BMW 335i (N54) viritys part III - Page 8 - BTCF Forum\n04-05-2018, 22:15 #71\nEi ne vakiot kovettuneet muoviventtiilit kauan kestä painetta. Ne on suunniteltu 8 psi.\nKunnon bow ei pidä häiritsevää ääntä toisin kuin halvat kiinalaiset. Molempia on tullut käytettyä.\nKuten totesin, makuasioita BOV vs. DV. Ei ilmeisesti merkittävää eroa ainakaan perus katukäytössä...\nJa mulla on suunnitelmissa se, että kun nuo vakio-dv:t hajoaa, niin Turbosmartin tai Forgen vastaavanlaiset tilalle. Ovat kyllä aivan törkeän kalliit...\n05-05-2018, 01:51 #72\nItsellä tialin bov ja ei kyllä kuulu sisälle yhtään. Ei oikeastaan juuri pihallakaan.\n05-05-2018, 08:05 #73\nTial myös täällä ja kyllä se reippaasti suhahtaa kun täyskaasukiihdytyksen hellittää\nE91 335 lci xdrive msport jb4 fbo e85 xHPstg3 KWv1\n05-05-2018, 10:15 #74\nJuu, normikäyttöön/kevyeen viriin noi orkkikset käy ihan hyvin. Tosin tässä tapauksessa en ymmärrä miksi cp pitää vaihtaa, miksei orkkis kelpaa?\nE92:ssa mulla oli joku kiinabow ja se äänteli kuin Darth Vader. Nyt käytössä on Turbosmart:n bow ja mun piti soittaa sen edelliselle omistajalle että onko toi rikki kun ei pihaustakaan kuulu sisälle . Toimii se ja olen pienen pihauksen joskus kuullut\nLast edited by Tommix; 05-05-2018 at 10:20.\n05-05-2018, 11:56 #75\nMä ainakin vaihdoin chargepipen ihan sen takia, koska ahtoja tulee enemmän ja sen sai hyvään pakettihintaan muiden hilppeiden kanssa. Ja jos tuntuu, että noi vakio dv:t ei kestä kovempia ahtoja, niin sitten tilaan kestävämmät.\n05-05-2018, 18:56 #76\nEi ku meinasin että jos pitää orkkis dv:t (kuten rarkoon kysyi) niin miksi edes vaihtaa cp?\n05-05-2018, 19:54 #77\nLiian vähän paineita takana jos ei kunnolla puhise\n05-05-2018, 20:04 #78\nOnko tuo charge pipen / orkkis dv:jen päivitys kuinka tarpeellinen/aiheellinen loppujen lopuksi?\nItellä nyt mhd stg 2+, vrsf dpt, vrsf 7" hd jäähy ja bms dci.\nPutki nyt varmaa hajoaa jos hajoaa mutta pitääkö nuo orkkis dv:t enään\ntuolla 16-18psi tietämillä vai tämäkin täysin tapauskohtaista?\nLähinnä nyt mietiskelen että pitäiskö moinen laittaa tilaukseen tässä kesän mittaan vielä\nvai säästääkö tuleviin yllätyksiin.\n05-05-2018, 20:09 #79\nMikähän mahtaa autoa vaivata kun kiihdyttää 4-5 vaihteella ohitten jonkun tai kun kiihdyttää motarille auto heittää välillä: 30FE Boost over target.. auto ei heitä vika koodia vaikka kiihdyttäisi 1-2-3 vaihteen läpi asti?\nFind More Posts by hardyy\n05-05-2018, 20:45 #80\nJos on JB4 niin se on ominaisuus. Yleensä pääsee eroon kun laskee mittariston 12 valikkoa alaspäin.


12.10.2017 14:35 Maria Katariina\tBlogimutsitutkimus\nEilen oli Hesarissa juttu liikuntabloggaaja Anna Liljeroosista, joka irtisanottiin FitFashion-blogiportaalista. Irtisanomisen täsmällistä syytä ei tietenkään voi tietää, mutta Helsingin Sanomien jutussa käy ilmi kuinka taustalla oli muuttunut elämäntilanne ja sitä myötä muuttuneet bloggaamisen sisällöt ja käytännöt. Aiemmin laihduttamisesta ja urheilusta kirjoittanutta Liljeroosia olivat alkaneet kiinnostaa elämässä muut asiat. Lueskelin myös Liljeroosin irtisanomisesta kertovan blogipostauksen, jossa hän suree ahdistavaa ja taloudellisesti epävarmaa tilannetta.\nYhden ihmisen kokemuksista ei tietenkään voi vetää mitään suuria johtopäätöksiä, mutta jollain lailla Liljeroosin haastattelussa ja blogissaan kertomat ajatukset resonoivat omien pohdintojeni kanssa. Aiemmin jo esitin kysymyksen siitä, mitä tapahtuu jos elämä meneekin eri suuntaan kuin blogi. Joskus elämä tai esimerkiksi oma arvomaailma voivat muuttua reippaastikin, ja silloin lukijat eivät ehkä enää tunnista sitä tuttua bloggaajaa jota ovat tottuneet seuraamaan. Miten silloin käy blogin ja sitä myötä bloggaajan toimeentulon? Onko bloggaaja lukijoilleen ”velkaa” sen että tuottaa tietynlaista sisältöä säännöllisesti silloinkin kun se ei tunnu mielekkäältä tai mahdolliselta? Liljeroosin tapauksessa se olisi kai tarkoittanut sitä, että hän olisi jatkanut laihduttamista vielä silloinkin, kun se ei enää tuntunut hyvältä. Minkälainen se ”hiljainen sopimus” bloggaajan ja lukijoiden välillä oikein onkaan?\nNämä pohdinnat liittyvät ajatukseeni bloggaamisesta prekaarina eli epävarmana työnä. Periaatteessahan freelancer-kirjoittaminen ja yrittäjyys ovat aina tai ainakin aika usein melkoisen epävarmoja työn muotoja, mutta mietin sitä että jos ja kun toimeentulo rakentuu jollakin lailla (kuten todettu, kaikkea eivät bloggaajat tietenkään kerro) oman elämän ja oman persoonan (ja oman kehon!) varaan, epävarmuus saa ikään kuin uuden kierteen juuri tuosta elämän yleisestä arvaamattomuudesta ja muuttuvaisuudesta. Lisäksi, kuten Hesarin jutussakin käy ilmi, näin uudella alalla sopimukset ovat yleensä salaisia ja bloggaajat voivat olla ongelmallisissa tilanteissa aika yksin. Epävarmuus on siis sekä työn luonteeseen että sopimuskäytäntöihin liittyvää, osittain tuttua vaikkapa media-alan freelancereiden duuneista mutta osittain ihan uudenlaista.


Itäsuomalainen | 10 Uutiset\nMelrose Bändi Posse Juontaja Veronica Verho kuva Muumimaailmasta ihastuttaa somessa. Possen juontaja ja tubettaja Veronica Verho jakoi. Virtsaaminen Kirvelee Red Curry Kana Hevosurheilu Kun on oikein paljon kerrottavaa, mistä pitäisi aloittaa? Ravikuningatarkisan suosikin Hetviinan tarina pitää sisällään harvinaisen monta vaihetta ja ihmistä. Ei niin, että Hetviinan kasvattaja ja omi. Tammahevosten suoritukset olivat suurennuslasin alla Vermon keskiviikkoraveissa. Nelivuotiaiden tammojen\nVerkkokauppa Amazon on aloittamassa toiminnan Pohjoismaissa ja myös Suomen markkinoilla. Tähän uskovat kaupan alan asiantuntijat ja siihen viittaavat myös lukuisat merkit. Viimeisin todiste saatiin.\nUdo Kier udo kier dracula Päivi Järvinen Tarmon 35. kerran järjestämässä tapahtumassa oli mukana 486 juoksijaa. Kaupunkimaratonin lähtöpaikalla Kaurialassa riitti vipinää. Kuva: Tomi Vesaharju Miehet yleinen maraton 1) Mikko Sallinen Telia R. Jaarittelu Kouvolan kokoisessa kaupungissa täytyy kuntalain mukaan olla vähintään 51 kaupunginvaltuutettua. Uuden Kouvolan ensimmäisessä. Kouvolan kokoisessa kaupungissa täytyy kuntalain mukaan olla vähintään 51 kaupunginvaltuutettua. Uuden\nVuokra Alv Brand Factory Uta Ravintolat PNA.fi on kolmannen osapuolen tarjoama palvelu. En voi taata ruokalistojen oikeellisuutta. Virallisen ruokalistan saat näkyviin siirtymällä ravintolan omille sivuille painamalla sen nimestä. Ravintolat palveluna yrityksille. Toimitusjohtaja Päivi Lindén [email protected] i Puh. 0207 600 335. Asiakkuudet, ateriapalvelut – yksityisille, yritys- ja yhteisöasiakkaille Ravintolat palveluna yrityksille Myynti- ja asiakkuuspäällikkö Sami Kaurto [email protected] Puh.\nViikset Naisella Viikset englanniksi. Käännös – Sanakirja: dictionaries24.com. Kielisanakirja: suomi » englanti Susanna Tapani Se Ei Mee Niin Nasdaq Omx Charlie Sheen Näyttelijä on osittain tajuissaan, muttei pysty puhumaan tai kommunikoimaan. Miehen puolikkaat-tv-sarjasta tunnettu. Kultaa Suomessa Lahden seudun haulikkoampujat juhlivat mitaleita ja SE-tuloksia, kun automaattitrapin SM-kisat käytiin Siilinjärven Raasiossa. Miesten yleisessä sarjassa käytiin tiukka kilpailu, joka ratkesi\nTalvi pilasi golfkenttien ruohikot, eivät kenttämestarit.


Kisaryhmä: helmikuuta 2016\nHenrille kultaa Eestin junioreiden avoimista, Sinille pronssia\nHämeenlinnan judoseuran Henri Hannula voitti lauantaina Tartossa järjestetyn Eestin junioreiden (alle 21-vuotiaiden) avoimet mestaruuskisat. Sini Oinonen otti omassa sarjassaan pronssia.\nSinille pronssia ja Henrille kultaa Eestin avoimista.\nHannula otteli alle 90 kg:n sarjassa. Sarjassa oli yhdeksän judokaa. Ensimmäisessä ottelussa vastassa oli ehkä päivän kovin vastustaja. Viron Mattias Kuusik oli jo tänä vuonna ehtinyt pokata Viron miesten mestaruuskisoista hopeaa ja kävi vielä ryöstämässä Latvian alle 21-vuotiaiden mestaruuden. Suomen alle 21-vuotiaiden mestari Hannula ei hämääntynyt vahvan virolaisen näytöistä vaan otti toisen kierroksen ottelussa wazari-voiton. Ottelu oli sarjan kahden parhaan judokan tiukka vääntö. Kuusik painosti alussa ja Hannula sai kaksi varoitusta. Kun ottelua oli enää minuutti jäljellä ja Hannulan tilanne kävi yhä tukalammaksi, niin 18-vuotias Hannula ajoitti morote seio nage -käsiheittonsa oikein. Tuomari osoitti waza-arin arvoista suoritusta viemällä kätensä yläviistoon, Kuusik oli lyöty. Semifinaalissa Latvian Rinats Shaihulovs kaatui kahteen waza-arin arvoiseen aituriin. Finaalissa vastassa oli Viron Simon Sülla. Hannulan tarvitsi käyttää aituriaan vain kerran, koska siitä tuomittiin ippon-voitto, joka varmisti Hannulalle Eestin avoimien mestaruuden.\nEestin junioreiden avoimien mestaruuskultamitalin Henri Hannulalle\njakaa Barcelonan olympialaisten raskaan sarjan kultamitalisti\ngeorgialainen David Khakhaleishvili\nHenri Hannula alle 90 kg Eestin avoimien mestari\nSini Oinonen oli kolmas alle 21-vuotiaiden naisten alle 52 kg:n sarjassa. Sarja oteltiin kuuden naisen poolina. Oinonen aloitti kärsimällä tappion Viron Caris Helena Kaupille. Toisessa ottelussa Georgian Liudmila Silagadze päätyi tatamin pintaan selälleen, kun Oinosen lonkkaheitto onnistui täydellisesti. Kolmannessa ottelussa latvialainen Anita Aiga Berzina koki georgialaisen kohtalon, kun Oinonen käänsi Berzinan selälleen hienolla jalkaheitolla. Neljännessä ottelussa Viron Karina Bekere käänsi Oinosen heittoyrityksen omakseen ja vei voiton. Oinosen pronssimitali varmistui viimeisessä ottelussa, voitolla Viron Angelina Sussista.\nSini Oinonen pronssia alle 52 kg\nSamuli Koskinen ei sijoittunut alle 66 kg:n sarjassa. Koskinen aloitti mainiosti ottamalla lonkkaheitolaan waza-ari -voiton Norjan Torres Kjelkasta. Toisessa ottelussa kaatui Latvian Vadim Krasovski kouchi makikomi -heitosta tulleeseen ipponiin. Kolmannessa ottelussa panoksenan oli välieräpaikka, mutta Georgian Iver Tsasidze oli liian vaikea vastus. Keräilysarjassa ei enää tullut onnistumista, kun Viron Artur Kikas otti sidontavoiton.\nLähettänyt Uke klo 19.00\nHenri, Samuli ja Sini Eestin junioreiden avoimissa mestaruuskisoissa\nHämeenlinnan judoseuran Henri Hannula, Samuli Koskinen ja Sini Oinonen kilpailevat viikonloppuna Tartossa kansainvälisessä judokilpailussa: Eestin junioreiden avoimissa mestaruuskisoissa. Kaaviot löytyvät täältä.\nLähettänyt Uke klo 11.12\nHenri ja Sini alle 21-v suomenmestareita, Turpalille hopeaa ja pronssia\nHämeenlinnan judoseura saalisti kaksi suomenmestaruuta judon nuorten SM-kisoista, jotka järjestettiin Tampereen messukeskuksessa SM-viikkojen yhteydessä. Yhtaikaa messukeskuksessa taisteltiin yhteensä 22 lajin suomenmestaruuksista. Henri Hannula on uusi alle 21-vuotiaiden alle 90 kg:n sarjan suomenmestari. Sini Oinonen voitti alle 21-vuotiaiden alle 52 kg:n sarjan suomenmestaruuden. Turpal Djoukaev otti hopeaa ja pronssia ensimmäisistä nuorten judon SM-kisoistaan. Djoukaev eteni alle 18-vuotiaiden alle 55 kg:n sarjassa finaaliin ja otti pronssia samasta alle 21-vuotiaiden sarjasta.\nHenri Hannula aloitti ottelut voittamalla ipponilla Tampereen judon Roger Lindemanin. Voitto tuli kiepillä, jossa Hannula polvistui selkä Lindemaniin päin ja heitti tamperelaisen selälleen eteensä. Viimevuotinen hopeamitali kirkastui kultaiseksi, kun taitava Hannula sinetöi viimeisen ottelun voiton waza-arin arvoisella suorituksella, finaalivastus oli Lahden judoseuran Markus Pyykkö. Hannula heitti ensin aiturilla yukon ja perään kiepillä waza-arin. Suomen mestaruus on Hannulan ensimmäinen A-nuorissa, edellisvuosina Hannula on voittanut kaksi B-nuorten suomenmestaruutta. Hannula voitti viime vuonna myös pronssia miesten alle 90 kg:n sarjassa.\nM21 -90kg finaali Hannula vs Pyykkö\nA video posted by Suomen Judoliitto ry (@judoliitto_official) on Feb 13, 2016 at 8:52am PST\nSini Oinonen voitti alle 21-vuotiaiden alle 52 kg:n sarjan. Sarjan mestaruus ratkaistiin Oinosen ja Turun judoseuran Christina Sandellin välisessä ottelussa. Oinonen heitti Sandellin ensin jalkaheitolla yukon arvoisesti ja sitä seuranneesta mattotilanteesta päätti ottelun ipponin arvoiseen sidontaan. Oinonen otti nyt toisen suomenmestaruuden, aiempi mestaruus on B-nuorista vuodelta 2013.\nDjoukaevin ensimmäinen SM-mitali tuli alle 18-vuotiaiden alle 55 kg:n sarjasta, jossa otteli 11 judokaa. Vuonna 2001 syntynyt Djoukaev oli sarjan nuorimpia judokoita, mutta se ei haitannut vuoden 2015 lupaavimmaksi hämeenlinnalaiseksi poikaurheilijaksi valittua taitavaa hämeenlinnnalaisjudokaa. Djoukaev arvottiin suoraan toiselle kierrokselle, jossa vastassa oli Vantaan Jukaran Konsta Koivisto. Koivisto oli aiemmin ollut vaikea vastus Djoukaeville, viime aikoina käydyt ottelut ovat kuitenkin kääntyneet Djoukaevin voitoiksi. Niin kävi nytkin sillä Djoukaev vei voiton ipponilla. Ottelu oli kuitenkin tasainen, aivan ottelun lopussa Koivisto onnistui siirtymäään johtoon onnistuneella jalkaheitolla. Djoukaev kuitenkin kokosi itsensä ja heitti viimeisen aloituksen jälkeen portsarilla ipponin. Välierässä vastassa oli Orimattilan judoseuran Joni Ahonen. Ahonenkin on tarjonnut tiukkaa vastusta aiemmin, tällä kertaa Djoukaev otti päivän ippon-voittonsa onnistuneen lonkkaheiton jälkeisellä sidonnalla. Finaalissa vastassa oli pari vuotta vanhempi Orimattilan judoseuran Kevin Rönkkö. Aiemmin finalistit eivät olleet kohdanneet. Rönkkö oli kohtaamisessa vahvempi ja voitti otetaistelun ja onnistuneella harai-goshillaan vei kultamitalin Orimattilaan. Djoukaev aloitti kuitenkin SM-kisataipaleensa mainiosti ja jatkoi vielä osallistumalla myös alle 21-vuotiaiden SM-kisoihin, josta saalina oli pronssimitali.\nU18 -55kg #smviikko\nA photo posted by Suomen Judoliitto ry (@judoliitto_official) on Feb 13, 2016 at 3:47am PST\nVuosien 2013 ja 2104 B-nuorten suomenmestari Samuli Koskinen otteli alle 21-vuotiaiden alle 66 kg:n sarjassa. Koskinen kärsi alkupoolissaan kaksi niukkaa tappiota varoituksilla ja voitti yhden ottelun. Koskinen sijoittui poolissaan kolmanneksi, joka ei riittänyt jatko-otteluihin. Saku Inget otteli alle 21-vuotiaiden alle 81 kg:n sarjassa, mutta ei yltänyt pistesijoille. Lassi Talvitie otteli alle 18-vuotiaiden alle 60 kg:n sarjassa. Ensikertalaisen SM-kisaajaan ottelut päättyivät avauskierroksella kärsittyyn tappioon.\nLähettänyt Uke klo 21.42\nJuniorit SM-kisoihin Tampereelle\nHämeenlinnan judoseuran kisaryhmäläiset osallistuvat Tampereen Messu- ja Urheilukeskuksen E-hallissa lauantaina 13.2. klo 10-19. järjestettäviin alle 18- ja alle 21-vuotiaiden judon SM-kisoihin. Nuorten judon SM-kisat ovat osa ensimmäistä kertaa järjestettävää SM-viikkoa.\nAlle 18-vuotiaiden hämeenlinnalaisjudokat ovat\nLassi ja Turpal osallistuvat ensimmäisiin SM-kisoihinsa. Ottelut alkavat klo 10.\nAlle 21-vuotiaiden hämeenlinnalaiskisaajat ovat\nDjoukaev, Turpal Suomi Hämeenlinnan JS 2 kyu (sininen) Poika 2001 U21 miehet alle 55 kg\nOttelut alkavat klo 15\nHenrille kultaa Eestin junioreiden avoimista, Sini...\nHenri, Samuli ja Sini Eestin junioreiden avoimissa...\nHenri ja Sini alle 21-v suomenmestareita, Turpalil...


Aktia Varainhoito - Mikro Rein\nAktia Mikro Rein Kasvu A\nMikro Rein sijoittaa varansa pääosin saksankielisen Euroopan pieniin ja keskisuuriin yhtiöihin. Rahasto painottaa sijoitustoiminnassaan markkina-arvolla mitattuna pieniä ja keskisuuria yhtiöitä, joiden joukosta useat menestystarinat ponnistavat isommiksi yhtiöiksi. Rahasto harjoittaa aktiivista salkunhoitoa, joten sen koostumus voi poiketa merkittävästi vertailuindeksin koostumuksesta. Rahaston salkku on tyypillisesti varsin keskitetty.\nSTOXX Europe Small 200 Net Return EUR (100%)\n186,16 EUR (25.10.2021)\n86,48 EUR (25.10.2021)\nMikro Reinin osalta Q2-raporteista mainittakoon esimerkkinä Stemmer Imaging (konenäköratkaisut), joka pitkähkön pettymyspolun jäljiltä antoi positiivisen tulosvaroituksen heinäkuussa. Yhtiö on elänyt jo jonkin aikaa alle potentiaalinsa, joten seuraamme tilanteen etenemistä suurella mielenkiinnolla. Heinäkuussa kevensimme hieman Secunetiä, jonka tietoturvaosaaminen on noussut sijoittajien silmissä uudelle tasolle vuoden 2021 aikana. Markkina-arvo alkaa olla kuitenkin kolmen miljardin euron tuntumassa ja arvostuskertoimet todella hintavia. Mikro Reinin pääteemat, kuten digitalisaatio, jatkavat entisellään ja monet salkkuyhtiöistämme nauttivat mukavasti megatrendien myötätuulista. Tämä myötätuuli heijastuu salkkuyhtiöidemme kasvuvauhtiin, mikä perustelee monin paikoin hivenen korkeampia arvostustasoja eri yhtiöissä.\nVolatiliteetti 15,34 19,13 16,98\nSharpen luku 2,56 0,81 0,60\n58,94% osuus rahaston kaikista sijoituksista\n020821 Säännöt Mikro Rein\nAvaintietoesite Erikoissijoitusrahasto Aktia Mikro Rein Kasvu A


EasyStore poisto | Removal Instructions\nEasyStore on adware virus, joka näyttää eri mainoksia EasyStore rikki selaimissa. Tämän tyyppinen mainos hyökätä tietokoneen jos usein käyt pornografista www-sivustoja tai ladata haitallisen tavaraa Internetistä.\nNiin kauan kuin EasyStore adware asennettu tietokoneeseen, se luo tonnia mainoksia selaimen jatkuvasti. Näitä mainoksia ei tee mitään apua sinulle. Päinvastoin ne ovat edistäneet rikolliset houkutella sinut klikkaamalla. Voit napsauttaa mainoksia EasyStore edistämiseksi tämän adware myös pettää sinua, että se tarjoaa tarjouksia ja kuponkeja tehdessään ostoksia Internetissä. Kuitenkin totuus on, että se vain haluaa siirtää web-liikennettä verkkotunnuksen ansaita rahaa niiden luojat.\nSitä paitsi EasyStore myy paljon roskaruokaa tiedostoja järjestelmä, mikä vie paljon järjestelmän tilaa. Siksi, että järjestelmän toiminnan tulee hitaammin ja hitaammin, jotka estävät selaamisen Internet rauhassa. Lisäksi EasyStore muuttaa selaimen asetuksia, näet, että kotisivulle tai hakukone muuttuu muut tarpeettomat sivu ilman lupaasi. Jos haluat rauhallinen selaamisen, sinun on poistettava EasyStore kokonaan tietokoneesta. Muussa tapauksessa se tuo muita haittaohjelmia kuten Dynamo Combo tai privatelee. com koko järjestelmää.\nImuroi poistotyökalupoistaa EasyStore\nVaikka se on mahdollista poistaa EasyStore käsikirja tavalla, se saattaa edelleen vahingoittaa tietokoneeseen jos pieninkin virhe poistamisen aikana ilkeä virus voi nimen niiden ilkeä tiedostoja samanlainen kriittinen järjestelmätiedostoja. Siis jos don ’ t on löytää ilkeä arkistoida tekniikka, me suositeltavaa käyttää luotettava automaattinen myrkky erottaminen koristella auttaa sinua ratkaisemaan ongelman.\n← Crazydeal poisto CheckMeApp poisto →


Olkaamme siis optimisteja! – Taloutta ja historiaa\nJulkaistu 5.3.2021 6.3.2021 kirjoittanut Sakari Heikkinen\nPessimisti ei pety, tietää sanonta. Kun pahinta odottaa, voi todellisuus yllättää vain myönteisesti. Niinpä taloushistoriamme lähes surkeinta vuotta viime keväänä ennustaneet voivat vain olla tyytyväisiä, kun ultrasynkät skenaariot eivät käyneetkään toteen. Mutta ei kaltaiseni optimistikaan ole joutunut pettymään. Kirjoitin viime maaliskuun lopulla varovasti, että ”[e]hkä säkkiin pukeutuminen on vielä ennenaikaista”. Uusimpien tilastojen valossa tuokin kuulostaa lähes synkistelyltä, sillä Suomen bruttokansantuote (bkt) supistui viime vuonna ”vain” 2,9 prosenttia.\nEi taloushistoriamme pahimpia vuosia\nVain? On tietenkin osoitus koronavuoden outoudesta, että bkt:n noinkin tuntuva pienentyminen on hyvä uutinen − hyvä siksi, että Suomen kokonaistuotannon supistuminen jäi koronavuoden kansainvälisessä vertailussa vähäiseksi. 2,9 prosenttia miinusta ei ole ole hirmuisesti myöskään taloushistoriaamme suhteutettuna. Bkt-tilastomme ulottuu taaksepäin vuoteen 1860. Sen ja kuluvan vuoden väliin mahtuu 29 vuotta, jolloin reaalinen bkt on pienentynyt. Siis keskimäärin joka kuudes vuosi. Alamäkivuodet eivät ole kuitenkaan jakautuneet tasaisesti eri vuosikymmenille, sillä toisen maailmansodan jälkeisinä ”talouskasvun kultaisina vuosina” bkt ei pienentynyt yli neljään vuosikymmeneen (ks. kuvio 1).\nBkt-historiamme kauhugalleriassa koronavuosi 2020 pääsee vasta sijalle 14 (ks. kuvio 2). Edelle menevät muun muassa finanssikriisin vuosi 2009 (4. pahin), 1990-luvun laman vuodet 1991 (5.) ja 1992 (12.). Nuo ovatkin 1900-luvun puolelta ainoat ”tavallisten” talouskriisien vuodet, sillä muut bkt:n suuret romahdukset osuvat maailmansotavuosiin. Suomen modernin taloushistorian pahin kriisi koettiin ensimmäisen maailmansodan aikana. Vallankumousvuodet 1917 ja 1918 vievät tässä vertailussa kärkipaikat: reaalinen bkt supistui kumpanakin vuonna yli kymmenellä prosentilla. Kun vielä huomataan, että myös vuodet 1914 (10.) ja 1915 (9.) pääsevät synkkien vuosien kärkikymmenikköön, ei ole ihme, että vuoden 1918 alhossa bkt oli peräti kolmanneksen pienempi kuin 1913.\nVuosien 1914−1918 kriisin pääsyyt olivat maailmantaloudessa, jonka suursota sysäsi raiteiltaan. Osana Venäjän imperiumia Suomi joutui kärsimään, vaikkei sotaa käynytkään ennen vuoden 1918 sisäistä taistoa. Toisen maailmansodan tilanne oli toinen, kun Suomi oli sotaakäyvä maa. Pahimpien krisien joukkoon pääsevät vuodet 1939 (11.), 1940 (7.) ja 1945 (6.). 1800-luvulta mukana ovat katovuodet 1862 (8.) ja 1867 (3.). Myös vuonna 1892 (13.) edellisvuoden kato oli yhtenä syynä kokonaistuotannon supistumiseen.\nSuomen talouskasvun pitkä kaari\nViime kevään synkille ennusteille ja skenaarioille antoi kaikupohjaa finanssikriisin jälkeen Suomea vaivannut pitkä nollakasvun kausi − menetetty vuosikymmen. Ja hyvin poikkeukselliseltahan 2010-luku vaikuttaa taloushistoriamme pitkässä perspektiivissä, kuten kuvio 3 osoittaa. 1860-luvun nälkävusoien jälkeen talous (bkt/asukas) pääsi kasvu-uralle, joka kääntyi vähitellen yhä jyrkempään nousuun. Kaikkein nopeimman kasvun kausi loppui 1990-luvun syvään lamaan, mutta paljolti Nokian menestyksen vetämänä kokonaistuotanto palasi likimain vanhalle kasvu-uralle. Sitten tuli finanssikriisi ja Nokian romahdus.\n1800-luvun jälkipuoliskolla ja 1900-luvun alkupuoliskolla metsäteollisuuden kasvu oli tärkeä talouden vauhdittaja. Ensimmäisen maailmasodan jälkeen Suomen vienti yksipuolistui yhä selvemin metsäteolisuuden hallitsemaksi. Sen osuus bkt:sta olikin suurimillaan 1920- ja 1930-luvulla, jos unohdetaan Korean buumin yksittäinen piikki 1951 (ks. kuvio 4). Metsäteollisuus ja -talous muodostivat symbioottisen ”metsäsektorin”, jonka osuus kokonaistuotannosta oli 1860-luvulta 1940-luvulle viidenneksen luokkaa. Sen jälkeen sen joskus lähes myyttisiin mittoihin paisutettu merkitys on tasaisesti pienentynyt. Metalliteollisuuden tuotanto (bruttoarvonlisäsys) nousi metsäteollisuutta suuremmaksi jo 1950-luvulla, minkä jälkeen se on noussut yhä selvemmin suuremmaksi toimialaksi.\nTeollistuminen saavutti huippunsa 1970-luvulla, kun mittarina käytetään toimialan bkt-osuutta. Näin kävi jo aiemmin Suomea kehittyneemmissä talouksissa. Mutta sitten alenevan trendin katkaisi poikkeama nimeltään Nokia. Sen ansioista sähkö- ja elektroniikkateollisuuden osuus kokonaistuotannosta nousi hetkeksi huimiin lukemiin: vuoden 2000 ennätys (8,1 %) teki siitä yhtä merkittävän toimialan kuin metsäteollisuus oli suuruutensa vuosikymmeninä. Samalla teollisuuden kansantuoteosuus palasi tuokioksi vanhalle ennätystasolle.\nFinanssikriisin jälkeisen romahduksen jälkeen sähkö- ja elektroniikkateollisuuden bkt-osuus romahti, mutta oli viime vuonna silti selvästi suurempi (2,7 %) kuin metsäteollisuuden (1,7 %). Koronavuonna metsätaloudenkin osuus oli suurempi (2,0 %) kuin puuta käyttävän teollisuuden. Metsätalouden osuus on ollutkin viimeiset runsaat kymmenen vuotta hienoisessa nousussa. Metsäsektorin bkt-osuus oli viime vuonna silti historiallisessa katsannossa vaatimattomat 3,7 prosenttia. Suomen taloudellinen tulevaisuus ei löydy metsästä, eikä Metsä Groupin viime kuussa ilmoittama suurinvestointi suuntaa muuta.\nVuodesta 1860 vuoteen 2008 Suomen reaalinen bkt henkeä kohti kasvoi 27-kertaiseksi (ks. kuvio 5). Hieman tuon tason alapuolella on sitten keikuttu yli vuosikymmenen. Pessimistien puheille tämä kehno kehitys on antanut kaikupohjaa, mutta piintyneen optimistinkin uskoa on koeteltu. Onko Suomen kasvutarina ohi? Ei laaksoa ei kukkulaa − sekö on taloutemme tulevaisuuden maisema?\nTässä vaiheessa on syytä kaivaa esiin John Maynard Keynesin − tuon ikuisen optimistin − kirjoitus yhdeksän vuosikymmenen takaa. Tarkoitan hänen futuristista esseetään Economic possibilities for our grandchildren (1930). ”Kärsimme juuri nyt taloudellisen pessimismin pahasta kohtauksesta”, Keynes aloitti esseensä: ”On tavallista kuulla ihmisten sanovan, että 1800-luvulle ominainen valtavan taloudellisen edistyksen aikakausi on ohi; että elintason nopea kohentuminen tulee nyt hidastumaan.”\nKeynes uskoi tämän olevan ”hurjan virheellinen tulkinta” meneillään olevasta talouskehityksestä: ”Me emme kärsi vanhuuden reumasta, vaan − − kahden taloudellisen kauden välisen sopeutumisen tuskasta”. Hän loi katseen sadan vuoden päähän ja ennusti, että elintaso tulisi ”edistyksellisissä maissa” 4−8-kertaistumaan, eikä suurempikaan hyppy olisi mahdoton.\nKuinka oikeaan Keynesin arvaus osui? Maddison-projektin tietokannan mukaan henkeä kohti laskettu reaalinen bkt oli Keynesin kotimaassa 2018 4,4 kertaa niin korkea kuin vuonna 1930. Koko Länsi-Euroopan kasvukerroin oli 6,2, mutta Suomessa bkt/asukas yli peräti yhdeksänkertainen. Ja vielä on kymmenen vuotta aikaa parantaa tilannetta. Keynesin optimismi on siis osoittautunut perustelluksi.\nIkävä kyllä menneisyyden saavutukset eivät takaa menestystä tulevaisuudessa. Suomen kasvuodotuksia vaimentaa tunnetusti väestön ikääntyminen. Jos työköinen väestö ei kasva, syntyy talouskasvu pelkästään työllisyysasteen kohoamisesta ja työn tuottavuuden parantumisesta. Millaisiin kasvuskenaarioihin erilaiset oletukset johtavat, käy ilmi kuviosta 5, jonka väestönkehitys (työikäiset ja koko väestö) perustuu Tilastokeskuksen uusimpaan väestöennusteeseen (2019:9). Keynesiä vaatimattomammin aikajänne on vain viidenkymmenen vuoden mittainen.\nPunainen katkoviiva kuvaa EU:n ikääntymistyöryhmän tuoreen raportin (2020:11) käsitystä (potentiaalisen) reaalisen bkt:n/asukas kehityksestä. Se olettaa, että tuottavuus kasvaa keskimäärin 1,5 prosenttia vuodessa. Sen mukaan Suomen reaalinen bkt henkeä kohti olisi kaksinkertainen nykyiseen verrattuna, ja kasvu jäisi selvästi pitkän aikavälin (1860−2020) trendiä (sininen katkoviiva) hitaammaksi.\nSen, mitä tapahtuisi, jos työllisyysaste jämähtäisi 72 prosenttiin ja tuottavuus kasvaisi yhtä vähän kuin finanssikriisin jälkeen, kertoo musta katkoviiva. Vuonna 2070 bkt henkeä kohti olisi himpun verran nykytasoa alhaisempi. Tämä nollakasvukauhuskenaario edellyttäisi todella historiallista pysähdystä tuottavuuskehityksessä sekä vähintään kahdentoista hallituksen epäonnistumista talous- ja työllisyspolitiikassa.\nFinanssikriisin jälkeisen superhuonon tuottavuuskehityksen yksi keskeinen syy oli negatiivinen Nokia-šokki, mutta se ei selitä kaikkea − ei enää tuottavuuden supistumista vuosina 2018 ja 2019 (ks. kuvio 6). Taloushistorian valossa viimeinen vuosikymmen on kuitenkin poikkeus. Ajanjaksona 1976−2020, johon mahtuu sentään kolme suuta kriisiä (1990-luvun lama, finanssikriisi ja koronakriisi), työn tuottavuus parantui keskimäärin 2,1 prosenttia vuodessa.\nOletetaanpa optimistisesti, että tuottavuus kohentuisi vuosittain keskimäärin 2,1 prosenttia, ja työllisyysaste (15−64-vuotiaat) nousisi vuoteen 2070 mennessä 85 prosenttiin. Alhaisempikin työllisyysaste riittäisi takamaan saman työpanoksen, jos yli 65-vuotiaiden työlisyysaste nousisi merkittävästi. Tämää ruusunpunainen skenaario (pinkki katkoviiva) kasvattaisi bkt:een/asukas lähes kolminkertaiseksi nykyisestä. Se kuta kuinkin riittäisi palauttamaan talouskasvun 160 vuoden (1860−2020) trendille.\nEntä, mitä tapahtuisi, jos keskimääräinen työaika lyhentyisi samaan aikaan (2070 mennessä) viidenneksellä eli jos Sanna Marin (sd) SDP:n 120-vuotisjuhlassa esittämä visio kuuden tunnin työpäivästä toteutuisi? Tällöin (kultainen katkoviiva) reaalinen bkt/asukas olisi vuonna 2070 noin 2,3 kertaa niin suuri kuin nyt. Toteutuisiko silloin Keynesin visio vuodelle 2030: ”Ihminen kohtaa ensimmäistä kertaa luomisensä jälkeen todellisen, pysyvän ongelmansa − kuinka käyttää vapauttaan ahdistavista taloudellisista huolista, miten viettää vapaa-aikaa, jonka tiede ja korkoa korolle kasvu ovat hänelle voittaneet, kuinka elää viisaasti, mukavasti ja hyvin.”\nValtion sormi tuottavuusnapille\nTuottavuuden kasvuvauhdin hidastuminen 1900-luvun lopulta lähtien on lietsonut tuottavuuspessimismiä, joka on leimannut viime vuosien talouskeskustelua. Suomen kehitykselle on antanut tummaa lisäväriä se, että kolmisen vuosikymmentä jatkunut kiinniotto suhteessa muuhun Länsi-Eurooppaan loppui finanssikriisiin ja vaihtui alamäeksi (vihreä käyrä kuviossa 7).\nTuottavuuskehitys on ollut Suomessa surkeaa finanssikriisin jälkeen, mutta ei muun Länsi-Euroopankaan kehitys ole ollut kehuttavaa: vuosien 2008−2019 kasvukeskiarvo oli vain 0,7 prosenttia vuodessa. Tätä taustaa vasten ajatus runsaan kahden prosentin vuotuisesta tuottavuuden lisäyksestä tuntuu kaukaiselta haaveelta, vaikka se taloushistoriallisessa katsannossa näyttäisikin mahdolliselta. Mielenkiintoista kyllä, koronavuoden aikana tuottavuusoptimismi näyttää vironneen (perusteluja täällä, täällä ja täällä). Jos nämä toiveet muuttuvat todeksi, voivat talouskasvun edellytykset parantua merkittävästikin.\nTuottavuuden tärkeydestä ei ole epäselvyyttä. Ongelma on sen aikaansaamisessa. ”Ei ole sitä tuottavuusnappia”, jota talouspoliitikot tai muutkaan voisivat painaa, totesi Elikeinoelämän valtuuskunnan ekonomisti Sanna Kuronen A-Talkissa (4:37−). Ja tottahan se on. Tuottavuus syntyy osaavien työntekijöiden, ajanmukaisen teknologian ja fiksun liikkeenjohdon yhteispelinä yrityksissä. Mutta tämä ei tarkoita sitä, että talouspolitiikan ratkaisuilla ei voisi edistää tuotavuuden paranemista, sillä se mitä tapahtuu yrityksissä, riippuu suuresti siitä, mitä tapahtuu niiden ulkopuolella. Se, että julkisen vallan toimenpiteet muun muassa koulutuksen ja tutkimuksen edistämiseksi luovat vasta tuottavuuden kasvun yleisiä edellytyksiä, ei tee niistä vähemmän tärkeitä. Vai kuvitteleeko joku, ettei niillä ollut mitään osaa 1980−2000-luvun tuottavuuskiinniottossa (vihreä käyrä kuviossa 7)?\nValtion onkin syytä pitää sormeaan tuottavuusnapilla − tai oikeastaan kaikilla niillä politiikkanapeilla, joilla luodaan tuottavuuden kasvun edellytyksiä. Marinin hallituksen ohjelmassa moni hyviä tavoitteita, joista yksi on tutkimus-, kehitys- ja innovaatiomenojen nostaminen 4 prosenttiin bkt:sta vuoteen 2030 mennessä. Työ- ja elinkeinoministeriön asettama työryhmä esittää tuoreessa raportissaan tasokorotuksia julkisen sektorin tutkimus- ja kehitysrahoitukseen tavoitteen saavuttamiseksi. Työryhmä kiinnittää huomiota siihen, että nämä panostukset ovat Suomessa jääneet jälkeen verrokkimaista.\nSamaan on kiinnittäyt huomiota Tarmo Lemola kirjoituksessaan (T&Y 4/2020). Hän kirjoittaa, että hallitusohjelman kauniit tavoitteet eivät toteudu ilman tomeria toimia: ”Koko 2010-luvun kestäneen tutkimus- ja innovaatiopolitiikan pysähtyneisyyden takia tarvitaan − − merkittävä käänne tutkimus- ja innovaatiopolitiikan sisällöllisissä tavoitteissa, toimenpiteissä, ohjausmekanismeissa ja toiminnan tuloksellisuuden arvioinnissa.” Lemola esittää, että ”pääministerin puheenjohdolla toimivalle tutkimus- ja innovaationeuvostolle samantyyppinen asema kuin sillä oli 2010-luvun vaihteeseen saakka”.\nTarvittaisiin kokoaavaa johtoa, mutta toiminta tuntuu hajautuvan ministeriösiiloihin. Tutkimus- ja innovaatiopolitikkaa on perinteisesti valmistelu opetus- ja kulttuuriministeriösä sekä työ- ja elinkeinoministeriössä. Nyt on uutena pelurina tullut mukaan valtiovarainministeriö, jonne on asetettu teknologianeuvottelukunta. Lemolan mielestä tämä on ”paljon puhuva osoitus siitä, mitä tapahtuu, kun politiikkasektori menettää jatkuvuutensa. Tutkimus- ja innovaatiopolitiikan pakka on pahasti sekaisin.”\nKeynesiläinen optimismi kunniaan\nVoi olla, että parhaista pyrkimyksistä huolimatta tulevaisuus tarjoilee meille taas vastoinkäymisiä, jotka estävät hyvien tavoitteiden saavuttamisen. Mutta varmaa on, että ilman tavoittelua niitä ei varsinkaan saavuteta.\nKeynes kirjoitti marraskuusssa 1931, keskellä maailmantalouden syvenevää lamaa, esseekokoelmansa esipuheessa: ”Sillä jos toimimme johdonmukaisesti optimistisen hypoteesin mukaan, tämä hypoteesi yleensä toteutuu; kun taas toimimalla pessimistisen hypoteesin mukaan voimme pitää itsemme ikuisesti puutteen kuopassa.”\nPessimismi ei meitä pelasta, haihattelu ei auta, olkaamme siis optimisteja!\nKategoriattaloudellinen kasvu, talous nyt, taloushistoria, talouspolitiikka AvainsanatJohn Maynard Keynes, korona, Metsä Group, metsäsektori, Nokia, Sanna Kuronen, Sanna Marin, talouskriisit, Tarmo Lemola, teollistuminen, tuottavuus, tutkimus- ja innovaatiopolitiikka\nYksi vastaus artikkeliin “Olkaamme siis optimisteja!”\nTaavi Siuko sanoo:\noptimismi on edistyksen perusta ja historian tuntemus antaa ymmärrystä. Einsteinin nimeen vedoten:\n”Any fool can know. The point is to understand.”\nSuomi on yksi maailman köyhimpiä maita, jonka kansan teknologia on vapauttanut ankaran luonnon kahleista.\nMetsästä ponnistaen se on ahkeralla työllä ja onnellisten sattumien kautta rakentanut kohtuullisen elintason.


Artesaaniruoka SM - Artesaaniruoka SM 2022\nArtesaaniruoka on melko uusi termi, mutta valmistuksessa käytettävät menetelmät ovat perinteisiä tapoja jalostaa ja säilöä ruokaa. Artesaaniruoan perussääntöjen mukaan tuotteet eivät saa sisältää säilöntäaineita ja lisäaineita, raaka-aineiden tulee olla kotimaisia, mielellään paikallisia ja niiden alkuperä pitää olla tunnettu sekä valmistus tehty käsityömäisten periaatteiden mukaan. Artesaaniruoka tuo esille perinteisen ruoan, kehittää sen valmistustapoja ja luo innovatiivisia tuotteita.\nPohjoismaissa artesaaniruokakäsitteen kehittämistä on johtanut ruotsalainen Eldrimner. Eldrimner on saanut tehtäväkseen maan hallitukselta (Jämtlandin lääninhallituksen kautta) ylläpitää kansallista artesaaniruoan resurssikeskusta edistääkseen ja säilyttääkseen käsityömäistä ruoanlaittotaitoa.\nMikä on ruoka-artesaani?\nRuoka-artesaani harjoittaa käsityömäistä ruoan jalostusta, jossa raaka-aineet jalostetaan huolella, pienissä erissä ja usein omalla tilalla. Ruoka-artesaani luo ainutlaatuisia tuotteita, joissa on paljon makua, jotka ovat laadukkaita ja joilla on selkeä identiteetti ilman turhia lisäaineita. Artesaaniruoalle on ominaista ihmisen kädenjälki ja taito koko tuotantoketjussa.\nMikä on Artesaaniruoka SM?\nKansallisten artesaaniruokakilpailujen tarkoituksena on säilyttää ja kehittää paikallista ruokaperinnettä, tehdä artesaaniruokaa tunnetuksi ja kehittää sitä. Kilpailulla halutaan vaalia artesaaniruoan käsitettä ja säilyttää sen arvo. Ruoka-artesaaneja motivoidaan heidän työssään ja innostetaan jatkamaan yrityksensä ja tuotteidensa kehittämistä. Artesaaniruoka SM vahvistaa ja tuo esille käsityön osuuden elintarvikeyrittäjyydessä sekä paikallisesti että kansallisella tasolla. Kuluttajien tietoisuus lisääntyy kilpailujen ja voittotuotteiden myötä. Tulevaisuudessa tämä lisää osaamista, myyntiä ja työpaikkoja.\nEldrimner on järjestänyt Ruotsin artesaaniruoan mestaruuskisat vuodesta 1997 lähtien. Vuosina 2016-2018 suomenruotsalainen yhteistyöprojekti Rannikon Ruoka järjesti kolmet ensimmäiset Artesaaniruoan Suomen mestaruuskisat Suomessa.\nPyrkimyksenä on säilyttää yhteinen pohjoismainen linja kilpailun säännöstössä artesaaniruoan kehittämiseksi ja levittämiseksi. Erot lainsäädännössä, paikalliset perinteet sekä yleinen artesaaniruoka-termin tunnettuus voi kuitenkin johtaa tiettyihin eroihin rajanvedoissa ja kilpailuluokkia voidaan muuttaa eri tavoin edellyttäen että perusarvot ja artesaaniruoan määrittely on yhteinen.\nVuodesta 2019 lähtien Artesaaniruoka SM-kilpailun säännöt omistaa Suomen Artesaaniruoka ry. Yhdistys on vastuussa säännöistä Suomessa sekä kilpailun järjestämisestä. Lisäksi yhdistys osallistuu kilpailusääntöjen kehittämiseen ja hakee vuosittain järjestäjän kilpailulle.\nMikä on artesaaniruoka SM-kilpailun kohderyhmä?\nArtesaaniruoka SM-kilpailun kohderyhmä ovat yrittäjät, jotka harjoittavat tuotteidensa käsityömäistä jalostusta jossakin kilpailukategoriassa. Yrittäjillä on mahdollisuus kilpailla artesaaniruoka tuotteidensa kanssa ja saada rakentava arvio tuomaristolta, joka koostuu ko. jalostuskategorian asiantuntijoista. Arvio ja palaute motivoi ja auttaa ruoka-artesaaneja yrityksen ja tuotteiden kehittämisessä.\nKilpailuun osallistuminen tai elintarvikkeen kutsuminen artesaaniruoaksi ei edellytä ruoka-artesaanin koulutusta. Perusperiaate on, että on rekisteröitynyt yrittäjä, joka jalostaa tuotettaan käsityömäisesti ja että tuote on valmistettu artesaaniruoalle asetettujen määritelmien mukaisesti. Tuotteen tulee olla yleisessä myynnissä ja valmistettu ilmoitetussa elintarviketilassa.\nVinkkejä tuleville ruoka-artesaaneille\nKehitä ideaasi – Mikä on artesaaniruokaideasi?\nValmista korkealuokkaisia tuotteita – Artesaaniruokatuotteiden valmistus edellyttää perusteellisia taitoja.\nHallitse elintarviketurvallisuus ja luvat – Yrittäjänä olet vastuussa tuotteidesi oikeanlaisesta käsittelystä. Lainsäädäntö on tehty kuluttajien suojaamiseksi. Kaikkien elintarvikeyritysten pitää olla valvovan viranomaisen rekisteröimiä tai hyväksymiä.\nVuokraa, korjaa tai rakenna elintarviketila – Tarvitset tarkoitukseen sopivan tilan valmistaaksesi artesaaniruokatuotteita. Tärkeintä on, että voit valmistaa tilassa turvallisia tuotteita ja tila mahdollistaa tuotannon sujuvuuden.\nMieti miten voit myydä tuotteitasi – Ruoka-artesaanit myyvät usein tuotteitaan ilman välikäsiä tai vain muutaman välikäden kautta. Yleensä artesaaniruokaa myydään tilamyynnissä tai markkinoilla.\nPidä kirjaa toiminnastasi – Budjetointi ja tilinpäätös ovat tärkeitä kun suunnittelet toimintaasi, teet veroilmoituksen ja maksat veroja.\nTutustu pakkauksia ja pakkausmerkintöja koskeviin vaatimuksiin – Artesaanituotteen korkean laadun säilyttäminen edellyttää usein pakkauksen. Pakkauksen valinnassa on tärkeää materiaalin yhteensopivuus tuotteen kanssa. Pakkauksella on monta tehtävää kuten tuotteen suojaus ja tiedottaminen. Pakkauksessa on oltava sisällysluettelo ja joskus myös ravintosisältö.\nSuunnittele markkinointistrategiasi – Miten asiakkaat löytävät sinut ja miksi he haluavat ostaa tuotteitasi? Onko yritykselläsi selkeä koti- tai Facebook-sivu vai haluatko näkyvyyttä vain Instagramissa?\nPäätä mitä voit tehdä itse, palkkaatko työntekijöitä vai ostatko palveluja – Haaste on liika työmäärä. Voi olla vaikeaa ehtiä hoitamaan yrityksen kaikki tehtävät. Se voi olla haastavaa varsinkin yrityksen alkutaipaleella. Uuden henkilön palkkaaminen voi tuntua isolta askeleelta, mutta sillä voi olla suuri merkitys tuotannolle.\nEtsi innoitusta muilta – Muut ruoka-artesaanit voivat toimia innoituksen lähteenä. Voit löytää arvokasta tietoa muiden ruoka-artesaanien koti- ja Facebook-sivuilta. Ei kannata katsoa ainoastaan omaa alaa vaan etsiä innoitusta kaikilta mahdollisilta aloilta.\nEldrimnerin lisäksi on myös muita koulutuksia (ruotsiksi), jotka voivat olla hyödyllisiä yrityksesi kehittämisessä. Käytä hyväksesi yhdistyksiä, projekteja, kursseja sekä erilaisia verkostoja saadaksesi vinkkejä ja uutta energiaa. Ruoka-artesaanit pitävät useimmiten toisiaan mieluummin kollegoina kuin kilpailijoina. Voit ehkä jakaa tiedon hyvistä välineistä tai myydä tuotteitasi muille ruoka-artesaaneille markkinoilla.\nArtesaaniruoan SM-kisat ja Ruotsin artesaaniruoan mestaruuskisat ovat mainioita tilaisuuksia tavata muita ruoka-artesaaneja


Syö näitä ja hampaasi kiittävät | Cloetta\nSyö näitä ja hampaasi kiittävät\nHampaiden hyvinvointia voi edistää myös syömällä. Tiesitkö, että on paljon ruoka-aineita, joiden syömisestä hampaat hyötyvät? Siis tuttujen ksylitolituotteiden lisäksi. Tässä muutama vinkki!\nPorkkana on mahtava hampaidenhoitoeväs! Se sisältää paljon A-vitamiinin esiastetta, beetakaroteenia, joka muuttuu elimistössä A-vitamiiniksi. Erityisen tärkeä A-vitamiini on näkökyvyn kannalta, mutta hampaiden kannalta etu tässä pirteän värisessä juureksessa on kuitenkin sen rouskuva rakenne. Hampaat hyötyvät pureskelusta ja etenkin pureskelua seuraavasta syljen erityksen lisääntymisestä.\nSylki onkin hampaiden tärkein puolustaja ja porkkanaa popsimalla saa sopivasti potkittua suun luonnollista suojamekanismia käyntiin.\nMyös näkkileipää tai muuta kovaa leipää kannattaa rouskutella samasta syystä. Hampaat pitävät työstä!\nKuorruttamattomat pähkinät eivät aiheuta happohyökkäystä, päinvastoin! Pähkinät sopivatkin mainiosti naposteluun ja välipaloiksi. Suomalaisen Ravitsemussuosituksen mukaan pähkinöitä, manteleita ja siemeniä olisi hyvä syödä noin 30 grammaa päivässä eli n. 200-250 g viikossa.\nVesi on paras janojuoma. Fakta, joka taotaan jokaisen päähän jo lapsena. Tiesitkö, että myös hiilihapotettu vesi on turvallista purukalustolle. Pelkkä hiilihapotus ei tee vedestä hampaiden vihollista, mutta makuvesien kohdalla kannattaa olla tarkkana. Niihin on usein lisätty hiilihapon lisäksi hedelmämehuja tai hedelmähappoja, joiden happamuus ei tietenkään ole hyväksi hampaille. Makuvesissä voi olla mukana myös hedelmäsokeria, josta suun bakteerit pystyvät tekemään happohyökkäyksen. Eli tavallinen kraanavesi ja perus hiilihappovesi ovat parhaita.\nKovan juustopalan nakertaminen aterian jälkeen katkaisee myös happohyökkäyksen. Toisaalta juustopalan kantaminen käsilaukussa tai taskussa on melko hankalaa.\nHelppo ja tuttu tapa hoitaa hampaita aterioiden välillä on tietysti ksyltolipurukumi tai pastillit. Niitä on helppo pitää mukana ja makujakin on joka lähtöön!\nHappohyökkäyksen katkaisuun, raikastukseen ja herkutteluun\nTutkimusten mukaan ksylitolin hammasystävällisten vaikutusten saavuttamisesta oleellista on säännöllisyys. On tärkeää, että jokainen löytää itselleen sopivat ksylitolituotteet, jotta ksylitolin käyttö on päivittäistä ja miellyttävää.\nKäytännössä 3-5 käyttökertaa päivässä takaa riittävän ksylitolimäärän (5 grammaa). Makuvaihtoehtoja on kymmeniä - raikkaan viileistä hedelmäisiin ja karkkimaisiin makuihin. Maistelemalla ja kokeilemalla löydät omat suosikkisi!\nxylitol jenkkiTerveellinen herkkuruokavaliopurukumipurkkapastilliksylitolipastillihammashoito


Stressi ja uupumus – Meditoi.fi Stressi ja uupumus – Meditoi.fi\nTämä artikkeli liittyy Meditoi.fi-kurssin osaan 4.\nSiirry osan 4 pääsivulle\nMitä ovat stressi ja uupumus Sahaja Yoga -meditaation näkökulmasta?\nSuomessa joka neljäs työikäinen on kokenut työuupumusta ja burnoutin-oireita. Vähemmän voimakasta stressiä on kokenut varmasti jokainen. Meditaation yhteydessä onkin hyödyllistä ymmärtää, mistä näissä ilmiöissä on kyse.\nStressiksi kutsutut oireet ovat Sahaja Yogan termein yleensä seurausta jonkin asteisesta pitkään jatkuneesta ”oikeanpuoleisuudesta”. Stressaantunut saa useimmiten apua oireisiinsa hoitamalla oikeaa kanavaa, esimerkiksi ottamalla meditaation yhteydessä päivittäin viileän jalkakylvyn.\nJos oikeanpuoleisuus on voimakasta, saattaa oikea kanava painaa vasenta kanavaa eli tunnepuolta siinä määrin, että se ilmenee vasemman puolen ongelmia muistuttavina oireina. Esimerkiksi masentuneisuus, saamattomuus ja väsyneisyys, jotka usein liitetään vasemmanpuoleisuuteen, saattavat liittyä myös siihen, että olet uupunut liiallisesta suorituspaineesta tai muista oikean kanavan ongelmista. Tässä tapauksessa vasemman kanavan tasapainotuskeinojen sijaan tulisikin hoitaa ensin oikean kanavan ylikierroksia.\nToisaalta on myös mahdollista, että esimerkiksi hyvin toimeliaan – eli oikeaa puolta aktivoivan – päivän jälkeen väsyneenä ”menee vasemmalle” eli vasen kanava dominoi. Oikeanpuoleisen uupumuksen ja vasemman puolen väsymyksen välillä on kuitenkin eroja. Kun olet vasemmalla, tunteet, halut, muistot tai mielikuvat ovat usein korostuneita tai saatat kokea tunnepuolen häiriintyneen. Oikealla ollessasi voit olla uupuneen voimaton, mutta silti saatat tuntea, että sinun pitäisi tai haluaisit tehdä enemmän. Levolliset tunteet, kuten myötätunto ja rakkaus, ovat vähäisiä tai niitä ei tunneta lainkaan.\nKokemuksen ja meditaation myötä…\nJoskus tasapainotilan tunnistaminen ei ole helppoa tai yksiselitteistä. Säännöllisen meditaation myötä tuntemukset alkavat useimmiten kuitenkin pikkuhiljaa selkenemään. Myös kokemus opettaa – Sahaja Yogan tasapainotustekniikoita käyttäessä voit alkaa itse huomaamaan, mikä keino auttaa parhaiten eri tilanteissa. Lisäksi vinkkejä omaan meditaatioon voi kysyä paikallisten meditaatiokurssien ohjaajilta.\nSiirry kurssin osan 4 pääsivulle!


Historian suurin lottopotti matkasi Kalajoelle - Kotimaa - Uutiset - MTV.fi\nKotimaa Julkaistu 25.09.2010 22:24 (Päivitetty 28.09.2010 06:30)\nLottoennätykset menivät tänään uusiksi, kun illan lottoarvonnassa jaettiin Veikkauksen 70-vuotissyntymäpäivän johdosta historian suurin lottopotti, 7,2 miljoonaa euroa. Arvonnassa löytyi vain yksi täysosuma, joten voittaja kiilaa itsensä Suomen historian rikkaimmaksi lottovoittajaksi. Tuore miljonääri oli pelannut lottorivinsä Veikkauksen internet-pelipalvelussa.\nEdellistä voittoennätystä piti hallussaan kotkalaismies, joka kuittasi täysosumallaan tammikuun lopulla tasan 7 miljoonan euron voiton.\nSeitsemän oikein -täysosuma irtosi tällä kertaa numeroilla 4, 9, 13, 23, 25, 33 ja 35.\nSuomalaiset lottosivat ennätyssummalla\nTarjolla ollut ennätyksellinen 7,2 miljoonan euron potti innosti suomalaisia lottoamaan enemmän kuin koskaan aikaisemmin. Suomalaiset lottosivat noin 19,2 miljoonalla eurolla, joka on kaikkien aikojen ennätysmyynti. Kaikkiaan arvontaan osallistui noin 24 miljoonaa lottoriviä. Edellinen myyntiennätys koettiin kierroksella 44/2009, jolloin potissa oli 6,9 miljoonaa euroa. Tuolloin Loton myynti kohosi lähes 18,2 miljoonaan euroon.\nLoton ennätysmyynti on ilouutinen myös veikkausvoittovarojen saajille. Opetus- ja kulttuuriministeriö jakaa Veikkauksen koko tuoton taiteelle, liikunnalle, tieteelle ja nuorisotyölle. Koko olemassaolonsa aikana Veikkaus on tuottanut veikkausvoittovarojen muodossa suomalaiselle yhteiskunnalle yli 12 miljardia euroa.\nJättipotti sai ennätysmäärän rivintarkastajia liikkeelle\nVeikkaus suosittelee välttämään tänään rivien tarkistamista veikkaus.fi:ssä. Oikea rivi löytyy myös teksti-tv:n sivulta 471. Veikkauksen internetsivuilla on tällä hetkellä lähes kymmenkertainen määrä asiakkaita normaaliin kävijämäärään nähden.\nSuomen suurimmalla lottopotilla yksi voittaja Kiviniemi: Perussuomalaisten nousu heijastuu keskustaan


TOP-käyttökoulutus (Dark Triad of Personality at Work) - Hogrefe.fi\nTOP-käyttökoulutus (Dark Triad of Personality at Work)\nTOP (Dark Triad of Personality at Work) on itsearviointikysely, jonka avulla voidaan kartoittaa persoonallisuuden pimeää kolmikkoa nimenomaan työelämän näkökulmasta.\n25.11.2020 (ke) 12.00 - 17.00, Etäluento,\n12 paikkaa, joista 5 vapaana.\nKoulutuksessa perehdytään mm. Dark Triad teoriataustaan, asteikkojen näkymiseen työkäyttäytymisessä, mahdollisiin haastattelukysymyksiin, menetelmän validiteettitietoihin sekä case-esimerkkeihin tulkinnan harjoittelun tueksi.\n950,00 € + ALV 24% = 1 178,00 €\nKoulutus oli hyvin toteutettu 3,8 / 5\n“Koulutus herättää ajattelemaan ulottuvuuksien keskeisiä sisältöjä. Ennen koulutusta aavistuksen kriittinen näkökulma lisäarvosta muuttui melko myönteiseksi. Tapaustutkimukset ovat aina avaavia. Kulttuurien välinen vertailu kuin myös teknisten heikkouksien läpikäyti olivat erittäin tärkeitä teemoja.” -Tommi Lehtinen\nKoulutus toteutuu mikäli osallistujia on vähintään 4.\n• TOP-käsikirja (á 90 €)\n• 3 TOP-käyttökertaa (á 29 €). Näistä vähintään 1 kannattaa toteuttaa ennen koulutusta.\n• Seurantatapaaminen ke 14.4.2021 klo 10–12 Zoomin kautta. Tapaaminen vapaaehtoinen; siinä käydään läpi menetelmän käytössä osallistujille mahdollisesti heränneitä kysymyksiä yhdessä keskustellen.\nKoulutus sopii psykologeille, jotka kaipaavat työkalua\n• Henkilövalintoihin ja henkilöstön kehittämiseen liittyvän päätöksenteon tueksi.\n• Konsultointiin: valmennusta ja coachingia voidaan tukea TOP-tulosten avulla.\n• Tutkimukseen: TOP on validi ja tehokas työelämän Dark Triad -piirteitä kartoittava menetelmä soveltavan tutkimuksen käyttöön.\nTOP, Dark Triad of Personality at Work tutkii nimenomaan työhön liittyviä persoonallisuuden Dark Triad -piirteitä, ei alkuperäisiä kokonaisia rakenteita (kuten narsismia) eikä niiden esimerkiksi yksityiselämään liittyviä puolia.\nTOPissa on kolme pääasteikkoa ja 11 ala-asteikkoa. Pääasteikot ovat:\n• Itsekeskeinen lähestymistapa työhön (Self-centered work approach)\n• Runnova työasenne (Enforcement-focused work attitude)\n• Sitoutumaton ja impulsiivinen työtyyli (Uncommitted-impulsive work style)\nTOPiin vastaaminen vie noin 10–15 min.\nTOP esitetään vastaajalle nettitestinä, Hogrefe Test Systemin (HTS 5) kautta.\nNettitestaus pisteyttää tehtävät ja tuottaa raportit automaattisesti. TOP tuottaa kaksi raporttia: Perusraportin ja Kuvailevan raportin.\nLisätietoa menetelmästä tästä.\nTaija Stoatilla (PsM) on pitkä työkokemus henkilöarviointityöstä, lisäksi hän on toiminut kriminaalipsykologina, esimies- ja johtotehtävissä sekä menetelmäkehityksessä.\nTaijalla on erityisosaamista riskeihin liittyvien persoonallisuuspiirteiden ja manipulaation tunnistamiseen vuorovaikutuksessa. Tällä hetkellä hän toimii HR-palveluja tuottavassa asiantuntijaorganisaatiossa.\nLaura Honkaniemi on työn ja organisaatioiden erikoispsykologi (PsT). Laura työskenteli pitkään tutkijana Työterveyslaitoksella ja sitä ennen konsulttina. Tällä hetkellä hän toimii HR-tuoteryhmävastaavana Hogrefe Psykologien Kustannus Oy:ssä.\nPsT, työn ja organisaatioiden erikoispsykologi, tuoteryhmävastaava (HR-menetelmät)


Kevätsiivous: Tuhansia neliöitä laattaa alennuksessa – alkaen 0,50e/m2! / Artikkelit / ABL-Laatat\nKevätsiivous: Tuhansia neliöitä laattaa alennuksessa – alkaen 0,50e/m2!\nVarastolla on tehty suurta siivousta, meillä on yli 9000 m2 laattaa tarjouksessa.\nHäämöttääkö putkiremontti? Remontoitko? Oletko rakennusprojektin keskellä? Tartu tarjoukseen, tuhansia neliömetrejä laattoja etsii uutta kotia. Laattaerät vaihtelevat muutamista neliöistä satoihin, joten jos olet kiinnostunut jostain laatasta, ole nopea! Laitoimme kesähelteillä paljon alehintoja vielä puoliksi.\nKlikkaa tästä ja selaa tarjousvalikoimaa\nYhteystiedot: ABL-Laatat myymälä Helsingissä Kirkonkyläntie 103 on avoinna arkisin 8-17. Palvelemme myös puhelimitse: myymälä puh. (09) 350 87090, sähköpostitse sekä videoneuvotteluna. Laatat voi hakea varastoltamme arkisin 8-17. Noudatamme ajankohtaisimpia ohjeistuksia, jotta takaamme turvallisen asioinnin kaikille.\nMosaiikit, lattia- ja seinälaatat\nLaattalattiasta haaveilevalle edullisia löytöjä. Keramiikkaa, joka kestää: lattialaatat, klinkkerit, kuivapuristelaatat, kovan kulutuksen ja pakkasen kestävät laatat saatavana nyt tarjoushinnoin, alkaen 5€/neliö. Etsitkö lisää kovan kulutuksen kestäviä keraamisia laattoja edulliseen hintaan? Ota yhteyttä myyntiimme niin etsimme sinun tarpeeseesi sopivia tuotteita.\nTee löytöjä, selaile tarjouslaattojamme ja ota meihin yhteyttä. Klikkaa selailemaan: tarjouslaatat Laattapankista.


Valtakunnallinen Politiikkaviikko alkoi: Politiikkabussin kiertueen avasi sisäministeri Ohisalo Järvenpäässä | Allianssi\nPolitiikkaviikko on valtakunnallinen yhteiskunnallisen vaikuttamisen teemaviikko 12–20-vuotiaille nuorille, jonka tavoitteena on opettaa vaikuttamisen tapoja lähiympäristössä kuin laajemminkin maailmassa ja tutustua politiikkaan. Politiikkaviikko järjestetään kolmatta kertaa.\nTänä vuonna Politiikkaviikon teemana on vaikuttaminen kunnissa ja kaupungeissa. Kunnissa päätetään monista nuorten elämään vaikuttavista asioista: kouluista, terveydenhuollosta, julkisesta liikenteestä, kirjastoista, puistoista ja nuorisotiloista, harrastusmahdollisuuksista. Samaan aikaan monissa kunnissa nuorten määrä laskee. Siksi Politiikkaviikolla voi järjestää nuorten ja paikallisten päättäjien välisen Unelmien kunta -keskustelun. Keskustelussa nuoret ja kuntapäättäjät kohtaavat tasavertaisina ja puhuvat Erätauko-menetelmällä siitä, minkälaisessa kaupungissa tai kunnassa he haluavat asua.\nPolitiikkaviikolla 2.–8.11.2020 järjestetään kolme nuorille suunnattua virtuaalista politiikkapaneelikeskustelua. Paneelikeskusteluissa nuoret puolue-edustajat käyvät keskustelua ja vastaavat nuorten kysymyksiin. Tavoitteena on tutustua eri puolueiden edustamiin arvoihin nuorten näkökulmasta. Tiistaina 3.11. pidetään nuorille suunnatut debatit suomeksi ja ruotsiksi. Torstaina 5.11. pääsevät osallistumaan perusasteen oppilaat lasten politiikkapaneeliin suomeksi.\nPolitiikkaviikon kokonaisuuden järjestää Suomen nuorisoalan kattojärjestö Allianssi. Politiikkabussi saa rahoitusta Eramus+-ohjelmasta. Politiikkaviikon materiaaleihin voi tutustua Politiikkaviikon nettisivuilla.\nPolitiikkaviikko Instagramissa: @politiikkaviikko\nPolitiikkabussi Instagramissa: @politiikkabussi


169 m² Koivujärventie 44, 41400 Laukaa Omakotitalo 4h myynnissä - Oikotie 15446447\nMyytävät asunnot Laukaa Lievestuore Koivujärventie 44, 41400 Laukaa\n125 000 €●169 m²\nKoivujärventie 44, Lievestuore, Laukaa●4h, k, kph, s, wc/kph, wc, khh, 2vh, at, var\nLievestuoreella alunperin vuonna 1969 rakennettu ja 2004 laajennettu hyvin hoidettu omakotitalo. Tämähän sijaitsee rauhallisella paikalla päättyvän tien varressa, omalla 2000 m2 vehreällä tontilla. Viimeisimpinä remontteina on viemäreiden sukitus sekä sähköisten ilmavaihtoventtiileiden asennus vuonna 2019. Jyväskylän keskustaan vain 25 min ajomatka. Varaa oma esittelyaikasi ja tule paikanpäälle tutustumaan paremmin.\nKoivujärventie 44, 41400 Laukaa\n4h, k, kph, s, wc/kph, wc, khh, 2vh, at, var\nPakastin, jääkaappi/pakastin, astianpesukone (2019), sähköliesi, liesituuletin hormiin, kaapistot\nKylpyhuone, suihku, puusauna. Erillinen wc: allaskaappi, peilikaappi. Erillinen wc/kph: inva-wc -varustus, suihku\nVaatehuone x2, kaapistot, varasto\nPiha ja salaojitus 2000, laajennus ja katto 2004, viemäreiden sukitus 10/2019\nLievestuoreen koulu (etäisyys n. 5 km), Taimirinteen päiväkoti (etäisyys n. 5.5 km), S-Market (etäisyys n. 4.5 km)\n739,64 € / m2\n275,52 €/v. 2019\nn. 30 €/vuosi\nPainovoimainen, osittain koneellinen\nRakennuslupa (muutoksen ja laajennuksen osalta, alkuperäistä ei saatavilla), lopputarkastus\nIlmavesilämpöpumppu (vesikiertoinen patterilämmitys)\nKulutuksen mukaan. Perusmaksu 300 €/v.\nLievestuore Savio Vuontee Leppävesi Kirkonkylä Pellosniemi Keskusta Vihtavuori Laukkavirta Petruma Jokiniemi Tyvelänniemi Lemettilä Tyvelä Kantola Kuusvesi Rajamäki Asemankylä Kapeekoski Katajamäki


Kevytkassaratkaisut: liikuteltavat kassakoneet pop up -myymälöihin ja mobiilimaksuihin - Kassamagneetti\nHome › Kassajärjestelmät › Kevytkassaratkaisut\nKevyet ja liikuteltavat kassakoneet pop up -myymälöihin ja mobiilimaksuihin\nKevyet ja liikuteltavat kassat tarjoavat sopivan kokoisia ratkaisuja esimerkiksi pop up -myymälöihin, kesäterasseille, festareille, kirpputoreille ja muihin tapahtumiin sekä liikkuvaan myyntiin.\nKevytkassaratkaisujemme valikoimaan kuuluvat yksinkertaiset ja helppokäyttöiset Air- ja Host-kassat sekä Sharp-kassakoneet.\nKevyet pienkassat sekä tabletilla toimiva, kassajärjestelmän ja maksupäätteen yhdistävä Restolution Go takaavat sujuvan ja nopean maksutapahtuman. Myös mobiilimaksaminen onnistuu vaivattomasti kevytkassaratkaisuillamme.\nTutustu alla suosittelemiimme tuotteisiin, joiden avulla voit rakentaa luotettavan mobiilin kassajärjestelmän vaikkapa sesonkikassaksi tapahtumiin tai pop up -myymälöihin:\nHelppokäyttöinen ja kevyt Magnet M800 kassakone kiinteällä asiakasnäytöllä ja rahalaatikolla soveltuu pieneen tarpeeseen. Kassaan saadaan neljä veroluokkaa. Kassakoneesta tulostuu kuitti suomenkielisenä. Raportit ovat asianmukaiset ja selkeät. Tuotteita M800 kassakoneeseen saadaan 14 kpl.\nRestolution Go on Apple iPad -tablettiin toteutettu kassaratkaisu ja maksupääte yhdessä paketissa. Ratkaisu soveltuu hyvin esimerkiksi kassajärjestelmäksi kahvilaan, pieniin myymälöihin tai vuokrattuna lyhytaikaiseen, liikkuvaan käyttöön vaikkapa tapahtumamyyntiin ja pop up -myymälöihin. Restolution Go on yhdestä kassasta useaan myymälään skaalautuva palvelu, jonka kuukausimaksu on:\nYksinkertainen ja helppokäyttöinen Sharp XE-A147 on pieni, kevyt ja kompakti kassakone mukaan otettavaksi. Käsikassaksi soveltuvaan XE-A147-malliin voi liittää akun, jolloin näppärä kassaratkaisu palvelee myös myyntitilanteissa, joissa sähköä ei ole saatavilla.\nVarmatoiminen Sharp XE-A207 kassakoneeseen saadaan 16 tuoteryhmän voimin pikanäppäimet. Kassassa on selkeä näyttö, jonka avulla voidaan selata kuittia. XE-A207 kassakoneessa on kiinteä rahalaatikko, jossa on irrallinen rahalaatikon sisäosa.\nModerni Sharp XE-A217 kassakone soveltuu esimerkiksi erikoisliikkeisiin, joihin tarvitaan useille tuotteille omat pikanäppäimet. Kassakoneen 70 pikanäppäimeen saadaan eriteltyä useat tuotteet. Kassalla voi käyttää viittä erilaista maksutapaa.\nSharpin uusin kassamalli, jossa yhdistyy usean eri kassakoneen parhaat ominaisuudet\nSharp ER-A421 kassakoneen uutena ominaisuutena on sähköinen raportointi, joka voidaan tehdä WLAN-verkon avulla. ER-A421-kassasta löydät muun muassa maksutavan siirron, linkki PLU:t, täysin muokattavan näppäimistön, automaattiraportit ja monet muut ominaisuudet. ER-A421 on kompaktin kokoinen kassakone kiinteällä kassalaatikolla.\nMyymme ja ostamme myös käytettyjä kassakoneita ja kassajärjestelmiä. Ota meihin yhteyttä – kauttamme löytyy varmasti helppo ja halpa kassakone tarpeisiisi! Kannattaa kysyä myös käsikassoista ja muista liikuteltavista kassoista, maksupäätteistä sekä mobiilista kassajärjestelmästä.


Tietoja sukunimestä Luukkainen\nLuukkainen on Suomessa esiintyvä sukunimi. Se on suomalaisilla melko yleinen. Noin joka 9 000:s suomalainen on nimeltään Luukkainen.\nLuukkaisten lukumäärä eri vuosina:\nv. 1985 613\nv. 2016 619\nv. 2018 620\nv. 2019 624\nv. 2020 620\nv. 2022 622\nSukunimien yleisyyslistalla Luukkainen on sijalla 1 376.\nLuukkainen on tavallisimpia nimiä seuraavalla paikkakunnalla:\nKesälahti (28 henkeä)\nListalla on kunta, jossa Luukkainen on 30 yleisimmän sukunimen joukossa. Paikka on merkitty myös oheiseen karttaan (violetit merkki). Tiedot ovat vuodelta 2010.\nKartta ei ole kaikenkattava. Siltä puuttuvat ne kunnat, joissa Luukkainen ei ole yleisimpien joukossa. Kartalla on yhteensä vain 28 hengen asuinpaikat. Uusimman tiedon mukaan Luukkaisia on 622.\nLuukkaisia tiedetään asuneen ainakin oheisten karttojen mukaisilla paikkakunnilla. Asuinpaikkakartta (violetit merkit) osoittaa 72 Luukkaisen asuinpaikan. Paikkatiedot perustuvat vuosina 1939–1958 aikuisiässä kuolleiden ja lisäksi 1952–1958 eläneiden vanhusten tietoihin, eivätkä ne kata kaikkia tämännimisiä. Näiden Luukkaisten yleisimpiä asuinpaikkoja olivat Ruskeala (8 henkeä), Sortavalan maalaiskunta (8) sekä Sääminki (7). Valtaosa asui Etelä-Savossa ja Karjalassa.\nSyntymäpaikkakartta (vihreät merkit) osoittaa, missä edellä mainitut vainajat olivat aikanaan syntyneet. On huomattava, että sukunimen muuttaminen oli 1900-luvun alkupuolella erittäin yleistä. Niinpä heillä saattoi syntyessään olla jokin muu nimi kuin Luukkainen, tai sukunimi saattoi varsinkin lännessä puuttua kokonaan. Syntymäpaikkakarttaan on otettu miehet ja naimattomat naiset, joiden sukunimi ei ole vaihtunut avioituessa. Heitä on kartalla 40.\nVuosina 1955–1965 kuolleet Luukkaiset asuivat osapuilleen oheisen kartan mukaisilla paikkakunnilla. Kartalla on 34 Luukkaisen kotipaikka kuolinhetkellä. Näiden Luukkaisten yleisimpiä asuinpaikkoja olivat Kitee (4 vainajaa), Kesälahti (3) sekä Kuopio (3). Valtaosa asui kuollessaan Etelä- ja Itä-Suomessa.\nVuoden 1918 tapahtumissa kuoli Suomessa kaksi Luukkaista. Kuolleet kuuluivat punaisiin.\nSuomen sodissa 1939–1945 kaatui tai muuten menehtyi 18 Luukkaista. Lukumäärä kattaa puolustusvoimain palveluksessa olleet mutta ei sotien siviiliuhreja.\nSana Luukkainen esiintyy osana yritysten nimiä ja/tai yritysten omistajilla. Yritysten viralliset kotipaikat on esitetty sinisillä merkeillä oheisilla kartoilla. Jos kartalla on erikokoisia merkkejä, suurempi merkki tarkoittaa suurempaa yhtiömäärää.\n(paikannimi) Luukkainen Karjalassa\nLuukkainen on Suomessa paitsi sukunimi myös paikannimi. Paikka näkyy oheisella kartalla. Tyypiltään paikka on talo.\nNyky-Suomen lisäksi Luukkainen esiintyi Karjalan kartoilla ennen sotia. Alueen kartoilla oli yhteensä 3 sen nimistä paikkaa. Ne näkyvät ohessa. Paikkojen tyyppi on rakennettu kohde.\nPaikannimillä ja henkilönnimillä on monesti jokin yhteys. Onko sukunimellä Luukkainen jotain tekemistä näiden paikkojen kanssa ei näy tästä. Se tulee tarkistaa muualta.\nVenäjäksi Лууккайнен tarkoittaa nimeä Luukkainen. Jotkut nimet voidaan kirjoittaa venäjäksi useammallakin eri tavalla.\nLatviaksi nimi kirjoitetaan Lūkainens. S-pääte tarkoittaa, että se on miehen sukunimi. Naisen sukunimi saadaan vaihtamalla s-pääte a:ksi tai joskus e:ksi.\nEnnen vanhaan, kun oikeinkirjoitus horjui, käytettiin sukunimistä mitä erilaisimpia kirjoitusmuotoja. Luckain on esimerkki ”vanhanaikaisesta” kirjoitusasusta. Luukkainen olisi voitu kirjoittaa vaikkapa näin. Todelliset vanhat kirjoitusasut selviävät kirkonkirjoista; tämä esimerkki on tietokoneella keksitty.\nAlkusointuiset nimet ovat sellaisia, jotka alkavat mahdollisimman samalla tavoin. Alkusointuinen nimi on vaikkapa Luukas Luukkainen.\nSamankaltaisia nimiä kuin Luukkainen\nSläktnamnet / Surname Luukkainen, Finland.


Hoitokodit - Astel Modular\nHoitokoteja pidetään usein parhaana ratkaisuna vanhusten majoituksessa. Rakennuksen asukkailla on täydellinen itsenäisyys ja samassa tieto siitä, että hoito- ja apupalvelut ovat tarvittaessa olemassa.\nHoitokodit ovat yksi kaupallisen rakentamisen nopeimmin kasvavia alueita.\nKehittäjät etsivät jatkuvasti mahdollisuuksia laadukkaiden palveluiden tarjoamiseen aina nopeammin ja edullisemmin. Usein ratkaisuna on pysyvä moduulirakennus.\nVanhuksille tarkoitettuja rakennuksia voi muokata juuri tarpeen mukaan ja tarjota kaikkia mahdollisia mukavuuksia ja toimintoja.\nTyylikkäistä ruokailusaleista mukaviin yhteistiloihin – vanhuksille tarkoitetun rakennuksen pieninkin yksityiskohta suunnitellaan tulevat asukkaat ja myös asiakkaan budjetti huomioon ottaen.\nHotellin rakentamista elementeistä kannattaa harkita vakavasti, sillä niin rakennus valmistuu huomattavasti aikaisemmin ja se mahdollistaa aloittaa sijoituksesta takaisin tienaamisen nopeammin.


Access ohjelma – Fitness ja Terveellinen syöminen\nOhjelmaa käytetään esimerkiksi käyttöliittymänä SQL-tietokantoihin. Sisäisesti Microsoft Access käyttää Jet-tietokantamoottoria. Access on nyt paljon muutakin kuin vain tapa luoda työpöytätietokantoja. Se on helppokäyttöinen työkalu, jolla voi luoda nopeasti yritystoimintaa tehostavia . Access-tietokannan avulla voit tallentaa ja seurata miltei mitä tahansa tietoja, kuten varastoa, yhteystietoja.\nKäynnistysnäytön mallinäkymä Access-ohjelmassa. Siirry kohtaan Tietojen tuominen laskentataulukosta tai toisesta ohjelmasta – Access eroaa useista muista tietokantasovelluksista siinä, että Accessissa . Ominaisuuksiltaan karsittu ilmaisversio perinteikkäästä kortisto-ohjelmasta, joka on parhaimmillaan . Erillistä Access-ohjelmaa ei tarvita sovellusten käyttämiseen. Sovellusten muokkaamiseen ja luontiin ”sitä oikeaa” Access 20-ohjelmaa . Access käynnistetään napsauttamalla Käynnistä-valikosta avautuvan Ohjelmat -valikon Microsoft Access –kuvaketta.\nOhjelma käynnistyy myös Microsoft Officen . Access kortisto = Yrityksesi oma asiakasrekisteri, Access tietokanta. Access kortistoa, käynnistä ohjelma uudestaa, jotta määritys astuu voimaan. Eli mun piteis tehä access juttu kouluun enkä todellakaan tiiä mikä se on ? Koko ohjelma on täysin turha, koska tietokantaohjelmat ovat . Access 20–ohjelmalla opetuskäyttöön Tietokantojen perusteet –kurssille keväälle 2012. Asiasanat: Access, tietokanta, tietojärjestelmä, tietokannan .


Talviretkeilykurssi, Seitsemisen kansallispuisto (18.-19.1.2019) – Ulkoilma Akatemia\nTammikuussa 2019 järjestämme kaksipäiväisen talviretkeilykurssin Seitsemisen kansallispuistossa. Päivä alkaa kansallispuistossa lauantaina 18.1.2019 kello 9:00 ja loppuu sunnuntaina 19.1.2019 noin kello 16:00. Päivien aikana tutustumme talviretkeilyn perusteisiin sekä käymme läpi yöpymistä talvella. Kurssi sopii henkilöille, joilla on ennestään kokemusta yöpymisestä maastossa sekä kesäretkeilykokemusta. Osallistujilla ei tarvitse olla ennestään talviretkeilykokemusta. Kurssin yhteydessä retkeilemme noin 10 – 15 kilometriä kansallispuistossa.\nKurssin hinta 159 €. Hinta sisältää verot, retkiruoan (1x aamupala ja 3x retkiruoka), opastuksen ja materiaalia retkeilyharrastuksen aloittamiseksi. Ryhmäkoko 5 – 15 hlö.\nVoit maksaa koko kurssin kerralla, tai maksaa pelkän varausmaksun 40 €. Varausmaksu alennuskoodilla ”varaus”. Varausmaksun maksamisen jälkeen saat vahvistuksen sekä sähköpostiin loppulaskun, jonka eräpäivä on 30 vrk ennen kurssia.\nLOPPUUNMYYTY – Melontakurssi, Etelä-Konneveden kansallispuisto, Rautalampi (9.-10.6.2018) Tämä kurssi on loppuunmyyty - Seuraava kurssi järjestetään 5.-6.7.2018. Kesäkuussa järjestämme kahden päivän melontakurssin Etelä-Konneveden kansallispuistossa Rautalammilla. Kurssi toteutetaan...\nMelontakurssi, Etelä-Konneveden kansallispuisto, Rautalampi (5.-6.7.2018) Heinäkuussa järjestämme kahden päivän melontakurssin Etelä-Konneveden kansallispuistossa Rautalammilla. Kurssi toteutetaan retkikajakkiyksiköillä, mutta kurssin aikana on myös mahdollista kokeilla...


ekologisuus | Löytöretkellä Piilomaassa\nKasvissyönnistä vegaaneille ja epävegaaneille\nPosted on 13.2.2016 by Pauliina\nElina Lappalainen: Nakki lautasella. Mistä ruoka tulee? Tammi 2015. 42 s. Kuvitus: Christel Rönns\nRuby Roth: Miksi emme syö eläimiä. Kirja vegaaneista, kasvissyöjistä ja kaikista elävistä olennoista. Aurinkokustannus 2015. 48 s.\nNakki lautasella -kirjassa Aleksi on käymässä serkkunsa Emilian luona ja he pääsevät Emilian eläinlääkäri-isän mukana käymään maitotilalla, sikalassa, broileritilalla ja kanalassa. Aluksi Aleksia ei huvita ollenkaan lähteä johonkin haisevaan sikalaan, mutta lopulta kierros tuotantoeläintiloilla osoittautuu mielenkiintoiseksi. On jännittävää kuulla, millaisia lehmät, siat, kanat ja broilerit ovat ja nähdä ja oppia uusia asioita niiden elinkaaresta.\nNakki lautasella perustuu Elina Lappalaisen Syötäväksi kasvatetut -kirjaa varten keräämään materiaaliin. Siihen nähden Nakki lautasella silittää kyllä lihansyöjiä hyvin myötäkarvaan. Eläinten käyttäminen ihmisten ravinnoksi esitetään hyvin itsestäänselvänä tosiasiana, jota ei kirjan loppua lukuunottamatta paljon kyseenalaisteta. Kirjassa lapset pääsevät tutustumaan tehotuotannon ongelmiin ja siihen, millä tavalla lihaa ja muita eläinperäisiä elintarvikkeita voidaan tuottaa edes vähän eettisemmin ja niin, että eläimet saisivat elää omalle lajilleen ominaista elämää. Itse eläinten tappamisen ja syömisen oikeutusta pohditaan kuitenkin hyvin vähän, sillä kirjan tarkoitus on selvästi kertoa kiihkottomia ja neutraaleita faktoja ilman minkäänlaista aatteellista agendaa. Välillä eläinten olot tai määrä saavat lapset hetkeksi mietteliäälle päälle, mikä ei sekään vielä ole kovin arvolatautunut tilanne. Useimmilla sekasyöjäperheidenkin lapsilla kuitenkin tulee joskus vaihe, jolloin he pohtivat eläinten tappamisen ja lihansyönnin oikeutusta ja ajattelevat, että eivät haluaisi syödä eläimiä. Kirjan lopussa sentään Aleksi miettii, mistä hän voi tietää, onko possu, josta hänen nakkinsa on tehty, elänyt onnellisen elämän.\n”On tärkeä muistaa, että jokainen eläin on arvokas olento. Sillä on väliä, miten nämä eläimet ovat eläneet.”\n”Pitääkö meidän sitten lopettaa lihan syöminen?” Aleksi kysyy.\n”Jotkut tekevät niin”, isä vastaa. ”Sinunkin luokallasi on varmaan monta kasvissyöjää. Mutta lihaa voi myös syödä vähemmän. Ja kaupassa on hyvä pysähtyä miettimään, millaista lihaa, munia ja maitoa ostaa.”\nTämän enempää lihansyönnin etiikkaan ei puututa, mutta toisaalta tämä on äärimmäisen hyvä ratkaisu: on tärkeää, että tuotantoeläinten kohtelusta kerrotaan juuri heille, jotka eivät aiemmin ole sillä kovin paljon päätään vaivanneet, ja jotta asia uppoaisi juuri tähän kohderyhmään, on lähestymistavankin oltava sellainen, ettei se aiheuta välitöntä torjuntareaktiota.\nMiksi emme syö eläimiä taas on jo kirjan alanimekkeessäkin suunnattu vegaaneille ja kasvissyöjille. Siinäkin kerrotaan faktoja eläinten lajinomaisesta käyttäytymisestä ja tehotuotannosta, mutta kuvakirjassa tieto ei tietenkään ole yhtä yksityiskohtaista kuin Nakki lautasella -tietokirjassa. Miksi emme syö eläimiä keskittyykin pääasiassa arvoihin, etiikkaan ja maailmankatsomukseen. Sen on tarkoitus osua tunteisiin ja herättää empatiaa eläimiä kohtaan. Lisäksi kirjan näkökulma on tekstin vähäisestä määrästä huolimatta laajempi. Ruokavaliovalinnat liitetään koko maapallon luonnon ja eläinten erilaisten elinympäristöjen säilymiseen ja ilmastonmuutokseen. Ehkä näiden asioiden yhteys ei lapsille ihan pelkästään tämän kirjan kautta avaudu, mutta eiköhän niistä asioista sitten muutenkin keskustella niissä perheissä, joissa halutaan lukea lapselle Miksi emme syö eläimiä. Tämän kirjan jälkeen on nimittäin hiukan falskia lähteä enää lapsilta tosiasioita kieltämään.\nSuurista eroistaan huolimatta Nakki lautasella ja Miksi emme syö eläimiä ovat samalla asialla, mutta niiden kohderyhmä on eri. Nakki lautasella kertoo varovasti ja suomalaiseen sekasyöjävaltavirtaan kuuluvan tunteita kunnioittaen lihan tehotuotannosta. Se herättää hienovaraisesti huomaamaan, että suomalaisen nykyihmisen mieleen iskostettu idyllinen maatalon pihapiirin lämmin tunnelma on todellisuudessa kaukana nykyisestä tuotantoeläinten kohtelusta. Miksi emme syö eläimiä taas on kasvissyöjä- tai vegaaniperheelle ihastuttavan raikas tuulahdus: viimeinkin jotain oikeasti omasta arvomaailmasta käsin eläinten kohtelua katsovaa materiaalia lapsille! Miksi emme syö eläimiä antaa veganismille hyvin kaikenkattavan, tunteisiin käyvän selityksen. Käsitys maailmasta, ihmisen ja luonnon suhteesta ja etiikasta on laaja ja looginen. Maailma on muutakin kuin mitä me vain omassa arkipäivässämme näemme, ja samoin ihmisen vastuu ulottuu paljon laajemmalle. Jos tappaminen on väärin, se todella on väärin ilman mitään ehtoja.\nKategoria/t: kuvakirjat, tietokirjat Avainsana/t: ekologisuus, eläimet, eläinten oikeudet, kasvissyöjät. Lisää kestolinkki kirjanmerkkeihin.\nPosted on 26.2.2013 by Pauliina\nGlenn Murphy : Ilmastonmuutos. Mitä minä voin tehdä? Tammi 2008. 63 s.\nVasta perustetun Ilmastovanhemmat-yhdistyksen kunniaksi voisin esitellä aiheeseen sopivia lasten tietokirjoja. Tai jos nyt ensin tämän yhdenkin edes, toivottavasti saan myöhemmin aikaiseksi pari muutakin blogikirjoitusta näistä luonnonsuojelua ja ympäristöasioita käsittelevistä kirjoista.\nIpana siis kuuntelee ja katselee suurella mielenkiinnolla uutisia aina, kun vain siihen on mahdollisuus. Sanomalehdestäkin luemme silloin tälloin yhdessä kiinnostavia juttuja. Niistä sitten kumpuaa paljon kysymyksiä, joista huomaan, kuinka vähän lopulta uutisissa asioista ja niiden taustoista kerrotaan ja kuinka vähän itse oikeastaan tiedänkään. Yrittääkääpä itse selittää Euroopan pankkikriisi ymmärrettävästi ja sopivan lyhyesti kuusivuotiaalle siinä sivussa kun ajatte neljän ruuhkassa. Ja mites tämä Pohjois-Korea, miksi se on sellainen kuin se on? Ja entä ilmastonmuutos?\nPankkikriisistä tai Pohjois-Koreasta ei oikein ole lastenkirjoja tehty, mutta ilmastonmuutoskysymyksiä lähdin tietysti lähestymään hankkimalla ipanalle kirjoja. Ensimmäinen luettavaksi valikoitunut kirja oli Glenn Murphyn Ilmastonmuutos – mitä minä voin tehdä? -kirja, joka ulkoasunsa, tekstimääränsä ja tuon mitä minä voin tehdä -kysymyksen ansiosta vaikutti ainakin päällisin puolin sellaiselta ymmärrettävältä ja tarpeeksi konkreettiselta kirjalta, jonka kanssa olisi hyvä lähteä etsimään tietoa alle kouluikäisen kanssa.\nIlmastonmuutos taitaa olla aiheena sellainen, josta on lopulta hyvin vaikea antaa lapselle kerralla selkeää kokonaiskuvaa. Kirja koostuu neljästä pääosiosta: Mistä ilmastonmuutos johtuu, miten ilmastonmuutos vaikuttaa, miten ilmastonmuutosta torjutaan ja mitä sinä voit tehdä. Tähän asti kaikki on vielä selvää, mutta kun kirjaa alkaa lukea, päänsisäinen selkeys katoaa nopeasti. Ilmastonmuutoksen syyt, seuraukset ja torjuntatavat esitellään irrallisina kokonaisuuksina ja asioiden yhteyksiä toisiinsa joutuu tosissaan miettimään, aikuinenkin. Otettakoon tässä kohdassa kuitenkin huomioon se, että tämä aikuinen on nukkunut viime aikoina liian vähän (pienempi on kehittänyt kuusi uutta hammasta kuukaudessa!) ja se näkyy ehkä ensimmäisenä juuri tällaisissa asioissa, joissa pitäisi hahmottaa suuria kokonaisuuksia eikä vain edetä rutiinista toiseen. Varsinkin ilmastonmuutoksen syistä kerrottaessa tulee sellainen olo, että tämän asian ymmärtääkseen pitäisi ensin ymmärtää joku toinen asia, ja sen asian ymmärtääkseen taas pitäis ymmärtää joku kolmas asia. Kun yhteen kysymykseen vastataan, vastaus herättää pari-kolme kysymystä lisää. Mitä se on tämä hiilen kierto ja ymmärsiköhän tuo lapsi tästä mitään? Kirjassa on myös minusta kirjan kohderyhmää ajatellen ja suhteessa tekstimäärään ja tekstin kokoon aivan turhan kuivakoita ja hankalia taulukoita ja kaavioita. Mutta ehkä minä toisaalta vaadin omalta ymmärrykseltäni liikaa. Lapsi saattaa lähestyä asiaa hiukan eri näkökulmasta, ottaen kirjasta sen minkä siitä saa, rakentaa käsitystään ja maailmankuvaansa vähitellen, tottuneena siihen, että ei vielä ymmärrä kaikkea. Ehkä minä silti mieluummin lukisin lapselle ensin jotain, jossa kerrottaisiin selkeästi ja yksinkertaisesti vain joku yksi pieni osa tämän kirjan laajasta sisällöstä, ja sitten sen suppean ymmärryksen päälle olisi helpompi lastata lisää tietoa.\nKuivakkaa kansainvälistä yhteistyötä\nKirjan selkein ja havainnollisin osuus on ilmastonmuutoksen vaikutusta käsittelevä luku, josta kyllä lapsikin saa ihan hyvän ja monipuolisen käsityksen erilaisista muutoksen seurauksista. Tämä osuuden takia kyllä kannatti tämäkin kirja lukea. Seurausten lisäksi selviää hyvin myös se, miksi ja miten nämä asiat tapahtuvat, joten ne eivät jää vain papukaijamaisesti toistettavaksi luetteloksi erilaisista uhkakuvista. Päinvastoin, seuraukset tuntuvat hyvin ymmärrettäviltä ja loogisilta. Esimerkiksi merenpinnan noususta, sään ääri-ilmiöiden ja tartuntatautien lisääntymisestä ja eläinlajien katoamisesta onnistutaan kertomaan niin yksinkertaisesti ja selkeästi, että niitä ei tarvitse jäädä sen enempää miettimään ja ihmettelemään. Ehkä tämä osio olisikin ollut hyvä olla heti kirjan alussa, sillä sehän on kuin kutsu lukemaan lisää siitä, mikä tällaista aiheuttaa ja miten se voitaisiin estää.\nKonkreettinen mitä minä voin tehdä -osio on jo kirjan nimenkin perusteella se osa kirjasta, miltä minä odotin paljon. Tällaisessa kirjassa on tietysti se ongelma, että loppujen lopuksi yksi lapsi ei tee kovinkaan paljon itsenäisiä valintoja, tai ei ainakaan niihin suurimpiin valintoihin pääse kovin paljon vaikuttamaan. Siltä kannalta tällaisessa koululaiselle itsekseen luettavaksi tarkoitetussa kirjassa ei ehkä olekaan kovin tarkoituksenmukaista kritisoida tiukasti ihmisten kulutustottumuksia. Sikäli ohjeet ovat siis aika realistisia: älä lutraa vettä suotta ja sammuta sähkölaitteet kun et käytä niitä. Mutta jotenkin ohjeissa oli myös sellainen sävy, että ne tuntuivat hyvin pieneltä näpertelyltä, siis sellaisilta, että voi kuvitella tekevänsä jotain muuttamatta kuitenkaan oikeasti mitään elintavoissaan ja kulutustottumuksissaan.\nKategoria/t: tietokirjat Avainsana/t: ekologisuus, ilmastonmuutos, luonnonsuojelu. Lisää kestolinkki kirjanmerkkeihin.


Mitä kuntavaalien jälkeen? | Asko Juuti\nMitä kuntavaalien jälkeen?\n« Peruspalvelut, m..\nRealismia soteuu.. »\nMaanantai 3.4.2017 klo 13:37 - Asko Juuti\nViikon päästä ollaan viisaampia, mitkä puolueet voittivat ja mitkä hävisivät kuntavaalit. Joka tapauksessa mihinkään vaalien jälkeiseen kuherruskuukauteen ei ole aikaa.\nSotevalmistelu etenee, voisi melkein sanoa, että maan hallituksesta huolimatta. Myös Keski-Suomessa on jo tehty esitys maakunnan väliaikaishallinnon kokoonpanosta. Väliaikaishallinnon tehtävänä tulee olemaan maakunnallisen palvelutuotannon muokkaaminen ja valmistautuminen vuoden 2019 alun palvelujen käynnistämiseen.\nMyös Muurame on mukana valmistelussa. Itse asiassa tämän vuoden alussa käynnistetty Muuramen hyvinvointi-liikelaitos on osa tätä valmistautumista. Liikelaitoksella on enintään tämä vuosi aikaa vakiinnuttaa toimintansa. Viimeistään ensi vuonna pitää vakuuttaa maakuntahallinto palvelujen laadun ja kustannustehokkuuden osalta. Haaste on aika iso, sillä niin liikelaitoksen johto kuin koko henkilökunta aloitti vuoden vaihteessa käytännössä uuden toiminnan. Ennen aloitusta piti hankkia niin välineistöä kuin iso osa henkilökuntaakin, koska entinen palvelutuottaja Jyte vei ison osan molemmista mennessään.\nPerusta Muuramen sotepalveluille on kuitenkin hyvä. Vuoden 2015 tilaston mukaan Muuramessa käytettiin koko maan vähiten euroja (2164€) sotepalveluihin asukasta kohden. Tarvevakioitujen menojen indeksilukukin oli 81. Se tarkoittaa, että väestörakenne ja sairastavuus huomioon ottaen Muuramen sotekustannukset ovat 81% maan keskiarvoon nähden. Tuo luku on neljänneksi pienin koko maassa. Suoraan palvelujen laadusta ei kumpikaan noista yllä mainituista luvuista kerro, mutta saatu palaute kertoo, että pääsääntöisesti palveluihin on oltu tyytyväisiä ja niitä on saatu tarpeen mukaisesti. Totta kai parannettavaakin on, mutta edullisuus ei ole tullut palvelujen laadusta tinkimällä. Viime vuoden tilinpäätöksen tiedot näyttäisivät, että tilanne ei ole oleellisesti muuttunut. Kustannusnousut ovat olleet sen verran maltillisia ja osin talousarvion menot on jopa alitettu.\nJos homma etenee, kuten tämän hetken suunnitelmat edellyttää, on edessä kuntien kannalta niiden historian suurin muutos. 2019 alkaen Muuramen kunnan tehtävänä on kasvatus- sivistys-, liikunta- ja kulttuuripalvelujen järjestäminen ja se pitäisi tehdä reilusti alle puolella siitä rahasta millä kunta toimii tällä hetkellä, sotepalvelut mukaan lukien.\nNoiden jäljelle jäävien palvelujen läpileikkaavana tehtävänä on muuramelaisten terveyden ja hyvinvoinnin edistäminen. Siinä onkin aika iso muutos edessä ja erityisesti niin päättäjien kuin kunnan työntekijöiden korvien välissä. Jatkossa sosiaali- ja terveyspalvelut ei ole mukana tuota hyvinvointivelvoitetta hoitamassa. Jo nyt tulevan vuoden toiminnan suunnittelussa on kaikissa palveluissa, niin teknisellä puolella kuin kouluillakin mietittävä, miten nämä palvelut huomioivat hyvinvointivelvoitteen. Se on oltava johtavana teemana kuntamme strategian mukaisesti niin virkamiesten valmistelussa, päättäjien päätöksissä kuin kunnan kaikkien työntekijöiden jokapäiväisessä työnteossa.\nEi siis ole ollenkaan yhdentekevää, mitä vaaleissa tapahtuu. Populismille ja turhalle marinalle ei ole nyt aikaa eikä käyttöä. Kunnan kehittäminen vaatii osaamista ja yhteistyökykyä Muurame-hengen mukaisesti, jotta Muurame näyttää jatkossakin suuntaa muille kunnille. Motoksi sopisi hyvin: "Pidetään kaikki mukana".


3 Uusi addiktoiva peli fanit kilpaa nopeuden muiden ajoneuvojen. Voit valita minkä tahansa auton edessä, ja muuttaa sen väriä.\n3 Uusi addiktoiva peli fanit kilpaa nopeuden muiden ajoneuvojen. Voit valita minkä tahansa auton edessä, ja muuttaa sen väriä. Nyt ratin taakse ja yritä lentää tämän vaikean reitin ja avata ne eteesi kaksi. Hallitse Sasha nuolilla.\nArvioi tämä peli: Pelattu: 12745\n3D Rally Racing ( Äänet157, Toissijainen Arvostelu: 3.94/5)


Isojärvi osa 2 – Exclamer! – VastameluVastamelu\nKirjoitan heti seuraavan osan, koska en malta odottaa! Pakko saada tietää mitä mulle seuraavaksi tapahtui! Noniin.\nKello ei ole vielä neljää, kun saavun Kalalahden leirintäpaikalle. Se on täynnä nuoria turisteja, jotka huutavat toisilleen ranskaksi. Taukoamatta. He ovat levittäytyneet laavulle, tulentekopaikoille ja pitkin rantaa. Telttapaikat ovat vielä vapaina. Ehkä frankriikit aikovat yöpyä laavussa.\nPystytän teltan syrjäisimmälle telttapaikalle, vaikka mölinä kuuluu sinnekin. Hetken päästä frankriikit levittäytyvät Decathlon-telttoineen myös viereisille telttapaikoille. Ilmeisesti he eivät mahdu kaikki laavuun. Koko Kalalahti raikaa kun frankriikit pystyttävät telttoja.\n– PIERRE-CLAUDE!! JE PRENDRE MAINTENANT CETTE NARUSTA KIINNI!!! TU PRENDRE LÀ-NARUSTA! JE PARLER HUUTAMALLA QUE TU CERTAINEMENT KUULET PARCE QUE TU EST JOPA DEUX METERS DISTANCE PAR MOI!!\nMöykkä jatkuu koko illan. En tajua miksi pitää pälättää koko ajan. Ja miksi pitää pälättää huutamalla. Ja miksi pitää huutaa yhtä aikaa toistensa päälle. Ja mikä pointti on lähteä luontoon ja mekastaa koko ajan niin, ettei kuule mitään muuta kuin oman äänensä ja kaverin äänen, joita voi kuunnella kaupungissakin. Ja mikä pointti on lähteä pois kaupungista ja ottaa puoli kaupunkia mukaan. Luontoon lähdetään yksin, kaksin, tai korkeintaan kolmin. Saatana.\nLöydän rannasta tyhjän poukaman, jonne turistien möykkä ei kuulu niin kovaa. Joku introvertimpi frankriikki yrittää levittäytyä sinnekin, mutta onneksi ymmärtää kaikota. Ilmeisesti hänkin kärsii mölinästä. Keitän illallista ja pulahdan järvessä.\nJärvellä asuu kuikka ja telkkäjoukkue. Telkät räpiköivät ja pärskivät pitkin rantaa eivätkä ilmeisesti huomaa, että seison parin metrin päässä. Kuikka on vähän varautuneempi ja päästelee varoitusääniä kauempaa.\nSilmä lepää Isojärven rauhaisassa maisemassa. Koivun siemeniä ajelehtii pinnalla. Ilmavirta vierittää jonkun kasvin siementä veden kalvoa pitkin, untuvaisten haiventen varassa. Tuuli tyyntyy ja untuva jumittuu pintajännitykseen. Pieni musta kala katoaa kivenkoloon.\nLuonnossa kaikki syntyy, kuolee ja kiertää. Jokainen on merkityksetön.\nYhdeksältä kömmin telttaan. Kuikka herättää juuri kun olen vajoamassa tiedottomuuteen. Turistien möykkä kantautuu tajuntaan. En saa enää unta.\nKello on 23 ja möykkä jatkuu. Frankriikit huutavat ja kirkuvat. En jaksa kömpiä makuupussista ja teltasta ulos ja pukeutua ja ravata informoimaan turisteja, että excuse moi tämä on kansallispuisto eikä mikään Moulin Rouge joten voisitteko olla hiljempaa merci beaucoup imbéciles. Laitan korvatulpat.\nTulin metsään kuuntelemaan hiljaisuutta, ja ensimmäisenä yönä pitää käyttää korvatulppia. Ei hyvin alkanut tämä.\nYö on lämmin. Joku lintu laulaa, joka ei ole kuikka. Korppi, palokärki ja kuikka ilmoittavat olemassaolostaan silloin tällöin. Herään viideltä. Tuntuu etten ole nukkunut lainkaan. Frankriikit heräävät noin tunnin päästä, purkavat telttansa ja katoavat ripeästi telttapaikoilta. Mietin, söivätkö ne ollenkaan aamiaista. Sitten muistan, että Ranskassa aamiainen tarkoittaa espressoa.\nPikakahvini seassa uiskentelee kuolleita eläimiä.\nSaan kamat kasaan. Frankriikit eivät lähteneetkään vielä, olivat vain siirtyneet laavulle, ehkä nauttimaan espressoa. Katselen hyyskän seinänraosta kun frankriikit lappaavat jonossa pois leirintäpaikalta. Ensin muutama.\nNyt varmaan meni viimeiset.\nEipä mennytkään, yhtä paljon jäljellä. Mon dieu.\nVielä pari tyyppiä.\nEi niitä voi olla näin paljon.\nNäemmä voi. Vielä pari tyyppiä.\nJa vielä kaksi viimeistä.\nHattuarviolta noin 20 ihmistä.\nTeen sivistyneen arvauksen, että frankriikit menevät seuraavaksi Vahterjärvelle. Suuntaan Heretyn kautta Kuorejärvelle.\nJään matkalle poimimaan meheviä mustikoita. Suopursu tuoksuu. Joku papparainen koiran kanssa pysähtyy turisemaan. Oikeaoppinen small talk aiheuttaa edelleen päänvaivaa.\n– Sinä oot mustikoita pysähtyny poimimaan.\nNiin että mitä tähän itsestäänselvyyteen kuuluu vastata, kysyy nimimerkki introvertti, ja mistä sitä tietää vaikka autistikin?\nMinä oon mustikoita pysähtynyt poimimaan.\nSinä oot koiraa lähteny ulkoiluttamaan.\nEn ole. Olen kusella.\nIhan ystävällisen oloinen papparainen, ei sillä.\nSaan rasian melkein täyteen, kun ukkonen jyrähtää.\nLoppumatkan tulee sadekuuroja niskaan. Pysähdyn lounaalle Kannuslahden tulentekopaikalle, jossa on keittokatos. Haen Heretyn kaivolta vesipullot täyteen ja lähden kohti Kuorejärveä. Paska sadetakkini päästää kosteuden sisään muttei ulos. Mietin toimisiko se paremmin nurinpäin käännettynä.\nLaho pitkospuu pettää jalan alta ja kenkä dippaa jorpakkoon. Sukka ei kastu, vaan H****g-merkkinen kenkäni pitää vettä.\nKuorejärven laavu tuoksuu savulta. Ketään ei näy. Majoittaudun laavuun, koska se on kätevää kun sää on epävakaa. Alueella on ehkä yksi joten kuten telttapaikaksi kelpaava pläntti, yhtään hyvää telttapaikkaa ei ole. Maa on vino ja juurakkoinen. Ja märkä. Frankriikit eivät välttämättä tule tänne ollenkaan, sillä mihin ihmeeseen ne edes mahtuisivat.\nPaikalle saapuu päiväretkeläisiä, mies, nainen ja koira. He pälättävät taukoamatta. Pälättäjät näyttävät jämähtävän paikalle paljon pidemmäksi aikaa kuin eväiden syöminen kestää. Puhe ei lakkaa.\nMies puhuu tamperetta. Nainen huutaa. Mies puhuu naisen päälle. Tuuli vaimentaa hetkeksi pälätyksen. Nainen korottaa ääntään tuulen yli. Mies avaa tölkin TSUH. Mies röyhtäisee.\nValkoinen koira on hiljaa.\nKlo 16.15. Akkua 80%. Siirryn kauemmas rantaan pälätyksen kantamattomiin.\nLueskelen vihkostani viime vuoden vaelluspäiväkirjaa. Paikallaan hengailu tuntuu vähän ahdistavalta. Mieli halajaa eteenpäin.\nVesi liplattaa kalliota vasten. Mietin, keksinkö tekemistä vielä yli kolmeksi päiväksi.\nSitten kun kuoleman aika koittaa, toivon että olen valmis lähtemään. Että olen tehnyt niitä asioita, joita halusin tehdä ja joista nautin.\nPäällepuhujat lähtevät viimein. Miksi ihmiset tulevat luontoon hölöttämään?\nHatun lieri rajoittaa näkökenttää, ja lyön pääni ensin hyyskän matalaan oviaukkoon, ja heti sen perään räystääseen. Riittävällä voimalla, että varmaan olisi saanut vanhentuneeseen pyöräilykypärään halkeaman. Ja sit oisin ollut ihan että\nKypärä pelasti henkeni! Katsokaa, kypärä halkesi! Ilman kypärää pääni olisi haljennut!\nPaitsi että ei edes kuhmua tullut. Ensi kerralla ilman hattua vessaan.\nIso perhonen kaartelee nuotiopaikalla. Kaksi introvertin oloista nuorta naista ja koira saapuvat paikalle. Heillä on yöpymiskamat ja samanlaiset reput. He lähtevät pian.\nKyselyikä iskee päälle. Onko niin että eloton luonto pyrkii lisäämään entropiaa, kun taas elollinen luonto pyrkii vähentämään sitä? Miksi solut vanhenee ja kuolee? Kieli mahdollistaa ajattelua ja samalla rajoittaa sitä, ja mitä en keksi, koska yritän ajatella olemassa olevilla sanoilla ja käsitteillä? Entä jos jokin itsestäänselvänä pidetty olettamus ei pidäkään paikkaansa? Entä jos olemme erehtyneet energian suhteen? Miksi ihminen on niin kauhean kiinnostunut itsestään? Miksi ei jostain täysin ulkopuolisesta, kuten matematiikasta?\nJos ihmisellä ei olisi pariutumisviettiä tai toivoa pariutumisesta, se vapauttaisi hänet käyttämään energiansa johonkin muuhun. Mutta kai se on oleellinen osa ihmisyyttä, entropiakoneistoa. Ihmisen pitää olla niin kamalan kiinnostunut itsestään, siitä mitä muut hänestä ajattelevat, lisääntymisestä ja selviytymisestä.\nTäytän vihkon sivuja laidasta laitaan ja mietin, että tavutus on sitä varten, kun paperi oli kallista ja piti säästää tilaa. Tuskin jossain hautakivessä lukee:\nvaikka se olisi tilatehokkainta.\nAurinko tulee esiin pilven takaa. En ole menossa minnekään, ja on aikaa kirjoittaa. Viime vuonna vaelluksella ei ollut liikaa aikaa kirjoittaa. Koko ajan oltiin menossa jonnekin tai säätämässä jotain. Tauot meni lepäämiseen.\nKolme vuotta sitten kävelimme tästä ohi ystävän kanssa. Jotkut vesilinnut räpiköivät hippaleikkiä pitkin Kuorejärveä, ja mietin että jännä että on tuolla lailla varaa tuhlata energiaa. Nyt vesilintuja ei kuulu eikä näy.\nIlta. Hiljaisuus. Pienten eläinten pienet äänet tulevat olemassaoleviksi. Pieniä molskahduksia. Pieniä pyrähdyksiä. Palokärki laulaa kaukana. Vesikirppu rikkoo veden lasisen pinnan ja jättää jälkeensä laajenevia renkaita. Tuulenvire hajottaa lampeen väärinpäin kasvavien puiden harmonian. Heijastuva metsä näyttää siltä kuin katsoisi ikkunalasin läpi rankkasateella.\nNykyihminen on tottunut mukavuuteen.\nSurullisia ajatuksia menneistä ajoista ja ihmisistä. Retket Sankivaaraan. Solut vanhenee ja kuolee, jotta laji pääsee uudistumaan. En olekaan yksilö. Elämän keinotekoinen pidentäminen. Elää pitkä, mutta merkityksetön elämä vankeudessa. Sokeana, kuurona, turtuneena.\nEhkä ihmistä ei voi auttaa. Jokainen on yksin. Edes metsän eläimet eivät tule lohduttamaan.\nPalokärki laulaa. Olen tiedostamassa yhtä kauneuden hetkeä juuri nyt, juuri tässä, miljoonien vuosien aikajanalla. Välähdys keskellä ikuisuutta. Loputtoman menneisyyden ja kaukaisen tulevaisuuden taitekohdassa.\nKategoria(t): Uncategorized. Avainsanat(t): luonto, matkakertomus, retkeily, vaellus. Kirjoittaja: Marjut Ollitervo. Lisää kestolinkki kirjanmerkkeihisi.


proteiineja - Pähkinät June\nProteiini ihmiskehossa: tärkeät toiminnot ja sisältö elintarvikkeissa\nEi ole mahdollista elää ilman vettä, ilmaa ja ilman proteiinia, keho ei pysty toimimaan lainkaan. Jokaisessa elimessä ja järjestelmässä on proteiinia, joka on välttämätön kasvun ja kehityksen kannalta. Mitä syömme vaikuttaa meihin, kuinka monta vitamiinia, hivenaineita ja käyttökelpoisia aineita pääsee elimistöön, niin meille terveydellämme on luvannut. Proteiinien toiminnot ovat moninaiset, ja jokainen tällainen yhdiste kehossa vaikuttaa sen elinympäristöön. Ihmiskehossa oleva proteiini osallistuu kasvuprosesseihin, mikä on tärkein täyden kehityksen kannalta, takaa myös molekyyli-DNA / RNA-formulaatioiden replikaation prosessin. Haluatko laihtua? Proteiini auttaa laihtua, rakentaa lihasmassaa, kasvattaa hiuksia, tehdä ihon silkkinen ja hyvin hoidettu.\nMääritä mikä proteiini on\nProteiineja kutsutaan myös proteiineiksi tai polypeptideiksi. Proteiini ihmisen kehossa on orgaaninen aine, joka sisältää aminohappoja, jotka yhdistyvät spesifiseen ketjuun ja muodostavat peptidisidoksia. Ihmiskehossa proteiinikoodi määritetään DNA: lla. Proteiinit on jaettu moniin lajeihin, joista kukin voi erota rakenteesta ja orientaatiosta. Yleensä proteiinilla on 20 erilaista aminohappoa koostumuksessaan. 8 aminohappoa ei voida syntetisoida kehossa, joten niiden täydennys jää kokonaan ruokaan. Näitä 8 aminohappoa kutsutaan korvaamattomaksi, elintärkeäksi: valiini, leusiini, isoleusiini, metioniini, tryptofaani, lysiini, treoniini, fenyylialaniini.\nProteiinien tehtävät ihmiskeholle\nJokaisessa kehon solussa on proteiinia, se on välttämätöntä monille prosessille kehossa, ensisijaisesti DNA: n rakentamiseksi, rasvan hajoamista varten. Tarkastele proteiinin perustoimintoja:\nkehon suojatoiminto johtuu immuunijärjestelmän toiminnasta, joka negatiivisesti alkaa tuottaa vasta-aineita, jotka ovat myös proteiineja.\nerityinen rooli proteiineja on veren hyytymistä-fibrinogeeni;\nproteiinien kuljetus aineet, komponentit: esimerkiksi hemoglobiini, joka kuljettaa happea;\nproteiini ihmisruumiissa ruokkii sikiötä äidin kohdussa: munan albumiini - albumiini ja maitoproteiini - kaseiinia kutsutaan varaproteiineiksi;\nHormonit ovat myös proteiineja tai niiden sideketjun tuotetta;\nlihaksen supistuminen kehossa saadaan aktinista ja myosiiniproteiineista;\nkeholle rakentaa sidekudos, tarvitaan kollageenin proteiinia.\nProteiinit tai entsyymit varmistavat prosessien virtauksen, kuten hengityksen, aineenvaihdunnan, ruoansulatuksen. Rhodopsin - valoherkkä proteiini, tarjoaa visuaalisen prosessin - verkkokalvon kuva muodostuu sen kanssa. Elastiini - proteiini, jonka avulla voit työskennellä verisuonten kanssa, sisältyy seiniin.\nValkuaisen ominaisuudet ja sen edut\nRuumiin saannin lähde jakaa proteiinin kasveihin ja eläimiin. Monet ihmiset kysyvät itseltään: mikä on hyödyllisempi ja turvallisempi? Proteiinin kasviperäinen alkuperää on kehon nopeampi ja helpompi havaita, mutta eläinproteiinin kulutuksessa edut ovat suuremmat, koska elimistön tarvitsemat komponentit ovat lisääntyneet. Asiantuntijat suosittelevat, että ne eivät rajoitu vain kasviravintojen tai vain eläinperäisten tuotteiden ottamiseen. Kaikessa tulisi olla harmonia ja kultainen keskiarvo erityisesti ruokavaliossa.\nTuotteet, jotka sisältävät eläinperäistä proteiinia: liha (naudanliha, kani, vasikanliha, sianliha), kala, maitotuotteet, munat. Kasviproteiinia sisältävät tuotteet: viljat, täysjyvät, soija, pähkinät, palkokasvit (herneet, pavut, linssit), hedelmät - omenat, päärynät, herukat. Ravintosisältöjen lisäämiseksi on parempi yhdistää papuja, maitotuotteita ja viljaa yhden aterian aikana.\nJos on munuaissairaus, esimerkiksi munuaisten vajaatoiminta tai maksan vajaatoiminta, proteiinin käyttö on rajoitettava. Erityisruokavaliota määrää lääkäri, joka suosittelee perusteellisesti: kuinka syödä, mikä on parempi kuluttaa ja missä määrin. Ihmiskehossa oleva proteiini on erityisen tärkeä, jos fyysistä rasitusta on jatkuvasti lihaskudoksen nopean kasvattamisen kannalta. On myös osoitettu käytettäväksi proteiinia tytöille laihduttaen niin, että kalorit kulutetaan enemmän ruoansulatukseen kuin silloin, kun niitä saadaan proteiiniruokinnasta.\nSoija on edustaja yhdestä vanhasta palkokasveista. Sen hyötyjä ja vaaroja ihmisten terveydelle on pitkään toteutettu erilaisia keskusteluja. Aasiassa pidetään sen syntymäkoti, mutta se on viljelty kaikkialla.