Mõtle, kui palju oleks võimalik raha säästa näiteks siis, kui sa jätaksid maha suitsetamise või mõne muu ebatervisliku harjumuse. Kaasa säästmisesse kogu pereÄra hoida säästmist enda teada. Kogumist on võimalik kohandada vastavalt võimalustele. Näiteks proovi kulutada vähem elektrit või väldi kohvijookide ostmist. Seda saab teha lihtsalt sularahas raha kõrvale pannes vanasse heasse hoiupõrsasse. Lahutus ja laenuga ostetud korter laenud töötule.\n. Maksa sularahaga ja pane peenraha kõrvaleKui sul on keeruline end distsplineerida raha kõrvalepanemisega, siis võid harjutada hoopis teistmoodi trikiga. Riigilõiv hüpoteegi seadmisel 6000 eur laenu. Tema sõnutsi on hea keskenduda pikaajalistele soovidele ja arvestada olukorraga, kui inimene ise või keegi tema perekonnast peaks haigestuma või tekib mõni ootamatu väljaminek. „Võtke aega ja vaadake üle oma viimase poole aasta konto väljavõte: millele olete kulutanud ja kas on kohti, kust saaks kokku hoida,” soovitab Laks. Kõik hakkab pisikestest sammudest. Soovitame panna endale näiteks igaks esmaspäevaks meeldetuletus raha ülekandmise kohta kogumiskontole. On leitud, et raha säästmine ja eelarve järgimine on tunduvalt edukam nende inimeste puhul, kes on jaganud oma säästuplaane ka abikaasa, partneri, pere või sõpradega. Loo endale eelarveSelleks, et säästmisega algust teha, on sul kindlapeale vaja eelarvet, mis aitab anda ülevaate kõikidest väljaminekutest. Muuda säästmine lõbusaksRaha säästmine ei pea olema tülikas ega kurnav ning see ei tähenda, et sa peaksid täielikult muutma oma eluviisi.\nRaha säästmise nipid noorukitele. „Kogumise teeb kergemaks selge eesmärk, olgu selleks majanduslik sõltumatus, rahatagavara, kauaoodatud reis või ost, remont või uus auto,” ütleb Laks. nädalal ehk juuli keskpaigas. On aga tohutult palju asju, mida saaksid ise kerge vaevaga teha ilma, et peaksid kutsuma kohale spetsialisti või kulutama raha kallimale teenusele: näiteks võid pesta autot käsipesulas ise, mitte viia seda kallimasse automaatpesulasse. Kui aga ise raha kogumishoiusele kandmine tundub liiga tülikas, siis võib kasutada Digikassat. Tuleb vaid maksta pangakaardiga – muud polegi vaja teha. Lugege lisaks: Getter Orusalu vabakutseline ajakirjanik. Proovi eristada rohkem soove vajadustestSee on teema, millest ei jõua küll rääkida paari sõnaga, kuid sisuliselt jagunevad kõik väljaminekud kaheks: on kulutused, mis on hädavajalikud ning on kulutused, mis tulenevad meie soovidest. Lugege lisaks: Alati on mõistlik koostada eelarve finantskohustuste täitmiseks ja ebavajalike kulutuste vältimiseks. Korraga on raske suurt summat kõrvale panna, kui aga alustada väikestest summadest, siis tekib meeldiv harjumus ja oskus iganädalase väljaminekuga arvestada. LugupidamisegaYesCredit. Mänguline raha kogumise viis tõestab, et finantstagavara loomine ei pruugi olla koormav kohustus, vaid tore ja kasulik harjumus.\n. See kehtib eriti näiteks internetipakettide ja muude teenuste eest – küsi julgelt pakkumisi kõikjalt ja võrdle neid omavahel. Katrin Laks soovitab plaanide täitmiseks teha endale kõigepealt selgeks oma rahaasjade tervikpilt. Ära lükka säästmist edasi hirmus, et sul on väike palk või sa ei saa kõrvale panna. SMS laen kuidas teha nii et inimene seda ei saa sooviks kiiresti 500 eurot laenu. Kui sul pole teatud eesmärki, mille nimel sa raha säästad, on tunduvalt tõenäolisem, et hoogsalt alanud säästmine saab varsti kurva lõpu.Selle vältimiseks pane paika kindel eesmärk, mille pärast sa üldse raha säästa tahad. See on summa, mis võimaldab end jõulukuul kindlamalt tunda. Kõlab ehk küll “lamedalt”, kuid seegi algus! Sa ei saagi ju loota, et saad kohe kõrvale panna mitu tuhat eurot ning siis tunda end säästurahaga hästi.Ei. Ühtlasi aitab eelarve sul juba arvestada säästudega, seega on raha säästmine lihtsam. Motivatsiooni plaanidest kinni pidada annab ka eesmärgi meeldetuletamine.\n. Jäta maha ebatervislikud harjumusedSa ei taha seda ilmselt kuulda, aga üks osa raha säästmisest on ka oma ebatervislike harjumuste unustamine. Selleks, et kogumine mugavamaks muuta, on võimalik sõlmida püsikorralduse leping, mille alusel kantakse määratud summa kindla sagedusega arvelduskontolt kogumishoiusele. Leia viise, kuidas rohkem ise tehaMugavus maksab ning mitte vähe. Absoluutselt igaüks saab võtta ette midagi selleks, et rahalist olukorda parandada ning esimene samm selleks on säästude kõrvalepanek.Säästmisega ei tasu end samuti lõhki rebida, ent on oluline kuskilt alustada, et tasahaaval kasvatada säästuraha.. Pane paika eesmärkSäästmine niisama säästmise pärast ei ole eriti produktiivne


Rocket Fix Multifunktsionaalne tööriist Rovus\nMultifunktsionaalne tööriist Rocket Fix Rovus\nKas sulle meeldib kodus meisterdada, kuid oled tüdinenud eraldi elektriseadmete ostmisest iga väiksemagi töö jaoks? Rovus Rocket Fix on suurepärane juhtmevaba akutoitega elektritööriist, mis on kiire ja mitmekülgne ning teeb ära kõik tööd\nLisagarantii (valikuline)1 aasta (9,90 €)3 aasta (14,90 €)5 aasta (19,90 €)\nMeisterdamine pole kunagi olnud lihtsam või jõudsam\nKas sulle meeldib kodus meisterdada, kuid oled tüdinenud eraldi elektriseadmete ostmisest iga väiksemagi töö jaoks? Rovus Rocket Fix on suurepärane juhtmevaba akutoitega elektritööriist, mis on kiire ja mitmekülgne ning teeb ära kõik tööd:\nMoodulsüsteem võimaldab vahetada ja sobitada tööriistu ja tarvikuid, et sinu vajadusi kõige paremini rahuldada\nVõimaldab puurida, lõigata, lihvida, kaapida, süvistada ja kinnitada\nTöötab erinevatel materjalidel, nagu puit, metall ja plast\nSeadmel on Quick Connect – kiirkinnitussüsteem, mis võimaldab tarvikuid kiiresti ja lihtsasti vahetada\nVõimsad 290 W kiirus ja pöördemoment teevad töö kiiresti ära\nKasuta ära pöördemomendi ja aku võimsust\nRovus Rocket Fixi käsiseade on kerge, mugav ja lihtsasti kasutatav ning sellel on kaua vastupidav taaslaetav aku.\nSelle seadmega teed ära peaaegu kõik tööd\nTänu nii paljudele erinevatele tarvikutele saad teha peaaegu kõiki töid – alates puurimisest, kinnitamisest, kruvide eemaldamisest kuni peaaegu kõigi pindade lõikamise, lihvimise, kaapimiseni jne.\nErgonoomiline kindel käepide ja muud omadused\nHaara kindlalt pehmest kummist käepidemest, kui kasutad võtmeta padrunit, et vahetada kiiresti trelli ja kruvikeeraja otsakuid. Ajamipea küljel on lukklüliti, et hoida valitud tarvikud kindlalt paigal.\nPraktiline, kompaktne ja superlihtsasti kasutatav\nKergel ja kompaktsel Rovus Rocket Fixil on ainulaadne alus kasutamiseks lihtsasti kinnitatavate mitmeotstarbeliste otsakutega.\nTrell ja lööktrellpuuri otsak, millel on vasarafunktsioon\nMuudab iga kruvimise ja puurimise lihtsaks nagu lapsemäng.\nMuudab lihvimise, kaapimise, saagimise ja lõikamise lihtsaks.\nOtsakute vahetamine käib vaid paari klõpsuga\nSäästa raha ja ruumi\nPane kokku tipptasemel töö ja suurim väärtus – see komplekt on praktiline lahendus, kuidas oma tööriistakast omas tempos kokku panna. Komplekti kuuluvad:\n1x ajamiseade ja põhiseade koos kiirkinnitussüsteemiga\n1x trell ja lööktrellpuur, millel on vasarafunktsioon\n6x 25 mm kruvikeerajaotsakud\n1 x 50 mm puurihoidik\n1 x aku ja laadur\nväga hea,aga ühest akust jääb ilmselgelt väheks,palju aega kulub laadimisele.tooge müügile lisa aku ja inimesed rõõmustavad


15.10.2020: SEI TALLINN SELGITAB OMA ROLLI METSANDUSE ARENGUKAVA PROTSESSIS - EESTI METSA ABIKS\n15.10.2020: SEI TALLINN SELGITAB OMA ROLLI METSANDUSE ARENGUKAVA PROTSESSIS\nKopeeritud Loodusaja meililistist 16.10.2020. Loodusaja list on Tartu ülikooli hallatav keskkonnateemaline meililist.\nStockholmi Keskkonnainstituudi Tallinna keskus (SEI Tallinn) peab vajalikuks esitada omapoolne seisukoht metsanduse arengukava mõju hindamisega seoses, kuivõrd meedias levib palju vastukäivat infot. Kohati võib jääda isegi mulje, et SEI Tallinna töö tõttu on metsanduse arengukava koostamine takerdunud või omistatakse meie juhtimisel tehtud analüüsile keskkonnamõju strateegilise hindamise (KSH) staatus. Sellega seoses soovime selgitada oma rolli selles protsessis.\nMeie osalemine metsanduse pikaajalise arengukava koostamise protsessis sai alguse eelmise aasta juunis, kui riigikantselei kuulutas välja riigihanke “Metsanduse arengukava aastani 2030 keskkonnamõju strateegiline hindamine ja oluliste mõjude analüüs”. SEI Tallinn koos partneritega esitas pakkumuse 19. Juunil 2019. Meie ühispakkumine tunnistati hankele vastavaks ja hankija asus lepingut kooskõlastama. Leping loodeti sõlmida juulikuu jooksul, kuid ka veel augustis käisid poolte vahel läbirääkimised. Hankijale oli selgeks saanud, et lepingu osapooleks peab olema ka keskkonnaministeerium, kes metsanduse arengukava aastani 2030 (MAK2030) praktiliselt koostab, ja lepingus pakutud ajakava KSH läbiviimiseks on ebarealistlik. Riigikantselei juristide hinnangul aga hanketingimusi, sh lepingu osapooli või tähtaegu lepingu sõlmimisel enam muuta ei saa. Nii juhtuski, et hange ja meie pakkumine võeti tagasi. Seega, esimene MAK2030 KSH hange luhtus ebaõnnestunud hanke mitte pakkujate puudumise tõttu.\nSeptembris 2019 kuulutas keskkonnaministeerium välja hanke “Metsanduse arengukava 2030 arengustsenaariumite mõju analüüs”. Rõhutan siinkohal, et tegu oli arengustsenaariumite mõju hindamise mitte arengukava KSH hankega. Hankega sooviti teada saada nelja arengustsenaariumi (rebane, karu, ilves ja hunt) mõju neljale valdkonnale (majandus, ökoloogia, sotsiaalia ja kultuur). SEI Tallinn moodustas ekspertrühma kaheksast oma ala tunnustatud eksperdist ja esitas taas ühispakkumuse, mis kuulutati hankele vastavaks oktoobris. Hankija oli sõnastanud kuuest punktist koosneva tööülesande, sealhulgas vajaduse esitada pakkumuses töö metoodika. Tagantjärele tundub, et arusaamatused saidki alguse sellest, et SEI Tallinn pakkujana esitas metoodiliseks võtteks Saaty meetodi. Saaty meetodi iseärasuseks on väga lihtsustatult see, et esmalt töötatakse välja igat valdkonda iseloomustavad mõõdikud (indikaatorid), millele eksperdid annavad kaalud ja seejärel hindepunktid, misjärel leitakse vastavad osakaalud ja lõpuks tekib osavaldkondade paremusjärjestus. On arusaadav, et teatud aspektidel on kaalukam roll kui teistel. Näiteks ei saa kuidagi ignoreerida rahvusvahelisi ja Euroopa Liidu poliitikaid, millega Eesti on võtnud kindlaid ja tähtajalisi kohustusi. Ekspertide hinnangul on säästva metsanduse puhul kõige olulisem lähtuda kliimaneutraalsuse ja elurikkuse hoidmise eesmärkidest, mis seavad raamistiku kõigile neljale valdkonnale. Andes kõigile neljale valdkonnale sama kaalu ei saavutata neid eesmärke kuidagi. Kuigi Saaty meetodi puhul on tegemist eksperthinnanguga, käivad mõistagi nii kaalude kui mõjuhinnangu juurde asjakohased selgitused ja põhjendused. Ekspertrühm pakkus neljas valdkonnas välja 48 mõõdikut ja selgitas vahearuandes hindamise käiku ja esialgseid tulemusi. Oluline sõnum oli see, et töörühma hinnangul ei leidunud seda ühte ja parimat arengustsenaariumit, vaid parima tulemuse oleks saanud erinevate stsenaariumite tegureid kombineerides.\nVahearuande arutelul selgus, et keskkonnaministeerium ei ole sellise meetodi rakendamisega nõus, kuid ilmselt mõistsid nad samas, et SEI Tallinn oligi selle meetodi pakkumuses esitanud, mis ka omavahelise lepinguga oli kinnitatud. Tundus, et hankijale valmistasid enim meelehärmi ekspertide kaalud, iseäranis ökoloogiliste näitajate esile tõstmine. Keskkonnaministeeriumi asekantsler tuletas meelde, et tegemist on metsanduse mitte looduskaitse arengukavaga. Praktiliselt kuni 2019. aasta viimaste tundideni toimus töö lõpparuandega, kuivõrd keskkonnaministeerium oli tellinud detailse retsensiooni, millele eksperdid mahukate kommentaaridega vastasid ja omi seisukohti korduvalt selgitasid. Samal ajal otsisid keskkonnaministeerium ja SEI Tallinn kompromisse lõpparuande üle andmiseks/vastu võtmiseks ja lepingutasu maksmiseks. Kokkuleppemenetluse tulemusena nõustus SEI Tallinn keskkonnaministeeriumi pakutuga, sealjuures vähendatud tasuga. Nõustumise põhjuseks oli peamiselt asjaolu, et me ei pidanud tegema järeleandmisi oma töö järeldustes (vt väljavõtet allpool). Need jäid paika ja ekspertrühm on jätkuvalt nende taga, sest nagu igasuguse eksperthinnangu puhul, esindab see vaid nende inimeste põhjendatud arvamust. Töörühm andis hinnangu, milline mõju võib kaasneda metsanduse arengustsenaariumitega neljas valdkonnas lähtudes kokkulepitud meetodikast. Seega ei saa meie meelest kuidagi väita, et me ei täitnud ülesannet. Kahjuks tõrjus keskkonnaministeerium ka meie ettepanekut tutvustada meie järeldusi ja kaalutlusi MAK2030 juhtkogule.\nMeile pandi peamiseks “süüks” seda, et lähtusime metsanduse arengustsenaariumite analüüsil kliima ja elurikkuse juhtfunktsioonist. Kuid on selge, et seda juhtfunktsiooni ei saa ignoreerida ka koostatavas metsanduse arengukavas aastani 2030.\nPärast seda, kui kokkulepe oli keskkonnaministeeriumiga sõlmitud, soovisime anda oma tööle paremat väljanägemist, tellisime keeletoimetamise ja küljenduse. Meile ootamatult keskkonnaministeerium murdis kokkulepet ja tegi avalikuks nii lõpparuande lõplikult vormistamata versiooni kui meievahelise kokkuleppe oma kodulehel, samas keeldudes lõpparuannet asendamast vormistatud versiooniga, kui seda pakkusime. Veelgi enam, keskkonnaministeerium keelas meil lõpparuannet oma kodulehel avalikustada, seepärast leiab vormistatud aruannet vaid ETISes.\nKõike seda ei oleks tahtnud enam meenutada, aga kuna jätkuvalt on päevakorral metsanduse arengukava KSH ja selle luhtunud hanked, siis pidasime vajalikuks teemat omalt poolt kommenteerida.\nMetsanduse arengustsenaariumite mõju analüüsi töörühma juht\nMetsanduse arengustsenaariumite mõju analüüsi lõpparuande järeldused ja soovitused (väljavõte):\nkoguraiemaht peaks jääma 8 mlj tm/a piiresse (S2- karu), nii säiliks metsatagavara kõigi nelja mõjuvaldkonna arengu- ja riskide maandamise vajadusi arvestades kõige paremini;\nmetsamaa pindala jääb sama suureks (st ei ole vaja täiendavaid alasid, et siduda süsinikku), kuid raiutud metsa on vaja tõhusamalt uuendada;\nmetsa raiutakse taastumisvõime piires, st raiutakse määral, et üldtagavara ei väheneks;\nmetsakahjustusi tuleb leevendada, kuid näitaja ei sõltu niivõrd raiemahust kui valedest majandusvõtetest ja kliimast/ilmastikust (tormid, sademed, põuad/tulekahjud, üleujutused, temperatuuri tõus);\neesmärgi “raiemaht koosmõjus raietele seatud piirangutega” puhul tuleks loobuda lausalisest lageraie keelust (nt S2 – karu puhul), kuid samas seada piirangud nii, et ei tekiks suuri (nt 7 piirinaabrit * 7 ha) lanke; soositud peaksid olema lageraie kõrval ka teised uuendusraie võtted ning harvendus- ja valikraie; soodustada tuleks mosaiikset metsa (S3 – ilves);\nmetsa mittepuidulised saadused ja teenused peavad säilima ja suurenema;\nmetsauuendamise vajadus ei vähene, seda tuleb uuendada suuremas mahus kui täna; kaaluda tuleks kautsjoni süsteemi;\nsäilikpuude ja surnud puidu osakaal sõltub majandamisvõtetest ehk regulatsioonidest ja järelevalvest ning metsaomanike ja majandajate teadlikkusest;\nkaitsealuse metsa ja kaitsefunktsioonidega metsa pindala jääb samaks;\npuidukaubandus orienteerub ümarpuidu ekspordist kohapealsele kõrgväärindamisele (biotehnoloogia rakendamine). Olulisel kohal on süsiniku sidumine ja salvestamine kõrgväärindatud puittoodetes (näiteks ehitistes) ning ressursside kaskaadkasutamine (S4 – hunt);\npuidul põhineva puitmassi tootmise võimaluste analüüsimine, mis annaks vastuse, millises mahus ja milliste tehnoloogiliste võimalustega ja millise riigipoolse toetusega oleks võimalik kasutada puitmassi (puiduhaket, raidme- ja puidutöötlemise jääke) selleks, et toota kõrgeima lisandväärtusega biokemikaale, biokütuseid ja biomaterjale. Kuna sellised tehased võivad olla väikesemahulised (lisaks suhteliselt minimaalse keskkonnamõjuga ning toore on puiduliigipõhine), siis selline ressurss oleks kaetud kõigi stsenaariumite korral tekkiva vähemväärtusliku energiapuiduga. Investeeringud tehnoloogiatesse ja nende arendamisse pole otseselt seotud raiemahuga, vaid näiteks toetuste lõpetamisega puidumassi kasutamiseks taastuvenergeetikas üldisemalt ja konkurentsiga ressursi kasutamisele. Kõrgtehnoloogiate kasutuselevõtt võimaldaks metsasektori palju suuremat panust SKP kasvu ja toetaks samas ökoloogilist tasakaalu;\nmetsamajandamisel on oluline kohaliku eluviisi tarbeks sobiva keskkonna säilitamine ja edendamine, mistõttu kohalikel kogukondadel peab olema metsaraiete planeerimises kaalukas roll (S1 -rebane). Käivitada tuleks metsanduse ruumiline planeerimine (nt riigi tasemel teemaplaneeringu ja KOVi tasemel üldplaneeringu kaudu);\nmetsanduse juhtimist jätkab keskkonnaministeerium, kuivõrd S2 stsenaariumi (karu) rakendamine ülaltoodud täiendustega ei too kaasa suuri muudatusi riigi tegevuses.


Eurovõlakiri lõhestab Euroopa liidreid - Arhiiv - Majandus\nEurovõlakiri lõhestab Euroopa liidreid\n6. detsember 2010, 10:24\nJosh Chaffin, FT\nEuroopa liidrid on taas jagunemas vastasleeridesse eurotsooni kriisi lahendamisel. Seekordseks põhjuseks on plaan luua võimalikult kiiresti tohutu turg ühise Euroopa võlakirja tarvis – mida Saksamaa aga üsna kindlasti blokeerib.\nLuksemburgi peaminister Jean-Claude Juncker, kes ühtlasi juhatab eurotsooni rahandusministrite koosolekuid, ning Itaalia rahandusminister Giulio Tremonti väidavad tänases Financial Timesis, et eurovõlakiri oleks selge sõnum finantsturgudele ja Euroopa kodanikele, et «euro on oma olemuselt pöördumatu ja jääv».\nNad ütlevad, et selliste võlakirjade turg tõuseks Euroopas kõige tähtsamaks ning oleks sama likviidne kui USA riigivõlakirjade turg.\nSaksa rahandusminister Wolfgang Schäuble aga, kelle Financial Times täna Euroopa «aasta rahandusministriks» tituleeris, ütles videointervjuu vahendusel, et ühiselt garanteeritud võlakirjade jaoks oleks vaja Euroopa leppeid «fundamentaalselt muuta».\nTa lisas, et võtmelise tähtsusega on ka see, et valitsused oleksid motiveeritud riigirahanduse vallas enesedistsipliini rakendama – ning seisaksid vastasel korral silmitsi sanktsioonidega. «Muidu kukub euro läbi,» hoiatas ta. Saksamaa kardab ühtlasi, et ühisvõlakirjade väljastamine tõstaks nende laenuvõtmise kulusid.\nSchäuble ning Junckeri ja Tremonti vastakad arvamused annavad aga hoogu edasistele vaidlustele selle üle, milliseid radikaalseid samme siis astuma peaks, et taastada investorite usaldus Euroopa 12-aastase rahaliidu vastu.\nEuroopa Keskpank oli eelmisel nädalal sunnitud senisest suuremas koguses eurotsooni riigivõlakirju kokku ostma, et kriis kontrolli alt ei väljuks. Keskpanga president Jean-Claude Trichet andis samas selgesti mõista, et pikemas perspektiivis vastutavad lahenduse eest poliitikud.\nJuncker ja Tremonti kinnitavad, et eurovõlakirjad kehtestaksid valitsustele turudistsipliini viisil, mis välistaks «spekulatiivsed rünnakud», ning tugevdaks ka Euroopa finantsilist ja majanduslikku integratsiooni.\nIdeid, mida rahandusministrid täna õhtul Brüsselisse arutama kogunevad, on mitmeid, kuid kindlasti tuleb jutuks Euroopa Liidu päästefondi suurendamine.\nNimetatud sammu jõudis nädalavahetusel juba toetama asuda Belgia rahandusminister Didier Reynders, kaudselt on mõtte heaks kiitnud ka Trichet.\nLähedalseisvate allikate sõnul tulid eile erandkorras kokku mitmed ELi tippametnikud, et kriisi üle nõu pidada. Teiste hulgas olid teadaolevalt kohal Euroopa Komisjoni president José Manuel Barroso, Juncker, Euroopa Ülemkogu president Herman Van Rompuy, majandusvolinik Olli Rehn ja Trichet.


MEGA! Hugo Boss 1513755 Hero Sport Lux meeste käekell! UUS! (166940204) - Osta.ee\nAntiikesemed ja kunst (26127)\nNõukogudeaegsed kaubad (18506)\nRaamatud, ajalehed (158245)\nLaste- ja noortekirjandus (16109)\nRiided ja jalatsid (83809)\nPoiste riided (6290)\nMobiiltelefonide tarvikud (28463)\nTööriistad, masinad, ehitus (20745)\nMeeste käekellad (696)\nMütsid, sallid, kindad (496)\nMeeste käekell Timberland TBL.16062JYS/03\nMeeste käekell Police PL.14383JS/03M\nMeeste käekell Police PEWUM2119561\nEseme ID: 166940204\nEseme ID: 166940204 Seisukord: uus\nN 02.12.2021 21:30:00\nK 08.12.2021 21:44:20\n63347 tagasisidet 1065 jälgijat\nNad ütlevad, et te ei tohiks kunagi oma kangelastega kohtuda - kuid see kindlasti ei valmista teile pettumust. Nii nagu mees, kes seda kannab, ühendab see märgatavalt mehelik mudel kindlalt kindlameelse vastupidavuse ja keeruka stiiliga. Sellel kronograafil on 43 mm roostevabast terasest ümbris, kroonikaitse, tahhümeetri raam, sinine sihverplaat, roostevabast terasest käevõru ja nuppude lukustusklamber.\nKorpuse sügavus u. 12,00 mm\nEsmane materjal Roostevaba teras\nKorpuse laius u. 45,00 mm\nKlambri tüüp Nuppude kasutuselevõtt\nVali värv Sinine\nMitme ajavööndi kuva Puudub\nTundide markerid Pulgad\nMudeli nimi Kangelane\nLiikumise allikas Veits\nRihma tüüp Metallist käevõru\nSeisukord : UUS! Tehase praak - Reseti nuppu vajutamisel sekundi nool ei tagasta sirgelt "0" asemele - viimane pilt!\nPoe hind : ~276 EUR!


Viljandi õpetaja läheb Läänemaa suurimat kooli juhtima - Uudised - Sakala\nViljandi õpetaja läheb Läänemaa suurimat kooli juhtima\n14. jaanuar 2018, 10:06\nAin Iro on töötanud viimased viis aastat Viljandi gümnaasiumis matemaatikaõpetajana.\nViljandi gümnaasium peab lähema kuu aja jooksul leidma endale uue matemaatikaõpetaja, sest Ain Iro, kes praegu Viljandi noortele matemaatikat õpetab, asub veebruaris juhtima Läänemaa ühisgümnaasiumi.\nViljandi oli viis aastat tagasi esimene riigigümnaasium omasuguste seas ning nüüd on just siit koolist leitud direktor kahele suurele õppeasutusele. Eelmise aasta lõpul asus kunagine Viljandi gümnaasiumi õpetaja Urmo Reitav juhtima Paide riigikooli ning nüüd võitis Ain Iro Läänemaa ühisgümnaasiumi direktori konkursi.\nHaridusministeeriumi teatel on Ain Iro olnud koolitööga seotud 20 aastat, millest suurema osa on ta töötanud matemaatikaõpetajana Jõhvi, Haapsalu ja Viljandi gümnaasiumides. Ta on olnud ka Haapsalu linnavalitsuse haridus- ja kultuuriosakonna juhataja, Jõhvi gümnaasiumi õppealajuhataja ja direktori kohusetäitja.\nAin Iro väärtustab kõrgelt oma praegust tööd Viljandis, sest on just siit saanud kogemuse riigigümnaasiumi õpetajana ja olnud osaline uue õppeasutuse koolikultuuri kujundamises.\nKonkursikomisjoni kuulunud haridus- ja teadusministeeriumi koolivõrgu osakonna juhataja Raivo Trummali sõnul paistis Ain Iro silma tugevalt õpilaskeskse lähenemisega. «Kõik komisjoni liikmed olid otsuse suhtes üksmeelsed,» ütles Trummal.\nAin Iro näeb koolielu otsuste tegemisel suurt rolli õpilasesindusel ja peab oluliseks, et õpilased saavad kaasa rääkida nii õpikeskkonna kui ka õppekava teemadel. «Õpetada tuleb nii, et õpitakse ning õpetaja peab leidma selleks sobiva viisi, varieerides erinevaid meetodeid ja vahendeid. Tahan anda kõik endast oleneva, et õpilaste soov õppida säiliks kogu kooliaja jooksul,» ütles Ain Iro.\nTa hakkab Haapsalus asuvas koolis tööle kuu aja jooksul.


risus. at id venenatis, amet, libero. Aenean Phasellus


VIDEO! Mupo: invakohale parkinud seadusrikkujal jäi õigust ülegi - Kõik\nVIDEO! Mupo: invakohale parkinud seadusrikkujal jäi õigust ülegi (2)\nVasta kommentaarile 29. jaanuar 2021 22:55\nTegelikult kurja juur on nende invakaartide väljastamine. Just siit algab korruptsiooni esimene tase -invaliidsust ostetakse, et kalli liisitud limusiini või maasturi kesklinnas tasuta parkida. Kõik ju näevad mis autod invakaartidega on -BMW, MB SL, Lexus ... Mõned on isegi kahekohaliseg kupeed, kuhu põhimõtteliselt invalidile sisseronimine võimatu. Rahvas seda näeb -politsei aga kontrollib, kas kaart pole kehtivuse lõpetanud. Aeg on lõpetada tsirkus -kui autos invaliidi pole, mingit eriõigust parkida ka pole.\nVasta kommentaarile 22. jaanuar 2021 18:40\nPolitsei poolt täiesti hambutu tegevus. Lastakse sisuliselt endale jala peale sirtsutada. Süüdlane demonstreerib täielikku pohhuismi ja põlgust politsei suhtes ja tegelikult on ka põhjust arvestades politsei esinemise taset.


Saue küla MTÜ: Muinsuste jälil\n17 jaanuar 2009\nMeie väikeses külas ei ole palju ametlikke vaatamisväärsusi. Üks siiski on, aga sellega on veidi kahtlased lood.\nTeame, et juba aastaid seisab meie küla põllumaade servas, Hansu talu maadel kivikuhila ääres silt, millele seisab tekst „Arheoloogiamälestis Kivikalme („Varesemägi”) I aastatuhande II pool on riikliku kaitse all, nr 452.”\nKõik tore, kahjuks ei lähe aga see sildil olev info päris kokku kultuurimälestiste riiklikus registris oleva infoga. Nimelt sobib kirjelduse ja kohaga arheoloogiamälestis nr 18925, seal on aga märgitud mälestise nimeks „Varetemägi” mitte „Varesemägi” ja kalme asukohaks on seal märgitud Rahula küla. Ilmselt on siiski tegemist vaid näpuveaga registrisse kandmisel, tõe huvides oleme aga teinud järelepärimise Muinsuskaitseametisse. Mälestise nimi peab ju ikka õige olema ja ei tahaks ju külale olulise, seni veel ainsa ametliku vaatamisväärsuse au naabritele ka nii kergelt ära anda (aga kuna oleme loomult rahumeelne rahvas, ühe mälestise pärast naaberkülale sõda ei kuuluta!).\nMillega siis tegemist on?\nÜks vilumatu silm ütleks selle kohta nii- tavaline põlluäärne kivihunnik! ;-)\nKultuurimälestiste registris on aga kirjas nii:\n„Mälestis ise kujutab endast ümbritsevast põllupinnast veidi esilekerkivat, ümara põhiplaaniga kivist söödiala. Kalme läbimõõt ulatub 12 meetrini, kõrgus ligikaudu 0,8 meetrini. Mälestise idaossa on tõenäoliselt viimase sõja ajal kaevatud kirde-edalasuunaline 6 m pikkune, 1,5 m laiune, 0,8 m sügavune tuulepesa. Mälestise lääne- ja lõunaservadesse on ümbritsevatelt põldudelt korjatud kive. Mälestisel kasvavad 2 pihlakat. Mälestisel ei ole läbi viidud teaduslikke kaevamisi, kuid kalme lähedalt on leitud savinõu põhjatükk ning 3 põletatud luud. Leide hoitakse Ajaloo Instituudis. See mälestis on riikliku kaitse all 1964. aastast alates. Mälestise pass, vana registrinumbriga 452 koostati 1972. aastal.\nKivikalmete rajamise traditsioon sai Eesti alal alguse pronksiajal ja kestis kuni muinasaja lõpuni, seega üle 2000 aasta. Kividest rajatud kalmete ehitus, matmisviis ja erinevate kalmevormide levik muutus aegade jooksul märgatavalt. Kalmerajatised võivad olla ümara või nelinurkse põhiplaaniga, sisaldada eraldi kividest laotud keskset kirstu või mitte, omada kõrgemat või madalamat kivikuhjatist. Surnuid on maetud põletamata ja põletatult, samuti võib olla toimunud mitmeid ümbermatmisi. Surnutele on kivikalmetesse aegade jooksul kaasa pandud erinevaid asju, vahel rohkem, vahel vähem.”\nMis Muinsuskaitseamet meile vastab, mis on kalme tegelik nimi ja kellele kalme omamise au siiski ametlikult kuulub, sellest juba meie tulevastes postitustes.\nPostitaja: Blogihaldur kell 12:01\nSildid: Hansu talu, Vaatamisväärsused\nteisipäev, 15. detsember 2009 04:31:00 GMT +2


Naïfi niisutav pisaravaba šampoon on mõeldud spetsiaalselt beebide ja laste õrnadele juustele ning peanahale. Kookoskiud ja puuvillaseemne ekstrakt puhastavad ja niisutavad peanahka. Looduslik ja seebivaba koostis ei ärrita nahka ega silmi. Šampooni mahe koostis jätab juuksed pehmeks ja läikivaks. Võib kasutada ka siis kui beebil ei ole veel juukseid, kuna sobib suurepäraselt peanaha hooldamiseks. Võib kasutada koos beebiõliga beebikõõma eemaldamiseks. Pisaravaba koostis. Looduslikud vegan koostisosad. 0% PEG-ühendeid, 0% alkoholi, 0% sulfaate (SLS/SLES), 0% fenoksüetanooli, 0% kunstlikke säilitusaineid (parabeene) ja värvaineid, 0% mineraalõli või teisi potentsiaalselt kahjulikke koostisosasid. Naïf tooted on testitud allergeenide suhtes. Vegan toode. Naïfi tooted on keskkonnasõbralikumas bioplastikust pakendis. Kasutamine: masseerida väike kogus šampooni niiskele peanahale ja juustele. Loputa põhjalikult. Hooldavate koostisosade tõttu võib kasutada ka lastel, kellel ei ole veel juukseid.


Lastele mäng teeb hingele head - Kultuur - Tartu Postimees\nLastele mäng teeb hingele head\nNäitleja Maria Soomets elab perega Toomemäest paari minuti jalutuskäigu kaugusel. «Hästi lähedal on ka peaaegu pereliikmeks saanud karumõmmi kuju, mida käime lapsega iga päev kallistamas,» ütleb ta intervjuus.\nMida te näete oma kodu aknast, kui istute hommikust sööma?\nMeil on avarad aknad, millest on näha palju taevast. Saame seda vaadates päevale häälestuse – kas tuleb sombune, päikseline, pilvine või tuuline päev. Aknast paistavad ka kümned katused.\nKellega te seda kõike koos vaatate?\nTavaliselt on vaatamas minu elukaaslane Robert (Vanemuise näitleja ja lavastaja Robert Annus – toim) ja meie tütreke Noora, kes saab juunis kaheaastaseks. Jagame seda vaadet ja oma kodu kõigiga, kes soovivad meile külla tulla.\nEma on olla imeline. See on ju võimalus olla tunnistajaks looduse kõige suuremale imele – elu tekkimine, sünd ja sirgumine. Teisest küljest on see võimalus õppida kooskasvamist ja põimumist perekonnana, mis on omamoodi suur ülesanne.\nKas kasvatate tütart kahekesi või on mängus juba ka lasteasutused?\nSiiamaani ei ole me teda väikelaste rühmadesse viinud, küll aga käib meil kaks toredat hoidjat ja aeg-ajalt ka vanaemad, kes peavad küll selleks Tallinnast siia sõitma. Teeme mõlemad ju täiskoormusega tööd. Oleme hakkama saanud, vahest sügisel vaatame, mis edasi saab.\nMa olen Tallinnas Mustamäel sündinud, kasvanud ja koolis käinud. Aga aeg on palju muutunud. Kui ma olin väike, siis lasti lapsed hoovi ja seal möödusid meie päevad, vanemad ainult kutsusid sööma ja vahel vist kiikasid aknast.\nNüüd ei käi ühe maja lapsed koos õues mängimas, lapsi hoitakse rohkem toas ja sõidutatakse ühe ukse eest teise ette. Mul on päris kahju, et laste ühine lapsepõlv koduõuedel ja puude otsas on ära kadunud.\nKuidas tundub Tartu kui laste kasvamise linn võrreldes Tallinnaga?\nMa arvan, et Tartus on last väga mõnus kasvatada. Lasteaiad on siin ju ka suhteliselt käe-jala juures. Tallinnas tuleb paraku veeta tunde ja tunde autodes, et lapsi viia ühest linna otsast teise. Siin on kõik inimlikum nii lastele kui ka vanematele.\nAga nüüd teatri juurde. Kus ja kuidas jäävad teile rollide tekstid kõige paremini pähe, kas kodus või proovides või hoopis kuskil mujal?\nTihtipeale jääb kõik proovides meelde, kui ei ole just väga mahukas tekst. Tuupimist ma ei armasta. Aga näitleja kannab kõike kaasas igal pool, kus ta käib. Vahel tuleb tänaval vastu, pilk sissepoole pööratud ja suu sõnu pomisemas. Sellel erialal on iseseisva töö aega ja kohta üsna raske määratleda.\nOlete näitlejana töötanud pärast kõrgema lavakunstikooli lõpetamist peagi kümme aastat. Mille poolest on erinenud teie nende aastate töine käekäik sellest, mida te kujutasite ette koolis õppides?\nKooliajal on pilk tulevikku idealistlik. Hiljem selgub paratamatult, et rollide saamine ja erinevatesse tükkidesse-kooslustesse sattumine ei sõltu tihtipeale näitlejast endast. Palju oleneb sellest, mis tuuled parasjagu teatris puhuvad, kes ja kuidas määrab repertuaari ja kes satuvad partneriteks.\nKooliaegne idealism mõnevõrra raugeb, sest teha tuleb igasuguseid asju. Aga sinna sekka satub siiski ka töid, mis pakuvad inimese ja näitlejana arenguvõimalust.\nVanemuislane olete olnud peaaegu neli aastat. Millisel kohal asub praeguses Eesti teatris teie meelest Vanemuine?\nVanemuine on olnud Eesti teatris oma kolme žanriga fenomenaalne kogu aeg. See võib olla tema suurim pluss, aga ka miinus.\nPraegu annab Vanemuise näole põhilise ilme muusikal, mis on veider sümbioos neist kolmest žanrist. See kuvand on aga nii võimas ja domineeriv, et draama, ballett ja ooper jäävad justkui varju. Asuvad nagu kusagil ääremaal.\nMa loodan väga, et draama liigub praegu järjest huvitavama ja sisukama, tänapäeva inimest kõnetavama dramaturgia poole. Nii mina kui ka paljud mu kolleegid oleme väga tänulikud selle eest, et Urmas Lennuk tuli meie majja draamajuhiks.\nKui helistasin teile esmaspäeval, et teid intervjuule paluda, olite Tallinnas. Mida te seal tegite?\nÜle pika aja sõitsin Tallinna ainult selleks, et saada kokku oma sõpruskonnaga. Tavaliselt tuleb näitlejatel Tallinnas käia kas filmi, seriaali, reklaami võtetel või mõnel muul töisel põhjusel.\nMinagi olen seda sagedasti teinud. Praegu mängin «ENSV» sarjas punkarit, see oli väga tore pakkumine.\nVanemuine toob 24. märtsil Teatri Kodus esimest korda vaatajate ette Janek Savolaineni lavastatud «Kunksmoorimängu». Mis mäng see selline on, kes seda vaadata võivad ja mida teie seal mängite?\nNeli justkui nimetut tegelast aitavad ühel lapsel, kelle kätte satub «Kunksmoori» raamat, seda lugu mängida. Kasutada on kodus olevad käepärased vahendid. Me kehastame erinevad asju, tegelasi ja olukordi, sealhulgas tuleb mul mängida ka Kunksmoori.\nLavastus on põnev, aga tehniliselt keeruline. Arvatavasti jääb see lugu päris pisikestele, kahe-, kolme- ja nelja-aastastele vaatajatele, pisut keeruliseks.\nLisaks lastelavastusele «Kunksmoorimäng» osalete praegu «Detektiiv Lottes» ja mängite väikese Nirksilma sama väikest sõpra Dilli täiskasvanuile mõeldud draamas «Tappa laulurästast». Kas see on teile meeldiv või ebameeldiv, et te mängite viimasel ajal eeskätt lastele ja last?\nMa ei ole kunagi arvanud, et lastele mängimine oleks midagi teisejärgulist. Loomulikult peaks olema tasakaal muude rollidega, aga nagu ma juba enne ütlesin, ei sõltu teatris näitlejast endast tihti kuigi palju.\nKindlasti tuleb mulle ka teistsuguseid töid. Samas ma loodan, et minus säilib see osa last, mida endast panustan lapsi ja lastele suunatud tükke mängides. Seda on oluline eneses pidevalt alles hoida.\nMida ootate äsja alanud kevadelt ja milliseks kujuneb teie suvi?\nNagu talvel maadligi kooldunud kahvatu näoga põhjamaine inimene ikka, ootan kevadelt pikemaid valgeid päevi ja vulisevat vett, lumevaba metsaalust ja looduse õidepuhkemist. Suve kohta päris täpselt veel ei tea, aga ehk saan hästi palju aega olla koos perega. Maal. Teel.\n• Maria Soomets on sündinud 21. veebruaril 1979 Tallinnas.\n• Lõpetas aastal 2002 kõrgema lavakunstikooli.\n• Aastail 2002–2007 Ugala näitleja, 2007–2008 vabakutseline, aastast 2008 Vanemuises.\n• Aastal 2003 pälvis teatriaasta auhindade tseremoonial Kristallkingakese auhinna, aastal 2003 tunnistati festivali Draama laureaadiks, aastal 2004 sai Ugala publikuauhinna Kuldõun.


Location Camping Province de Valence - L'Espagne du Nord au Sud\n4 offres de Camping Province de Valence dès 360 €/7nuits\nRésidence - Apparts de Particuliers Province de Valence\nCamping Province de Valence\nCamping Gandia - Playa de Gandia\n1 049 € 529 € /logt.\nSam. 3 juil. au Sam. 10 juil. -50% = 529 €


Me pole enam elus\npostitas: Rikkie - 18.08.2011, 2011-08-18 13:15 , loetud: 342x\nTol hetkel, ma tundsin, et miski oli muutunud. Ma ei teadnud täpselt, mis asi aga ma tundsin et midagi tähtsat oli juhtunud. Siis ma veel ei taipanud, et mind enam pole. Vedelesin soojal liival ja vaatasin taevast. Oma sõrmedel lasin mängida liivaga, mis isegi rahustas mind.\nKaugusesse vaadates märkasin lendamas üksikut lindu ja mõtlesin, kui sarnased me temaga mingil määral oleme. Üksi. Täiesti üksi.\nKorraks silmadele langes loojuv päikesekiir ja sosinal ütlesin endale jutkui meelde tuletuseks. "Aeg on käes."\nTõusin püsti ja viisin silmad loojuvale päikesele, mis mõne minutiga kaob kuhugi salapärasesse kohta. Nagu ma armastasin ka vahest öelda "peitis end mere taha".\nPunane ja kollane valgus võitlesid teineteisega ühteaegu. Merepind sädeles. Ja selle kohal lendasid linnud. ...\nKas Sa nutad, kui ma suren ?\npostitas: Rikkie - 18.08.2011, 2011-08-18 13:08 , loetud: 693x\nVõtsin suhu kümme tabletti aspiriini ja neelasin alla. Mu pea käis ringi ja ma heitsin voodisse pikali.\nMis minuga juhtus? küsisin ma endalt. Millal ma hakkasin ennast vihkama?\nVaikus. Ja vastust polnud kellelgilt oodata.Ma olin nii rumal ja nii noor. Süda minu sees lõi kiiremini, kui tavaliselt ja see oli täis nii palju tundeid. Kogu raev, viha ja kurbus elutsesid minus. Mul oli nii valus. Liiga palju emotsioone ühe inimese jaoks. See kõik oli liiga palju minu jaoks. Ma ei suutnud taluda omaenese häält peas, mis lausus ikka ja jälle:"Sa pole mitte keegi!" Mu sisemine deemon oli ärkamas. Kõik minu ebaõnnestumised tulid minu ette. Terve minu elu, need viisteist aastat, nad olid nii mõtetud - mõtlesin ma. -Nii mõttetu ja kurb.- Ja ma tahtsin tol viivul, et ma ...\nMärksõnad: valu enesetapp üksildus üksi nutmine surm teismeline tabletid aspriiin\n" Nüüd ja Praegu"\npostitas: Rikkie - 21.01.2010, 2010-01-21 17:11 , loetud: 414x\nVeel üks samm ja ma olen läinud, viimne hingetõmbe, viimne pilgutus viimne mõte ja mind enam pole. Ma seisan siin ja praegu, elan praegu mitte pärast. Kõik mis toimub, toimub praegu. Ma pole hea, ma pole halb. Kõik mis minu elus on .... oli. Enam pole. Üksi, täiesti üksi. Nüüd ja praegu. Otsin mälus mälestusi, mis hoiavad mind teha sammu. On .... nüüd ei ole. Pole. Kuid nüüd on see käes, nüüd ja praegu. Silmad vesised, käed rusikas. Miks just mina?- Praegu siin. Silmad kinni pigistan. Hirm vaid selle ees mis tuleb, teadmatus. Ma hüppan. Kukun alla. Olen vaba. Teen silmad lahti. Vaid silme ees seisab valgus, mida viimast korda näen. Nüüd ja praegu toimub see. Ma olen läinud.\npostitas: Rikkie - 12.04.2009, 2009-04-12 01:07 , loetud: 384x\nMa lähen sinna, kus keegi minust teada ei saa, sinna kus kalad kuldvärvist helendavad. Kui ma kukun ma tunnen nagu terve maailm pöörleks minu ümber ja mina olen ainuke, kes seisab.\nSeal all, sügavas põhjas variseb kurbus, kuid mitte kaua. Päikesevalguse kiirusega muutub taas see säravaks. See vabadus tunne, mis kerkib mu sees on tohutult hea, kuid siis lõhutakse mu maailm kildudeks, kui klaas kukund vastu põrandat.\nEi ole tuult, tühjus, isegi aega pole. Ma vaatan vasakule, näen sinikirjuid linde ma vaatan paremale näen 1000 kalu, kuldvärvist helkivatena.\npostitas: Rikkie - 28.03.2009, 2009-03-28 22:39 , loetud: 429x\npostitas: Rikkie - 27.11.2008, 2008-11-27 20:45 , loetud: 577x\n* Kuidas teha brushe photofiltres ?\n* Kuidas registreerida youtube-s ?\nPane PhotoFiltre käima. Alguses võtad pildi või headeri, millele tahad panna brushe peale.Siis otsid netist brushe.\nBrushe saab otsida netist või leheküljel www.deviantart.com ja otsingusse pane brushes, või kui sa tahad teatud brushe, näiteks lillekestega, siis kirjuta flower brushes. Nii sul on valitud brush? mul on ja ma valisin\nselle ------- Nüüd vali sealt lillekese, mille sa tahaksid panna hederile või pildile, mina valisin ...\nLühijutt- vali sõpru hoolega\npostitas: Rikkie - 24.10.2008, 2008-10-24 19:09 , loetud: 449x\nPalun, avaldage oma arvamust selle juttu kohta julgeld. Kiire\n,,Tüdruk suitsu tahad?" hüüdis poiss küsides. Eve vaatas taha, et näha, kes teda hüüatab. Need oli siis tema klassikaaslased. Eve ei saanud pakutust loobuda, kuna siis hakkaksid nad teda norima. Eve oli aga ka selline inimene, kes tahtis olla lahe, kuid sügavas hinges ei tahtnud ta suitsetada.\nTüdruk sammus nende poole ja poiss ulatus talle suitsu. Eve toppis suitsusigaretti suhu ning hakkas suitsetama. Ta hakkas isegi köhima, kuid ei näidanud seda teistele, sellepärast hoidis ta kätt ees varjamiseks.Sutitsud said suitsetatud ja mindi uuele tasemele. Võeti kotist viina ja paar õllepudelid. Jagati need võrdseld ära, tehti lahti ja joodi. Sama tegi ka Eve sunniviisil. Ta lootis, et ei jää kogematta ...\nViimati: 2019-11-27 22:44\naspriiin enesetapp nutmine surm tabletid teismeline üksi üksildus valu


soojustustööd, büroode remont, ehitus remont, eramu soojustamine, eramu soojustustööd\nVillavennad OÜ tegeleb puistevilla paigalduse (kuiv- ja märgpaigaldus) ning hoonete soojustamisega. Soojustame puistevillaga Teie kodu ja anname soojustusalast konsultatsiooni.\nVillavennad OÜ´ga Sa külma kätte ei jää, sest meie juba külma ei tee!\nsoojustustööd, lamekatused, lamekatuste ehitus, lamekatuste soojustamine, hüdroisolatsioonitööd\nsoojustustööd, maalritööd, plaatimine, plaatimistöö, plaatimistööd\nTelefon: 529 9223\nAadress: Tolmuka tee 21a Tallinn, Tallinn, Harjumaa\nsoojustustööd, fassaadi ehitus, fassaadide soojustamine, fassaaditööd, isolatsioonivahud\nsoojustustööd, ehitusmaterjalide tõstetööd, fassaaditööd, hüdrokraana, katusetööd\nsoojustustööd, ehitiste siseviimistlustööd, ehitiste viimistlus, ehitusviimistlus, elamute siseviimistlus\nsoojustustööd, arhitektuurelemendid, arhitektuurilised fassaadid, arhitektuursed projektid, dekoorelementide tootmine


SAMSUNG GALAXY TAB E T561, 9.6", 3G, VALGE HIND JA INFO | kaup24.ee e-pood\n-33%\tFotogalerii uues aknas\nProtsessori tüüp:Quad-coreOperatsioonisüsteem:Android OSDiagonaal:9.6" (~24 cm)Rohkem teavet\tValige:\n* Märgitud hind kehtis Kaup24.ee ajavahemikus al 07-11-2016 kuni 14-11-2016\n€ 94,00 Hind kehtib kuni:\nKauba kättesaamine Tallinna väljastuspunktist esmaspäeval, 12 detsembril (€ 0,00)\nKauba kohaletoimetamine kulleriga esmaspäeval, 12 detsembril (€ 5,49)\nTellimuse kättesaamine Omniva pakiautomaadist esmaspäeval, 12 detsembril (€ 2,99)\nKauba kättesaamine Eesti Post kontoris esmaspäeval, 12 detsembril (€ 5,99)\nEkraan tagab kristallselge vaate. "Mitmikakna" multitegumtöö võimaldab ühel ekraanil vaadata filme, kontrollida e-posti, külastada e-poode ning suhelda sõpradega. 1,3GHz neljatuumaline protsessor tagab kõikide funktsioonide ladusa toimimise. Tellin\nPraegusel hetkel sooritab ostu 177 inimest, Sina oled järjekorras esimene :)\nMeie laos on 445 650 toodet.


Rasmussen: NATO peab astuma edasisi samme liitlaste kaitseks - Maailm - Postimees.ee\nRasmussen: NATO peab astuma edasisi samme liitlaste kaitseks\n11. aprill 2014, 18:43\nVene-Ukraina kriisi NATO idapoolsetesse liikmesmaadesse levimise kartuses on allianss tugevdanud õhuturvet Balti riikide kohal, saatnud Poola ja Rumeenia kohale kaks luurelennukit AWACS ja koordineerinud mereväealuste koondamist Mustale merele, lausus Rasmussen.\n«Kuid ma arvan, et meil tuleb astuda veel samme ja seda me lähipäevil ja -nädalail oma sõjaväeliste asutuste soovitusi arvesse võttes ka arutame,» ütles alliansi peasekretär Sofias ajakirjanikele.\n«Nende meetmete hulka võivad kuuluda kaitsekavade uuendamine ja arendamine, ulatuslikumad sõjalised õppused ning vägede suunamine vajalikesse piirkondadesse.»\n«Me ei aruta sõjalisi võimalusi, kuid NATO on pühendunud kõigi oma liitlaste julgeoleku ja kaitse tagamisele ning me rakendame kõiki vajalikke meetmeid, et garanteerida kollektiivkaitse tõhusus,» jätkas ta.\nPeasekretäri sõnul kavatseb allianss astuda legitiimseid samme, et toime tulla Venemaa ebaseaduslikust tegevusest tingitud ebastabiilsusega.\n«Ma ärgitan Venemaad astuma konkreetseid samme rahvusvahelise üldsuse usalduse tagasivõitmiseks, tõmmates oma väed Ukraina piirilt tagasi, astudes siirasse dialoogi ja austades Ukraina suveräänsust,» ütles Rasmussen.\nNATO Euroopa liitlasvägede peakorteri (SHAPE) strateegiliste operatsioonide juhtimiskeskuse ülem brigaadikindral Gary Deakin teatas täna, et Venemaa on Ukraina piiri lähedusse koondanud 35 000 - 40 000 sõdurit, kelle valmisolek võimaldab asuda tegevusse 12 tunni jooksul pärast rünnakuotsuse langetamist.


ei olnud vormipressitud korvid,pehmed korvid on,ehk sain ma valesti aru,saadan tagasi\nSuurus on õige Sobisid hästi. Mustadel rinnahoidjatel läks ainult pikemal kandmisel traat keskelt pooleks. Muidu meeldivad!\nNumbrisuurusest suurem Kas A korvi suurust ei ole võimalik saada? See on äärmiselt mugav rinnahoidja, miks ei tehta A suuruseid? :(\nSee on vastus Cellbes Tere! Sellel mudelil ei ole kahjuks valikus A korvi, kuid Cellbese rinnahoidjate valikus on olemas ka A korviga mudeleid. Loodan, et leiate sobiva meie valikust. Lugupidamisega, Maarja\nKas sellist komplekti ei saaks siia lisada, kus oleks 2 beeži rinnahoidjat komplektis?\nSee on vastus Cellbes Tere! Kahjuks ei ole sellel tootel ainult beeži värviga komplekti. Lugupidamisega, Maarja\nMa ei mõtle ainult seda komplekti, aga üldse ükskõik millist või siis üksikult beeži värvi.\nKus on laiad õlapaelad? Korvid on ju polsterdatud ja ei vasta kirjeldusele. Saadan tagasi, ei sobi üldse.\nSuurus on õige Ideaalne. Väga ilus, seljas mugav, hea klassikaline mudel. Ilusad värvid ka. Igati rahul ostuga.\nSuurus on õige Suurus vastab!\nSuurus on õige Tere! Kahju, et bodysid vöi korsette ei ole!\nSuurus on õige Väga ilusad ja mugavad. Aitäh!\nSuurus on õige Väga mugavad ja ilusad. Tellin kindlasti veel\nSuurus on õige Suurus on paras, rinnahoidja on mugav ja kena. Olen ostuga rahul ja tellin vajadusel kindlasti ka edaspidi.\nSee aitas mind (13) Teavita\nRiideid jm on odav ja lihtne osta Cellbesist interneti kaudu või posti teel! aluspesu Tootekategooriatest rinnahoidjad leiate huvitavat igale maitsele Kõik aluspesu, rinnahoidjad, aluspüksid & sokid. Just praegu on järgmised värvid populaarsed: Must+Valge, Must, Valge, Ihuvärvi & Roosa+Must


Tänane kuupäev on L Jaan 16, 2021 5:21 pm\nOtsing leidis 4100 vastet\n1. leht 274-st\nN Jaan 14, 2021 7:38 pm\nTeema: O:suzuki samurai pooltelje ots ???\nRe: O:suzuki samurai pooltelje ots ???\n25 nuuti on "kurjem" ots (ja mitte eriti levinud nuudi arv)\nst. tõenäosus, et kellegil meie maal neid vedeleb on suht 0 lähedane\nhttps://www.ebay.com/itm/G2-Axle-97-208 ... 3351929068\nTeema: Jõulusafari 2020 (19.-20.12.2020)\nRe: Jõulusafari 2020 (19.-20.12.2020)\nIgasugu pildi ja filmimehi oli hulgim - keegi ehk raatsib mõne pildi ka jagada ?\nTeema: Jõulukingiks suurte munadega juhile\nJõulukingiks suurte munadega juhile\nKui mõni mees on veendunud, et läheks ja näitaks kõigile kuidas sõidetakse .... oleks vaid kusagilt mõni suunamudija võtta\nVõib minuga rääkida\nT Dets 22, 2020 8:05 pm\nMust sall ja sinised sokid olid väikeses saunamajas, juukseklambrid olid tuba nr 11 ja valged sokid olid number 6 toas.\nKellegil vaja, siis ....\nN Nov 19, 2020 7:46 am\nKohad on nüüd täis\nK Nov 04, 2020 7:22 pm\nIgasugu pidusid ei soovitata - aga metsas pisikest patsilli ei ole Toimuma saab hetke plaanide kohaselt Tartust lõuna pool Võib hakata registreerima Osalustasu on seekordsel üritusel 65 euri inimese kohta - see sisaldab lõunat, õhtusööki, hommikusööki, sauna, ööbimist, radasid, seltskonda jne-jne Os...\nR Okt 23, 2020 7:03 pm\nJõulusafari 2020 (19.-20.12.2020)\nHetkel vaid kuupäevad\nK Okt 21, 2020 7:57 pm\nTeema: Jimny püsikad\nRe: Jimny püsikad\nLongfield ilmselt meil kättesaadavuse poolest kõige lihtsam\nK Sept 16, 2020 8:23 pm\nTeema: Müüdud teema lukku\nRe: L: Suzuki Vitara 1.6 ja 71 kw\nnigulametall22 kirjutas: ↑\nK Sept 16, 2020 5:32 pm\nK Sept 16, 2020 2:43 pm\njah terve auto 300 raha Masin on veel komplektne\nPalju tagasild maksab ?\nT Sept 15, 2020 9:26 pm\nT Sept 15, 2020 6:55 pm\nkiire vihje kuidas online kaardi saab vöi on se nn PRO teema?\nAva Zinc, ava setting, vajuta "add map" nuppu, vajuta "Create from .znc", vali znc file mida soovid\nK Sept 09, 2020 2:23 pm\nTeema: Nimeta sõit 2020\nRe: Nimeta sõit 2020\nAINIONU kirjutas: ↑\nK Sept 09, 2020 12:38 pm\nEsimene Lk on tõupuhas joon kus antakse paberkandjal legend mida pead jälgima, et jõuda stardist-finisisse.\nPalun trükkige vähe suuremalt kui eelmine aasta\nN Sept 03, 2020 7:43 pm\nTeema: Kotre Muda\nRe: Kotre Muda\nSelles mõttes on nagu tore, kui proteste hakkavad esitama pealtvaatajad või isegi need kes kohalgi ei käinud. Maastureid oli 6, reeglitele vastavaid 4. Kui kellelgi võistlejatest jäi okas hinge, oleme nõus ära kuulama ja anname endast parima, et järgmisel korral selliseid okkaid ei tekiks. Jah, maa...\nN Sept 03, 2020 5:14 pm\nAntud võistlusel olid maasturite klassis kõik võistlejad ise nõus,et see ET-1 masin nendega koos võistleks,oleks huvitavam.Muidu ta poleks võistlema pääsenud.Nii et reeglite eiramisega siin tegemist pole. Kui nii saab siis pole ju reegleid vajagi. No ja väikkesed nüandsid olid ikka ka veel. :lol: M...


3x3m pop up telk, millel on logo tehtud kuumpresstrükiga. Telk on vastupidav ja kvaliteetne. Komplekti kuulub 4 seina, mida saab vajadusel eemaldada.Telgid - Lipud, Rannalipud, Digiprint, Pop-UP telgid


Tesla eemaldas pärast Hiinas toimunud liiklusõnnetust veebilehelt sõna isejuhtiv - Auto - Tehnika\nTesla eemaldas pärast Hiinas toimunud liiklusõnnetust veebilehelt sõna isejuhtiv\n16. august 2016, 9:00\nVaid loetud päevad pärast seda kui Pekingis liiklusõnnetuses osalenud Tesla omanik süüdistas ettevõtet eksitavas reklaamis, eemaldas elektriautode tootja oma kohalikult veebilehelt sõna isejuhtiv, kirjutab Reuters.\nReuters kontrollis Tesla Hiina veebilehte pühapäeval ning märkas, et ka sõna autopiloot oli tootekirjeldustest eemaldatud. Esmaspäevaks oli see sõna aga tagasi paigutatud.\n«Me teeme Teslas pidevalt täiustusi, seda ka tõlgete puhul,» ütles Tesla kõneisik pühapäeval Reutersile. «Me oleme viimastel nädalatel otsinud lahknevusi mitmete keelte tõlgetes, ajastus ei ole absoluutselt seotud hiljutiste sündmuste või ilmunud artiklitega,» lisas ta.\nModel Si sedaani kohta käivatest kirjeldustest eemaldati pühapäeval viited autopiloodile ning terminile «zidong jiashi,» mis otsetõlkes tähendab isesõitmist, samuti ka autopilooti.\nSee termin on nüüdseks asendatud teise oskussõnaga, mis tähendab sõiduassistenti.\nElektriautode tootja Tesla Motors teatas eelmisel nädalal, et üks selle autopiloodirežiimis töötanud sõiduk põhjustas Hiinas liiklusõnnetuse.\n33aastane programmeerija Luo Zhen rääkis Reutersile, et ta sõitis augusti esimesel nädalal kodunt tööle, lülitades sõiduki maanteel autopiloodirežiimile. Isesõitev auto aga kaldus tee äärde, riivates sinna pargitud auto küljepeeglit. Inimesed intsidendis kannatada ei saanud, küll aga said mõlemad autod kergelt kriipida. Õnnetus on salvestatud ka Zheni paigaldatud pardakaameraga.\nTesla ei olnud nõus vastutust õnnetuse eest võtma, väites, et juhtidel tuleb ka autopiloodi toimides hoida käed roolil. Antud õnnetuse ajal aga juht seda ei teinud.\nZhen aga väidab, et süü lasub Tesla autopiloodil, kuna ettevõte reklaamib seda kui isesõitvat režiimi, mitte lihtsalt abifunktsiooni.


Bulgaaria 2012 | Ado ja Helgi reisipäevik\nTai 2012 Küpros 2012\nBy admin On 12. juuni 2012 · Leave a Comment\nPlaan on selline, et 12. juuni varahommikul anname Mazdale vänta ja reis võib alata. Seekord asume teele kahekesi. Väljas 8 kraadi sooja, aga ei saja. Väga varane see start küll pole, aga lõdvalt võtame Läti, Leedu ja natuke Poolatki. Meenub kunagi meie kinodes jooksnud film “Valge joone palavik”. Meie küll pole rekkapeded, aga pidev reisikirg ajab meidki pikki vahemaid läbima. Kuna kurnav reis ees, siis Tommi väga ei piina. Poolas arvab ta aga, et võiks Valgevene külje all küll natsi seigelda. Meie oma apsu pärast Bialystokist väljasõidul teeb meie asendamatu reisikaaslane uue marsruudi ning suunab meid kohutavaid teid pidi mingisse venekülla. Koht iseenesest tundub põnev olevat oma nikerdatud siniste aknaraamide ja tänava ääres kudrutavate memmedega. Kahjuks unustan sellest pilti teha. Sealt edasi veel mitu kilomeetrit munakiviteedpidi suurele teele.\nSelgub, et oleme kuskil Ryboly ja Bielsk Podlaski vahel. Peale nii suurt šeikimist otsustame, et kaksteist tundi sõidetud ja võiks öömajale jääda. Leiame hotelli (zajazd), mis asub konnatiikide paradiisi serval. Õhtune jalutuskäik Eiffeli torni konstruktsiooni meenutaval sillal, tasuta konnade kontsert ja magama. Öösel hakkab sadama.\nTäna kallab terve päeva. Kuhu autol otsa keerame, seal kohe ka vihmapilved kohal. Nii sõidame läbi Lublini ja Rzeszowi ikka lõuna poole. Ka Slovakkias vihm. Õhtuks jõuame Slovakkia linna nimega Kechnec, kust Ungari kiviviske kaugusel.\nJuba päeval ostame poest kohaliku roosa veini suupistetega ja naudime seda 60-euroses toas koos baarikapist leitud kahe 0,33L punase veiniga.\nIkka sajab. Hommikusöök ja kohe olemegi Ungaris, kus samuti vahelduva eduga sajab. Peale lõunat ületame Rumeenia piiri. Vinjett ostetud, kulgeme mööda metsaseid ja käänulisi teid mägede vahel, ühest külast teise.\nMuidu arvaks, et TOM teeb meiega jälle paha nalja ning valib mingi otsetee läbi aukude, aga seda teekest jagame suure hulga rekkatega, ilmselt paremat varianti polegi. Ka mustlastest hobusemehed ja lehmad pole mingi haruldus.\nÖöbima jääme suure tee äärses motellis nimega Dacia Sebes linna servas. Käte-jalgadega suudame kõik vajaliku selgeks teha, sest teenindajad-noormehed on küll väga abivalmis, aga ei mõista mitte sõnagi mingit muud keelt peale kohaliku. Õhtusöögiks pirrakad praed, mille juurde loomulikult kannuga kohalikku punast veini. Pimedas teeme väikese tiiru linnas.\nHommikukohvi joome õues terrassil. Omleti tellimisega saame hakkama, aga tavalise joogivee saamiseks tuleb lõpuks appi võtta viipekeel, sest inglise, saksa, vene ja lõpuks eesti keelest ettekandja aru ei saa. Näitan söögikoha kõrval olevale tiigile, siis jõuab kohale, et me soovime de apă´t (rumeenia keeles), mitte vodkat, mille ta ka välja pakkuda jõudis.\nSibiu on ilus väikelinn. Kolame mööda vanalinna, Nõukogu torni tipust avaneb kaunis vaade vanalinna punastele kivikatustele, mis meenutab Tallinna. Üllatavad katustes olevad pilusilmsed vinskapid, mis seostuvad idamaalaste või tulnukate silmadega.\nEdasi võtame suuna Fagarasani mägedesse. Tommi teadmised Rumeeniast on nõrgad ja nüüd tuleb meil loota ainult iseendale. Seda maanteed, mida mööda sõidame, peetakse Rumeenia kõige kaunimate vaadetega teeks. Ilu on võrreldav Norra Trollide teega. 2 km kõrgusel paksus udus liustiku järv.\nTemperatuur on langenud 9 kraadini. Spiraali mööda mäe teisele küljele jõudnud, kohtume vastutuleva mitmesajapealise lambakarjaga, keda saadavad kaks kottidega koormatud eeslit, paar lehma ja karja lõpus kümmekond koera. Kobin autost välja ja hetk hiljem olen ka üks sellest karjast. On kuulda kuidas mõned oma sarvedega auto esiotsa müksivad. Kurvilisele teele jäab neist maha mitmekilomeetrine junnirida ja paar äraeksinud karjakoera.\nMägedest alla jõudnuna teeme tiiru kunagises Valahhia pealinnas Curtea de Argesis. Ortodoksi kirikus saan papi õnnistuse (küüneviili meenutava asjaga tõmbab otsaette õlise märgi).\nSeekordne hotell asub lausa kiirtee ääres. Kõhud on tühjad ja kuna aeg hiline, siis tellime ainult supid. Kui need luristatud saame, teeme õhtuse jalutuskäigu maisipõldude vahel. Üle kiirtee viival sillal kohtume hobuvankritäie mustlastega, kes pildistamise eest raha tahavad. Teeme näo, et ei saanud aru ja ei anna. Pildistame veel lambakarjagi, mis on ohutus kauguses. Ja nüüd kiirelt tagasi ja magama.\nLahkume hommikusöögita, plaanides seda teha mõnes mõnusas teeäärses kohvikus. Plaaniks see jääbki. Märkamatult oleme jõudnud Bukaresti. Tomm suunab meid suvalisse parklasse ja väidab, et oleme jõudnud sihtkohta. Võideldes peavalu, tühja kõhu ja põiekaga leiame lõpuks mõnusa kohviku. Siit järeldus, et hommikusöögita ei maksa teele asuda. Peagi selgub, et vanalinna justkui polegi. Peale mõningast tiirutamist saab Bukarestist siiber ja pettununa võtame suuna Bulgaariale. Nii kohutava liikluskorraldusega riiki ei teagi. Isegi Tais sai vasakpoolses liikluses paremini hakkama. Valgusfooris punase tule vilkumisele järgneb kohe roheline, kollane ei süttigi. Mõnes kohas on ka sekundilugejad, mis veidi asja lihtsustab. Ringidelgi on omad veidrused, sest kaasatud on ka foorid ja lõpuks on mitmest suunast tulijatel korraga eesõigus!?\nBulgaariasse jõuame oma reisi viienda päeva lõunaks. Maksame Rumeenia poolel sillamaksu 6€, mis viib meid üle Doonau Bulgaariasse. Jälle vaja vinjett osta. Nüüd suund Varnale, kuhu peaksime jõudma paari tunni pärast. Enne kohalejõudmist jääb teele Kivimets, mille leidmisega on küll probleeme, aga asi tasub vaeva. Leiame end 50 miljonit aastat vanade kivisammaste vahelt! Need lubjakivimoodustised on tõesti põnevad ja neid kallistades kogume endasse energiat.\nVarnasse jõudnud, sõidame mööda mereäärt linnast põhja poole ning leiame hotelli nimega Russalka Sveti Konstantinis. See pidavat olema Bulgaaria esimene kuurort. Pärast väikest jalutuskäiku rannas seame end sisse söögikohas nimega Happy House, kus on tasuta WiFi ja mis asub otse meie hotelli vastas. Kirjutame blogi, joome ära kaks pudelit kohalikku valget veini, sööme savinõudes valminud toitu ja tunneme end mõnusalt.\nVõtame asja nagu puhkajad- sööme kaua hommikust, püüame blogi kirjutada, aga ühendus on aeglane ja kirjutame niisama. Ja kell 11 läheme mere äärde. Ostame kalli raha eest varju ja kaks lamamistooli, sest liiv on nii kuum, et võimatu on sellel kõndida, rääkimata lamamisest. Päevitame tunni-poolteist, ujume. Vesi on mõnusalt soe, aga must ja vetteminek kivine.\nKui soolane vesi toas maha pestud, võtame auto ja asume lähiümbrust avastama. Sõidame mere äärt pidi põhja poole, et lõpuks Kavarnasse jõuda. Kuldsed liivad jätame vahele, selle asemel keerame veidi sisemaa poole ja käime Aladža kloostris, mille on rajanud 6.sajandil eremiidid, kes pehmesse liivakivikaljusse koopaid, konge ja kambreid uuristasid – põnev! Katakombideni viib mõnus metsatee.\nSõidame edasi mööda mereäärset teed, mis võiks olla väga suurepäraste vaadetega, aga kogu ilu on peidetud teeäärse võsa taha. Pärast väikesi vaidlusi Tomiga jõuame Kavarnasse, kus ei suuda kuidagi merd ja randa leida. Lõpuks meri täitsa olemas, aga ümbrus väga troostitu. Joome kohvi küll väikeses oaasis lillede keskel, aga kõik muu jätab vägagi mahajäetud mulje, ujumagi ei kutsu.\nKeerame otsa ringi ja otsustame tagasi Varna poole sõita. Balcikust jäi meelde, et seal peaks uhke botaanikaaed olema. Leiamegi. Parkla omanik seletab, et parkige aga auto siin ära ja aeda sissepääs on tasuta, ainult parkimine maksab. OK – nii teemegi. Aga loomulikult tahetakse ikka aia ja lossi vaatamise eest ka raha ja seda meil niipalju pole, kõnnime tagasi ilma botaanikata. Kaktuseokas jääb südamesse. Nüüd tuleb mõte “oma kodust” mööda sõita ja hoopis Varnaga tutvuda. Leiame parkimiskoha kohe rannapargi kõrval. Jalutame pargis suurte puude all rannapromenaadi kaugemasse otsa ja siis mööda mere äärt selle teise otsa.\nTegemist on väga ilusa pargiga, kuhu esimesed puud istutas 1862. aastal Tšehhi maastikuarhitekt Anton Novak, kelle elutööks saigi selle pargi rajamine, valides sinna puid nii Bulgaariast kui ka Vahemere äärest.\nTagasi “kodus” kella 8 paiku, võtame läpaka ja muud vidinad kaasa ning asume oma lähikonnas otsima söögikohta tasuta WiFiga. Leiamegi, ühenduse küll saame, kuid Google ei avane. Lepime siis jälle niisama kirjutamisega. Selle kõrvale toob väga energiline ettekandja, kes lõpuks tonkab soome keeltki, meile taldrikutäie praetud sardiine ja omalt poolt soovitab küüslauguleiba. Valge veini valime ise ja seekord Chardonnay. Valkosipuli leipää`ks osutub pitsataoline õhuke kook, mis valmib meie kõrval ahjus – väga hea! Tellime pärast teisegi. Raha küsib sõbralikult näo järgi 30 levi. Koha nimeks oli Koleloto.\nPeale hommikusööki võtame koha sisse esimesest õhtust tuttavas Happy House`s ja saame seal ilma igasuguste probleemideta blogi kirjutama. Kui see tehtud, võtame oma kodinad ja sõidame lõuna poole. Ilm tõotab tulla eelmistega sarnane – pilvitu, mõnusa tuulega ja kraade veidi alla 30.\nBjalas teeme ujumispeatuse. Selleks, et ilusasse randa jõuda, tuleb sõita mäest alla mööda kohutavat asfaltteed, kus on auk augus kinni. Aga rand on ilus, pisike ja puhta veega.\nNesebaris sõidame vanalinna, mis asub poolsaarel ja on nagu väike paradiis. Kitsad ja käänulised munakivitänavad ning vanade kirikute jäänused. Müürid on laotud triibulisteks punaseid telliseid ja heledat lubjakivi kasutades. Selle paiga asutasid kõigepealt traaklased, kes rajasid sinna Mesembria linna. Hiljem valitsesid seal kreeklased, siis roomlased ja 9.sajandil (juba Nesebarina) sai linnast Bulgaaria kuningriigi osa, 13.-14.sajandil oli Nesebar võimas linnriik. Silma hakkavad mälestuslehed, mis on paberile trükituna ja kiletatuna kinnitatud väravatele, ustele või tahvlitele ja kus lahkunu pilt ja daatumid. Sellist asja pole kuskil mujal kohanud, küll aga näeme sedasama veel hiljemgi just Bulgaarias.\nBurgase kandis püüame leida öömaja, aga teeäärne kämping ei vasta meie ettekujutusele kämpingust ja ka linn ise ei paku pinget. Sõidame veel lõuna poole ja satume Sozopoli (Päästetud linna). Jälle linnake poolsaarel, aga juba sissesõit sinna on muljetavaldav. Kämping, mis on kohe linna alguses, saab küll üle vaadatud ja hinda uuritud (20 levi), tundub kuidagi väga nadi, kuigi rand on ilus. Sõidame edasi vanalinna. Suurepärane vanalinn kõrgel künkal ja poolsaare tipus leiame ka merevaatega hotelli ART.\nSeal leidub ainuke tuba ainsaks ööks ja see meile kunstnikele sobib. Autogi saab pargitud enam-vähem maja ette kitsale munakiviteele. Ado teeb meie omadest varudest vägevad võileivad ja ongi selleks korraks õhtusöök söödud. Oma rõdul joome kohalikku roosat veini. Pimedas läheme veel linna peale kolama ja avastame, et otse meie juurest algab mere äärt pidi kulgev tee astanguliste söögikohtade ja treppidega, mis on uhkelt valgustatud ning kust avaneb supervaade kogu linnamüürile ja kus vahused lained peksavad vastu kaljunukke. Õhtul läheb tuul valjuks. Ettekandjad korjavad laudadelt ära kõik, mille tuul võib merre viia.\nHommikusöök mere kohal. Siin pakutakse kolme erinevat komplekti. Meie tellime kahe peale kolm, mille eest lisa ei küsitudki. Käime ära rannas, ujume ja võtame viimast mereäärset päikest. Vesi on 23 kraadi soe. Suundume sisemaa poole mööda tasandikku, paremal pool kauguses paistavad mäed. Teeäärsetel põldudel on alanud viljakoristus. Ka päevalilled on siin õitsema hakanud, sest siinkandis on soojem ja üsna pea näitab auto kraad juba 34.Tundub, et viljakat maad jagub, aga üsna suur osa sellest on lastud rohtu kasvada. Tasandikult põhja poole keerates jõuame varsti mägede vahele. Veliko Tarnovost sõidame mööda, lootes enne ära käia lähedalasuvas Arbanassi külas. Õiget teeotsa aga ei märka ja teeme paarikümnekilomeetrise tiiru. Arbanassi on ilus vana linnake madalate majadega ja kitsaid tänavaid mööda kõndides tundub, nagu jalutaksid madalate kindlusemüüride vahel. Käime vanas kirikus ja imetleme panoraami alla Veliko Tarnovole. Sellesse linna jõudes leiame peale põhjalikku teejuhatamist põneva käänuliste tänavate ja mitte eriti korras elamutega mägise vanalinna. Palavuses ronime üles-alla ja imetleme.\nPlovdivi poole sõites keerame sisse ühe kloostri juurde, et käia ära selle taga asuvas koopas. Leiame end põnevast mäekurust kõrgete kaljude vahel. Koobas on küll selleks päevaks juba suletud, aga koske ja mägijõge ning konnakontserti ei ole keegi kinni pannud. Kloostrikompleksis on olemas hotellgi ja sinna me jääme. Tellitud oasupp ja cooleris valge vein tuuakse meile toa ees olevale rõdule, sööme ja naudime vaadet õuepealsele, kus meil on oma kanad, kuked, paabulinnud, kitsed.\nHiljem loeme selle paiga kohta, et kontpuu (drjan) järgi nime saanud linnake Drjanovo rajati 12.sajandil ja sellele tõid 19.sajandil kuulsust puunikerdajad ja kiviraidurid. Ka klooster on rajatud 12.sajandil ja 14.saj. sai sellest hesühasmi (usulahk, mis eitab ühiskondlikku tegevust ja põhineb vaiksel mõtlusel) keskus. Türklased panid kloostri 15.sajandil põlema, kuid 1840-ndatel aastatel ehitati see uuesti üles ja 1876.a. Aprilliülestõusuga seoses oli see mässuliste salajane kohtumispaik.\nKella kuue-seitsme paiku kireb häälest ära kukk, siis klopitakse mingite klotsidega ja kl 7.15 alles löövad kirikukellad. Kloostri kohal kõrguva mäe tippu langevad juba hommikused päikesekiired. Mägede vahel olev karge õhk on äratanud linnud ja kogu looduse. Meiegi ei saa ju sellist kordumatut ilu maha magada.\nTeeme tiiru oma lindude-loomade juures, astume sisse kirikusse ja kella 9ks on valmis saanud ka hommikusöök. Samaks ajaks on päikegi jõudnud kaljudevahelisse kloostri õue ja juba hakkab palav. Uus katse koobast külastada õnnestub.\nTeel Gabrovosse satume vabaõhumuuseumisse, kus jõe kaldale rajatud vanas külas saame lähedalt näha, kuidas mägijõe vee jõudu kasutades sai kudumismasinad tööle panna, jahu jahvatada, töödelda puitu, savi ja hõbedat, taguda rauda. Piilume sisse vanadesse elamutesse, tundes end olevat 19.sajandis.\nNaljalinnas Gabrovos pildistame skulptuure huumorimuuseumi ees, sest maja ise on elektrikatkestuse tõttu suletud. Vaat kus nali!\nŠipka mägi oli Adole kunagisest Bulgaaria-reisist kustumatu mulje jätnud ja nii me siis asume treppidest üles ronima, kus peaks Ado mälu järgi olema 1000 astet. Annab ikka ronida, õnneks läheb trepp läbi metsa ja puud annavad varju. Vahepeal puhkame. 676 astme järel satume lausa memoriaalkompleksi, kust veel 222 astet tornini. Ja kui veel torni ka läheks, olekski 1000 täis! Meie sinna ei lähe, aga naudime supervaateid mäenukkide otsast. Näha on kogu tasandik, kust me eelmisel päeval tulime ja kuhu ka nüüd teel oleme. Väga-väga kaugel sinetab juba teine mäeahelik.\nŠhipka külas kuldsete tornidega uhke kirik! Papp peab arvet kirikukülastajate üle. Hetkeks oleme jäänud ainukesteks uudistajateks. Äkki kustutab jumala asemik kiriku tuled ära. Ju ikka sellepärast, et me küünlaid ei ostnud.\nJa olemegi jälle tasasel maal! Tee äärde jääb järv, kuhu meelsasti sisse kargaks, aga õiget kohta selleks ei leia ja loobume kahjutundega, sest juba on kraad jõudnud 36ni. Staroseli traakia hauakambrite poole sõites loen raamatust, et see on avatud kella 5ni, maad sinna 20 km ja aega ainult 25 minutit. Nüüd algab ehtne mägiralli. Ado teeb mis suudab ja 20 minutiga oleme õiges asulas küll, aga hauani veel 4 km! Kimame ja oleme kohal mõni minut enne 5. Seal selgub, et haud lahti kella 8ni! See Balkanimaade suurim hauakamber avastati alles aastal 2000 ja pärineb 5. sajandist eKr. Selliseid haudu on avastatud 12, aga avatud ainult kaks ja ühes me käime.\nPlovdivi linna jalakäijate tänavat mööda kõnnime nende vanalinna, mis on mäe otsas, tegelikult lausa kolmel künkal, mille asustasid 5.aastatuhandel eKr traaklased. Nagu sealsele kandile iseloomulik, arenes linn ja selle ümbrus pidevate võitluste tähe all, kord peremehetsesid makedoonlased, siis hunnid, slaavid, bütsantslased, bulgaarlased, türklased. Praegu on Plovdiv suuruselt teine Bulgaaria linn. Seal on säilinud Rooma amfiteater (avastati ehitustööde käigus alles 1972) vaatega linnale. Teisest sajandis m.a.j. pärineva suursuguse ja tohutu suure Rooma staadioni jäänused on nähtavale jäetud uusehitiste keldrikorrustel ja jalakäijate tänaval. Selsamal tänaval naerutab rahvast üks kloun, kes natukeseks ka Adolt kaaslanna röövib, selle jäädvustamisega jääb Ado veidi hiljaks.\nNüüd oleme kaks väsinud ja kurja zombit, kell on palju ja öömaja pole. Et seda leida, keerame sisse linnakesse nimega Pazardzik ja avastame pisikese hotelli Primavera, mis asub pizzarestoraniga ühes majas. Ostame omale altkorruselt pitsad kaasa ja sööme neid porgand-paljalt oma rõdul, vaadates alla pizzabaarile. Americana on natsi vürtsine ja roosa vein kulub marjaks. Super!\nHotelliperemehega saab õhtul kokku lepitud, et ajame oma auto kella kaheksast maja eest ära. Sealne liikluskorraldus nõuab seda. Kuna hotell hommikusööki ei paku, siis võtame suuna mägedesse, et ehk tee ääres ikka midagi pakutakse. Nüüd tundub, et bulgaarlased hommikul ei söögi – kõikjal ainult kohvikud, kus võib juua nii kohvi kui ka õlut ja kokteili, kuid süüa ei saa. Paaris kohas omletti küsides noogutati pead, mis tegelikult bulgaarlastel tähendab vastupidist. Lõpuks leiame ka koha, kus saame korraliku omleti hästi heade ja värskete kurkide ja tomatitega. Kõhud täis ja edasi Rila kloostrisse. Tom suunab meid otsemat teed pidi, justkui teades, et meie veinikeldri kollektsioonis puuduvad Bulgaaria veinid ja just selle tee äärde jääb Medi Valley veinitehas, kust ehtsa Traakia iseloomuga jooke kaasa ostame. Mööda Rila rahvuspargi käänulisi mägiteid jõuame ühe euroopa vanima mägikloostrini, mille asutas 10.saj emeriit Püha Ivan. Kloostrist sai maa tähtsaim vaimne keskus ja kultuuritempel.\nTagasiteel piknik mägijõe ääres. Peale linnupetet otsustame vallutada küla, mis viib hästi käänulisi teid pidi pilve piirini. Tundub, et seda teed pole ammu sõidetud. Vaatamata sellele suudame ühes ohtlikus kurvis tekitada olukorra, kus vastutulev noori täis auto saab pidama paar sentimeetrit meie autost! Aga vaated on võimsad, vaikus ja kuum tuul ümberringi, magus lõhn…\nSerbia piirini sõidame mööda üht Bulgaaria ilusamat teed, mis lõpeb koleda piiripunktiga. Nüüd passikontrollid. Bulgaaria piirivalvel aega küll, oleme sattunud just vahetuse ajale. Serbia pool aga hiilgab ülbusega. Mehed ootavad oma räpastes putkades, et neile vajalikud paberid toodaks. Kõige lõpus tuleb meie juurde mees, kes ennast tutvustamata ütleb “zdravstvuite tovarištši, jesli võ tovarištši” ja laseb ette näidata, kus on Türgist toodud alkohol ja suitsud. Suudame oma madratsitele viidates selgeks teha, et oleme lihtsad turistid. Serbia liikluse kohta puudub piiril igasugune teave, niisiis laseme edasi vanas vaimus, ka TOM paneb segast. Kuna aeg hiline, leiame tee äärest autoremonditöökoja, mis pakub ka öömaja. Lahke perenaine on nõus meid majutama 20 € eest, kuigi algul ütleb hinnaks 25. Auto ajame garaaži kanali peale.\nKuna hommikusööki pole ette nähtud ja sularaha kah pole, siis paneme ajama juba kell 8. Tee viib läbi muljetavaldavate kaljude vahelt, aga sellega ka ilu lõpeb. Edasine teeäär on üsna igav. Lõuna paiku oleme jõudnud Belgradi. Kuna Tomi teadmised Serbiast on olematud, siis eksleme tükk aega, enne kui kesklinna jõuame. I-punktigi leiame üles ja seal annab head inglise keelt kõnelev noormees meile igati asjatundlikku nõu, kuhu minna ja mida vaadata. Mööda jalakäijate tänavat kõndides torkab silma, et kohalikud on enamuses väga pikka kasvu, (ka eakamad inimesed), tumedapäised, aga suhteliselt heleda nahaga. Ronime kindlusesse ja naudime vaadet Doonaule. Aga palavus tapab! Kui pärast paaritunnist ringkäiku autosse istume, näitab kraad 42° Teemakse tuleb maksta mitmel korral, sellest annab teada märk kirjaga PEAGE.\nTeeäärsed vaated lähevad üha ilusamaks, vaheldumisi on rohelised maisipõllud ja kuldkollased teraviljapõllud, millest osa küll juba koristatud. Kuna olime hommikul ATMst võtnud 5000 dinaari, siis tuleb see nüüd ka enne piiri ära kulutada. Maksame bensiini eest sulas 1400 ja tagasihoidliku, tegelikult küll kahe väga hea ja suure prae eest 2177.-, kaks kohvi saame 300ga. No on ikka raha!\nSerbia-Ungari piiril jälle passikontroll ja jälle peame ette näitama, mis meil autos huvitavat võiks madratsite vahel peituda. Jälle pole miskit, ei suitsu ega viina. Ungariski tuleb osta vinjett, aga see on elektrooniline ja midagi kuhugi kleepima ei pea, kehtib nädala ja maksab 2975.-Ft Aga teed on Ungaris head ja sõidame mõnuga. Remonditava 4-kilomeetrise teelõigu kõrval hoiavad tuju üleval erineva näoilmega “smile`d” – alguses nutusuuga teade, et ees ootab 4 km remonti, siis kriips-suuga 3 km teade, 2 km ka kriips-suuga ja viimase kilomeetri eel juba naerunägu – teeb tuju heaks küll! Kiirteeäärsetesse puhkekohtadesse suunavad viidad tekstiga “PIHENÖHELY” – äkki oleme hoopis Soomes?\n35-kraadine kuumus Belgradis on meid siiski ära kurnanud, et pikalt sõita ei taha. Väsinuna leiame hotelli Oaziz (kõlab nagu kauboifilmis). Peale registreerimist rõõmustab hotelliomanik, et ungarlased ja eestlased on ju sugulasrahvad.\nHämaras peale karastavat dušši kolime hotelli suurele rõdule veini jooma.\nÄrkame väga keerulise nimega linnas- Kiskunfelegyhaza, kus meie suures toas on diivaniparadiis, istekohti jaguks vähemalt 10le. Hommikusöök all saalis on rootsi laud pluss suur omlett, nii et võtab ägisema. Peale seda kulub ära väike jalutuskäik linnas. Torkab silma jalgrataste ja ratturite rohkus, mida eelnevatel maadel peaaegu üldse ei näinud.\nEga see Ungari forintki mõistlikum raha pole kui Serbias, hullem veel, sest siin tuleb kõik summad jagada 300ga, et saada väärtus eurodes. Nii maksamegi öömaja eest 13500 ja kahe vee eest, mis toas ära jõime, veel 480.- Kuskil vetsus käies leian 200-forintise metallmündi!\nJälle kiirteele! Algul on plaan suunduda Egerisse, kus tagasihoidlik Jaanituli teha. Meenub üks varasem Jaagu pliidipõleng Austrias. 30-kraadine kuumus aga suunab mõtted veele ja pöörame otsa Balatoni suunas. Enne seda jääb ette Velencia järv, kuhu randume. Kõik meenutab väga Balatoni. Ujume, päevitame, ujume ja naudime koos luigeperega madjarite päikest ja tuult.\nKiirteed mööda Miskolci poole sõites rõõmustame, et vahepealse 6 aastaga on tehtud tee ümber Budapesti. Varsti leiame end aga tuttavast paigast Doonau kaldal parlamendihoone eest. Ei suuda kuidagi loobuda nostalgilisest jalutuskäigust Buda ja Besti vahelisel sillal, sooja ainult(!) 34°\nMiskolc ja Auchan – ostleme. Öömajaks Fiáker Panzió, mis tekitab saksapärase tunde. Õhtune jalutuskäik linnas, avastame uhke spordihoone ja lõpuks ka üsna omapärase vanalinna. Lähedalasuv kalmistugi on isemoodi, väga võimsate ja suursuguste marmorplaatide ja hauasammastega kalmud vaheldumisi rohtukasvanutega. Tundub, et marmorist kääbas on siiski traditsioon, sest põhjamaist muruga kaetud platsi pole ühtki. Ka urnisein on olemas ja ilus uus ning kaasaegse arhitektuuriga kabel samuti.\nJaaniõhtuks “lahendame” 2011. aasta poolkuivaTokaji Furmindi, mis osutub nii heaks, et järgmine päev ostame kojugi pudeli kaasa. Furmint on peen, kuid veidi kliimakartlik viinamarjasort. Seda kasvatatakse põhiliselt Ungaris, aga ka mujal Ida-Euroopas. Kasvatatakse ka Krimmis. Ungari Tokaji peamine viinamari on Furmint, mis annab kõige paremaid veine.\nHommikusöök, mille tellime kelle kaheksaks, pole suurem asi. Munaputru on pandud näpuotsaga, mahla pole ja kaks mokatassi täit kohvi on jahtunult termoses. Nüüd asume koduteele – Tom ütleb, et minna on ainult 1468 km! Et liiga kiiresti kohale ei jõuaks, vaatame veel Miskolcis huvitava arhitektuuriga puukirikut (Kakas templom e. kukekirik) ja teeäärsest Spar´ist ostame hulga põnevana tunduvaid veine.\nUngari-Slovakkia piiril teeme kohvitamispeatuse Shelli tanklas, mis asub meie reisi teisel õhtul leitud öömaja akende all, seekord päikesepaistelise ilmaga. Slovakkia läbime paari tunniga, ilm on pilvitu ja sooja 26-27° Vinjetti ei raatsi ka osta, sest tulles sai ostetud 10-eurone vinjett ja sõidetud ainult ühel päeval mõni tund. Nüüd kinnitame aknale selle vana, mis on aegunud paar päeva tagasi. Õnneks probleeme ei teki. (Bulgaarias pidas politsei meid kinni, sest vinjetti polnud näha ja soovitas selle ikka akna külge kleepida. Tegimegi seda, aga ainult serva-pidi, sest varasem kogemus näitab, et seda liimi on hiljem väga raske maha saada).\nKella 1 paiku oleme Poolas. Päris mõnus sõita, ilm ilus ja rekkadki on kuhugi kadunud – ju peavad pühapäeva. Asulad ilusad korras, igas külas kirik. Käime lähemalt vaatamas Sokolov Malopolski kirikut, sest ei meenu, et oleksime varasematel reisidel mõnes Poola kirikus käinud. Seest ilus, lihtne, väljast samuti, torni küljes toredad väikesd tornikesed. Kellamees lööb just samal ajal suurt, eraldi suhteliselt madalas kellatornis asuvast kolmest kellast kõige suuremat, kirikukella.\nLublini läheduses näitab Tom, et koduni veel 1000 km. Sõidame aga edasi. Kui öömaja otsima hakkame, on need suure tee äärest jälle nagu nõiaväel kadunud. Lõpuks ühe leiame, aga kaardiga seal maksta ei saa. Mõni kilomeeter edasi on meid ootamas pansion (pensjonat) Caesar – ilusaim ööbimiskoht, mis meil kunagi Poolas on olnud. Ja inglise keeltki osatakse. Algul plaanime poest veini osta ja seda toas juua, aga kuna poed on kinni, siis sööme oma pansioni all restoranis väga head toitu. Ado tellib värsked kartulid tilli ja õrnalt grillitud kanafileedega. Helgi aga tuunikala salati. Maitsed ja väljanägemised nagu gurmeetoitudel. Kõrvale joome head Prantsuse veini.\nHommikusöök ja kell pool 9 kohaliku aja järgi jätkame koduteed. Sõita on 840 km. Öösel on sadanud, aga nüüd ilm jälle päikseline, kuigi jahedam kui eile.\nKell 13 meie aja järgi oleme Leedus, käime Kaunase äärelinnas poes. Politseinikke palju tee ääres, ka Poolas oli. Kui koduni veel 500 km, hakkab padukat sadama, tuul on kogu aeg tugev olnud. Vihm saab õnneks millalgi otsa ja 19.km-l teeme traditsioonilise peatuse, joome kohvi ja naudime jaanalindude pulmatantsu – jooksevad, ajavad tiibu laiali või siis kõnnivad väga väärikal sammul.\nKell 17.15 oleme Lätis, ilm jälle ilus, sooja 18°\nKell 20 Eestis. Nüüd istub rooli Helgi (esimest korda selle pika reisi jooksul) ja Ado tirib külmukast välja õlled. Kell 22 oleme kodus!\nKokku sõitsime 6476 kilomeetrit.\nMarsruut: Rapla – Riia – Panevežis – Kaunas – Augustow – Bialystok – Lublin – Rzeszow – Košice – Miskolc – Debrecen – Bors – Sebes – Sibiu – mägitee 7C – Curtea de Arges – Bukarest – Ruse – Varna – Kavarna – Nesebar – Burgas – Sozopol – Veliko Tárnovo ja Arbanassi – Dryanovo – Gabrovo – Šipka – Starosel – Plovdiv – Pazardžik – Dupnitsa – veinimõis – Rila – Dupnitsa – Dragoman – Serbia piir – Niš – Belgrad – Novi Sad – Subotica – Szeged – Velencia – Budapest – Miskolc – Košice (ungari keeles Kassa) – Rzeszow – Lublin – Bialystok – Kaunas – Riia – Rapla\nKütust kulus 517 € eest st. 0,08 €/km\nTeemaksud: Slovakkia vinjett 10 €\nUngari elektrooniline vinjett 2975 Ft\nRumeenia elektrooniline 13,38 RON\nSild Bulgaariasse 6 €\nBulgaaria vinjett 10 BLG\nSerbia kiirteemaksud 460+240+330+270=1300 dinaari\nUngari 2795 Ft\nKokku 59.44 ~ 60 €\nÖöbimistele kulus ligikaudu 430 €, st keskmiselt 33 € öö. Üheski kämpingus olla ei õnnestunud, kuigi auto tagaistmel laiutasid mõnuga telk, madratsid, tekid-padjad, kokkupandavad toolid ja laud, gaasipliit ja potid-pannid. Külmik oli asjalik asi ja seda sai ka igal õhtul hotellituppa tiritud. Häälitses küll üleliia kõvasti, aga enamasti õnnestus ta vannituppa või rõdule sokutada, vahel ka asjad toas olevasse külmkappi ümber tõsta. Selles olev piim ja veinid-õlled olid kogu aeg mõnusalt jahedad. Piima oli vaja selleks, et enamasti iga päev (vahel ka kaks korda) korraldada väike tee-äärne maisihelveste-söömine – oi, kui mõnus!\nNii Rumeenias kui ka Bulgaarias majadel kivikatused, aga need erinevad tooni poolest. Rumeenias on need hoopis tumedamad kui Bulgaarias, aga punasemad kui Itaalia omad, kus ülekaalus kollane toon. Katusepinda on nende maade majadel märksa rohkem kui Itaalias, kus majad kõrgemad ja katus pisike. Ühel Rumeenia elamul oli tore vihmaveetorude süsteem, mis juhtis vee üle plangu oma aiast välja.\nRumeenias tohutu palju lilleampleid kõikvõimalikes ja võimatutes kohtades, näiteks kasvavate puude otsas ja kohe palju korraga.\nBulgaaria muidu kenades söögikohtades suured kunstlillepuhmad, kunstpalmid jm.\nÕhtul peale tööd teeäärsetes õllekates või muidu maja ees mehed kogunenud õlleklaasi (või pudeli) taha, naisi pole kuskil näha. Kui üldse, siis istuvad üksinda maja ees tänaval ja heegeldavad. Naisi ka autoroolis vähe, linnades küll rohkem.\nBensiinijaamades tuleb teenindaja kohe tankima ja väga tihti on tankijateks naised. On suuri teeäärseid bensiinijaamu, kus kaardiga maksta ei saa.\nSöögikohtades mängitakse 80-ndate muusikat, mõni harv erand laseb kohalikku rahvuslikku muusikat.\nAsulates hääletatakse kõiki mööduvaid autosid. Tundub, et see on igapäevane liikumisviis, sest hääletajateks on iga eas inimesed. Aga üllatus – üllatus! – hääletati ka kiirtee ääres. Üsna palju oli ka kiirteede ääres lihtsalt peatuse-tegijaid autojuhte.\nPole suuri ostukeskusi (Varna äärelinnas küll üht reklaamiti, aga meile see silma ei hakanud). Suured müügihallid kauplevad ainult autoosade või siis ehitusmaterjaliga ja neid on tõesti palju. Üks levinumaid ettevõtlusvorme tundubki olevat autoremont, sest selliseid töökodasid kirjaga vulkanizatsia on igal sammul, mõni pakub lisaks ka midagi süüa-juua või siis majutust.


Adam Richman Net Worth, Isiklik elu, karjäär, sõbranna, elulugu - Ajakirjanik\nAdam Richman Net Worth, Isiklik elu, karjäär, sõbranna, elulugu\nAdam Richman on meelelahutustööstuses andekas isiksus. Ta on töötanud muusiku, plaadiprodutsendi, tele- ja filmiprodutsendina. Tema kõige tähelepanuväärsem töö oli aga telereaalajas “toidureaalsuse saadetes”. Paljud meist unistavad reisida mööda maailma ja proovida erinevaid toite. Adam on keegi, kes mitte ainult ei saavutanud seda feat, vaid ka pidas tasuta.\nMan Vs Foodi populaarne peremees uuris erinevate Ameerika linnade suuri toiduroogasid. Ta läbis mitmesuguseid söömisprobleeme ja vallutas tavaliselt toidumaailma. Uurigeme nüüd söögitunnetuse kohta lähemalt.\nPealdis : Adam Richman saabus Los Angelese esilinastusele 'Miljon viisi surra läänes'\nAllikas : time.com\nAdam Richman: varane elu, haridus ja karjäär\nAdam Richman sündis 16. mail 1974 New Yorgis Brooklynis. Mitmekülgne peremees sündis juudi perekonnas ja ta veetis oma varajaste päevade parima poole Sheepsheadi lahes üles kasvades. Richman lõpetas samas piirkonnas varase koolihariduse enne Talmud Torahi gümnaasiumisse astumist. Järgmisena asus ta õppima Midwoodi keskkooli ja seejärel omandas Adam rahvusvahelise õpingute kraadi Atlanta Emory ülikoolis. Haridus oli Adamile oluline ja ta jätkas õppimist Yale'i draamakoolis ning omandas magistrikraadi.\nPealdis : Noor Adam oma aastaraamatus, Yale'i draamakool, 2003. aasta klass.\nRichman alustas oma karjääri tagasi 2004. aastal. Ta valiti lihuniku jumalaks saates 'Arcadia joan'. Seejärel jätkas ta osatäitmist saates 'Kõik mu lapsed', kus ta mängis tegelaskuju Andy väikest rolli. Pärast 4 aastat väikseid rolle ja palju rasket tööd sai ta lõpuks oma läbimurde. Aastal 2008 valiti ta uue saate 'Mees vs toit' võõrustajaks. See oli tema jaoks eduka teekonna algus ja see aitas tal kogu maailmas populaarsust koguda.\nAdam Richman: Adam vs toit\nAdamsi töö uue telesaate 'Mees vs toit' jaoks algas 3. detsembril 2008. Selles tõsielusaates uuriti erinevaid linnu ja nende pakutavat toitu. Saade lõppes alati võistlustega kohalikes restoranides, kus Adam pidi silmitsi seisma tohutu hunniku toiduga. Adam, et mees võita, peaks mees suutma antud aja jooksul täita suures koguses toitu. Saade nägi Richmani uurimas erinevaid kultuure, avastusi ja reklaamimas mitmeid ainulaadseid söögikohti Ameerikas.\nSaade oli tohutu hitt ja fännide lemmik. Ta sai hämmastavaid arvustusi ja jälgis palju fänne, kuid pärast 4-aastast teleülekannet teatas Richman, et loobub konkurentsisöömisest. See oli kurb hüvastijätt, kuid arusaadavalt tahtis Adam oma tervisele paremini tähelepanu pöörata. See oli asi, mida ta lihtsalt ei saanud töö pärast ära teha, kui pidi võistluseks reisima ja praetud toitu sööma.\nAdam Richman: Elu pärast saadet\nAdam otsustas tervislikest eluviisidest ja kaalukaotusest, kui otsustas saatest loobuda. Ta oli masenduses seetõttu, et oli kaalus juurde võtnud nii palju, et see viis enesehinnangu probleemideni. Pärast pensionile jäämist kaotas ta suurema osa kaalust, peamiselt valge jahu ja piimatoodete vähendamise kaudu. Ilmselt sõi Richman normaalseid toite väikestes kogustes ja tähtsustas oma dieedis valku. Seejärel jälgis ta seda vesiteraapiaga, mille käigus ta nägi, et ta joob päevas 3,7 liitrit vett. Richman tegi palju trenni ja palkas personaaltreeneri, kes koolitaks teda kickboxingus, ristispordis, jõutreeningus ja joogas.\nPealdis : Richman oma saates 'Salajane sööb koos Adam Richmaniga'\nAllikas : yahoo.com\nEnne ja pärast saatest lahkumist pidi ta palju kannatama, kuid ta oli töökas mees. See kõik tasus end ära, kui ta kaotas 70 naela ja tema lugu oli paljudele motiveeriv. Richmanni poole vaadates ei saa te uskuda muutusesse, mille ta on suutnud läbi elada, ja see on pühendumise tõeline väljakutse.\nPraegu pole Adam abielus ja ta on vallaline. Tema kohta on olnud kuulujutte, mis on seotud Ameerika ajakirjaniku Tamron Halli ja isegi Briti poplaulja Myleene Klassiga. Nagu hiljem selgus, olid need lihtsalt kuulujutud ilma konkreetsete tõenditeta. Richman elab nüüd teenitult vaikset elu, eemal meedia silmist.\nAdam Richman: Net väärt\nAdam Richmani edulugu on üsna tähelepanuväärne. Ta on ainus tõend, et vähese loovuse ja hämmastava isiksusega saate lihtsatest asjadest raha teenida. Richman oli iseõppinud toidukraam, kes armastas uurida ja süüa ning see kombinatsioon kujunes tulusaks karjääriks. Ta jagas maailmale oma kirge toidu vastu ja innustas inimesi reisima, uurima ja sööma. Richman teenis iga filmi 'Man vs Food' iga episoodi eest ilmatu $ 35000 ja tema netimaailma suurusjärk ulatub 10 miljoni dollarini.\nRichman on aktiivne ka mitmel sotsiaalmeedia platvormil; märgatavalt edasi Instagram ja Twitter . Temale järgnevad Twitteris 650 000 fänni ja Twitteris 24 500 fänni. Soovime Adamile hämmastavat tulevikku ja kui me näeme teda varsti televiisorist, siis peame pöialt nägema.\nKLÕPSAKE TEADA ANTONIA BOURDAINI EX-NAIST


Maailma vanima ja jätkuvalt asustatud linna Jeeriko (asutatud enne aasta 8000 eKr) esimese kaitsetorni alus.\nTsivilisatsioon (ladinakeelsest sõnadest civis – kodanik, civitas – linn) tähistab hästi korraldatud ja kõrge kultuuritasemega linnaühiskonda. Linlik elukorraldus põhineb inimeste eneseteostuse vabadusel, spetsialiseerumisel ja iseorganiseeruval turumajandusel. Kõige varasemad linnadel põhinevad tsivilisatsioonid olid induse (esimene linn Mehrghart tekkis enne 7000 eKr) ja sumeri (Eridu rajati 5400 eKr) tsivilisatsioonid.\nSeda on defineeritud ka kui ühiskonda, "kus on arenenud põlluharimine ja käsitöö, välja kujunenud ühiskonnakihid, tekkinud linnad ja riik, tuntakse kirja ning luuakse kõrgetasemelisi kirjandus- ja kunstiteoseid".\nVarajastel tsivilisatsioonidel oli eripärade kõrval ka ühiseid jooni:\ninimesed spetsialiseerusid ning tekkisid käsitööliste asundused\nsüvenes kaubavahetus ja tekkis turumajandus\nõiguslike konfliktide lahendamisest johtuvalt tekkis kohtunike (amet)\nkirja pandud kohtupretsedentidest arenes välja seadus ja avalik õiguskord\ntekkis teadmiste üleskirjutamise ja järgmisele põlvkonnale edastamise tava.\nEsimesed tsivilisatsioonid tekkisid suuremate jõgede ja oluliste kaubateede äärde. Peaaegu üheaegselt u 4000 eKr tekkis Eufrati ja Tigrise alamjooksul Mesopotaamia (tänapäeva Iraak) ja Niiluse kallastel Egiptuse tsivilisatsioon. Pärast seda tekkis tsivilisatsioon Indias Induse jõe ääres (u 3300 eKr), Vahemeres paikneval Kreeta saarel (u 2000 eKr) ja Hiinas Huang He jõe orus (u 1700 eKr).\nKultuuri ja tsivilisatsiooni suhestusest kirjutab ajaloofilosoof Oswald Spengler. Tsivilisatsiooni kujunemine tähistab temal loovalt kultuurilt üleminekut tarbijalikule elulaadile. Ta eristab kultuuri tsivilisatsioonist viimase laialdasema tehnikakasutuse poolest.\nArnold J. Toynbee märkis oma 12-köitelise teose "Uurimuse ajaloost" (A Study of History) kokkuvõttes, et tema uuritud 21 tsivilisatsiooni kokkuvarisemise põhjuseks oli rikkuse äärmuslik kontsentreerumine väikese grupi kätte ja suutmatus reageerida keskkonna muutustele, s.t reformida ühiskondlik-majanduslikke suhteid.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Tsivilisatsioon&oldid=5939993"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 12:38, 6. august 2021.


Rahvas arvas seekord teisiti\nKui ajakirjanikud valisid aasta autoks Škoda Roomsteri, siis rahvaauto tiitli teenis hoopis Honda Civic.\nErinevalt aasta autost, mille valib juhtivatest autoajakirjanikest koosnev žürii, saab rahvaauto selgitamisel kaasa lüüa iga autohuviline. Seegi konkurss oli üsnagi tasavägine, ent lõpuks kogus selgelt kõige enam hääli Honda Civic. Järgnesid Seat Leon, Ford S-Max, Škoda Roomster, Opel Corsa ja Peugeot 207.\nErinevalt autoajakirjanikest pole laial üldsusel üldjuhul võimalik kõiki kandidaatautosid ise proovida, seetõttu tuleb uskuda rohkem silmi ja margi või mudeli varasemat mainet. Ning tuleb nõustuda: Civic oli kahtlemata valiku pilkupüüdvaim auto.\nEelmisel aastal langes rahva ja autoajakirjanike arvamus kokku ning mõlemad auhinnad korjas BMW kolmas seeria. Sel aastal oli ajakirjanike valikuks Škoda Roomster.


Hommikune valu liigestes Samal teemal\nOle väljas päikse käes, nii saad rohkem D-vitamiini. Väikeveresoonte põletikust tingitud reumatoidsõlmed võivad kasvada küünarnukkide, sõrmede või istmiku ümbrusse. Ei teata ka naha ja liigeste haigestumise seost. Aakre kogemus näitab, et pahatihti jõutakse arsti juurde alles siis, kui hoolimata kõikide teadaolevad koduste vahendite äraproovimisest on liiges paistes ja valutab mis kole. Kõige enamlevinud liigesepõletikuhaigus on reumatoidartriit, mis kehva ravi korral võib elu kümne aasta võrra lühendada. Kõige iseloomulikumal juhul ongi reumatoidartriit varvaste ja labakäte liigeste haigus, kuid see võib levida kõigisse jäsemeliigestesse, aga ka lõualiigestesse ja lülisamba kaelaossa.\nHead on ka juurviljamahlad, mida tuleks juua 1 klaasitäis veega lahjendatult õhtuti enne magamaminekut. Püüa tugevdada liigeseid toetavaid lihaseid, vähendamaks otsest koormust liigestele. Alusta liikumist tasapisi, tee õrnalt venitusharjutusi, tõsta kergemaid raskuseid. Kasuks tuleb vesivõimlemine, ujumine ja jalgrattasõit. Jätka liikumist ja võimlemist järjepidevalt. Hoia jääkotti valutaval kohal 5—10 minutit korraga. Ära jahuta nahka kauem kui 20 minutit korraga ja väldi külmumist.\nSuure tõenäosusega vajad sa antibiootikume. Samuti küsitletakse vanemaid perekonnas esinevate liigesehaiguste ja psoriaasi kohta. RAVI Noorte liigesepõletikku ravivad eriarstid. Ravi eesmärk on võimalikult palju vähendada lapse vaevusi ja parandada haiguse kulgu. Mõnikord jõutakse hõlpsasti eesmärgile: nõrgatoimelised ravimid ja võibolla ka mõni liigesesüst ning soovitused koduseks raviks on küllaldased.\nVanemas eas leitakse artroosi peaaegu Hommikune valu liigestes, kuid vaid väiksele osale põhjustab see raskeid vaevusi. Kui elanikkonna keskmine vanus suureneb, suureneb ka artroosihaigete arv. Aasta-aastalt tehakse põlve- ja puusaliigese artroosi haigetele üha rohkem tehisliigeste paigaldamise lõikusi.\nKui liiges on ärritatud ja valulik, võib seda jahutada külmade mähistega. Rahunenud olekus on liigest parem soojendada. Tänapäeval on olemas ka ravimeid, mis aeglustavad liigeste kulumist. Üheks selliseks on glükoosamiin. Hoogsate treeningutega käivad käsikäes traumad ning jahedate ja rõskete ilmadega võivad liigesed rohkem või vähem tunda anda. Tihti pöördutakse sellisel juhul esimesena apteeki. Liigesevalu põhjused on erinevad.\nVanemas eas on sagedasem põhjus liigeste kulumine ehk osteoartoos. Algul lööb korraks kõht lahti, nädala jooksul satuvad rünnaku alla liigesed ja kõõlused. Haigustekitajad võivad pesitseda kas kurgumandlites tekitades aeg-ajalt kurgumandlipõletikku või katkiste hammaste all tekitades aeg-ajalt hambavalu ja põseturset. Ema, kelle kurgumandli pinnal elutseb streptokokk, võib hõlpsasti selle bakteri lusikaga toitu maitstes lapsele üle anda.\nJärjest enam kannatavad inimesed ka liigeste Hommikune valu liigestes artroosi ja luude hõrenemise osteoporoosi all.


Eesti Energia on rahvusvaheline energiaettevõte, mis tegutseb Balti- ja Põhjamaade energiaturul. Pakuvad energialahendusi alates elektri, soojuse ja kütuste tootmisest kuni müügi, klienditeeninduse ja energiaga seotud lisateenusteni. Eesti Energia loodi 1939. aastal. Eesti Energia erilisus ja tugevus on terviklikus väärtusahelas, mille loovad kõik Eesti Energia inimesed ja ettevõtted üheskoos. Eesti Energia lubadus on anda kogu oma… Loe edasi »\nEesti Gaas ASi põhitegevus on maagaasi ost ja müük. Sellele lisandub ettevõtte gaasisüsteemide hooldus, uute gaasitorustike ehituse ning gaasivõrgu arenduste korraldamine. AS Eesti Gaas on aktsiaselts, mille omanikud on Eesti ühe suurima investeerimisfirma AS Infortar enamusosalusega Trilini Energy OÜ, OAO Gazprom, Itera Latvija ning era- ja juriidilistest isikutest väikeaktsionärid. ASil Eesti Gaas on 42,4 tuhat… Loe edasi »\nElektrum on kaasaegne kliendikeskne energiaettevõte. Nende eeliseks on oma klientide vajaduste ja elektrivaldkonna põhjalik tundmine. Samuti loovad nad iga kliendi jaoks parimaid just temale kohandatud lahendusi. Nende tugevuseks on stabiilsus ja turvalisus, mille tagavad enam kui 70 aastat kogemusi elektri tootmise ja müügi alal. Nende eesmärgiks on saada teenusepakkujaks, kes suudab kõige paremini ühendada elektritarbijate… Loe edasi »\nVKG Elektrivõrgud OÜ on Eesti suuruselt teine elektrijaotusettevõte Eesti Energia Jaotusvõrgu järel. 2006. aasta juulis sai pikaajaliste traditsioonide, töökogemuste ja oma ala heade asjatundjate poolest tuntud ASist Narva Elektrivõrk VKG kontserni tütarettevõte. VKG Elektrivõrgud OÜ põhitegevusaladeks on elektrienergia võrgu kaudu edastamise ning jaotamise teenuste ja ettevõtte elektrisüsteemi operatiivjuhtimise teenuste müük. Veel osutatakse elektriseadmestike projekteerimise, ehitamise,… Loe edasi »\n220 Energia OÜ on Eesti erakapitalil põhinev elektrimüügi ettevõte. Nende eesmärk on pakkuda soodsaima hinnaga elektrit nii era-, kui ka äritarbijatele. Nad sõlmivad elektrilepinguid arvestades tarbija vajadusi. Elektrit ostavad parima hinnaga Eesti tootjatelt ja elektribörsilt NordPoolSpot. Tänu pikaajalisele kogemusele Balti riikide ja Põhjamaade elektriturul omab 220 Energia Eesti parimat oskusteavet ning seetõttu suudab oma klientidele… Loe edasi »\nAlexela AS on 100% Eesti kapitalile kuuluva Alexela Grupi ettevõte. Olemata osa vanast energiamonopolist, saame nii kodutarbijale kui ettevõttele pakkuda paindlikku, personaalse ja soodsa hinnaga energiapakette. Võta kogu energia Alexelast – Alexela Kodukaart aitab Sul targemalt majandada vähendades energiale tehtavaid kulutusi. Elekter, maagaas, balloonigaas, autokütus ja isegi kohv on selle kaardiga Sinu jaoks palju parema… Loe edasi »\nImatra Elekter AS müüs enda elektrimüügi äri Elektrum Eestile. Imatra Elektri ligi 20 000 elektrimüügi klienti liikusid Elektrum Eesti juurde alates 01.08.2021. Muudatus ei puuduta võrgulepinguid. Imatra Elekter AS Tööstuse 2, Haapsalu 90506 Äriregistri kood – 10224137 KMKR number – EE100396740 telefon: 606 1840 e-post: info@imatraelekter.ee Võrdle Imatra elektripakette siit


Hommikuseminar: aktuaalsed maksuteemad | Grant Thornton\nHommikuseminar: aktuaalsed maksuteemad\nSeminari eesmärk on selgitada päevakohaseid maksuteemasid ning juba jõustunud teemadel anda vastused küsimustele igapäevaolukordade lahendamiseks. Seminar on kasulik ettevõtete omanikele, juhtidele ja finantsteenistuse töötajatele.\nSeminar on kõigile osalejatele tasuta! Vajalik on eelnev registreerumine.\nAeg: 11. detsember 2018 kell 9.30–11.30\nKoht: Grant Thornton Balticu kontoris, Riia 4 (2.korrus), Tartu\n2. Olulisemad maksukorralduse seaduse muudatused\n3. Uued kuritarvituste vastased reeglid\nMaksumuudatustest annab ülevaate Grant Thornton Balticu maksunõustaja Kaili Kallastu.\nKaili Kallastu Grant Thornton Balticu maksunõustaja\nKui olete registreerunud, aga ei saa mingil põhjusel osaleda, palun andke sellest meile teada enne koolituse toimumist e-posti aadressil tartu@ee.gt.com või telefonil 730 6900.\nSeminar toimub 11. detsembril, kell 09.30-11.30.


Moonstar hakkab Rehemäel Wendrele patju tootma - meiemaa.ee\nMoonstar hakkab Rehemäel Wendrele patju tootma (2)\n“Esialgne koostöö padjaliinil on kavandatud kolmeks aastaks,” kinnitas OÜ Moonstar asutaja ja juhatuse liige Tiia Tammsalu, lisades, et Moonstaril on muidugi huvi lepingut pikendada. “Kui patju täidetakse Rehemäel, siis muid tooteid õmmeldakse jätkuvalt endistes ruumides Kaare tänaval.“ Tammsalu tõdes, et ta oleks eelistanud, et kogu tootmine oleks olnud ühes hoones, aga kuna padjamasin vajab kõrget ruumi esimesel korrusel ja Kaare tänava rendipinna omanikul Vätta Puidul sellist kahjuks pakkuda polnud, tuli Rehemäele osaliselt tagasi kolida.\nRehemäe endine ehitustarvete- ja mööblikauplus, mille teisel korrusel Moonstar oma tegevusega alustas, kannab juba hulk aega kuulutust “Anda rendile”.\nTammsalu sõnul oleks ta juba toona meeleldi Rehemäele jäänud, kui oleks oma tootmisega esimesele korrusele saanud kolida. Siis aga käsi ei löödud, kuna tekstiilivabrik ei vastanud hoone ja kinnistu omaniku Coopi tulevikukontseptsioonile.\n“Tore, et me nüüd kokkuleppele jõudsime. Maja on mulle ju tuttav ja patjade tootmiseks on ruumid sobivad,” sõnas Tammsalu rahulolevalt.\nPraegu toimub Rehemäe endises mööblikaupluses remont, aga juba järgmisel nädalal tulevad Pärnust seadistajad ning seejärel valmib testpartii. Tammsalu sõnul püüab ta tootmisruumid kaasajastada, et töötajad end siin hästi tunneksid.\nPatju hakkab Moonstar tootma polüesterkiust, mis puhumisliini kaudu otse patja suunatakse. Lähtematerjal saabub Saaremaale otse merekonteineriga, mis mahutab 22 tonni kiudu. Tootmismahud on juba teada.\nÜhes vahetuses ehk päevas hakkab peatselt Rehemäe Moonstari tsehhis valmima tavalisi patju ca 3000 tükki, see teeb aastas ligikaudu 660 000 toodet.\nTäiendav tööjõu vajadus\nTänaseks on leping sõlmitud kuue inimesega, nende hulgas kaks meest, kes kannavad hoolt masinate ja seadmete korrashoiu eest. Kokku võtab Moonstar käesoleva aasta lõpuks tööle ligi 20 inimest.\nTänavu viieaastaseks saanud tekstiilivabrik Moonstar pälvis möödunud aastal Saaremaa ettevõtjate liidult ja sihtasutuselt Saare Arenduskeskus tiitli Saare Punnija 2018 ja punnib jonnakalt edasi, hoolimata sellest, et möödunud aasta müügitulu ja kasum olid väikeses languses.\nSeda muidugi varasema majandusaasta tulemustega võrreldes. 2017. aastal tegi vabriku töö hüppelise tulemuse, kui müügitulu kasvas 163,2% ja puhaskasum üle kolme korra.\n“Nii see ettevõtlus käibki, sinusoidselt,” tõdes Tammsalu. “Eelmise aasta algus oli väga raske, aga nüüdseks oleme toibunud. Kui möödunud aastal tundsin, et tootearenduseks kohe üldse aega ei jää, siis praegu on nii mõnigi tore mõte realiseerumas,” lisas Tammsalu, kelle sõnul hakkab Moonstar tootma beebidele n-ö kaisukaid, ikka võimalikult looduslikust materjalist – kõrgkvaliteetsest tencelist, linasest, puuvillasest kangast – ja beebile ohutuid. Valminud on vihmaparka prototüüp, mis ootab tootmisse minemist.\n„Kuna Baltika lõpetas tegevuse, siis tuleb meil hakata rõivaid tootma,“ muigas Tammsalu ja lisas, et tegelikult sai Moonstar tõepoolest tänavu tellimuse Soomest, kuhu õmmeldakse kleite ja särke.\nEttevõtte põhitegevus on kodutekstiili tootmine ja suurim tellija on Pärnumaa ettevõte Wendre, kes paneb suurt rõhku keskkonnahoiule ja ressursi säästmisele. Wendre, nagu ka Saare Golfi omanik Peter Hunt on kasvanud rahvusvaheliseks ettevõtete kontserniks, põhitegevuseks on tekkide ja patjade tootmine ja eksport. Kuna Wendrel on müügiesindused üle Euroopa, siis jõuab Moonstari toodang Eestist välja Wendre kaudu.\n“See, et meil on nii hea ja tugev partner, kes varustab meid seeriatellimustega, võimaldabki tegeleda oma toote arendusega,” rõõmustas Tammsalu.


OTTILIA, TAANI HOTELL, MIS HOIAB MIKROOBE VAIKSELT - TAANI 2020\nPiisab, kui hotelli otsimootorisse kirjutada mitmete oluliste linnade nimed, et aru saada, et neid on kogu maailmas laiali. Mõned neist on väga odavad, mõned luksuslikud, rannast mõne sammu kaugusel ... Neid on lihtne klassifitseerida, ehkki mõnikord saame kummalise üllatuse osaliseks, kui mõistame, et leidub hotelle, mis on omasugused. Näide? Ottilia hotell Kopenhaagenist, mis on kuulsaks saanud sellega, et on esimene, kes oma klientidele garanteerib, et nad ei jaga tuba ühegi mikroobiga.\nTaanlased on teinud koostööd nimega ACT.Global tappa mikroobid. Tänu patenteeritud ACT CleanCoat tehnoloogiale, mis on muide lõhnatu ja läbipaistev, lagunevad mikroobid tänu fotokatalüüsiks nimetatavale protsessile. Titaanidioksiid, mida leidub päikesekaitsekreemides, on see, mis seda võimaldab.\nEi pea muretsema gripi, salmonella, hallituse ega mis tahes tüüpi allergeeni pärast, mis võib tekitada kiusatuse kuskil ilmuda. Muidugi, isolatsioon, mida rakendatakse läbi pihustada et nad on loonud aja, kus toidu lõhnad või sigarettide suits võivad uuesti ilmneda, kuna õhu puhastamine ei kesta kauem kui aasta.\nKarim NielsenHotel Ottiliat haldava ettevõtte Brockner Hotels tegevdirektor kinnitab, et nad on seda juba kaks aastat testinud ja tulemus olnud rahuldav. Lisaks rakendavad nad seda ka hotellis Herman K, mis oli tegelikult "esimene merisiga".\nSee pole odav, kuid tasub ära\nPeab ütlema, et head uudised ulatuvad kaugemale külalistest, kuna ruume koristavad inimesed pole sunnitud kasutama kemikaale, mis võivad põhjustada allergilisi reaktsioone. Muidugi on ruumi pihustamise hind 22000 eurot aastas, mis on väga suur summa, mille ilmselt korvab keemiatoodete väiksem kasutamine, kuna koristajate töö seda vähendatakse 50%.