmend % on IE6. Seega selle osakaal Metrixi andmete põhjal, mis hindab üle 400 saidi statistikat koondina, on ca 10%. Piisavalt palju, et ignoreerida saaks. Rohkem kui Chrome, Opera ja Safari kokku. Mujal maailmas veidi suuremgi, eriti Hiinas pidavat levinud olema.\nSiin üks artikkel kus muuhulgas sellest juttu:\n08. september 2009 - 20:31:12\t· Otselink\nKui teha veebiasju ajax'i, java jms. moodsal platformil, siis jääb ie6 ikka päris lahjaks.\nStatistiliselt (läbi kogemuste) vaadates, kasutavad u 25-30% inimestest veel ie6 brauserit. Kuid näiteks venelased kasutavad suurem osa Operat (35%), mis muidugi üllatav, kuid positiivne.\nÜks kõige lihtsam põhjus on see, et inimene on arvutialaselt harimata või siis kasutab lihtsalt arvutit vähem ning ei pööra uuendustele tähelepanu.\nTeine põhjus veel selles, et XP peal on IE6 defaultina kaasas ning seda ei uuendata.\n08. september 2009 - 20:51:43\t· Otselink\nei kasuta, html arvestan. tahaks loobuda aga ei saa (sama mis ie7 ja ff2)\n09. september 2009 - 00:05:18\t· Otselink\ntuleb ainult loota et kuna 7 ei ole samasitt kui vista siis see adopteeritakse kiiresti ja defaultina on juba ie8 kaasas.\n09. september 2009 - 10:06:56\t· Otselink\nLoll jutt suhu tagasi. IE6 on kaasas ainult XPl ilma SP1-ta. Ja see on väga haruldane nähe tänapäeval.\nSealt edasi juba IE7, pealegi koheselt peale installi surutakse esimese updatena uus IE kaela kasutajatele.\nJa mis pagana "läbi kogemuste" vaadates sul need 30% inimestest IE6'te kasutavad??!?!? Millal sa artdirector viimati "kogesid"? Aasta-kaks tagasi?\nNt globaalse kasutajaskonnaga lehe statistikat uurides on IE osakaal 8%.\nNB! 20% kogu kasutajatest on Hiinast või Indiast. Kus armastatud Microsoft promob IE6te ka tänapäeval. Küll mobiilseadmetel aga ikkagi.\nW3C andmetel siis hetkel 13,X% IE6e osakaal.\nMuideks, kas keegi vaatab ka reaalseid kasutajaid, või lihtsalt külastajate arvu? Ma pean silmas, et kas eraldate inimesi, kes su kodukat kasutavad, mitte ei bounce kohe minema sealt..?\n09. september 2009 - 17:42:07\t· Otselink\n"Muideks, kas keegi vaatab ka reaalseid kasutajaid, või lihtsalt külastajate arvu? Ma pean silmas, et kas eraldate inimesi, kes su kodukat kasutavad, mitte ei bounce kohe minema sealt..? "\nEt kui teed lehe, mis ie6-s katki ja siis statistikas vaatad, et ie6 kasutajate keskmine kodulehel olemine on 10 seki, siis järeldus: ie6 kasutajad polegi minu toodete sihtrühm, sest neid ei "huvita" minu tooted? :D\n09. september 2009 - 19:17:30\t· Otselink\nie6-le tuleks teha kambakas. nagu norras(?) tehti.\n09. september 2009 - 20:22:36\t· Otselink\nminu statistikad näitavad et ie6 kasutajad viibivad lehel keskmiselt 3 minutit :(\n09. september 2009 - 21:35:07\t· Otselink\nNii mõnegi MS toote võiks kokku keerata ja ära suitsetada. Naudingu saaks teadmisest, et seda enam ei ole.\n09. september 2009 - 21:40:55\t· Otselink\ntuleks küll jah. HTML 5 on palju palju palju toredam kui html 4.x, Kasutaja kellel on IE6 omab ca 10 aastat vana arvutit ja ei oksa ka uuendusi installida. So what? Ta ostab su veebipoest päevituskreemi või võtab sms laenu?\nSee ülemine kehtib kommerts veebide puhul, üldkasutatavad teenused, näiteks igasugu riigi jne lahendused peaks olema võimalusel navigeeritavad ka lynx vmv asjadega ...\n09. september 2009 - 21:43:42\t· Otselink\nKiikasin korra analyticsit. IE6 omab seal ~6%. Laiema kasutajate grupiga saidil (looduspilt.ee) viibib IE6 kasutaja ~6min, minu fotoblogis 2min.\n09. september 2009 - 21:52:12\t· Otselink\nTahan html / xhtml 5 ja css 3'e ... Ei taha IE 6 ega 7't.\nkas ma olen üksi ? : (\n09. september 2009 - 22:11:00\t· Otselink\nma tahan oma saart ja palju pappi. istu üksi oma html5 ja css3'ga.\n09. september 2009 - 22:33:08\t· Otselink\nViimane kuu IE6 kohta ühe TAVAkasutajatega saidil (mitte veebiteadlikul loodupildi/blogi lehel):\n22,604 Visits - % of Site Total: 13.66% <-- See on arvestatav hulk\n7.01 Pages/Visit - Site Avg: 8.26 (-15.14%)\n00:03:51 Avg. Time on Site - Site Avg: 00:04:37 (-16.73%)\n36.94% % New Visits - Site Avg: 37.90% (-2.53%)\n32.75% Bounce Rate - Site Avg: 27.50% (19.08%)\nJa tõesti nad külastavad vähemaid lehti, on lühemat aega lehel, tulevad vähem tagasi ja lähevad kiiremini ära. Aga mis järeldusi me sellest teha saame? Et nad ei tahagi netti kasutada? Brausivad vähem ja rohkem tegelevad oma eesmärgiga (vähem klikke, rohkem tulemusi)? Kahjuks pole ma piisavalt inimkäitumise psühholoogiat õppinud, et sellele vastata...\n10. september 2009 - 01:14:12\t· Otselink\nmina kasutan näiteks praegu. koolis\n10. september 2009 - 08:29:14\t· Otselink\n"ma tahan oma saart ja palju pappi. istu üksi oma html5 ja css3ga. "\nõnneks päris üksi ei pea ka istuma :D html5gallery\n10. september 2009 - 11:13:58\t· Otselink\nanti ie6 möla on nagu puudega inimesi üle naermine.\ntuli see meelde: "Seda teemat on varemgi arutatud. linnavõim ja muinsuskaitsjad leidsid, et ratastoolidega ligipääsuks vajalik trepp poleks visuaalselt ilus"\n10. september 2009 - 14:25:47\t· Otselink\n" ie6 kasutajad polegi minu toodete sihtrühm, sest neid ei "huvita" minu tooted? :D"\nOleneb tootest ju. Kui sa teed nt veebipõhise tööriista, siis vaevalt, et kodanikud, kel on ajast ja arust tehnika, istuvad oma modemi ja IE6 otsas on peamine sihtgrupp.\nSee pea sama loll nagu automüüjatele suunatud kriitika et nende lehed pole pimedatele optimiseeritud.. no mis pime see sul omale auto ostab??!??!?!\nKõik oleneb sihtgrupist. Mingi laia haardega tarbijatoode võiks muidugi omada veebi mis on suunatud ka kõige vaesemale sihtgrupile eksole.\n10. september 2009 - 17:21:08\t· Otselink\nvaesem sihtgrupp on just see kes pea arvutis istub ja viimase versiooni firefoxi installib. seda kellel on elu (pappi) ei huvita absoluutselt misasi on brauser ja miks seda uuendama peaks, pangaülekande saab tehtud, järelikult on korras.\n10. september 2009 - 17:40:24\t· Otselink\nsiin rahabossid koos, ainult 3% kehvikuid\npixlis käidud, järelikult korras!\n10. september 2009 - 18:49:02\t· Otselink\nvõi oot, see oli teistpidi.. :\_\n10. september 2009 - 22:25:09\t· Otselink\nKui idekaardi lugeja töötab IE6 peal, aga mitte uuema FF'i, Opera, Safari peal, nagu see meil ikka olnud on, siis kõik tore ju, IE 6 ruulib? idkaarti üldse paljud ei kasuta enam, kuna ID iit lahendused niivõrd p....sse keerati. Sellest on vägapalju räägitud kirjutatud ja pole aimugi, vahest asjad ka paremaks läinud?\nIE 6 kasutajad saavad muidu pangaülekanneteks imemoel java updated tehtud ... hämmastav.\nkui ie 6'ga pangaülekandeid ükspäev ei saa teha, ja see päev ikka kunagi tuleb, siis Eestis see IE 6 kultus ka kaob ära võibolla?\nOleks nagu loogiline mõttesuund, et inimesed kes tegelevad veebiga tahaks veebi kasutajaid suunata uusi ja paremaid lehitsejaid kasutama samas otse vastupidi, siin tuleb välja, et kuna nii ja naa protsent kasutab teeme ikka nagu alati tehtud ... üsna masendav trend\n10. september 2009 - 22:34:29\t· Otselink\nno türa. tehke siis midagi. minu kõik madala otsa veebid saavad insta selle kaasa. (if ie6 näitab valikut moodsamatest browseritest.)\n10. september 2009 - 23:30:56\t· Otselink\nsee, kui iE6 kasutajad vähem lehel on, näitab ära, et keegi ei viitsi iE6 jaoks lehte korda teha ja vaadatakse, et ilge kräpp, lähevad lehelt minema :-D\nokei, aga tõsiselt rääkides. kuidas nad norras ie6-te boikoteerisid? kui kuue nulliga summat vaja ei ole, siis võiks ju pixli poiste (ja naistega?) midagi välja mõelda?? KAUA VÕIB, raisk\n10. september 2009 - 23:55:06\t· Otselink\nwww, no pane oma lehtedele IE6 kasutajate jaoks informatiivne tekst. Anna neile teada, et nende veebilehitseja on iganenud. :)\n11. september 2009 - 08:10:10\t· Otselink\n"...Oleks nagu loogiline mõttesuund, et inimesed kes tegelevad veebiga tahaks veebi kasutajaid suunata uusi ja paremaid lehitsejaid kasutama samas otse vastupidi, siin tuleb välja, et kuna nii ja naa protsent kasutab teeme ikka nagu alati tehtud ... üsna masendav trend"\nNo see ongi trend. Hetkel on cool IE6-te kaitsta, sest natuke aega tagasi oli trend seda võimalikult tümitada. IE6 on nagu retrotoss. Varsti tuleb mingi muu trend.\n11. september 2009 - 09:02:38\t· Otselink\nsiis võiks ju ainult chrome jaoks asju teha kuna front endi osas on tugi kõige parem :) kõik muud bänniks ära.\n11. september 2009 - 09:04:54\t· Otselink\nmicrosoft 'may look' at webkit\n11. september 2009 - 09:57:49\t· Otselink\nchrome või uus safari, isegi küsitav kumb ja ff'il ja operal pole ka häda midagist.\nüks ülevaatlik tabel ka\n11. september 2009 - 09:57:51\t· Otselink\nmul on eluaeg nendest brauseritest suva olnud\n11. september 2009 - 13:45:32\t· Otselink\nIE 6 hakkab vaikselt käibelt kaduma.\n12. september 2009 - 20:08:43\t· Otselink\n"Kui sa teed nt veebipõhise tööriista, siis vaevalt, et kodanikud, kel on ajast ja arust tehnika, istuvad oma modemi ja IE6 otsas on peamine sihtgrupp."\nKui kindel sa oled, et neil ON valik kas istuda ajast ja arust tarkvara otsas või mitte? mõnel pole oskusi oma brauserit uuendada, aga veebipõhist tööriista kasutada küll. mõnel pole õigusi oma arvutisolevat tarkvara uuendada (ja isegi it-spetsialist ei aita, sest company policy on selline). ma ei leia, et neile mingi "ie6 on pähh" teate andmine väga rõõmsamaks teeks või rohkem tegutsema paneks... võibolla siis ainult sinu sihtgrupist eemale\n"See pea sama loll nagu automüüjatele suunatud kriitika et nende lehed pole pimedatele optimiseeritud.. no mis pime see sul omale auto ostab??!??!?!"\ntänapäeval peab asju natuke kaugemalt vaatama, koduleht pole ainult toodetava toote müügikanal, vaid ka töötajate leidmise, pressiga suhtluse, imageloomise kanal jne. ma usun, et kui mazda jaapani koduleht pole "nähtav", siis pekstaks neid avalikkuse poolt, et nad ei taha pimedaid endale tööle. midagi sarnast võiks tulla ka automüüja kauplusest, kuhu ei saa sama marki autoga oma jalad kaotanud klient kurtma tulla :D\n14. september 2009 - 00:38:54\t· Otselink\niam, kas ma saan õigesti aru, et on organisatsioone, mille nn company policy näeb ette, et põhimõtteliselt ei uuendata veebilehitsejaid? Kas see tähendab ka seda, et teised turvalisust tagavad meetmed on jäänud rakendamata või on iganenud?\n14. september 2009 - 09:02:22\t· Otselink\non firmasid kus tarkvara uuendused tulevad koos uue arvutiga. ei ole ratsionaalne mingit vana ronti käia putitamas kuskil x kohas, piisab kui viirusekaitse ennast uuendab. automaatne brauseri uuendus ei tule väga kõne alla kui kasutatakse 3 aastat tagasi progetud veebirakendust ja iga brauseri uuendus võib selle katki teha (sorry aga ei ole reaalne asju testida brauseri peal mida pole veel olemas ja siin ei aita ükski standard), parandus aga maksab raha ja võtab aega. IE6'lt upgrade IE7 peale lõhkus omal ajal nii mõnegi programi ära, mida poleks osanud oodatagi. Samas pole see ainult IE probleem, nt FF0.9 pealt üleminek 1.0 peale tekitas probleeme. Sama ka 1.09 pealt 1.10 peale ja sealt omakorda 1.14 peale, mingid css-i definitsioonid lihtsalt lülitati sisse-välja-sisse.\nkatsuge aru saada et suvaline koduleht on külastajale lihtsalt info edastamise kanal. kasutajat ei huvita see et sina veebineegrina tahad kasutada uusimat standardit nii et sinu elu lihtsam oleks. veeb on massidele, mitte kitsale valitud inimestegrupile. võta seda kui ühistransporti, alati on mõni invaliid või lapsevankriga ema kes tahab peale ronida ja tal on sügavalt pohhui sellest et sina tahaksid bussi põranda tõsta 4 meetri kõrgusele teepinnast, selleks et oleks parem vaade.\n14. september 2009 - 09:21:44\t· Otselink\nväga hea kokkuvõte :)\n14. september 2009 - 09:48:42\t· Otselink\n14. september 2009 - 20:40:56\t· Otselink


Asfaldirullijad | tehnikamaailm.ee\nAsfalt keritakse rulli, kui viis hiiglaslikku mootorratast oma pöördemomendi teepinnale laotavad. Meie võrdlustestis on seekord turu suurimad kaherattalised, millest võimsama töömaht ulatub 2,3 liitrini. Kas kuupsentimeetrite võidujooksus on mindud juba liiga kaugele?\nHarley-Davidson FXSBI Night Train\nCustom-tüüpi rattaga sõidetakse mõnusalt, jalad ees ja kella vaatamata: ühesõnaga kulgetakse. “Naudisklejatest” suure osa moodustavad mootorratturid, kes on oma harrastuse juurde jõudnud soliidsemas eas. Nüüd teostatakse nooruse unistusi ning nauditakse vabadust. Kambas on arvukalt ka nn eluaegseid kulgejaid, paljud kasutavad oma rattaid isegi pikkade Euroopa-reiside tegemiseks. Kiiret sõitu piirab tuulekaitse puudumine, mis juba iseenesest sätib matkakiiruse igati arukale tasemele.\nSõit on naudingut pakkuv, kuna jalgade vahel müdiseb enamasti suure töömahuga laisalt pöörlev jõuallikas, valdavalt V2. Nagu ka meie proovisõidu viiest rattast neljal. Vaid Triumphil on omapärane kolmesilindriline reasmootor.\nAjast-aega on Harley-Davidson tuntud suurte jõuallikate poolest. Praegu on suurima töömaht 1449 cm3, mis selles seltskonnas osutus küll väikseimaks! Usume siiski, et Milwaukee tehases ei lebata laagritel ja küll on ka Harrikas peagi töömahu võidujooksus tagasi.\nHonda ja Suzuki on ligi 1,8liitrised, Yamaha mootor on pisut üle 1850kuubikune ning kolmesilindriline. Triumph on juba megaklass oma pikiasendis 2,3liitrise (!) kolmesilindrilisega.\nHinnalipik on seisusekohane, jäädes meie testiratastel vahemikku 180 000–329 900 krooni. Odavaim on Suzuki, kalleim loomulikult Harrikas. Investeeringuna on motikad muidugi mõttetud, aasta-aastalt kaob osa algsest paigutusest. Kõige vähem kannatavad aga Harley-Davidsoni ostjad, mõnel juhul võib Harrikas isegi alghinna säilitada. See on ülemaailmne fenomen, millele puudub mõistuspärane seletus – mõned ostjad lihtsalt on nõus HD eest maksma.\nTestirühma pidanuks kindlasti kuuluma ka 240 000kroonine suurima V2-mootoriga seeriaratas Kawasaki VN oma 2053kuupsentimeetrise töömahuga, ent paraku ei õnnestunud õigeks ajaks seda ratast saada.\nKõige traditsioonitruum on oodatult Harley-Davidson. Õhkjahutuse ja tõukurvarrastega jõuallika algidee vanust saab täna mõõta sajandiga. Samad lahendused leiab juba Yamaha mootorilt, ka väljanägemine on Yamul väga ameerikalik. Honda raami vahel on vedelikjahutus ja moodsam tehnika, ehkki mudelil on vanust tänaseks neli aastat (omal ajal oli tegemist suurima töömahu ja pöördemomendiga jõuallikaga motikaturul).\nSuzuki selleaastane uudis on seevastu kõike muud kui tagasihoidlik. Nn kruiserite maailmaski puhuvad muutuste tuuled ja neid esindab uus Intruder kõige ehedamal kujul. 112 mm silindri läbimõõduga jõuallikas on teistega võrreldes kõige lühemakäigulisem (kolvikäik 90,2 mm) ja seetõttu pööretealtim. Mootori punane ala algab alles 7500 pöörde juurest.\nHonda silindri läbimõõt/kolvikäik on 112 x 101 mm ja Yamahal 118 x 110 mm. Harrika mootori kolvikäik 101,6 mm on ainsana suurem kui silindri läbimõõt (95,3 mm).\nKõige massiivsem on Triumph, mille stardikaaluks on 362 kg. Bensiinipaagi laius on ligi pool meetrit. Kui Triumph möödakäijate pilke ei püüa, siis ei tee seda ka ükski teine kaherattaline!\nEhkki Triumph on kamba kaalukaim, pole teisedki kõhnad poisid – kõigil kipub kaaluseier 300 kg teisele poolele. Juba seetõttu nõuavad nad sõitjalt kindlat kätt.\nViisiku sadulakõrgused jäävad vahemikku 70–73 cm. Tavaratta sadul on üldjuhul kümmekond sentimeetrit kõrgemal. Madal sadul on nii raskete sõiduvahendite puhul selge eelis.\nHonda, Triumphi ja Yamaha lenkstangid on ülilaiad. Yamaha tahapoole kaarduva juhtraua 91 cm on lühemale sõitjale tagasipööret tehes juba liiastki – käed jäävad lühikeseks. Harley-Davidson ja Suzuki erinevad ülejäänuist sirge juhtraua poolest. Harrikas on varustatud kõige kitsama lenkstangiga, sõitja asend meenutab kaugushüppaja rekordkatse lõpufaasi. Sarnane isteasend on ka Suzukil, ent juhtraud on laiem ja kaardub pisut tahapoole. Pisut laiem juhtraud parandaks HD juhitavust oluliselt.\nAsendit sõidu ajal selle klassi ratastel eriti muuta ei õnnestu. Yamaha suurtel astmelaudadel saab jalgu pisut edasi-tagasi liigutada, ent harali isteasendi tõttu tirib tuul jalad suurel kiirusel päris laiali. Kõige mugavam ja harjumuspärasem on Honda sõidupoos.\nLai tagarehv on selle rattaklassi nn kohustuslik varustus. Jõhkraim “papu” on Suzuki 240 mm lai ja ülimadala 40% profiiliga 18tolline. Ka tagavelg on äärmiselt lai, mis tugevdab laiuse muljet, ent väljanägemise tagaajamine maksab kätte kurvisõiduomadustes – Suzuki tagaosa kerkib rehvi küljele kallutamisel kõrgemale ja sõit muutub nurgeliseks. Ratta käsitsemine nõuab jõudu, otsustavust ja kindlameelsust. Asja ei paranda ka sissepritse äkilisevõitu toimimine.\nKurvilised väiketeed on murelapsed – enam kui 300 kg annab endast halastamatult tunda. Vedrustuste võimekus on piiratud, eriti Honda tagavedrustuse oma. Triumph ja Yamaha eristuvad siin ülejäänuist positiivses plaanis.\nEt nn kruisimine ei tähenda kiiret kurvitamist, on näha juba rataste võimalikke kallutusnurki hinnates. Jalatoed ja astmelauad kraabivad teepinda väga kergesti. Turvalisuse huvides on esimese asjana asfalti puudutavad jalatoed ülespöörduvat tüüpi.\nJuhile sõiduriist eraldi (tuule)kaitset ei paku, ent isteasendi ja ratta disainiga saab olukorda mõjutada. Kõige karmim on sõidutuul Yamaha seljas, miski ei paku sõitjale kaitset. Ka Yamu näidikuplokk, mis mõnel testitaval rattal osa tuulest kinni peab, asub hoopis paagil, kus teda on ka väga nigel vaadata. Harrika juhtraud suunab osa tuulest juhist mööda, ent seevastu ei õnnestu paremat põlve paagi lähedale tuulevarju tuua – õhupuhasti on ees.\nHondaga maanteekiirusel sõitmine ei väsita, tuul hakkab räsima kiirustel üle 100 km/h. Suzuki juhtraua keskele kinnituv digitaalne tahhomeeter töötab üsna efektiivse tuulesirmina. Ent miks pole samas paigas ka spidomeeter, mida nüüd tuleb kiigata kõvasti madalamalt? Kogukas Triumph pakub sõitjale omajagu kaitset, juht istub suuresti näidikuploki ja paagi varjus. Alles kiirteel hakkab tuul häirima.\nPidurdusteekonna pikkust sõiduki mass üldiselt oluliselt ei mõjuta, sest kaalu kasvades paraneb ka pidamine ja pidurdusmaa ei pruugi pikeneda. Suurte customite puhul on mass pidurdamisel siiski oluline tegija – äkkpidurdusel ei saa ühegi testitava sõiduki puhul jalgade/kehaga paagilt tuge ja nii kandub kogu sõitja mass käte kaudu juhtrauale. Aeglustuse kasvades, kui emb-kumb kätest järgi annab, kannatab suunastabiilsus – ratta tagaosa kipub ette.\nPidurduse teine komistuskivi on esivedrustuste “põhjas käimine”, mis võib kaasa tuua esiratta blokeerumise. Kõige väiksemate kriimudega väljus pidurdustestist Honda, mis peatub 100 km/h kiiruselt 41 meetril, ülejäänud vajavad 3–7 meetrit enam.\nHonda CBS (Combined Braking System) integreeritud pidurisüsteemis mõjub tagapidur ka mõlema esipidurisuporti ühele kolmest kolvist. Kogenematule kasutajale on see suurepärane lisa – on ju paanikaolukorras tagapidur algajatele esimene ja peamine abinõu. Pahupoolele tuleb kanda asjaolu, et kruusal ja eriti liivastes kurvides võib tagapidurigagi esiratta kogemata “alt lasta”. Kogenud sõitjad kasutavad tagapidurit ka tagaosa kontrollitud libistamiseks. See on aga Honda puhul võimatu.\nSuzuki moodne USD (up-side-down) ehk pööratud esihark läbi ei löö, kuid teetunnetus pole parimate killast. Pidurdusteekonda mõjutavad ka libedapoolsed rehvid, eriti tagumine, mis lukustub kergesti ja jätab kiirendades asfaldile musti triipe. Märjaga tasub ettevaatlik olla!\nTriumphi pidurid meenutavad tavalise tänavaratta omi – tunnetus on hea ja väsimist ei esinenud ka korduvate katsete järel. Ka Yamaha pidurid teenivad kiitust.\nHarley-Davidsoni ühepoolne esipidur saab küll pidama, ent kasutamine nõuab jõudu, ja tunnetust pole ollagi. Tunne on nagu katkise pidurivõimendiga sõiduautos.\nKaassõitjatele need rattad erilist naudingut ei paku. Istumisalune on pisike ja erilist liikumisvõimalust pole. Kaassõitja ei leia ka mingit kinnihoidmise võimalust. Kõige mõnusamalt, jalad ette sirutatud, saab kaasa kulgeda Yamaha sadulas. Harley-Davidson oli komplekteeritud lisavarustuse nimekirjast (515 eurot) leiduva kaassõitja seljatoega (sissy-bar). Ilma selleta pole tagaistujal kuigi mugav, seda enam, et Harrika kuulus vibratsioon leiab kõvapoolse istme ja jäikade jalatugede kaudu tee kaasreisija kehasse.\nKuid selliste ratastega sõitjatele pole stiili nimel tehtavad ohverdused mingi haruldus. Samasse kategooriasse kuuluvad ka süütelukkude kummaline paiknemine kas mootori taga külje peal (nagu Suzukil ja Hondal) või bensiinipaagil (nagu Harley-Davidsonil). Ratastel on eraldi roolilukud – need leiab roolikannult.\nÜllatav, et selle hinnaklassi ratastel ei leidu (HD välja arvatud) ärandamisvastaseid vidinaid. Harrika immobilisaator on samas ka signalisatsioon. Vaid selle süsteemi kasutamine on üsna keerukas – süütevool lülitatakse sisse võtmega, misjärel võti läheb taskusse tagasi. Edasi majandatakse spetsiaalse lüliti abil.\nVõitjaks tõusis... Edasise leiad Tehnikamaailmast!


Maja (kuulutus 2280778) – okidoki\nKuulutuse number: 2280778\nLisatud 04.04.2013 11:27\nÜldpind: 194 m²\nKrundi suurus: 1 762 m²\nLisaandmed: elektriküte, keskküte, rõdu, naabrivalve, kamin, saun, lokaalne kanalisatsioon, tööstusvool, garaaž, gaasiküte\nMüüa imekaunis asukohas mereäärne kinnistu. Mereni majast umbes 300m. Kinnistust 1 km kaugusel paikneb ajaloolise väärtusega vana kaluriküla Salmistu. Samuti asub vaid kilomeetri kaugusel jahisadam ning suurepärane supelrand. Krunti on piisavalt tõstetud vältimaks liigset niiskust. Krundil asub kaks hoonet. Maja pindala 194m2. Tegemist on kivimajaga, aknad-uksed paigaldatud, põrandad valatud, siseseinad valmis, esimesel korrusel on veispõrandaküte ning küttesüsteem ehitatud nii, et saab valida endale meelepärase kütteviisi. Endale meelepärane keskküttekatel võimalus valida uuel omanikul. Lisaks on olemas ahju ja kamina rajamise võimalused. Kõrvalhoonesse on planeeritud saun, väliköök ja ruumid külaliste majutamiseks. Kõrvalhoone pindala on 160m2.\nVesi tuleb krundile kohalikust puurkaevust, trass on toodud krundile. Nii vee kui ka elektriliitumine on tehtud. 3 km kaugusel kinnistust, asub Kuusalu kool. Maja eest sõidab läbi ka koolibuss. Läheduses ühistranspordi peatused ja ka kauplused.\nNaabermajades elavad inimesed nii aastaringselt, kui ka suvitamise eesmärgil. Naabrid on väga aktiivsed ja ühtehoidvad. Ümbruskond on vaatamisväärsuste poolest väga rikkalik ning avastamisrõõmu pakkuv.\nKui soovid oma perele rajada ilusat kodu, turvalist ümbruskonnaga lastele kasvamiseks, siis võta meiega ühendust ja läheme Sinu uut kodu vaatama!\nKahekorrulisene maja.LAGEDI,kopli küla.\nMulti Hanger riidepuu — säästa ruumi oma riidekapis -40%


2004 Vectra C 1.9 110 Kw niiskus. - VectraClub.net\nFoorumi pealeht Tehniline Sisu\n2004 Vectra C 1.9 110 Kw niiskus.\nErinevad sisud, näpunäited, jutud jne.\nLiitunud: 26 Apr 2015 14:59\nPostitusPostitas mark0654 » 31 Dets 2015 11:38\nSelline mure sis, et salongis niiskus sees ja klaasid udused. Hommikuti nüüd külmadega aknad ka seest jääs, kohapeal käies sulatab ära ja klaasid puhtad, aaga nii kui sõitma hakkan, nii hakkab klaase uduseks kakkuma. Esiklaasi saan puhtaks kui ainult klaasipeale puhkuma panen, aaga tagumisi 7-et klaasi puhtaks ei saa. Esimesed 3 saab kui vent uurgab põhjas. Vahetatud on ka salongifilter (igaksjuhuks), aaga ei miskit. Tosoolilõhna ei viska ja põrand kuiv. Kellelgi miskit sellist olnud või teab milles viga võiks olla?\nLiitunud: 05 Apr 2008 21:09\nRe: 2004 Vectra C 1.9 110 Kw niiskus.\nPostitusPostitas Erfs » 31 Dets 2015 11:55\nKui põrand märg ei ole, siis äkki on õhk pidevalt salongi siseringi peal?\nPostitusPostitas mark0654 » 31 Dets 2015 18:24\nErfs kirjutas: Kui põrand märg ei ole, siis äkki on õhk pidevalt salongi siseringi peal?\nOmastarust ei kasutagi seda nuppu ültse Aga kas on võimalik, et see klapp kuidagi kinni jäänd või kuidas seda kontrollida saaks?? Kus asub ültse??(klapp muidugi)\nA ja linnas on enamvähem sõita aaga maantepeal kui kiirus suurem sis tõmbab praktiliselt kohe uduseks.\nLiitunud: 05 Apr 2014 18:12\nAsukoht: Tallinn - Kose\nPostitusPostitas porku » 11 Jaan 2016 14:41\nKõlab küll täpselt nagu sise õhu peal oleks ringlus.\nvõi teine võimalus, et salongi filter on aastast auto toomise aeg.\nLiitunud: 19 Okt 2008 22:00\nAuto: Vectra C 1,9CDTI\nPostitusPostitas y2k87 » 11 Jaan 2016 15:10\nSa konti kasutad? Kui ei siis lükka sisse. Endal on aasta ringi kont järgi ja pole uduseid aknaid näinud\nLiitunud: 08 Juul 2008 09:13\nAuto: Vectra C 1.9CDTi Caravan\nPostitusPostitas holma » 11 Jaan 2016 17:01\nPeab olema mingi muu probleem. Enda universaalil pole mitte mingisugust probleemi niiskete akendega ja kliima kogu aeg väljas, hetkel lausa tühjaks süsteem lastud, kuna radikas käis maha. Siseringlust ei kasuta. Vent. praktiliselt alati 1. astmes, nüüd külmadega sai ka 2. astet kasutatud.\nÜhes teises teemas otsisid uut jahutussüsteemi õhutuskorki, kas selle kadumine ja sealt tulenev leke äkki jõudis niiskuse näol läbi ventilatsiooni salongi äkki? Kütusetorud pidid ka veel lisaks lekkima...niisama lampi ei lähe klaasid seest uduseks...\nPostitusPostitas porku » 12 Jaan 2016 09:09\nüks koht kus võib vabalt niiskus olla on tagumise luugi tihendi vahelt (kui universaal), olen tähendanud, et "Vingemat" (pesu statoili pesulas) kasutades kipub sealt paar tilka läbi tulema, kui tihend ikka täitsa kutu siis võib sealt lume sulamise teel omajagu vett pagassi joosta, kuna seda osa seal otseselt ei köeta ka siis võib seal mingi seos olla.\nAga jah kui kütte toru lekib, jahutus lekib siis [ evil ] seda teab, vb põhjas auk .\nMul 1.9 2007 Universaalil pole niiskusega küll kunagi mingit probleemi olnud, kliimat pole ka talvel kasutanud.\nPostitusPostitas mark0654 » 12 Jaan 2016 17:07\nJahutus vedelikku muidu ei lekkind, aga sai mootori pesu tehtud, siis peale seda külmus see junn ära ja läks pooleks. Nüüd pime ees ja asi korras. Küttetoru ühenduse koht lekib vähe jh, kül mitte midagi erilist aga vähe märjavõitu lihtsalt. Nüüd katsetasin siin uut teooriat mis täiesti toimib, kui aknad väike nõks lahti jätta siis on peaaegu kadunud see. Muidugi välja arvata tagumised kuudi aknad. Ise arvan 2-hte varijanti, kas on enne müüki tehtud salongipesu (kuna auto ostsin suve alguses) ja niiskus sisse jäetud, või on ring/välisõhu klapp kinni jäänd.\nPostitusPostitas holma » 12 Jaan 2016 17:41\nKindlasti niiskus suvisest salongipesust ei ole. Lahtiste akendega sõitmine pole ka nagu lahendus. See kas õhk võetakse väljast või aetakse ringi siseõhku on ju koheselt tuvastatav. Aja auto salong ilusti soojaks, kruti temperatuuri nupp siis külma peale. Kui väljast õhku ahmib, siis hakkab üsna pea kõledat külma tulema. Siseringi peal samamoodi toimetades niipea ei hakka, sest aetakse ringi sooja siseõhku.\nPostitusPostitas Erfs » 12 Jaan 2016 20:12\nNeed salongiringluse klapid peaks olema kohe siseõhufiltri alt nähtavad. Samuti kui panna kõik müratekitajad kinni, siis on ilusti kuulda, kuidas vaakumi pealt klapp "vuss" kinni ja "vuss" lahti käib. Nii on vähemalt Astra F-l ja Vectra B-l, mingi tõenäosus on, et C-l on need asjad teisiti lahendatud.


Automaatikainstituut - TalTech structural unit\n2. Polynomial Methods for Nonlinear Control Systems. Polünoommeetodid mittelineaarsetes juhtimissüsteemides Belikov, Juri11.06.2012 dissertations\n3. ISS0010 süsteemiteooria : ülesannete kogu Gordon, Boris; Petlenkov, Eduard2007 textbooks and teaching materials\n4. The Interactive Learning Environment For Mobile Laboratories. Interaktiivne õpikeskkond mobiilsetele laboritele Jaanus, Martin10.06.2011 dissertations\n5. Autonoomne mehitamata lennuk taktikalise süsteemide süsteemi komponendina. Autonomous Unmanned Aerial System as a Component in a Tactical System of Systems Kaugerand, Jaanus12.06.2014 master's theses\n6. Simulations in Multi-Agent Communication System. Simulatsioonid multiagentsüsteemis Kimlaychuk, Vadim15.08.2012 dissertations\n7. Transmitter power control in wireless communication systems. Saatja võimsuse juhtimine traadita sidesüsteemis Koort, Marko08.2005 dissertations\n8. Reoveepumpla automaatika algoritm Unitronics Vision 230 kontrolleril. Sewage pumping station automation algorithm conducted on Unitronics Vision 230 controller Kukk, Margus12.06.2014 master's theses\n9. Model-Based Testing of Reactive Systems. Reaktiivsete süsteemide mudelipõhine testimine Kull, Andres15.12.2009 dissertations\n11. Liikluskindlustuse klientide riskitaseme hindamine tehisnärvivõrkude ja sügava õppimise abil. Motor Insurance Clients Risk Level Evaluation using Artificial Neural Networks and Deep Learning Netšajev, Eduard07.06.2016 bachelor's theses\n12. Neural Networks Based Identification and Control of Nonlinear Systems : ANARX Model Based Approach Petlenkov, Eduard06.12.2007 dissertations\n13. Enhancing Situation-Awareness, Cognition and Reasoning of Ad-Hoc Network Agents. Spontaanvõrgu sõlmede situatsiooniteadlikkuse, taju ja arutlusvõime täiendamine Preden, Jürgo-Sören21.06.2010 dissertations\n14. Modelling emergent behaviour of organisations: time-aware, UML and agent based aprroach. Ilmneva käitumise modelleerimine organisatsioonides: ajatundlik, UML ja agendipõhine lähenemine Savimaa, Raul30.08.2005 dissertations\n15. Hyperspectral Data Processing and Interpretation in Remote Sensing Based on Laser-Induced Fluorescence Method. Hüperspektraalse andmete analüüs ja tõlgendamine kaugseires laser-induced-fluorescence-meetodi põhjal Sobolev, Innokenti26.08.2014 dissertations\n16. Fractional-order Modeling and Control of Dynamic Systems. Murrulistel tuletistel põhinev dünaamiliste süsteemide identifitseerimine ja juhtimine Tepljakov, Aleksei21.08.2015 dissertations\n17. Restricted Connectivity Neural Networks based Identification for Control. Piiratud ühenduvusegatehisnärvivõrkudel põhinev identifitseerimine juhtimiseks Vassiljeva, Kristina21.06.2012 dissertations\n18. Pöördpendli juhtimine NXT 1.0 komplektiga. Inverted Pendulum Control on NXT 1.0 Set Vidjajev, Nikolai12.06.2014 master's theses\n19. Infotehnoloogia teaduskonna Automaatikainstituudi teadus- ja arendustegevuse aastaaruanne 2010 2011 annual reports of research & development activities\n20. Infotehnoloogia teaduskonna Automaatikainstituudi teadus- ja arendustegevuse aastaaruanne 2011 2012 annual reports of research & development activities\n21. Infotehnoloogia teaduskonna Automaatikainstituudi teadus- ja arendustegevuse aastaaruanne 2012 2013 annual reports of research & development activities\n22. Infotehnoloogia teaduskonna Automaatikainstituudi teadus- ja arendustegevuse aastaaruanne 2013 2014 annual reports of research & development activities\n23. Infotehnoloogia teaduskonna Automaatikainstituudi teadus- ja arendustegevuse aastaaruanne 2014 2015 annual reports of research & development activities