Kokoelmaa kehittämällä lisää asiakastiloja Linnan toimipisteeseen | Tampereen korkeakouluyhteisö\nKokoelmaa kehittämällä lisää asiakastiloja Linnan toimipisteeseen\nTampereen yliopiston kirjasto kehittää toimintaansa jatkuvasti. Aktiivisella kokoelmatyöllä varmistetaan ajantasaisen aineiston saatavuus ja riittävyys asiakkaidemme käyttöön. Kokoelmatyöllä vastaamme viime vuonna tehdyn asiakaskyselyn palautteeseen ja selkiytämme Linnan toimipisteen painettua kokoelmaa karsimalla kokoelmasta aineistoa, joka ei ole ollut aktiivisessa käytössä.\nLinnan toimipisteen tietoaineistoprojektin tavoitteena on sekä kokoelman että asiakastilojen kehittäminen. Kampusstrategian mukaisesti pyrimme luomaan kirjastotiloihin mahdollisuuksia uudenlaisille oppimis- ja työskentelytiloille. Aineiston ajanmukaistamisella ja vanhentuneen, huonokuntoisen aineiston karsinnalla vastaamme saatuun asiakaspalautteeseen ja samalla saamme paremmin esille ajankohtaisen, aktiivisessa käytössä olevan aineiston. Aineiston säilytyksestä vapautuva tila mahdollistaa asiakkaiden kaipaaman työskentelytilan lisäämisen kirjastossa.\nAineiston poistaminen on osa normaalia systemaattista kirjaston kokoelmien kehittämis- ja elinkaarityötä, jossa asiantuntijat huolehtivat kirjaston kokoelman ajantasaisuudesta. Aineistoista tehtävät poistot tehdään huomioiden eri tieteenalojen erityisluonne. Elektronisen aineiston määrän jatkaessa kasvuaan tulee suuri osa uudesta aineistoista etenkin kansainvälisiltä tiedekustantajilta suoraan e-aineistona kokoelmiimme. E-aineistotarjonnan laajeneminen mahdollistaa kirjaston aineiston ajasta ja paikasta riippumattoman käytön opiskelu- ja tutkimustarkoituksissa. Tampereen yliopiston kirjaston ydintehtävä on tarjota Tampereen korkeakouluyhteisölle ajantasaisia, riittäviä ja tarkoitukseen sopivia aineistoja oikea-aikaisesti. Vanhemman ja vähemmän käytetyn aineiston saatavuus asiakkaillemme taataan jatkossakin kaukopalveluna esimerkiksi kansallisen Varastokirjaston kautta.\nKokoelmien kehittämisen projekti tulee jatkumaan vuoden 2021 ajan ja samassa yhteydessä aloitamme myös kirjaston asiakastilojen uudistamisen suunnittelun.\nLisätietoja: Tietoaineistopäällikkö, Kaisa Haapa-aho, kaisa.haapa-aho [at] tuni.fi


Taloudessa vaaditaan malttia, mutta myös pitkän tähtäimen tavoitteellisuutta - Vaasan Keskussairaala\n17.8.2020 12:40 redaktion_toimitus\nKuten kesäkuisen sairaanhoitopiirin hallituksen kokouksen jälkeen todettiin, vuosi 2020 alkoi suunnitelmien mukaisesti. Koronavirusepidemian lähdettyä leviämään siirryttiin keskussairaalassa ensin tehostetun ja myöhemmin täysvalmiuden tilaan. Toimintaa kehitettiin valmiustason mukaisesti. Epänormaalista tilanteesta huolimatta on välitilinpäätös tehty kuten normaalioloissa. Sairaanhoitopiirin hallitus keskusteli maanantaina 17.8. kokouksessaan välitilinpäätöksessä ja kehottaa yksiköitä edelleen noudattamaan taloudellista maltillisuutta. Valtion koronakorvausten määrän selvittyä tarkastellaan tarvittavia säästötoimenpiteitä uudelleen.\nOsakeantiin osallistumalla säästöjä pitkällä tähtäimellä\nVaasan sairaanhoitopiiri omistaa hallinnollisia tukipalveluita tuottavasta Mico Botniasta 18,8 %. Sairaanhoitopiirin hallitus päätti suurimpana omistajana olevan Vaasan kaupungin päätöksen mukaisesti osallistua Mico Botnia Oy:n osakeantiin. Näin vahvistetaan yhtiön tasetta ja varmistetaan keskeisten hankkeiden toteutuminen. Tukipalveluita kehittämällä syntyy pitkän aikavälin säästöjä.


Vapiskaa, NHL-supertähdet! Leijonat shokeerasi jo Venäjän hirmunippua\nLeijonat kohtaa tänään lauantaina Tshekin Euro Hockey Tourin turnauksessa todella nimivahvan Venäjän. Suomi ei paljoa supertähtiä kumarrellut, kun Harri Pesonen vei Leijonat nopeasti 1-0-johtoon.\nKaapo Kakko ykköskentässä – tässä Leijonien kokoonpano Venäjän NHL-supertähtiä vastaan\nKevin Lankinen torjuu Leijonien maalilla ja Kaapo Kakko viilettää ykkösketjussa, kun Suomi kohtaa Venäjän NHL-tähtiä vilisevän joukkueen jääkiekon Tshekin EHT-turnauksessa lauantaina.\nTässä on karu totuus NHL-pelaajista – Leijonilla synkkä tilanne kaikkiin muihin kärkimaihin verrattuna\nJääkiekon MM-kisat käynnistyvät jo ensi viikon perjantaina Slovakiassa. Osalla maista on vielä pelaajapakka auki, mutta missä NHL-vahvistusten suhteen mennään? Leijonientilanne on karu kaikkiin muihin lajin huippumaihin verrattuna.


Download "TYÖTERVEYSHUOLLON KEHITTYMINEN"\n1 TYÖTERVEYSHUOLLON KEHITTYMINEN * Hannu Yli-hukkala Siikaranta-opisto Työelämän asiantuntijan ryhmä 12 kesäkuu 20102 Sisältö 1. Johdanto 1 2. Työterveyshuolto ja sen kehittyminen Suomessa 1 3. Työterveyshuolto rakennuksilla 7 4. Johtopäätökset Lähteet 133 1. Johdanto Projektityöni aihe on työterveyshuollon kehittyminen Suomessa. Kerron myös työterveyssuojelusta ennen aikoihin ja nyt. Työskentelen tällä hetkellä Rakennus Puskala Oy:ssä, jonka luottamusmies myös olen. Työelämän asiantuntiatutkintoa (TAT 12) aloin suorittaa, koska haluan yleisestikin ottaa asioista selvää. Minua ärsyttää erityisesti epäoikeudenmukaisuus työpaikoilla ja yleensäkin. Eli jos jonkin asian pitäisi olla näin, niin sitten se ei kuitenkaan ole niin. TAT 12 -projektityöhön piti keksiä aihe ja kuinka vaikeaa sen aiheen keksiminen olikaan! Opiskelukaverini heitti, että tee työterveyshuollosta ja se oli sitten siinä. Ei muuta kun materiaalia hankkimaan. Kotona menin sitten tietokoneelle ja työterveyshuollon sivuille ja etsin tietoa. Löysin vuoden 1978 lain 2001 laajennetun työterveyshuoltolain. Lueskelin siinä eri pykäliä ja yritin vertailla lakeja keskenään, aikani lueskeltua rupesin miettimään että onko totta, että työterveyshuoltolaki on todellakin niin nuori. Mietin myös että mitä palveluita oli ennen työterveyshuoltoa. Historiaa löytyi paljon ja enemmänkin olisi löytynyt, joten johonkin oli raja vedettävä. Siksi en meinaa mennä kovin syvällisesti asioihin vaan kerron joitakin juttuja historiasta ja palasen työterveyshuollosta sekä sen yrityksen työterveyshuollosta jossa itse olen töissä. Tutkimani aihe on tärkeä monestakin eri syystä. Aiemmin työntekijöillä oli todella kurjat työolot työvälineet ja -laitteet olivat vaarallisia. Henkilölokohtaisia suojaimia tuskin oli olemassa ja niiden käyttö sitäkin harvinaisempaa. Nykyaikana on enemmän kiinnitetty huomiota suojalaitteisiin, ergonomiaan ja nykyään tehdään riskikartoituksia ja sitä kautta työturvallisuus on parantunut. Työterveyshuoltolaki on paikallaan, koska ihmiset kuormittuvat työssään liikaa sekä fyysisti, että psyykkisesti. On hyvä, että työntekijöillä on mahdollisuus päästä lääkärin vastaanotolle. Tämä asia on laaja ja merkittävä koska työuupumus on yleistynyt eri ammateissa. 2. Työterveyshuolto ja sen kehittyminen Suomessa Huonot työolot Seuraava esitys pohjautuu pitkälti tutustumaani internetlähteeseen: tyosuoje 14 Varhaisimpia vieraan palveluksessa olleita ihmisiä ovat olleet sotilaat ja merimiehet, linnoitusten, talojen, laivojen ja teiden rakentajat, metsästäjät ja kalastajat, suurtillallisten päivätyöläiset, virkamiesten ja tilallisten piiat ja rengit jne. Ammattitautien ja tapaturmien aiheuttajia olivat metsätyöt, tehtaiden koneet ja hihnapyörät, vesi-, hevos- ja junaliikenne, takomoiden, valssaamojen ja konepajojen melu sekä räjähdysonnettomuudet ja tulipalot. Yleisimpiä vammoja olivat ruhjeet, raajojen katkeaminen tai irtileikkautuminen, murskaantumiset, luunmurtumat sekä viimeisimpänä, mutta ei vähäisimpänä haavat. Kaivostoimintaa on ollut Suomessa vuodesta 1528 alkaen, jolloin avattiin Lohjalla ja Ojamossa rautakaivos. Tuohon aikaan tunnistettiin jo kivipölykeuhko, joka vaati hoitoa. Noista ajoista lähtien ammattikuntalaitoksen piirissä alettiin kiinnittää huomiota työtä tekevien suojelemiseen työstä aiheutuvilta haitoilta, kivipöly on ongelmana edelleen yli 500 vuotta jälkeenkin päin. Vuosien 1621 ja 1720 ammattikuntajärjestyksen mukaan alle 14-vuotiasta lasta ei saanut ottaa ammattioppiin luvun loppuun mennessä oppipoikien ikäraja alennettiin kutenkin 10 ikävuoteen. Ikärajan alentamisella oli merkittävä vaikutus lapsityövoiman lisääntymiseen maassamme. Valtion järjestämää työsuojelua ei pidetty tuona aikana tarpeellisena, koska työnantajan tuli huolehtia työvoimasta. Olot olivat usein erittäin puutteelliset, eikä työnantaja välittänyt työvoimasta. Työntekijät kärsivät usein aliravitsemuksesta, erinäisistä puutostiloista, koska ruoka oli huonoa. Asuntoloiden ahtaus johti usein keuhkosairauksiin. Työolosuhteet olivat epäinhimilliset: työpäivät olivat pitkiä ja työ oli liian raskasta. Varsinkin naisten ja lasten olot olivat mahdottomat. Naiset ja lapset olivat yleensäottaenkin heikompia fyysisesti. Olisiko ollut niin, ettei heitä arvostettu riittävästi työntekijöinä. Myös maalaisyhdyskunnissa sosiaaliset ja terveydenhoidolliset olot olivat hyvin puutteelliset mäkitupalaisten, loisten ja muun tilattoman väestön keskuudessa. On ymmärrettävää että juuri näiden seikkojen takia teollisuuden työväestön kohdalla alettiin kiinnittää huomiota terveyden hoitoon. Meidänkin maassa tapahtui juuri tällä tavalla. Valtio oli palkannut lääkäreitä ja välskäreitä huolehtimaan laivaston ja sotaväen sairaanhoidosta. Jo 1700-luvulla Ruotsin teollisuuslaitoksissa oli lääkäreitä. Suomenlinnan rakentajille Suomen valtio järjesti lääkärihoitoa vuosina 1740 ja 1750 sekä Saimaan kanavan rakentajille ja 1850 luvuilla ja rautateiden rakentajille 1850-luvun lopulta alkaen luvulla Helsingin ja Hämeenlinnan rataosuudelle perustettiin kaksi rautatielääkärin virkaa. Kun teollisuus kehittyi niin voitiin todeta, että suuri sairastavuus aiheutti inhimillisten kärsimysten lisäksi myös tuottavuuden laskua. Tämän vuoksi alkoivat yksityisetkin työnantajat 1850-luvulla ottaa palvelukseensa lääkäreitä työväen sairaanhoidon järjestämiseksi. Ensimmäinen näistä lienee ollut Finlaysonin Forssan puuvillakehräämön lääkäri vuonna 1852 ja seuraava Tammisaaren 25 kaupunginlääkäri, joka toimi oman virkansa ohella Fiskarsin, Fagervikin, Billnäsin ja Skogsbyn teollisuuslaitosten lääkärinä vuosina Fiskarsissa tehtaanlääkärin toimi alkoi vuodesta VR edelläkävijänä, mutta... Oma isäni oli Valtion Rautateillä töissä ja häneltä sain vinkin tutkia VR:n sosiaaliturvahistoriaa. Keskeisenä lähteenä olen käyttänyt Pauli Kettusen julkaisua Anoen, taistellen ja neuvotellen (1976). VR tuntui mielestäni edelläkävijältä, koska siellä oli virkavapautta jo vuodesta 1877 annetun armollisen asetusten mukaan sekä virkamiehillä että "käskyläisillä". Oikeus saada sairauden tähden kuukaudeksi sairauslomaa ilman palkanmenetystä. Varsinaiset virkamiehet saivat kuukaudenkin ylittävältä sairausajalta kaksi kolmannesta itselleen, kun taas "käskyläisten" eli palveluskunnan oli käytettävä palkkansa kokonaan viransijaisen palkkaamiseen. Jo ensimmäisessä johto- ja ohjessäännössä v perustettiin rautatielääkärin virka. Rautatielaitos järjesti alun alkaenkin itse sairaanhoitoa. Ohjesäännöissä ei mainittu, että sairaanhoidon tulisi olla ilmaista, mutta sitä se ilmeisesti alusta pitäen oli. Hoidon maksuttomuus rautatieläisille ja heidän perheilleen vahvistettiin julistuksessa Lääkärinhoito ei kuitenkaan ollut mitenkään kehuttavaa laitoksen kasvaessa. Myöskään se, että lääkärit olivat työläisten kanssa saman työnantajan palveluksessa, ei ollut työläisten kannalta hyvä juttu. Lääkärit leipiintyivät eivätkä vaivautuneet tutkimaan potilasta perusteellisesti, koska palkka juoksi muutenkin. Lääkärit vetivät myös taloon päin. Oli esimerkiksi selvissäkin sairastapauksissa vaikea saada virkavapaata. Muiden lääkäreidenkään todistukset eivät vapaaseen oikeuttaneet, vaikka työläiset joutuivat usein hakeutumaan yksityislääkärin vastaanotolle sairastuttuaan. Työterveyshuollon kehitys muualla työlääketieteen isä Bernardino Ramazzini: " Työntekijäin taudeista" luvun alkupuoli, englantilainen tri C Tackrach: Kaivostyöntekijöiden elinolot työklinikka Milanossa Kansainvälinen työjärjestö (ILO). (Antti-Poika - Taskinen 1997 ja Työterveyshuollon kehitys Suomessa 36 rautateille ensimmäinen lääkäri, rautatienlääkärilaitos, parhaimmillaan 100 lääkäriä Fiskarssin tehtaille ensimmäinen lääkäri A. Palmberg luvulla syntyi suurteollisuus, jolloin kiinnitettiin yhä enemmän huomiota työväen terveydenhuoltoon ja tehtaiden yhteyteen perustettiin sairaaloita. - Säädettiin työterveyshuoltoa tukevat säädökset - Finska Läkarsällskapet perustettiin 1887 Tampereella: - Tapaturmavakuutussäännökset 1895 Työturvallisuus- ja ammattitautientarkastus ammattitautilaki - Pölykeuhkosairauksien tutkimus alkaa luvulla perustettu SAK solmityönantajien kanssa sopimuksen 1940 ( ns. tammikuun kihlaus ) - Häkämyrkytystutkimukset alkoivat Työterveyslaitos perustettiin Kelan korvaukset sairaanhoidosta Kelan korvaukset laajenivat ehkäisevään toimintaan keskeisten työmarkkinajärjestöjen sopimus työpaikkaterveydenhuollosta. (Antti-Poika - Taskinen 1997 ja Työterveyshuoltoa säädellään Toisen maailman sodan jälkeen Suomea jälleenrakennettiin entistä pienemmän työkykyisen väestön voimin. Kunkin kansalaisen hyvinvoinnin ja kansanterveyden merkitystä ymmärrettiin yhä paremmin. Sodan jälkeen alkoi määrätietoinen hyvinvointivaltion rakentaminen. Laki yleisestä sairaanhoidosta tuli voimaan jo Uuden lain mukaan jokaisessa kunnassa tuli olla kunnanlääkäri tai useamman kunnan yhteinen aluelääkäri. Terveydenhuollon toimintaa valvoivat lääninlääkärit. Vuonna 1945 Suomessa toimi 1549 lääkäriä eli 4,1 lääkäriä 10000:ta asukasta kohden. Kunnanlääkäri oli neljässä viidestä kunnanlääkäri piiristä, joita oli maassa luvun merkittävin terveydenhuollon uudistus oli lakisääteisen äitiys- ja lastenneuvola järjestelmän luominen (http://www.terveysportti.fi/ terveyskirjasto/tk.koti) Sairaaloiden rakentamisen aika alkoi luvulla. Vuonna 1943 säädetyn keskussairaalalain tarkoitus oli yhdistää ja vahvistaa hajanaista yleissairaala verkkoa. Laki velvoitti valtion ja kunnat yhdessä perustamaan keskussairaaloita. Käytännössä keskussairaalaverkon rakentaminen siirtyi seuraaville vuosikymmenille. Vuosina sairaansijojen määrä yleissairaaloissa lähes kolminkertaistui. Keskussairaaloiden ylläpito tuli kuntien vastuulle niin, että ne saivat kustannuksiin 47 valtion apua. Vuonna 1956 säädettiin laki, jolla myös aikaisemmin valtion hallinnassa olleet yleissairaalat siirtyivät kuntien ylläpitämiksi. Tämä jatkoi vuosisadan alusta lähtien hiljakseen toteutunutta pyrkimystä siirtää vastuu sairaaloiden ylläpitämisestä valtiolta kunnille tai kuntainliitoille. Vuonna 1972 tehtiin sodanjälkeisen ajan kenties merkittävin terveydenhuollon uudistus säätämällä kansanterveyslaki. Sen perustavoitteena oli siirtää terveydenhuollon painopistettä ehkäisevään terveydenhoitoon ja avosairaanhoitoon luomalla hallinnolliset ja taloudelliset edellytykset kunnallisen perusterveydenhuollon kehittämiselle. Vapaaehtoista työterveyshuoltoa järjestettiin suurimmissa yrityksissä jo 1900-luvun alusta lähtien, mutta suurin osa pientyöpaikoista oli ilman vastaavia palveluja vielä 1970-luvulle tultaessa. Jo 1960-luvun aikana osa työterveyshuollon kustannuksista korvattiin yrityksille sairausvakuutuksesta. Pienten yritysten mahdollisuutta hankkia palveluja paransi erityisesti kansanterveyslaki, jonka seurauksena terveyskeskukset tarjosivat työterveyshuollon palveluja. Työmarkkinajärjestöjen sopimus vuonna 1971 työpaikkaterveydenhuollon kehittämisestä merkitsi työterveyshuollon voimakkaan kehityksen alkua (http://www.terveysportti.fi/terveyskirjasto/ tk.koti). Työterveyslaki syntyy Seuraava katsaus perustuu pitkälti lähteeseen internetlähteeseen ajantasa/2001/ Työterveyslaki asteittain voimaan. Tarkoitus oli, että lain tulisi ulottua vuonna 1983 koko työssä käyvään väestöön. Lakia uudistettiin 1994 ns. asetusuudistuksella. Nykyinen työterveyshuoltolaki astui voimaan Nykyään työterveyshuolto on osa terveydenhuoltojärjestelmää ja sen tärkeä yhteistyökumppani on työsuojelu. Työterveyshuollon erityispiirteenä on yksilön hoitamisen ja terveyden edistämisen lisäksi työympäristöön, työoloihin ja työyhteisöön vaikuttaminen. Terveyskeskuksilla on kansanterveyslain perusteella velvollisuus tuottaa kunnan alueella sijaitsevien työ- ja toimipaikkojen työntekijöille työterveyshuoltopalveluja. Työterveyshuoltolain mukaan työnantaja on velvoitettu kustannuksellaan järjestämään työterveyshuolto kaikille palveluksessaan oleville työntekijöille. Työnantaja voi järjestää työntekijöilleen työterveyshuollon hankkimalla tarvitsemansa palvelut. 1. kunnallisesta terveyskeskuksesta 2. järjestämällä tarvitsemansa työterveyshuolto palvelut itse tai yhdessä toisten työnantajien kanssa 3. hankkimalla tarvitsemansa palvelut muulta työterveyshuoltopalvelujen tuottamiseen oikeutetuilta toiminta yksiköiltä tai henkilöiltä. 58 Ennalta ehkäisevä työterveyshuolto tulee järjestää ja toteuttaa niin laajasti kuin työstä, työjärjestelyistä, henkilöstöstä, työpaikan olosuhteista ja niiden muutoksista johtuva tarve edellyttää. Työterveyshuollon piiriin kuuluvat kaikki työntekijät työsuhteen pituudesta, työpaikan koosta, sijainnista tai toimialasta riippumatta. Työnantajan tulee käyttää työterveyshuollon ammattihenkilöitä ja heidän tarpeelliseksi katsomiaan asiantuntijoita työterveyshuollon suunnittelua, toteuttamista sekä kehittämistä ja seurantaa koskevissa asioissa. Työterveyshuoltohenkilöstö selvittää, seuraa ja arvioi työn ja työolosuhteiden terveellisyyttä ja turvallisuutta toistuvin työpaikkakäynnein sekä muilla työterveyshuollon menetelmillä. Näiden tietojen perusteella työterveyshenkilöstö tekee johtopäätöksiä ja ehdottaa toimenpiteitä. Työntekijän terveydentilaa sekä työ- ja toimintakykyä seurataan ja arvioidaan työstä ja työntekijän ominaisuuksista riippuen terveystarkastuksilla 1-5 vuoden välein, tarvittaessa useammin ( Terveystarkastuksen tavoitteena on - työperäistensairauksien oireiden tunnistaminen ja ryhtyminen tarvittaviin toimiin niiden ehkäisemiseksi, - työntekijän terveyden ja työ- ja toimintakyvyn arviointi, ylläpitäminen ja edistäminen sekä niihin vaikuttavien tekijöiden seuranta, - tietojen hankkiminen työstä, työolosuhteista ja työyhteisön toimivuudesta, - tietojen antaminen työhön liittyvistä terveysvaaroista ja - haitoista sekä ohjaus terveellisiin ja turvallisiin työtapoihin ja henkilökohtaisten suojainten käyttöön, - mahdollisimman varhainen tarpeellisen hoidon ja kuntoutustarpeen selvittäminen sekä hoitoon ja kuntoutukseen ohjaaminen. Työterveyshuoltoon kuuluu myös vajaakuntoisen työntekijän työssä selviytymisen seuranta ja edistäminen, kuntoutusta koskeva neuvonta ja hoitoon tai lääkinnälliseen tai ammatilliseen kuntoutukseen ohjaaminen. Kaikki edellä mainitut toimenpiteet kuuluvat työnantajaa velvottavaan, ennalta ehkäisevään työterveyshuoltoon, jotka työnantajan on työntekijälleen aina järjestettävä. Edellä mainitun lisäksi työnantaja voi halutessaan järjestää työterveyshuoltopalvelujen yhteydessä kustannuksellaan työntekijöille myös yleislääkäritasoista sairaanhoitoa ja muuta terveydenhuoltoa, näitä palveluja yhdessä kutsutaan kokonaivaltaiseksi työterveyshuolloksi. Työterveyshuollon toimilla on tutkimustulosten mukaan pystytty vaikuttamaan myönteisesti työntekijöiden ja yrittäjien 69 terveystietoihin ja -asenteisiin, työoloihin, henkilökohtaiseen suojautumiseen ja ensiapuvalmiuteen sekä vähentämään tapaturmien ja ammattitautien ilmaantuvuutta sekä pitkäaikaissairastuvuutta (Työterveyslaitos ja Sosiaali- ja terveysministeriö 2006). Työterveyshuollon kattavuus - Työllisestä työvoimasta työterveyshuollon piirissä on 75% ja palkansaajista 92%. - Isoissa yrityksissä lähes 100% työntekijän yrityksessä 90% työntekijän yrityksessä 55% - maatalousyrittäjät 63% - muut yrittäjät 37%. - Työterveyshuoltoon kuuluvista palkansaajista sairaanhoito kuuluu 93%:lle*. - Työterveyshuollon piirissä on noin 1,75 miljoonaa työntekijää. 3. Työterveyshuolto rakennuksilla Suomessa toimi vuonna 2006 rakennustöissä n henkilöä, joista naisia oli alle 10%. Rakennuksilla työskentelee myös tilapäisesti nuoria, vanhempia henkilöitä ja maahanmuuttajia, joilla ei ole alan koulutusta. Rakennusalan päätavoite työterveyshuollossa on pitää rakentajat terveenä ja työkykyisinä työssä vanhuuseläkeikään saakka. Työterveyshoitajat,- lääkärit ja -fysioterapeutit ovat työnantajan ja rakentajan asiantuntijoita terveysasioissa. Pitkäjänteinen työterveyshuoltotyö tuottaa hyötyjä: tapaturmia, sirauksia ja ennenaikaisia eläkkeitä voidaan ehkäistä. Hyvä työkyky ja työilmapiiri ovat myös laadukkaan työn edellytyksiä (http://www.ttl.fi/internet/suomi/) Rakennusalan työterveyshuollon tavallisia toimia - terveystarkastukset - työhöntulotarkastus - määräaikaistarkastukset - työperäisten sairauksien tutkiminen ja hoito - työmaalla tapahtuva kuormitusten ja riskien arviointi - tietojen anto kirjallisesti tai tietoiskuina työntekijöille työpaikan vaaroista ja työkuormituksesta - vastaaminen yrittäjän, työnjohdon ja työntekijän kysymyksiin työn vaaroista, elämänhallinnasta ja terveydestä 710 - työterveyshuollon osallistuminen sekä tykytoiminnan suunniteluun että omalta osalta toteuttamiseen - sairaanhoito (Torpström 2005) Olen yrittänyt selvittää, että kuinka monta rakentajaa mahtaa kuulua työterveyshuollonpiiriin. Kysyin sitä myös Rakennusliitosta ja sieltä sanottiin, että sitä on aika hankala selvittää, mutta mutu tuntuma heillä oli asiasta ja se oli aika karua kuultavaa. Heidän tiedon mukaan vain noin puolet rakentajista nauttii työterveyshuoltopalveluista. Se on tosi vähän jos verrataan yleisesti palkan saajiin Suomessa, kun se on kaikista työllisistä 75% ja palkansaajista 92%. Rakennusalan työntekijöille on kehitetty työntekijäkohtainen työterveyskortti. Työterveyskortista käy ilmi työntekijälle tehdyt tarkastykset ym. Kortti on pystyttävä esittämään tarvittaessa. Ennen työterveyskorttia työterveystarkastuksen muistuttajana toimi " raketti". Raketti-rekisteri oli Keskinäisen Eläkevakuutusyhtiö Eteran (entinen LEL Työeläkekassa) yhteydessä toimiva lakisääteinen rakennusalan työterveystarkastusten seuranta rekisteri. Rekisterissä pidettiin tietoja rakennusalan työntekijöiden työterveystarkastusten ajankohdista. Seurantarekisterin oli tarkoitus parantaa rakennusalan työtrveyshuollon kattavuutta ja pitkäjänteisyyttä sekä poistaa päällekäisyyksiä. Tavoitteena oli saada kaikki rakentajat tasapuolisesti säännöllisen työterveyshuollon piiriin ja siten taata työkyvyn säilyminen mahdollisimman pitkään. Rakettirekisteri poistui käytöstä 2007 alusta. Itse toimin kirvesmiehenä ja ajattelin ottaa esille, että mihin kirvesmiehen työterveystarkastuksessa tulisi kiinnittää huomiota. Ensimmäisessä tarkastuksessa kyseltiin, kuinka tullaan työkaverien kanssa toimeen ja minkälainen työnantaja on. Kysymyksiin piti yrittää vastata. Nykyään sitten kun on käynyt, niin siellä ei sitten ole sen kummempaa kyselty. Piti täyttää arviointi 0-10 omasta työkyvystä. Kysymykset koskivat esim. olkapää tai selkävaivoja tai muita vaivoja fysiikan puolella. Mielestäni kaavakkeessa ei kysytty mitään henkiseen työkykyyn liittyvää. Sitten tehtiin PEF- testi ja puhallustesti. Painoa ei punnittu, vaan se piti itse arvioida, ja sitten tehtiin kuulotesti. Lopuksi sain lähetteen laboratorioon verikokeisiin, joissa tarkistettiin verensokerit, kolesteroli jne. Mielestäni fyysisiin kuormittajiin puututaan sopivasti, mutta ehkä puutteita koen työolojen ja olosuhteiden kartoittamisessa. En tiedä, olisikokaan tämä työterveyshoitajan tehtävä, vaiko ennemminkin jonkun työsuojeluvaltuutetun. Myös rakennuksilla tapahtuu työpaikkakiusaamista, vaikka usein puhutaan, että rakennuksilla on sopivaa porukkaa töissä. Jotain kaveria saatetaan alkaa mollamaan. Ensiksi se on vitsi ja monesti kyseinen henkilö saataa itsekin naureskella. Vitsit saattavat liittyä esim. tulokkaan naissuhteisiin, vaikkei niitä ehkä olisikaan tai muuten vaan esim. henkilön nuoreen ikään. Puhutaan 811 kuin pikkulapselle. Aihe voi liittyä mihin vaan. Se on sellaista tiettyä naljailua, joka alkaa, kun tämä henkilö astuu kahvikämppään sisään. Heti ovella aletaan "heittämään juttua" -"Jaa taas Jantunen sitä ja tätä..." Työntekijä saattaa joutua ns. lokeroiduksi jonkin ominaisuutensa takia. Usein saattaa olla myös niin, että henkilöt, jotka harrastavat tätä naljailua, eivät itse kestä yhtään sanomista tai huulen heittoa, jos juttu koskee heitä itseään. Henkiseen hyvinvointiin tulisi siis kiinnittää todella huomiota. Miten työpaikoille saisikaan viestin, että osaisivat lopettaa esim. tällaisen toiminnan ajoissa? Fyysistä ja Henkistä kuormitusta rakennustyömaalla voi aiheuttaa myös seuraavassa listassa kerrotut tekijät ((Torpström 2005 ja Terveydelliset vaatimukset Rakennusalalla edellytetääntyöntekijältä työn kuormitukseen riittävää fyysistä kuntoa. Työntekijällä ei saa olla sellaisia synnynnäisiä tai hankittuja sairauksia, jotka vaarantaisivat hänen oman tai muiden lähellä työskentelevien terveyden tai turvallisuuden. Työntekijän sopivuutta erilaisiin työtehtäviin voi työterveyslääkäri joutua harkitsemaan oireiden ja toiminnan vajavuuden perusteella seuraavissa sairauksissa. - astma - sokeritauti (diapetes mellitus) - epilepsia, muut tasapainoon vaikuttavat sairaudet - näön tai kuulon heikkous - sydän- ja verenkiertosairaus - tasapainoelimistön tominnan häiriö - tuki- ja liikuntaelimistön sairaus Kirvesmiehen työn kuormitus ja vaaratekijät Työn kuorimutus kirvemiehen työssä jaetaan yleisiin, biologisiin, fyysisesti ja henkisesti kuormittaviin tekijöihin. Yleisesti: - melu, tärinä, kylmyys ja veto - kemialliset tekijät - puupöly, eristevillapöly, betonipöly ( mukana kvartsi) liimat, eristevaahdot (uretaani): herkistävät aineet ( isosyanaatti ) ja asbesti Biologisesti kuormittavat tekijät 912 - kosteus- homevaurio- ja rakenteiden purku - tapaturmavaarat - tapaturmavaara on suuri: tyypilliset aiheuttajat: kappaleet, esineet, työympäristön rakenteet. Fyysisesti kuormittavat tekijät - kumaria, kiertyneitä tai hankalia työasentoja paljon - niska-hartiaseudun lihasten jännittyminen kädet koholla työskentelystä ja työvälineiden kannattelusta - levyjen lautojen ym. käsittely ja sopimaton työskentelykorkeus Henkinen kuormitus - vastuu työpaikalla - rakennusvirheet - huono työilmapiiri, huonot suhteet esimieheen - välinpitämättömyys työturvallisuudesta (Työterveyslaitos ja Sosiaali- ja terveysministeriö 2006 ja Työturvallisuus Työturvallisuuteen kiinnitetään mielestäni usein liian vähän huomiota, varsinkin pienillä työmailla. En tiedä voiko yleistää, mutta vanhemmat työmiehet monesti vähät välittävät turvallisista työmenetelmistä. Ajattelutapa voi olla:"hällä väliä", "ei oo ennenkään tarvittu..." Lainaan työsuojeluopettajan sanoja, joka oli toiminut työsuojeluvaltuutettuna. Hän oli käynyt korjaamassa vanhemman työntekijän työtapaa ja sanonut, että työntekijä toimi väärin. Vanhempi työntekijä oli todennut: "kuule, oon tehny tän homman näin 30 vuotta!" Siihen työsuojeluvaltuutettu oli todennut: "joo, ja aina väärin", sillon oli saanut työsuojeluvaltuutettu ottaa jalat alleen. Olen kuullut tällaisiakin esimerkkejä, että työsuojeluvaltuutettu ja vanhempi timpuri olivat kokoamassa työlavaa ja työsuojeluvaltuutettu oli aina kiristänyt jatkojen pultit kiinni. Vanhempi timpuri oli tuumannut, että mitä noita nyt kiristellä. Sitten kun Työlava oli tullut melkein valmiiksi, oli työsuojeluvaltuutettu alkanut laittamaan rajaa paikalleen, joka katkaisee lavan nousun yli. Timpuri oli tuumannut, että " mitäs tuolla tekee? Ei sitä oo ennenkään laitettu, eikä se pääse sieltä tippumaan" 1013 Toinen mielestäni työturvallisuutta huonontava seikka on jo mainitsemani kouluttamattomat työntekijät työmailla, esim. nuoret ja maahanmuuttajat. He saattavat omalla toiminnallaan ja tietämättömyydellään vaarantaa muidenkin kuin oman turvallisuutensa. Yleensä rakennuksilla on nykyään työhönperehdytys. Tulokas perehdytetään työn vaaroihin ja olosuhteissiin sekä häntä opastetaan turvallisiin työmenetelmiin. Ajattelin kertoa tässä vielä yhden oma kohtaisen kokemuksen. Olin syksyllä luottamusmiesristeilyllä ja siellä Rakennusliiton sosiaalisihteeri kertoi, että marraskuussa olisi Tyky-kuntoutusta tarjolla; ei muuta kun hakupaperit vetämään. Hän kertoi myös siitä, että kun edellisen kerran tätä Tykykuntoutusta järjestettiin, oli vain yksi ilmoittautunut ja kaksi kuntoutusta jouduttiin perumaan kokonaan, vaikka kuntoutukseen kyselijöitä ( miksei järjestetä ) oli ollut huomattavasti enemmän. Innostuin asiasta jonkun aikaa mietittyäni, kerroin kaverille että meinaan hakea kuntoutukseen. Kaveri "tyrmäsi" minut täysin ja totesi ei sinne noin vaan pääse, että kuinka hän oli käynyt työterveyslääkärin vastaanotolla hankkimassa B-lausuntoa. Lääkäri oli todennut, että ota ensin Kelaan yhteyttä ja palataan sitten asiaan. Ajattelin heti, että ei ihme jos sinne kuntoutukseen oli vain yksi hakija jos seula on niin kova. Tilasin sitten lääkärille ajan B-lausuntoa varten ja "yllätys yllätys" sain sen. Kun Kelalta tuli hakupaperit,niin täytin ne ja lähetin takaisin. Siinä paperissa käskettiin myös ottamaan puhelimella yhteyttä tiettyyn päivämäärään mennessä. Kun soitin Kelaan, siellä sanotiin, että sieltä otetaan yhteyttä parin päivän sisällä siitä, kun hakemus on saapunut Kelaan. Puhelun tarkoituksena olisi sopia aika kuntoutushaastatteluun tai sitten se voitaisiin tehdä puhelimenkin välityksellä tietyissä tapauksissa, mutta sitä en tiedä, minkälaisissa tapauksissa se kävisi puhelimitse. Kun pari päivää oli kulunut, niin Kelalta soitettiin ja sanottiin, että hakemus oli tullut ja siittä selvisi, mistä oli kyse. Huonoksi onnekseni kaikki tämän vuoden kuntoutuspaikat olivat täynnä. Kelan virkailija kyllä lupasi lähettää uudet haku paperit ja pyysi myös kirjaamaan siihen toivomuksen kuntoutuksen ajankohdasta ja paikasta. Ei muutakun odottamaan ensivuotta. Positiivinen kuva minulle kyllä jäi siitä, mutta ei nuolaista ennen kuin tipahtaa. Tätä projektia kirjoittaessani sain Kelalta päätöksen ja pääsin kuntoutukseen. Työpaikkani työterveyshuolto Puskalalla ensimmäinen työterveyshuollon toimintasuunnitelma tehtiin Kokkolanseudun terveyskeskus kuntayhtymän kanssa ( lakisääteinen ) joka oli toistaiseksi voimassa oleva. Muistikuvani mukaan meillä oli kuitenkin mahdollisuus käydä ennen kyseistä lakiakin työterveyshoitajan vastaanotolla muulloinkin kuin kerran kolmessa vuodessa, sekä lääkärin vastaanotolla jos oli tarve. Ei näistä koskaan itselle laskua tullut. Lisäksi terveydenhoitajan todistus työkyvyttömyydestä on aina riittänyt ja tunnin tai kahden poissaolo henkilökohtaisiin syihin vedoten on riittänyt ilman kirjallista selvitystä. 1114 Toinen toimintasuunnitelma tehtiin työterveyshuolto työplussan kanssa joka sisältää lakisääteisen lisäksi laajennetun työterveyshuoltosopimuksen, joka käsittää työterveyslääkärin yleislääkäritasoiset sairaanhoitopalvelut. Laajennetun työterveyshuoltosopimuksen lisäksi erikoislääkäreiden konsultaatiomahdollisuudet. 4. Johtopäätökset Minun mielestä siinä firmassa missä minä olen töissä on hyvä työterveyshuoltosopimus, mutta kun kävin työterveyslääkärin vastaanotolla monivuotisen olkapäävamman takia hakemassa kortisoonipiikin ja kysyin samalla että olisiko minulla mahdollisuus päästä magneettikuvaukseen kun röntgenkuvassa ei ollut mitään näkynyt. Lääkäri sanoi, että minun valtuudet ei riitä lähetteen tekemiseen, kun meidän työterveyshuoltosopimus ei ole niin laaja. Sen hän kyllä totesi, että yksityisellehän voi aina mennä, mutta maksat itse koko lystin ja sinne pääsee vaikka heti. Se pisti vähän miettimään, että päättääkö työnantaja tosiaan magneettikuvaukseen pääsyn. Ajattelin myös, että eikö ole muita kanavia kuin yksityinen " köyhät kyykkyyn". Selvittelin hiukan asiaa ja selvisi,että olisi se lääkäri voinut siirtää minut vaikka keskussairaalaan ja sitä kautta olisin ehkä saanut lähetteen magneettikuvaukseen. Mielestäni työterveyshuolto pitäisi tulla kaikille mahdolliseksi ammatista riippumatta. Työnantajat pitäisi ohjata tai pakottaa ottamaan työntekijät yhä enemmän huomioon. Heidän pitäisi tajuta, kuinka tärkeää ennaltaehkäisevä työ on. Myös kuntouttamiseen pitäisi kiinnittää huomiota enemmän. Jos esimerkiksi kuntoutukseen on oikeasti niin vaikea päästä, kuin mitä kaveri kertoi, niin ei ole ihme jos sinne ei ole tunkua. Kävikö minulla sitten vain tuuri että pääsin? Nykyään kun on vain pakolliset kolmivuotistarkastukset työterveyslain mukaan, ja jos sitä lakia on vielä helppo kiertääkin. Ilmeisesti pienet, alle kymmenen hengen yritykset ovat niitä mätäpesäkkeitä ainakin tilastojen mukaan eli " tarttis tehrä jotain ". Asennekasvatusta tarvittaisiin myös työntekijöiden keskuuteen sekä työnantajien, usein katsotaan vain läpi sorkien kuinka työntekijä suorittaa työnsä " vaaroista piittaamatta ". Henkinen puoli onkin sitten luku sinänsä, että miten siihen puututaan. Omasta mielestä työkaverit ovat kaiken A ja O. Jos ne ovat mukavia ja niiltä saa tukea niin silloin pärjää. Mutta välillä siihen porukkaan mahtuu joku "ei mukava" ja se saa äkkiä homman aivan sekasin esim. piruilee jatkuvasti eikä osaa lopettaa. Työnantajallakin on suuri merkitys henkisessä hyvinvoinnissa,. jos työnantaja järjestää työterveyshuoltopalvelut, hankkii työvaatteet niin, ettei niistä tartte aina muistuttaa, muistaa joskus kehua jos tarvis jne. Haukuthan tulee aina pyytämättäkin. Työnantajalta toivotaan myös keskustelukykyä, ettei tartte aina miettiä, onko nyt hyvä vai huono hetki keskustella jostain tietystä asiasta. Jos kaikki tämä on kunnossa niin on mukava mennä töihin. 1215 Ja lopuksi. Rakentaminen on minun juttuni, koska siinä näkyy työnjälki heti ja muutenkin olen aina tykännyt fyysisistä töistä, ei heti ainakaan tule mieleen semmosta ammattia johon vaihtaisin. 5. Lähteet Antti-Poika M. ja Taskinen H. (toim.): Hyvä työterveyshuoltokäytäntö, Työterveyslaitos ja STM. Helsinki, Kettunen, Pauli: Anoen, taistellen, neuvotellen. Porvoo: Oy Uusimaa, Torpström Anne: Työterveyshuolto A B C. Kuopio kesäkuu Työterveyslaitos ja Sosiaali- ja terveysministeriö: Työterveystarkastukset työterveyshuollossa (Sininen Kirja). Helsinki, Internet lähteet http;//www.saunalahti.fi/arnoldus/tyosuoje 13 Samankaltaiset tiedostot\nPERUSTURVAKUNTAYHTYMÄ KARVIAINEN TYÖTERVEYSHUOLTO TYÖTERVEYSHUOLLON TAVOITTEET Työterveyshuollon tavoitteena on terveellinen ja turvallinen työympäristö, työhön liittyvien sairauksien ja tapaturmien ehkäisy Lisätiedot PERUSTURVAKUNTAYHTYMÄ KARVIAINEN TYÖTERVEYSHUOLTO\nPERUSTURVAKUNTAYHTYMÄ KARVIAINEN TYÖTERVEYSHUOLTO TYÖTERVEYSHUOLLON TAVOITTEET Työterveyshuollon tavoitteena on terveellinen ja turvallinen työympäristö, työhön liittyvien sairauksien ja tapaturmien ehkäisy Lisätiedot Työterveyshuolto kehittää työuria. KT Kuntatyönantajat 3.5.2013\nTyöterveyshuolto kehittää työuria KT Kuntatyönantajat 3.5.2013 Diapaketin tarkoitus ja käyttö Diapaketti toimii tukimateriaalina, kun kunnat ja kuntayhtymät miettivät, miten voivat tukea henkilöstön työurien Lisätiedot YHTEISTYÖ TYÖKYVYN ARVIOINNISSA\n1 YHTEISTYÖ TYÖKYVYN ARVIOINNISSA Jari Korhonen Liikelaitoksen johtaja, työterveyshuollon erikoislääkäri Joensuun Työterveys Joensuu 26.4.2013 7.5.2013 Jari Korhonen, johtaja, Joensuun Työterveys 2 Mitä Lisätiedot TYÖ- TERVEYS- HUOLTO. Työterveyshuolto on jokaisen työntekijän oikeus. Sen järjestäminen on työnantajan lakisääteinen velvollisuus.\nTYÖ- TERVEYS- HUOLTO Työterveyshuolto on jokaisen työntekijän oikeus. Sen järjestäminen on työnantajan lakisääteinen velvollisuus. u Työnantajan on järjestettävä työntekijöilleen työterveyshuolto. u Työnantajan, Lisätiedot Työpaikan ja työterveyshuollon yhteistyö\nTyöpaikan ja työterveyshuollon yhteistyö Työterveyshuolto = työnantajan järjestettäväksi säädettyä työterveyshuollon ammattihenkilöiden ja asiantuntijoiden toimintaa, jolla edistetään 1) työhön liittyvien Lisätiedot Uudistuva työterveyshuolto - Sosiaali- ja terveysministeriön näkökulma\nUudistuva työterveyshuolto - Sosiaali- ja terveysministeriön näkökulma TTH-lain tarkoitus (1383/2001, 1 2mom) Yhteistoimin edistää: 1. työhön liittyvien sairauksien ja tapaturmien ehkäisyä; 2. työn ja Lisätiedot Korvausjärjestelmän tuki uudistuneille käytännöille\nKorvausjärjestelmän tuki uudistuneille käytännöille Finlandia-talo / webinaari 26.9.2014 Reija Jääskeläinen etuuspäällikkö Työterveyshuollon korvausjärjestelmän tavoitteet (1/2) Edistää, kannustaa ja ohjata Lisätiedot Työpaikan keinot työkyvyn tukemisessa maatilalla\nTyöpaikan keinot työkyvyn tukemisessa maatilalla Porvoo 8.4.2014 Kuninkaantien työterveys JAMIT-hanke, Kuntoutussäätiö Marja Heikkilä Projektisuunnittelija JAMIT -hanke Tavoitteena on edistää työhyvinvointia Lisätiedot Sosterin työterveyshuollon uudelleen järjestely ja kehittäminen. Sosterin kuntayhtymän hallituksen kokous 25.3.2014\nSosterin työterveyshuollon uudelleen järjestely ja kehittäminen Sosterin kuntayhtymän hallituksen kokous 25.3.2014 TYÖTERVEYSHUOLLON TOIMINNAN LAKITAUSTA Työterveyshuoltolaki 1383/2001, 4 : Työnantajan Lisätiedot Työtapaturmien ja ammattitautien vähentäminen. 6.11.2014 Eurosafety-messut\nTyötapaturmien ja ammattitautien vähentäminen 6.11.2014 Eurosafety-messut SISÄLTÖ Työterveys- ja työsuojelutyön strategiset tavoitteet Työkyky ja toimintaympäristö (Työkykytalo) Työtapaturmien ja ammattitautien Lisätiedot Terveyttä ja työkykyä työterveysyhteistyöllä\nTyöterveysyhteistyö on suunnitelmallista ja tavoitteellista yhteistyötä työterveyshuoltolain toteuttamiseksi. Terveyttä ja työkykyä työterveysyhteistyöllä OPAS PIENTYÖPAIKOILLE Hyvä työkyky ja hyvä ilmapiiri Lisätiedot Hyväksytty johtokunta 9.5.2011 61 TYÖTERVEYSHUOLLON TUOTEHINNAT 1.9.2010\nHyväksytty johtokunta 9.5.2011 61 TYÖTERVEYSHUOLLON TUOTEHINNAT 1.9.2010 1 ENNALTAEHKÄISEVÄ TOIMINTA TUOTE HINTA SISÄLTÖ Työpaikkaselvitys 28 e/ alkava ½ tuntia työterveyshoitaja, työfysioterapeutti * Lisätiedot JUANKOSKEN KAUPUNGIN TYÖSUOJELUN TOIMINTAOHJELMA VUOSILLE 2014-2016\n1 JUANKOSKEN KAUPUNKI TYÖSUOJELU JUANKOSKEN KAUPUNGIN TYÖSUOJELUN TOIMINTAOHJELMA VUOSILLE 2014-2016 1. TOIMINTAOHJELMAN MERKITYS JA TAVOITE Juankosken kaupungin työsuojelun toimintasuunnitelman tarkoituksena Lisätiedot Työhyvinvointi työterveyslääkärin näkökulmasta\nHyvinvointia maakuntaan VIII, Hyvinvointia työssä ja vapaa-ajalla seminaari 21.1.2015 Työhyvinvointi työterveyslääkärin näkökulmasta Kirsti Hupli, Työterveyshuollon ylilääkäri Etelä-Karjalan Työkunto Oy Lisätiedot KYSELY TYÖSUOJELUTOIMINNASTA 2008\nKYSELY TYÖSUOJELUTOIMINNASTA 2008 OHJE KYSELYN TÄYTTÄMISEEN: Käykää ensin läpi koko kysely. Vastatkaa sen jälkeen omaa yhteisöänne koskeviin kysymyksiin. Kyselyssä on yleinen osa, johon pyydetään vastaus Lisätiedot Yhteistyö työkyvyn arvioinnissa\nYhteistyö työkyvyn arvioinnissa Marjo Sinokki Työterveysjohtaja Turun Työterveystalo/Turun kaupunki LT, työterveyshuollon ja terveydenhuollon EL EI SIDONNAISUUKSIA Tänään pohditaan Taustaa Työkyky Yhteistyö Lisätiedot YHTEISTYÖ TYÖKYVYN ARVIOINNISSA. Työkyvyn edistämisen tuki. Heli Leino Ylilääkäri Työterveyshuollon erikoislääkäri\nYHTEISTYÖ TYÖKYVYN ARVIOINNISSA Työkyvyn edistämisen tuki Heli Leino Ylilääkäri Työterveyshuollon erikoislääkäri Suomalaisuus on arvokas asia! Meitä jokaista tarvitaan! Mitkä asiat vaikuttavat työkykyyn? Lisätiedot Työterveys on jokaisen oikeus. ja siitä huolehtiminen on työnantajan lakisääteinen velvollisuus\nTyöterveys on jokaisen oikeus ja siitä huolehtiminen on työnantajan lakisääteinen velvollisuus Työter yöterveyshuoltolaki yshuoltolaki uudistui 1.1.2002 Työterveyshuoltolaki velvoittaa työnantajan järjestämään Lisätiedot Hoitohenkilöstön valvonta ja ammattioikeuksien varmistaminen\nHoitohenkilöstön valvonta ja ammattioikeuksien varmistaminen Työterveyshuollon kommenttipuheenvuoro Turku Petrea Marjo Sinokki, työterveysjohtaja Turun Työterveystalo/Turun kaupunki LT, työterveyshuollon Lisätiedot Vanhustyön vastuunkantajat kongressi 15-16.5.2014 Finlandia-talo\nVanhustyön vastuunkantajat kongressi 15-16.5.2014 Finlandia-talo Henkilökunnan työturvallisuus Etelä-Suomen aluehallintovirasto, Työsuojeluvastuualue, Paula Moilanen 1 Lainsäädännön tavoite Työturvallisuuslain( Lisätiedot Yksi kaikkien ja kaikki yhden puolesta - työterveyshuolto sotepalvelujärjestelmän\nYksi kaikkien ja kaikki yhden puolesta - työterveyshuolto sotepalvelujärjestelmän D'Artagnan? TYHE 5, Ajankohtaista työelämässä Minna Ylikännö, VTT, yliopistonlehtori Sosiaalitieteiden laitos Suomalainen Lisätiedot Työsuojelun toimintaohjelma 2014-2017. Saarijärven kaupunki\nTyösuojelun toimintaohjelma 2014-2017 Saarijärven kaupunki 1. Työsuojelun tavoitteet Työpaikan työsuojelutoiminta perustuu työturvallisuuslakiin (738/2002) sekä lakiin työsuojelun valvonnasta ja työpaikan Lisätiedot Alueellisella yhteistyöllä tukea työkykyyn Verkostoseminaari\nAlueellisella yhteistyöllä tukea työkykyyn Verkostoseminaari TYÖTERVEYSHUOLLON NÄKÖKULMA TYÖKYVYN TUKEMISESSA Satu Väihkönen Työterveys Wellamo Oy, johtava ylilääkäri Suomen Työterveyslääkärit ry, pj 2013 Lisätiedot Työturvallisuuslaki 23.8.2002/738\nTyöturvallisuuslaki 23.8.2002/738 2 luku Työnantajan yleiset velvollisuudet 8 Työnantajan yleinen huolehtimisvelvoite Työnantaja on tarpeellisilla toimenpiteillä velvollinen huolehtimaan työntekijöiden Lisätiedot Rakennusalan työterveys käytännön esimerkkejä Työterveyshuollon erikoislääkärikoulutuksen valtakunnallinen seminaari Tampereella 20.11.\nRakennusalan työterveys käytännön esimerkkejä Työterveyshuollon erikoislääkärikoulutuksen valtakunnallinen seminaari Tampereella 20.11.2007 Minna Savinainen, tutkija Työterveyshuollon tutkimus ja kehittäminen Lisätiedot Vieläkö tarvitaan huoltoa? Työterveyshuolto -25/+20\nVieläkö tarvitaan huoltoa? Työterveyshuolto -25/+20 Työterveysyhteistyöllä eteenpäin - juhlaseminaari Eteran Auditorio 9.6.2015 Kaj Husman, professori emeritus Työterveyskäsite, ILO/WHO 1950: "kaikkien Lisätiedot TYÖTERVEYDENHUOLTO JA TYÖTERVEYSKORTTI\nTYÖTERVEYDENHUOLTO JA TYÖTERVEYSKORTTI Tämä pieni opas työterveydenhoitoon. Rakennusliitto ry Edunvalvontaosasto Tiina Nurmi-Kokko, sosiaalisihteeri Tapio Jääskeläinen, työsuojelusihteeri Kuvat Tapio Jääskeläinen Lisätiedot TYÖTERVEYSHUOLTOPALVELUISTA TYÖNANTAJALTA PERITTÄVÄT KORVAUKSET 1.1.2014 ALKAEN (ALV 0 %)\nRauman sosiaali- ja terveysvirasto Työterveyshuolto TYÖTERVEYSHUOLTOPALVELUISTA TYÖNANTAJALTA PERITTÄVÄT KORVAUKSET 1.1.2014 ALKAEN (ALV 0 %) LAKISÄÄTEINEN TYÖTERVEYSHUOLTO Yksilöön kohdistuva toiminta Lisätiedot Työhyvinvoin) ja kuntoutus\nTyöhyvinvoin) ja kuntoutus Ratuke syysseminaari 11.11.2010 Tiina Nurmi- Kokko Rakennusliitto Työhyvinvoin) Työ on mielekästä ja sujuvaa turvallisessa, terveyttä edistävässä ja työuraa tukevassa työ- ympäristössä Lisätiedot Fysioterapia työterveyshuollossa\nFysioterapia työterveyshuollossa Opintokokonaisuus 1,5 op Marika Pilvilä Terveystieteen maisteri opiskelija, työfysioterapeutti Ajankohtaista fysioterapiassa: fysioterapia työterveyshuollossa Oppimistavoitteet: Lisätiedot Työterveyshuolto työkyvyn tukena: 30-60-90. Tanja Vuorela, ylilääkäri\nTyöterveyshuolto työkyvyn tukena: 30-60-90 Tanja Vuorela, ylilääkäri 6.11.2012 Osallistava työterveyshuolto 2. Suunnittelu 3. Toiminta Varhainen tuki: Sairauspoissaolojen seuranta Hälytysrajat Esimiesvalmennus Lisätiedot TYÖTERVEYSHUOLTOPALVELUISTA TYÖNANTAJALTA PERITTÄVÄT KORVAUKSET 1.1.2015 ALKAEN (ALV 0 %)\nRauman sosiaali- ja terveysvirasto Työterveyshuolto 13.8.14 TYÖTERVEYSHUOLTOPALVELUISTA TYÖNANTAJALTA PERITTÄVÄT KORVAUKSET 1.1.2015 ALKAEN (ALV 0 %) LAKISÄÄTEINEN TYÖTERVEYSHUOLTO Yksilöön kohdistuva Lisätiedot Työkyvyn palauttaminen ja työhön paluu. Mervi Viljamaa LT, työterveyshuollon erikoislääkäri Dextra Työterveys, Pihlajalinna Oy\nTyökyvyn palauttaminen ja työhön paluu Mervi Viljamaa LT, työterveyshuollon erikoislääkäri Dextra Työterveys, Pihlajalinna Oy Esityksen sisältö 1. Työkyvyn palauttamiseen ja työhön paluuseen liittyvät Lisätiedot Palvelun nimi Tietojen antaminen, neuvonta ja ohjaus ryhmässä. Palvelun nimi Tietojen antaminen, neuvonta ja ohjaus yksilöllisesti\net Työpaikkaselvitys Terveystarkastukset Työkykyä ylläpitävä toiminta Työfysioterapeutin ergonomiatoiminta Tietojen antaminen, neuvonta ja ohjaus Ergonomiaselvitys Kuuluu teema-alueisiin: Työpaikkaselvitys Lisätiedot sairasloma-automaatti?\nOnko työterveyshuolto sairasloma-automaatti? HENRY FOORUMI 9.11.2010 Anja Hallberg Johtajalääkäri Diacor pähkinänkuoressa Omistaja Helsingin Diakonissalaitos Toimitusjohtaja Anni Vepsäläinen 12 täyden Lisätiedot Merenkulkijan työ: Vaarojen ja haittojen tunnistaminen\nOHJE OMA-ARVIOINTILOMAKKEEN KÄYTTÖÖN Merenkulkijan työ: Vaarojen ja haittojen tunnistaminen Tämä lomakksto on tarkoitettu jokaisen merenkulkijan itsensä täytettäväksi. Pyrkimyksenä on löytää työturvallisuuteen Lisätiedot Työsuhdesairaanhoitotyönantajan. vai mahdollisuus? Jan Schugk Johtava työterveyslääkäri Nokia Oyj\nTyösuhdesairaanhoitotyönantajan velvollisuus vai mahdollisuus? Jan Schugk Johtava työterveyslääkäri Nokia Oyj 1 2005 Nokia Työsuhdesairaanhoito.ppt / 2005-09-29 / JS Käsitteen määrittely Työsuhdesairaanhoito Lisätiedot Suuntana parempi työelämä Työterveyshuolto työpaikan hyvinvoinnin tukena\nSuuntana parempi työelämä Työterveyshuolto työpaikan hyvinvoinnin tukena, asiantuntija, FM Työelämäryhmän loppuraportti Työterveysyhteistyön kehittäminen Työnantajan, työterveyshuollon ja työntekijän tiivis Lisätiedot TYÖTERVEYSHUOLTO JA TYÖPAIKAN YHTEISTYÖ\nTYÖTERVEYSHUOLTO JA TYÖPAIKAN YHTEISTYÖ TYÖSUOJELUILTAPÄIVÄ PORI 14.3.2013 KARI HARING SAK RY YHTEISTYÖN PERUSTEET Laki edellyttää Laki yhteistoiminnasta yrityksissä 30.3.2007/334 Työterveyshuoltolaki Lisätiedot 1 Lokakuu 2013. Mikä on työmaan esimiehen vastuu työturvallisuudessa 30.10.2013 Jukka Lintunen\n1 Mikä on työmaan esimiehen vastuu työturvallisuudessa 30.10.2013 Jukka Lintunen Työnantajan edustajana huolehtii, että nämä toteutuu Työnantajan on tarpeellisilla toimenpiteillä velvollinen huolehtimaan Lisätiedot Tässä laissa säädetään työnantajan velvollisuudesta järjestää työterveyshuolto sekä työterveyshuollon sisällöstä ja toteuttamisesta.\nJM/2013 Sivu 1 / 9 21.12.2001/1383 Työterveyshuoltolaki Eduskunnan päätöksen mukaisesti säädetään: 1 luku Yleiset säännökset 1 Lain tarkoitus Tässä laissa säädetään työnantajan velvollisuudesta järjestää Lisätiedot Terveyden edistämisen hyvät käytännöt\nTerveyden edistämisen hyvät käytännöt Timo Leino, LT, dos. ylilääkäri Hyvä työterveyshuoltokäytäntö - mikä uutta? 26.9.2014, Helsinki Elintavat, terveys ja työkyky Naisista 57 % ja miehistä 51 % harrasti Lisätiedot Hyvinvointia työstä. 8.2.2013 Terveydenhoitajapäivät/KPMartimo. Työterveyslaitos www.ttl.fi\nHyvinvointia työstä Työ ja liikuntaelinvaivat Terveydenhoitajapäivät 8.2.2013 Kari-Pekka Martimo LT, teemajohtaja Esityksen sisältö Ovatko liikuntaelinvaivat ongelma? Yleistä liikuntaelinvaivoista ja niiden Lisätiedot Työ ja terveys työn haasteet kansanterveydelle. L2- Väestön terveys 6.10.2014. Kari Reijula, professori Helsingin yliopisto.\nTyö ja terveys työn haasteet kansanterveydelle L2- Väestön terveys 6.10.2014 Kari Reijula, professori Helsingin yliopisto Parikeskustelua Mitä sinulle tulee mieleen sanaparista TYÖ ja TERVEYS? 1 Parikeskustelua Lisätiedot Eläkeikä edessä Työelämästä eläkkeelle -löytyykö hyviä käytäntöjä? Jyrki Komulainen Ohjemajohtaja Kunnossa kaiken ikää -ohjelma\nEläkeikä edessä Työelämästä eläkkeelle -löytyykö hyviä käytäntöjä? Jyrki Komulainen Ohjemajohtaja Kunnossa kaiken ikää -ohjelma TOIMINTAKYKYÄ TYÖELÄMÄÄN - KKI-toimet ja työelämä - KKI-hankkeet TYÖELÄMÄ Lisätiedot TYÖTERVEYSNEUVOTTELU tiedote työntekijälle\nLT, työterveyshuollon el Sini Lohi TYÖTERVEYSNEUVOTTELU tiedote työntekijälle Työterveysneuvottelussa sovitaan työntekijän työkykyä tukevista järjestelyistä yhteistyössä työntekijän, työnantajan ja työterveyshuollon Lisätiedot Miten jaksamme työelämässä?\nMiten jaksamme työelämässä? työelämän haasteet Työhyvinvoinnin asiantuntija Tiina Holappa Sisältö: Työelämän haasteet Työelämän tämän hetkiset trendit Tilastoja suomalaisten eläköitymisestä Työurat pidemmiksi Lisätiedot Juuan terveyskeskus/ STLTK 16.12.2015 Työterveyshuolto Liite nro 7 Aimontie 7, 83900 Juuka Puh 0401042269 TYÖTERVEYSHUOLLON HINNASTO 1.1.\nJuuan terveyskeskus/ STLTK 16.12.2015 Työterveyshuolto Liite nro 7 Aimontie 7, 83900 Juuka Puh 0401042269 TYÖTERVEYSHUOLLON HINNASTO 1.1.2016 ALKAEN Juuan terveyskeskuksen työterveyshuolto tuottaa laadukkaita, Lisätiedot Miten tukea työurien jatkamista työpaikoilla?\nMiten tukea työurien jatkamista työpaikoilla? Mistä työhyvinvointi koostuu? Työhyvinvointiryhmä tämä ryhmä perustettiin 2009 ryhmään kuuluu 13 kaupungin työntekijää - edustus kaikilta toimialoilta, työterveyshuollosta, Lisätiedot Hyvinvointia työstä 19.9.2014. Työterveyslaitos www.ttl.fi\nHyvinvointia työstä 19.9.2014 Työkykyinen työntekijä -yhteinen tavoitteemme terveydenhuollossa Alueellisella yhteistyöllä tukea työkykyyn verkostoseminaari 19.9.2014 Lahti Timo Leino, ylilääkäri TTL 19.9.2014 Lisätiedot Työkyvyttömyyseläkkeen kustannukset ja työeläkekuntoutus. PHP-seminaari 24.11.2014 Annukka Kettunen / Työkyky ja eläkkeet\nTyökyvyttömyyseläkkeen kustannukset ja työeläkekuntoutus PHP-seminaari 24.11.2014 Annukka Kettunen / Työkyky ja eläkkeet Työkykyjohtamisella työkyvyttömyyseläkeriskit hallintaan Lähiesimies Työolot Varhainen Lisätiedot Masennuksen hyvä hoitokäytäntö Luonnos työterveyshenkilöstön käyttöön 2.9.2009\nMasennuksen hyvä hoitokäytäntö Luonnos työterveyshenkilöstön käyttöön 2.9.2009 Leila Rautjärvi, koulutuspäällikkö, tth Selina Selin, työterveyshuollon erikoislääkäri Systemaattista seulontaa voidaan tehdä Lisätiedot Tässä laissa säädetään työnantajan velvollisuudesta järjestää työterveyshuolto sekä työterveyshuollon sisällöstä ja toteuttamisesta.\n1 of 9 27/05/2011 11:51 Finlex» Lainsäädäntö» Ajantasainen lainsäädäntö» 2001» 21.12.2001/1383 21.12.2001/1383 Seurattu SDK 479/2011 saakka. Katso tekijänoikeudellinen huomautus käyttöehdoissa. Työterveyshuoltolaki Lisätiedot Terveyspalvelut ja kuntoutus. Tutkimusprofessori Ilmo Keskimäki, THL\nTerveyspalvelut ja kuntoutus Tutkimusprofessori Ilmo Keskimäki, THL Esityksen rakenne Terveystarkastukset ja seulontatutkimukset Avosairaanhoito ja lääkärikäynnit Tyytyväisyys terveyspalveluihin Hoidon Lisätiedot Suuntana parempi työelämä Työterveyshuolto työpaikan hyvinvoinnin tukena\nSuuntana parempi työelämä Työterveyshuolto työpaikan hyvinvoinnin tukena Pirkko Mäkinen, asiantuntija, FM Työelämäryhmän loppuraportti Työterveysyhteistyön kehittäminen Työnantajan, työterveyshuollon ja Lisätiedot Tunnista työstressi etsi ratkaisu ongelmaan. Lyhytohjeet työpaikalle.\nTunnista työstressi etsi ratkaisu ongelmaan. Lyhytohjeet työpaikalle. Asiantuntija Tarja Räty Työturvallisuuskeskus TTK Hyödyllinen ja haitallinen stressi Stressi on normaali reaktio, joka pitää ihmisen Lisätiedot Henkilöstön hyvinvointia ja työkykyä ylläpitävä toiminta\nHenkilöstön hyvinvointia ja työkykyä ylläpitävä toiminta 2015 Työterveyshuolto on kattava Lakisääteinen työterveyshuolto (lakisääteiset terveystarkastukset, työpaikkakäynnit) Muu ennaltaehkäisevä työterveyshuolto Lisätiedot Yleistä kuntouttamiseen liittyen\nTyöhön kuntoutumisen tukitoimet TE-hallinnossa 3.11.2015 1 Yleistä kuntouttamiseen liittyen Julkisen työ ja yrityspalvelulakiin liittyviä palveluita. Ovat toissijaisia palveluita eli aina ensin selvitettävä Lisätiedot 2.6.2010. Eini Hyttinen, ylitarkastaja Itä-Suomen aluehallintovirasto, työsuojelun vastuualue eini.hyttinen@avi.fi\n2.6.2010 Eini Hyttinen, ylitarkastaja Itä-Suomen aluehallintovirasto, työsuojelun vastuualue eini.hyttinen@avi.fi TAUSTATEKIJÄT SEURAAMUKSET TYÖSUOJELUN HALLINTA TYÖOLOT KIELTEISET MYÖNTEISET TOIMINNAN Lisätiedot SAIRAUSLOMA. Sari Anetjärvi\nSAIRAUSLOMA Sari Anetjärvi SAIRAUSLOMAN MYÖNTÄMINEN Sairaudesta johtuvan työkyvyttömyyden vuoksi on haettava sairauslomaa toimivaltaiselta työnantajan edustajalta. Esimies voi myöntää sairauslomaa ilman Lisätiedot Henkinen työsuojelu hyvinvointia rakennetaan yhdessä\nHenkinen työsuojelu hyvinvointia rakennetaan yhdessä Yliopistojen työsuojelupäivät 2006 Tulevaisuuden turvallisuutta - NYT Koulutuspäällikkö, työpsykologi Tiina Saarelma-Thiel tiina.saarelma-thiel@ttl.fi Lisätiedot Specia - asiantuntijat ja ylemmät toimihenkilöt ry Et ole yksin päivä 29.10.2011 Asiantuntijan ja esimiehen työhyvinvointi normien näkökulmasta Riina\nSpecia - asiantuntijat ja ylemmät toimihenkilöt ry Et ole yksin päivä 29.10.2011 Asiantuntijan ja esimiehen työhyvinvointi normien näkökulmasta Riina Länsikallio Työhyvinvointi - Työhyvinvoinnin kokemus Lisätiedot HELSINGIN YLIOPISTON TYÖHYVINVOINTIPALVELUT\nHELSINGIN YLIOPISTON TYÖHYVINVOINTIPALVELUT 19.5.2009 Eeva-Liisa Putkinen Työhyvinvointiyksikkö Henkilöstö- ja lakiasiain osasto Tekijöitä, jotka vaikuttavat työkykyyn Vaikutusmahdollisuus omaan työhön Lisätiedot Työterveyshuollon palvelusopimuksen sisältö:\n_ Työterveyshuollon palvelusopimuksen sisältö: Yritysnumero: YRITYKSEN NIMI: Osoite: Laskutus-os: Puhelin: Toimiala: Toimipaikat: Tilikausi: Hallinto/Talous-os: Yhdyshenkilö ja e-mail: Tapaturmavakuutus: Lisätiedot saaduilla pisteillä kysymyksen 1. Myöskään niiden, jotka ovat muualla suoritetuilla työoikeuden\nTyö- ja sosiaalioikeus Aineopinto 25.4.20L4 Korvaavuus ja vasta usohjeet: Tentissä on 5 kysymystä. Ensimmäinen kysymys on luentokysymys. Jos kysymys 1 on suoritettu pakollisilla luennoilla, vastaa opiskelija Lisätiedot Pohjanmaa hankkeen. Eija Alatalo. Projektikoordinaattori Pohjanmaa hanke\nPohjanmaa hankkeen työelämäosiotehtyä ja tulevaa Eija Alatalo Projektikoordinaattori Pohjanmaa hanke Työkykyyn kohdistuvat toimenpiteet Työterveyshuolto konteksti pitkä yhteistyösuhde, työnantaja, työntekijä Lisätiedot Työterveyslaitos 9.3.2012. Työstä terveyttä ja iloa Terveydestä työtä ilolla Risto Pelkonen\nTyöterveyslaitos 9.3.2012 Työstä terveyttä ja iloa Terveydestä työtä ilolla Risto Pelkonen Teollisuus ja lääkäri. Duodecim 1949 Ihminen on tuotannollisessa toiminnassa tärkeä tekijä, jota on sen mukaisesti Lisätiedot Hyvinvointia työstä. Työterveyslaitos www.ttl.fi\nHyvinvointia työstä Miksi työtapaturmia kannattaa ehkäistä ja vähentää myös kunta-alalla? Tuula Räsänen, tiimipäällikkö, Työhyvinvointi ja turvallisuus -tiimi Organisaatio Palvelemme asiakkaita ja kumppaneita Lisätiedot Hyvinvointia työstä. Työterveyslaitos www.ttl.fi\nHyvinvointia työstä Ennaltaehkäisyn edistämisen priorisointi - miksi se on niin vaikeaa? Jorma Mäkitalo, Osaamiskeskuksen johtaja Oma ammattihistoria lääket lis Oulun yliopisto 1986 työterveyshuollon erikoislääkäri Lisätiedot AKTIIVINEN IKÄÄNTYMINEN. Jaakko Kiander & Yrjö Norilo & Jouni Vatanen 9.2.2012\nAKTIIVINEN IKÄÄNTYMINEN Jaakko Kiander & Yrjö Norilo & Jouni Vatanen 9.2.2012 KESKEISET TULOKSET Henkilöt jäivät eläkkeelle ensisijaisesti, koska tunsivat tehneensä osuutensa työelämässä. Eläkkeelle jääneet Lisätiedot Valtioneuvoston asetus\nValtioneuvoston asetus hyvän työterveyshuoltokäytännön periaatteista, työterveyshuollon sisällöstä sekä ammattihenkilöiden ja asiantuntijoiden koulutuksesta Annettu Helsingissä 10 päivänä lokakuuta 2013 Lisätiedot Hyvinvointia työstä. KP Martimo: Työhyvinvoinnista. www.ttl.fi\nHyvinvointia työstä KP Martimo: Työhyvinvoinnista 12.2.2014 Hyvinvointi työssä vai siitä huolimatta? Kari-Pekka Martimo, LT Johtava ylilääkäri Vaikuttava työterveyshuolto teemajohtaja KP Martimo: Työhyvinvoinnista Lisätiedot Nuori kuski osaa! Nuoret ammattikuljettajat työkykyisinä ja työelämätaitoisina ratissa\nNuori kuski osaa! Nuoret ammattikuljettajat työkykyisinä ja työelämätaitoisina ratissa Nuori kuski osaa! -projektin tarkoituksena tuottaa kriteerit logistiikka-alan pk-yrityksiin nuoren työntekijän perehdyttämiseen Lisätiedot SAVITAIPALEEN KUNNAN TYÖSUOJELUN TOIMINTAOHJELMA VUODELLE 2015\n1 Työsuojelu Työsuojelutoimikunta SAVITAIPALEEN KUNNAN TYÖSUOJELUN TOIMINTAOHJELMA VUODELLE 2015 Työsuojelupäällikkö Virpi Kallio 2 TYÖSUOJELUN TOIMINTAOHJELMA Toimipaikka: Savitaipaleen kunta 1. LÄHTÖKOHTA Lisätiedot Vaarojen tunnistaminen ja riskien arviointi\nVaarojen tunnistaminen ja riskien arviointi Työsuojeluiltapäivä Pori, 14.3.2013 Jan Schugk Ylilääkäri Elinkeinoelämän keskusliitto EK Työtapaturmien lukumäärä taas kasvussa Vaaran ja riskin käsitteet Lisätiedot Työkyvyn hallinta ja varhainen tuki\nTyökyvyn hallinta ja varhainen tuki Pirkko Mäkinen, asiantuntija Työturvallisuuskeskus TTK pirkko.makinen@ttk.fi 19.11.2013 Työkyvyn hallinta, seuranta ja varhainen tuki Työkyvyn hallinta tarkoittaa toimintatapoja, Lisätiedot Asiakaskyselyn 2014 tulokset\nAsiakaskyselyn 2014 tulokset Työterveys Akaasia teki keväällä 2014 asiakaskyselyn. Kysely lähetettiin 664 työterveyshuollon asiakkaan yhteyshenkilölle Webropol kyselynä sähköpostin välityksellä. Kyselyyn Lisätiedot Viranomaisyhteistyö sisäympäristöongelmissa. Ylitarkastaja, Vesa Pekkola, Sosiaali- ja terveysministeriö\nViranomaisyhteistyö sisäympäristöongelmissa Ylitarkastaja, Vesa Pekkola, Sosiaali- ja terveysministeriö Osapuolia kosteus- ja homeongelmatapauksissa Asukas Rakennuk sen omistaja Työn tekijä Työn antaja Lisätiedot AMMATILLINEN KUNTOUTUS VOIMAA TYÖVOIMAAN. Työterveyshuollon rooli\nAMMATILLINEN KUNTOUTUS VOIMAA TYÖVOIMAAN Työterveyshuollon rooli 1 TYÖTERVEYSLÄÄKÄRI ja HOITAJA ARVIOIVAT TYÖNTEKIJÄN TYÖKYKYÄ VASTAANOTTOKÄYNNEILLÄ Työkykyä voidaan symbolisesti kuvata talon muodossa. Lisätiedot Terveyspalvelut. Yhteiskunnalliset l uennot Momentti /sk\nTerveyspalvelut Yhteiskunnalliset l uennot Momentti /sk Sisältö 1. Suomen terveydenhuolto 2. Terveys 3. Terveyskeskus 4. Keskussairaala 5. Eksote (Etelä-Karjalan sosiaali- ja terveyspiiri) 6. Hoitoon hakeutuminen Lisätiedot Työterveyshuollon 90 päivän lausunto. Kuntamarkkinat 13.9.2012 Tapio Ropponen johtajaylilääkäri\nTyöterveyshuollon 90 päivän lausunto Kuntamarkkinat 13.9.2012 Tapio Ropponen johtajaylilääkäri Työterveyshuollon lausunto (svl 8 luku 5 a, tthl 12 1 mom 5 a kohta) Työterveyshuollon on arvioitava työntekijän Lisätiedot Syrjäytymisen monimuotoisuus - terveyden, toimintakyvyn ja terveyspalveluiden näkökulmasta Raija Kerätär 8.2.2013. www.oorninki.fi\nSyrjäytymisen monimuotoisuus - terveyden, toimintakyvyn ja terveyspalveluiden näkökulmasta Raija Kerätär 8.2.2013 www.oorninki.fi Osallisuus - syrjäytyminen Sosiaalinen inkluusio, mukaan kuuluminen, osallisuus Lisätiedot Masennuksesta toipuvan paluu töihin työterveyshuollon tuella\nMasennuksesta toipuvan paluu töihin työterveyshuollon tuella Kehittämisasiantuntija Työterveyshoitaja Leena Haakana Helsingin kaupungin työterveyskeskus 1 Työterveyshuollon näkökulma Työn ja terveyden Lisätiedot Hyvinvointia työstä. Työterveyslaitos www.ttl.fi\nHyvinvointia työstä Pienten yritysten ja yrittäjien työterveyshuollon kattavuuden parantaminen Työhyvinvointi fokukseen seminaari 7.3.2013 Kasnäs Helena Palmgren, kehittämispäällikkö, Työterveyslaitos Lisätiedot Työturvallisuus ammatillisessa peruskoulutuksessa. 4.2.2015 Tuija Laukkanen Ammatillinen peruskoulutus yksikkö\nTyöturvallisuus ammatillisessa peruskoulutuksessa 4.2.2015 Tuija Laukkanen Ammatillinen peruskoulutus yksikkö Työturvallisuus ammatillisessa peruskoulutuksessa 1/2 Tutkinnon perusteisiin sisältyy erilaisia Lisätiedot Työ ja terveys työn haasteet kansanterveydelle\nTyö ja terveys työn haasteet kansanterveydelle L2- Väestön terveys 6.10.2014 Kari Reijula, professori Helsingin yliopisto Parikeskustelua Mitä sinulle tulee mieleen sanaparista TYÖ ja TERVEYS? Parikeskustelua Lisätiedot KYSELYSSÄ KERÄTTÄVIEN TIETOJEN LUETTELO TYÖTERVEYSHUOLTO SUOMESSA 2015 -KATSAUS\n1/10 KYSELYSSÄ KERÄTTÄVIEN TIETOJEN LUETTELO TYÖTERVEYSHUOLTO SUOMESSA 2015 -KATSAUS Yleistä Sosiaali- ja terveysministeriö vastaa työterveyshuollon palvelujärjestelmän kehityksen ja toiminnan seurannasta. Lisätiedot työkyvyttömyyseläkkeistä\nFINNISH CENTRE FOR PENSIONS KANSAINVÄLINEN VAMMAISNAISSEMINAARI 12.3.2008 Kuvitettua Naisten tietoa työkyky ja työkyvyttömyyseläkkeistä työkyvyttömyyseläkkeet Raija Gould Raija Gould Eläketurvakeskus Eläketurvakeskus Lisätiedot Verkostot ja palvelut esimiehen tukena työhyvinvoinnin johtamisessa. Jengoilleen hankkeen verkostopäivä 2.9.2014 Merja Koivuniemi, lehtori, SAMK\nVerkostot ja palvelut esimiehen tukena työhyvinvoinnin johtamisessa Jengoilleen hankkeen verkostopäivä 2.9.2014 Merja Koivuniemi, lehtori, SAMK Tukea läheltä - Työterveyshuollosta Apua työkyvyn ja kuntoutustarpeen Lisätiedot TYÖTERVEYSHUOLLON MAHDOLLISUUDET JA HAASTEET\nTYÖTERVEYSHUOLLON MAHDOLLISUUDET JA HAASTEET Mieli 2010 - kansalliset mielenterveyspäivät 5.2.2010, Kuopio Birgitta Kinnunen Työterveyslaitos, Kuopio Suomalainen työterveyshuolto Työterveyshuolto laki Lisätiedot Työterveyshuolto. Kumppaniksi edistämään terveyttä, turvallisuutta ja työhyvinvointia. Mistä palvelut hankitaan. Työterveyshuolto on järjestettävä\nTyöterveyshuolto Kumppaniksi edistämään terveyttä, turvallisuutta ja työhyvinvointia Työterveyshuolto on järjestettävä Työterveyshuollon tarkoitus on edistää turvallista ja terveellistä työn tekemistä Lisätiedot Läsnätyön juridiikka\nLäsnätyön juridiikka Etätyö vai Läsnätyö Työnteon uudet mallit / Hetky Akva Asianajaja, Counsel/Employment, Henna Kinnunen Asianajotoimisto Castrén & Snellman Oy 1 Sisältö Läsnätyön juridinen luonne Läsnätyöhön Lisätiedot Miten tuloksiin työterveys- /työkykyneuvotteluissa? 8.5.2014\nMiten tuloksiin työterveys- /työkykyneuvotteluissa? 8.5.2014 Satu Väihkönen Johtava ylilääkäri, Työterveys Wellamo Oy Puheenjohtaja, Suomen Työterveyslääkäriyhdistys Työterveys Wellamo Oy - yhteistyötä Lisätiedot Työolotutkimus 2003. Tiedotustilaisuus 5.10.2004\nTyöolotutkimus 3 Tiedotustilaisuus 5..4 13..4 Työolotutkimukset Työolosuhdetiedustelu 1972 - postikysely - koetutkimus Työolosuhdetiedustelu 1977 - käynti, otos 75 työllistä - vastausprosentti 91 % - palkansaajia Lisätiedot Masto-hanke. masennusperäisen työkyvyttömyyden vähentämiseksi\nMasto-hanke masennusperäisen työkyvyttömyyden vähentämiseksi Tukea työikäisten mielenterveydelle ja työkyvylle Työhyvinvoinnin edistämiseksi Masto-hanke tuo mielenterveysteemoja työterveys- ja työsuojeluhenkilöstön Lisätiedot Työkykykoordinaattori työterveyshuollossa\nTyökykykoordinaattori työterveyshuollossa Yhteistyöllä voimavaroja ja työkaluja työntekijän työkyvyn heiketessä Satu Tamsi Työkykykoordinaattori/Työterveyshoitaja Suupohjan peruspalveluliikelaitoskuntayhtymä Lisätiedot ErgoSteps -hanke: Ergonomia-askeleet ja tietopankki terveydenhuoltoon\nErgoSteps -hanke: Ergonomia-askeleet ja tietopankki terveydenhuoltoon Sosiaali- ja terveydenhuoltoalan ergonomia-asiantuntijaseminaari 8.6.2012 Maija Lintula ylitarkastaja Itä-Suomen aluehallintovirasto Lisätiedot Tarkastaja Eini Hyttinen Itä-Suomen aluehallintovirasto työsuojeluvastuualue\nTarkastaja Eini Hyttinen Itä-Suomen aluehallintovirasto työsuojeluvastuualue Koulutus: yhteiskuntatieteiden maisteri (YTM) Työpaikka: ylitarkastajana Itä-Suomen aluehallintoviraston työsuojelun vastuualueella Lisätiedot 2017 © DocPlayer.fi Yksityisyyskäytäntö | Palveluehdot | Palaute


Suomalaisdokumentti voitti arvostetun musiikkipalkinnon - Kulttuuri - Helsingin Sanomat\nSuomalaisdokumentti voitti arvostetun musiikkipalkinnon\nSäveltäjä Panu Aaltio on voittanut arvostetun elokuvamusiikkipalkinnon sävellyksestään dokumenttielokuvaan Metsän tarina. Palkinnon myöntää kansainvälinen elokuvamusiikkikriitikkojen järjestö IFMCA.\nMetsän tarina on luontodokumentti suomalaisesta metsästä. (KUVA: unknown)\nJulkaistu: 22.2.2013 14:23\nSäveltäjä Panu Aaltio on voittanut arvostetun elokuvamusiikkipalkinnon sävellyksestään dokumenttielokuvaan Metsän tarina. Palkinnon myöntää kansainvälinen elokuvamusiikkikriitikkojen järjestö IFMCA. Palkintojen saajista päättävät elokuva- ja tv-musiikkitoimittajat sekä kriitikot yli 50 maasta.


7-paikkainen tila-auto Chevrolet Orlando Ilta-Sanomien koeajossa - Autot - Ilta-Sanomat\nTämäkö halpa - tila-automarkkinoilla hullut päivät!\n7-paikkainen Chevrolet Orlando on piristävä uutuus tila-automarkkinoilla. Ulkonäkö on kohdallaan, eikä hintakaan huimaa päätä. (KUVA: lauri puintila)\nJulkaistu: 5.4.2011 15:28\nSuomen halvin 7-paikkainen tila-auto Dacia Logan MCV maksaa vain reilut 15 000 euroa. Kymppitonnin kalliimpi Uusi Chevrolet Orlando ei ole sekään hinnalla pilattu.\nDacia pisti reilu vuosi sitten Suomen tila-automarkkinat uuteen järjestykseen huippuhalvalla, 7-paikkaisella Logan MCV -mallillaan. Sen jälkeen markkinoille on tullut uusia perhekuljettimia, joiden hinnat on poljettu alas.\nUusin tulokas tila-automarkkinoilla on Chevrolet Orlando. 7-paikkaiseen\nLetukan perusmalliin pääsee käsiksi alle 25 000 eurolla. Onko mielikuva edullisesta, laadukkaasta ja vielä hyvännäköisestä tila-autosta oikea?\nKyllä ja ei. Alkuun pientä hämmennystä aiheuttaa viisilovinen manuaalivaihteisto. Tämän kokoluokan moderni tila-auto kaipaisi kuudennen vaihteen. Maantieajossa kierrokset nousevat nyt turhan korkeaksi. Pelimies tietysti ruksisi jo liikkeessä 6-portaisen automaatin mukaan, mutta sen saa vain yli kymppitonnin kalliimpien dieselversioiden kaveriksi.\nAjettavuudessa ei sinänsä ole moitteen sijaa, jos tuijottaa auton hintaa. Sähköisesti tehostettu ohjaus hoitaa mainiosti tehtävänsä olematta kuitenkaan liian löysä. Toki on sanottava, että alusta tuntui melkoiselta kivireeltä kevätauringon sulattamilla pikkuteillä. Yleensä tämän kokoluokan autot kulkevat pehmeästi huonommillakin taipaleilla. Orlando jakaa perusrakenteensa Cruzen kanssa, mitä ei välttämättä kuorista uskoisi.\nSisätilojen laatuvaikutelma Orlandossa on kohdallaan. Melkein kuin Opelin (GM) pakasta olisi vedetty. Ohjaamon pyöreät muodot ovat piristävä poikkeus valtavirrassa. Kaarevassa kojetaulussa on ärsyttäväkin piirre. Sähkönameihin joutuu kurottamaan etupenkiltä käsi suorana.\nOrlandon vahvuus on erityisesti tilaratkaisuissa, tosin pienin varauksin. Keskimmäinen istuinrivi on mukava sohvapenkki, jossa on hyvät päätilat. 5-paikkaisena auto toimii arkiajossa todella näppärästi. Tavaratilaa (454 l) on riittävästi, kun viimeisen penkkirivin pitää alhaalla. Mutta 7-paikkaisuus on tässäkin autossa vähän niin ja näin. Kolmas penkkirivi siis löytyy, mutta aikuisella sinne ei ole asiaa. Kaareva kattolinja tekee olosta epämiellyttävän. Orlandon muhkea olemus ehkä hieman hämää. Pituutta ei kuitenkaan ole kuin 4,65 metriä - 12 senttiä farmari-Golfia enemmän.\nVaikka alkuun tulikin kehuttua Orlandon ulkonäköä, jättää bodattu ulkomuoto koeajon jälkeen mietityttävääkin. Auto muistuttaa muotoilultaan jossain määrin kantikasta Dodge Caliberia, joka oli tullessaan vuonna 2006 hieno auto. Nyt Caliber näyttää kuitenkin aikansa eläneeltä.\nMuhkeista kuorista ei ehkä ensisilmäyksellä uskoisi, mutta Orlando jakaa perusrakenteensa Cruzen kanssa. (KUVA: lauri puintila)\nKolmannella penkkirivillä on turhan ahdasta. (KUVA: lauri puintila)\n1,8-litrainen bensamoottori on sinänsä riittävä, mutta voimansiirtopuolella kaipaisi matkakumppaniksi 6-portaisen vaihteiston. (KUVA: lauri puintila)


Posted on 28.12.2016 28.12.2016 by kyrpä pillussa soumi porno\nVuonna tehdyssä tutkimuksessa naiset, jotka katsoivat pornoa kiihottuivat liki yhtä nopeasti kuin miehet. Montrealin McGillin yliopiston. Yhdyntä kuitenkin onnistuu jotenkuten, mikäli partnerilla on oikiasti löysä, hiemankin tiukemman pillun kohdalla tilanne onkin sitten mutkikas. Toisin kuin dokumentin miehellä, minun kaluni seisoo kunnolla ja myös pornon tekeminen onnistuisi, koska olen nainut ryhmässäkin moneen.\nKyrpä pillussa soumi porno - videot hegre\nJa saat sen laihan naisen, kun vaihdat kaljan vaikka piriin. Tässä on kaikkien aikojen turhin seksiasento. Huomenna Laasanen katuu kun kirjoittaa suomalaisten miesten lainvastaisesta -sekä oman että Thaimaan- toiminnasta näinkin ihailevaan sävyyn:\nAmateur porn: Kyrpä pillussa soumi porno\nTREFFI SUOMI24 HOT SHEMALE Paksuusniin, että käden kun laitan ympärille, niin jää noin 1,5 senttiä ilmais sexi ilmaisia seksisivuja, ettei sormet yletä yhteen. Joka maassa on omat seksimarkkinansa ja niilä oma markkinahintansa. Suomessakin seksillä on oma markkinahintansa, jossain sadan euron kertakorvauksen paikkeilla. Uusi tieto kertoo samaa. Nainen on kuitenkin itse tehnyt myös työpäivän ja kotihommat ja lapset on hoidettu jomman kumman tai molempien toimesta.\nTRANSVESTIITTI SEURAA OULU SEX Eliittideitti finnish gay porn\nRakel liekki suihinotto seksiseuraa hyvinkää 652\nParinvaihtobileet kirsi ståhlberg tissit VilleGalle pesi Jaren tuloillaan - katso myös muiden räppärien tienestit - Viihdeuutiset - Eikö se kaunis nainen ole ihan osa yhteiskuntaa aivan siinä missä sinäkin? Tosin suomalaiset naiset kyllä myös siivoavat, laittavat ruokaa ja sekstaavat, mutta silleen "tavanomaiseen" tyyliin. Paperiliitto katkaisi tes-neuvottelut Metsäteollisuuden kanssa. Heleniuksella ei ollut mitään saumaa - Whyte murskasi suomalaisen näytöstyyliin. Ajattelin ettei tollanen kalu varmasti pystyssä enää paljon veny mutta että 35,5 cm helkutti sentään. Norjalaiset miehet hakivat jo selvästi useammin vaimonsa Aasiasta, Itä-Euroopasta kyrpä pillussa soumi porno Sex pics seksiseura tamperekun taas norjalaiset naiset harvemmin\nTHAI MASSAGE SEX RYHMÄ SEX Poika nai äitiä omakuva seksitreffit\nKyrpä pillussa soumi porno - nrt thai\nMiehen nännit ovat yhtä tärkeät kuin omasi. Jopa sarasvu0 sanoi radiolähetysessä huomaavansa lihomisen tuoman pehmentymisen. Joka ei edes seiso kunnolla. Tyvestä puristaa, että saisi sen pilluun menemään. Eräs pornotähtinainen sanoikin, että tuntuu kuin sisällä olisi pesusieni. Vuonna tehdyssä tutkimuksessa naiset, jotka katsoivat pornoa kiihottuivat liki yhtä nopeasti kuin miehet. Montrealin McGillin yliopiston. Yläkerran baaritiskin ääressä tai sohvalla voi nauttia olutta samalla kun televisiosta tulee pornoa - ja tarjoilijatyttö tarjoaa lisämaksusta (


Tällä saat tehtyä kiiltäväpintaisia, enamel dots näköisiä tippoja useaan eri pintaan. Pullossa 30ml ja kapea kärki. Anna kuivua 24h jotta tekemäsi pisara ehtii kuivua sisuksistaan täysin kuivaksi ja s..\n2.82€ Ex Tax: 2.27€\n2.82€ Ex Tax: 2.28€\nOrganzanauharulla 20m - Liila / Valkoiset pilkut\nRullassa 20 metriä, 15mm leveää organzanauhaa...\n3.63€ Ex Tax: 2.93€\nPrima Marketing Vesivärinappi - Purple\nTaiteilijatasoinen vesiväri jossa runsaasti pigmenttiä! Vesivärinapin koko 2 x 1,7cm...\nPrima, Impasto Paint - Aubergine\n75ml tuubi. Märkänä vesiliukoisia, kuivuttuaan pysyvä ja mattapintainen. Korkealaatuisia ja paksuhkoja akryylimaaleja joiden kanssa saa myös sivetimen jäljen näkyviin halutessaan. ..\n7.60€ Ex Tax: 6.13€\nPrima, Impasto Paint - Heather


Nestlé NAN PRO 3, käyttövalmis pikkulasten maitojuoma, 500ml, alkaen 12 kk | Nestlé-lastenruoka\nNestlé NAN PRO 3 on käyttövalmis pikkulasten maitojuoma, joka sopii lapsille 12 kuukauden iästä alkaen käytettäväksi kiinteän ruoan ohella. NAN PRO 3 -maitojuoma sisältää tarpeellisia ja välttämättömiä ravintoaineita, joita lapsesi tarvitsee tässä ikävaiheessa kasvuun.\nNAN PRO 3 on erityisesti pienten lasten ravitsemustarpeisiin kehitetty maitojuoma. NAN PRO 3 sisältää synteettisesti valmistettua 2'-FL -oligosakkaridia (2'-O-fukosyllaktoosi), joka on rakenteellisesti samanlainen kuin rintamaidossa määrältään eniten esiintyvä oligosakkaridi. NAN PRO 3 sisältää pitkäketjuisia, tyydyttymättömiä rasvahappoja omega-3 (ALA) ja omega-6 (LA) tukemaan normaalia kasvua ja kehitystä*.\nTiesitkö, että proteiinin saanti tulisi olla sopivaa taaperosi tarpeisiin? Tutkimusnäyttö osoittaa, että myös ensimmäisen ikävuoden jälkeen proteiinit ovat yksi tärkeimmistä ravintoaineista taaperollesi: tällä hetkellä useimmat pienistä lapsista saavat liikaa proteiinia, ja runsasta proteiinin saantia tulisikin rajoittaa. NAN PRO 3 -maitojuoma on erityisesti kehitetty pienten lasten ravitsemustarpeisiin, ja se on valmistettu erityisellä proteiiniteknologiallamme, joka antaa lapsellesi juuri oikean ikään sopivan proteiinin laadun.\nTiesitkö, että taapero tarvitsee kolme kertaa enemmän rautaa painokiloa kohden kuin aikuinen? NAN PRO 3 on hyvä raudanlähde, ja tukee siten lasten normaalia kognitiivista kehitystä. NAN PRO 3 -maitojuomaa on täydennetty myös D-vitamiinilla ja kalsiumilla, jotka ovat välttämättömiä luuston kasvulle ja kehitykselle. D-vitamiini tukee myös immuunipuolustuksen normaalia toimintaa.\nNAN PRO 3 sisältää ainoastaan luontaisesti sokereita, jotka ovat peräisin maitopohjaisista ainesosista. Tuote ei sisällä palmuöljyä, ja se sopii halal-ruokavalioon, mutta ei ole halal-sertifioitu.\nÄidinmaito on imeväisen parasta ravintoa, ja imetystä tulee jatkaa niin pitkään kuin mahdollista. NAN PRO 3 on pikkulasten maitojuoma 12 kk:n iästä alkaen osana monipuolista ruokavaliota. NAN PRO 3 ei ole äidinmaidonkorvike. Ole yhteydessä neuvolaan saadaksesi sieltä neuvoja. Huomioi, että tuotteen ravintosisältö saattaa muuttua, lue aina pakkausseloste ennen ruoan tarjoamista lapselle.\n*Hyödyllinen vaikutus saavutetaan, kun päivittäinen saanti on 2 g α- linoleenihappoa (ALA) ja 10 g linolihappoa (LA).\nKaada kerralla tarvittava määrä NAN PRO 3:ta puhtaaseen tuttipulloon/mukiin.\nNAN PRO 3 maistuu hyvältä niin lämpimänä kuin kylmänä.\nMaista aina valmistetta itse ennen lapsen syöttämistä. Syötä heti.\nJäljelle jäänyttä valmistetta ei saa käyttää myöhemmin eikä lämmittää uudelleen.\nÄlä laita pakkausta mikroaaltouuniin.\nSuosittelemme yhtä tai kahta annosta (240ml) päivässä 12 kuukaudesta alkaen, luontaisena osana monipuolista ruokavaliota.\nParasta ennen ajankohdan loppuun: Avaamattomana huoneenlämmössä, katso päiväysmerkintää pakkauksen päällä.\nAvattuna jääkaapissa suljettuna enintään 48 tuntia.


PK-35 Vantaa yhtiöittää miesten joukkueen toiminnan | Puoliaika.com\nEtusivu Uutiset Suomi PK-35 Vantaa yhtiöittää miesten joukkueen toiminnan\nPK-35 Vantaa yhtiöittää miesten joukkueen toiminnan\nYhtiöittäminen on saanut hyväksynnän sekä PK-35 ry:n että PK-35 Vantaa ry:n puolelta. Yhtiön toimintaa säätelee PK-35 Vantaa ry:n ja osakeyhtiön välinen sopimus, joka määrittelee, miten osakeyhtiön tulee hoitaa talouttaan ja miten yhtiö raportoi siitä PK-35 Vantaa ry:lle. Lisäksi sopimuksessa määritellään sopimuksen purkuehdot. Yhtiön toimintaa säätelee myös osakkeiden keskenään tekemä osakassopimus.\nLähde: PK-35 Vantaan tiedote\nEdellinen artikkeliHIFK:n luottolaiturille jatkopahvi – katso jäätävät tuplapuikot!\nSeuraava artikkeliVideo: Ajaxin hienoimmat saksipotkut


Liikevaihto paisui tilikaudella 17 prosenttia - Taloussanomat - Ilta-Sanomat\nSuomen Sun kasvoi monella alueella\nJulkaistu: 6.9.2006 9:03\nSun Microsystems Oy:n nettolaskutus kesäkuussa päättyneellä tilikaudella oli 90,5 miljoonaa dollaria eli 17 prosenttia enemmän kuin vuotta aiemmin. Kasvua tuli erityisesti tuotemyynnissä.\nLiiketoiminnan kannattavuus pysyi puolestaan tyydyttävällä tasolla, kerrotaan Sun Microsystems Oy:n tiedotteessa. Sun Microsystems -konserni jatkoi tilikaudella panostusta ohjelmistoliiketoimintaan, ja se kasvoi voimakkaasti valituilla panostusalueilla. Yhtiön mukaan Solaris 10 -käyttöjärjestelmä menestyi uusien käyttäjien ja latauksien voimakkaan kasvun perusteella. Suomessa Sun sai useita kymmeniä Solaris-asiakkaita, kuten ulkoministeriön, Tecnomenin, Comptelin ja Tampereen Teknillisen yliopiston. Sun kasvoi voimakkaasti myös tallennusliiketoiminnan alueella ja x86-palvelimissa, ja yhtiö jatkoi Suomen risc/Itanium Unix -palvelinmarkkinoiden markkinajohtajana. Tutkimusyhtiö Gartnerin mukaan Sunin osuus oli 44,2 prosenttia. Maailmanlaajuisesti Sun nousi kolmanneksi suurimmaksi palvelintoimittajaksi ohi Dellin.Suomen Sunissa arvioidaan, että alkaneella tilikaudella kokonaismarkkina on edellisvuotta valoisampi, mutta kilpailu on edelleen kovaa. Markku Reiss\nSun Microsystems irtisanoo jopa 5 000 työntekijää\nSun Microsystems irtisanoo 4000-5000 työntekijää, yli kymmenen prosenttia työvoimastaan. Yhtiö haluaa palata "pysyvään kannattavuuteen". Lue lisää ›\nTappiollinen Sun näkee valoisampaa\nPalvelin- ja ohjelmistovalmistaja Sun Microsystemsin liikevaihto kasvoi yhtiön tilikauden viimeisellä neljänneksellä vahvasti, mutta liiketappio lähes kolminkertaistui kertaerien, kuten uudelleenjärjestelyjen, yritysostojen ja työntekijöille jaettujen arvopaperikorvausten takia. Johtajat kuitenkin uskovat, että parempaa on näkyvissä. Lue lisää ›\nSunin viestintäjohtaja lähti hallituksen hommiin\nOhjelmistoyhtiö Sun Microsystemsin viestintäjohtaja Bill Vass aikoo siirtyä uusiin, yhtiön julkiselle hallinnolle tähtääviin töihin, yhtiö kertoi maanantaina. Lue lisää ›\nSunilta uusi tallennuksen tuoteperhe\nSun Microsystems Oy tuo markkinoille tuoteperheen, joka mahdollistaa modulaarisen tiedon tallennuksen. Lue lisää ›


Aros, A Higher Education Institution, Pretoria, Etelä-Afrikka - Kandidaatin tutkinnot\nPyydä ilmaista tietoa Aros, A Higher Education Institution\nAros on yksityinen (uudistus) Christian laitos korkeakouluopetusta, joka kouluttaa opiskelijat kutsumus, joka mahdollistaa niiden pääsyn koulutus ammattiin joilla on tarvittava pätevyys. Koulutus maisemia Etelä-Afrikassa on dynaaminen monia haasteita ja vakava pula kasvattajien. Aros siis pyrkii tarjoamaan opiskelijoille tehdä eroa koulutus maisemia.\nAros kampus sijaitsee Waverley, Pretoria. Karkeasti 800 opiskelijaa, jotka seuraavat viikonloppu luokat nauttia ainutlaatuisen opiskelijaelämään joka on toisin kuin mitään kokenut muita kampuksella Etelä-Afrikassa. Tämä on, jos tekee ystäviä, tutustua kollegoiden, ja töitä.\nAros on akkreditoitu Korkeakoulujen Laatu komitea (HEQC) neuvoston Higher Education. Tämä on lakisääteinen akkreditointielin, joka hyväksyy kaikki korkea-asteen koulutuksen ja laitosten Etelä-Afrikassa.\nOpetus kampuksella Kokopäiväinen Osa-aikainen February 2018 Etelä-Afrikka Pretoria\nAros koulutus koulutusohjelmat tarkoituksena on tarjota opiskelijoille merkittävä teoreettinen perusta, kun taas yhdistämällä arvokasta käytännön kokemusta teoriaa. [+]\n[Afrikaans: Baccalaureusgraad vuonna Grondslagfase Onderwys] (Gr 0-3) antaa opiskelijoille mahdollisuuden ymmärtää periaatteet koulutuksen (erityisesti jopa tässä vaiheessa) ja soveltaa näitä periaatteita Käytännössä. Aros koulutus koulutusohjelmat tarkoituksena on tarjota opiskelijoille merkittävä teoreettinen perusta, kun taas yhdistämällä arvokasta käytännön kokemusta teoriaa.\nEri erikoisalojen sisällä opetussuunnitelman keskittyä lukemiseen, laskemiseen sekä elämän taitoja.\nValmistumisen taso pätevyys on NKR taso 7 (510 opintopistettä) ja mahdollistaa tutkinnon opettaa yksityisten ja julkisten koulujen (SAQA pätevyys ei 86167).\nLink to and share "Aros, A Higher Education Institution, Pretoria, Etelä-Afrikka - Kandidaatin tutkinnot"


Seta rekrytoi: määräaikainen projektikoordinaattori | Seta ry\nSeta rekrytoi: määräaikainen projektikoordinaattori\nSeta ry on valtakunnallinen ihmisoikeusjärjestö sekä seksuaalisen suuntautumisen ja sukupuolen moninaisuuden asiantuntija- ja palvelujärjestö. Etsimme määräaikaiseen työsuhteeseen 1.2.2017-30.9.2018\nProjektikoordinaattori työskentelee Rainbow Rights – ja TASOVA-hankkeissa. Rainbow Rights on oikeusministeriön koordinoima, EU komission rahoittama lhbti-yhdenvertaisuutta edistävä hanke. Hankkeen tavoitteena on parantaa EU:n ja kansallisen tason yhdenvertaisuuslainsäädännön toimeenpanoa, edistää lhbti-ihmisten yhdenvertaisuutta yhteiskunnassa, kehittää lhbti-ihmisten syrjinnän vastaisia toimia paikallis- ja aluetasolla, vastustaa lhbti-ihmisten moniperustaista syrjintää sekä vaihtaa tietoa ja hyviä käytäntöjä lhbti-yhdenvertaisuudesta EU-maiden välillä. Seta on yksi hankepartneri ja vastaa hankkeessa erityisesti tietoisuuden lisäämisestä lhbti-ihmisten oikeuksista ja yhdenvertaisuudesta paikallistasolla.\n– hankkeiden käytännön toteutuksen suunnittelu, koordinointi ja toimeenpano Setan osalta\n– tiedotuskampanjoiden suunnittelu ja toteutus sekä koulutus- ja tiedotusmateriaalien tuottaminen\n– yhdenvertaisuus- ja tasa-arvolakeihin liittyvien koulutusten suunnittelu sekä toteutus\n– seminaarien, tapahtumien ja kokousten järjestäminen.\n– soveltuva korkeakoulututkinto\n– lhbtiq-ihmisten ihmisoikeuskysymysten sekä yhdenvertaisuus- ja tasa-arvolakien tuntemusta\n– kokemusta kouluttamisesta ja esiintymisvarmuutta\n– kyky työstää koulutus- ja infomateriaaleja\n– työskentelyvalmiutta englanniksi\n– oma-aloitteisuutta sekä vahvoja organisointi- ja yhteistyötaitoja.\n– valmius työskennellä myös ruotsin kielellä.\nTehtävässä noudatetaan sosiaalialan järjestöjen TES:sta, palkka määräytyy samaan TES:een liityvän palkkausjärjestelmän vaativuustasolle 5. Tehtävän määräaikaisuuden peruste on määräaikainen hanke. Tehtävä täytetään 1.2.2017 lukien tai sopimuksen mukaan.\nHakemukset tulee lähettää os. toimisto@seta.fi (aihe: projektikoordinaattori) viimeistään 17.1. Työhaastattelut järjestetään Helsingissä 24.-25.1.2017.\nLisätiedot: 29.12. ja 4.1. klo 9-12, pääsihteeri Kerttu Tarjamo, 050 309 8108.


Erikoissairaanhoidon tulevaisuus uhattuna | Sosialidemokraatit\nErikoissairaanhoidon tulevaisuus uhattuna\nAjankohtaista 21.12.2016 21:57\nSDP:n kansanedustaja, eduskunnan sosiaali- ja terveysvaliokunnan puheenjohtaja Tuula Haatainen on huolissaan korkeatasoisen erikoissairaanhoidon tulevaisuudesta. Haataisen mukaan hallitus korostaa vasta julkaisemansa valinnanvapausmallin ratkaisevan nopean lääkäriin pääsyn. Samaan tavoitteeseen olisi hänen mukaansa kuitenkin mahdollista päästä ilman valtavaa yhtiöittämisen ja yksityistämisen himmeliä, jos perustason sosiaali- ja terveydenhuolto asetettaisiin ansaitsemaansa arvoon.\n– Hoitoon pääsyn nopeuttamisessa terveyskeskuslääkäreille olennaista on lisätä lääkäreitä ja hoitajia sinne missä jonoja on\n– Pakkoyhtiöittämisen laajuus lakiesityksessä on vielä radikaalimpi muutos suomalaiseen sosiaali- ja terveyspalvelujärjestelmään kuin osasimme odottaakaan.\n– Nyt hallitus uhkaa pilkkoa erikoissairaanhoidon osaamisen yksittäisiin toimenpiteisiin. Asiakassetelin pakollinen käyttöönotto tulee johtamaan sairaalatoiminnan pakkoyhtiöittämiseen. Se pilkkoo tietyt toiminnot pois erikoissairaanhoidon ympäriltä ja jättää julkisen vastaamaan päivystyksistä ilman riittävän volyymin turvaa. Näin valtavaa muutosta ei voi hyväksyä. Hallituksen kaavailema palveluiden yksityistäminen uhkaa tuhota toimivatkin palvelut.\n– Hallituksen epäjohdonmukaisuus on hämmästyttävää. Se on juuri vaatinut päivystysuudistuksella tiettyjen toimintojen kokoamista, mutta nyt esittää erikoissairaanhoidon pilkkomista markkinoille ennen kuin muste on edes ehtinyt kuivua edellisestä päätöksestä, summaa Haatainen.


Puura – Asikaine\nKirjoitettu 29.5.2014 6.5.2016\nAamulla heräsin vierashuoneesta kalapuikkona lautakasan ja vanhan opiskelukaverini välistä. Pojan Puuraksi nimittämä ystäväni saapui Helsingistä kyläilemään Nekalaan. Vietimme eilen kaksin iltaa hyvien juttujemme parissa. Ennen Puuran kanssa heräilimme vieretysten kalapuikkoina milloin mistäkin, Roskildestä teltasta tai Kalliosta Puuran kämpiltä. Siinä taas oltiin silleinä purkissa aamuauringon sarastaessa. Naureskeltiin samoja nauruja. Puura ja minä.\nPuuran kanssa olemme jakaneet ajatuksiamme, nuudelipusseja ja pakastepitsoja. Tarkastaneet toistemme ennakkotehtäviä ja tutustuneet toistemme vanhempiin. Purkaneet sydäntämme ja äänittämiämme haastattelunauhoja, joissa toinen esittää toimittajaa juhlissa, joihin emme saaneet kutsua. Usein olemme sopineet treffit Provinssin leirinnän kakkosportille, jonka lähelle Puuran kaveri oli parkkeerannut asuntoautonsa. Siellä hengaa kaikkia hyviä tyyppejä! Tanskassa Puura meinasi menettää malttinsa minun nukkuessa vielä sikeästi makuupussissa, kun kotimatka oli alkamassa ja bussi oli käynnissä. Kyllä voi telttakepit hukata, ihan helposti! Yksi juhannus meni leppoisasti Turun saaristossa Puuran porukoiden ja heidän ystäviensä kanssa radioterveisiä kalliolla kuunnellen, jonka jälkeen saimme Puuran isältä kyydin laivaterminaaliin ja vaapuimme vierekkäin matkaan rinkat selässämme. Usein olemme nukkuneet päät toistemme olalla. Joskus isoveljeni haki meidät kesällä Tampereen rautatieasemalta ja totesi ahdistuneena Tytöt täällä haisi äsken nahka, nyt täällä haisee paska. Välillä Puura asui Hollannissa, välillä minä Berliinissä. Välimatkat eivät koskaan tuntuneet pitkiltä ja yhdessä taittamamme matkat ovat painuneet mieleeni kuin coctailtikku rastatukkaani laivan discossa. Nähdessämme tuntuu, ettei mikään ole muuttunut.\nVaikka kaikki on muuttunut.\nMolemmilla on lapsia. Usein tapaamisissamme on seitsemän ihmistä. On duuneja, vaippoja, vuoroiltoja, kiireitä, kesäsuunnitelmia, lainoja, matkarattaita. Pieniä iloisia jalkoja ja pellepossun esitysvuoro. Jääkaapeissa on maitoa kahviin ja tuttipulloihin. Tapaamisaikamme on kaivettava kalentereista. Helpottavaa on, jos ravintolaan mahtuu lastenvaunut, eikä kukaan olisi kovin kännissä siellä. Hipit soittavat meille luvattuaan. Pitsalle ei liikahdeta ottamalla pipo lattialta ja kiskomalla likaiset tennarit jalkaan. Ensin on pakattava hoitolaukku ja tarkistettava sää. Mitä, jos joku näistä nukkuu juuri päikkärit? Vaunut saa tietty bussiin.\nOsa asioista on pysynyt samoina:\n– Minä ja Puura (sekä uskomaton hauskuutemme)\n– Ongelmat: joku nukkuu, kun bussi on lähdössä osan tavaroista ollessa vielä hukassa. (Paskakin saattaa haista)\nVierashuoneeseen paistoi aamulla lämmin valo. Ei ihan niin lämmin kuin yleensä teltasta vierekkäin herätessämme, mutta sama meininki.\nNaapurin muijan ehdotus laittaa Tapettitehtaan Avaruuslinnut vierashuoneemme tapetiksi on täydellinen. Seesteinen ja valoisa harmonia, jonka rauhassa matkalaiset, sukulaiset, ystävät ja väsyneet juhlijat voivat lentää höyhensaarille. Kun joku vielä laittaisi ne seinille lentämään.\nLähdimme Puuran kanssa alakertaan keittämään kahvia. Hippi ja Poika kattoivat aamupalaa pöytään. Pussihousu vaati saada lohta aamupalaksi ja huusi pöydässä Puura! Puura! Puura!\nToivon, että matka jatkuu, jatkuu vaan – PMMP Matkalaulu\nAaa, Mehujael!! Oot paras, punastelen täällä ihanan ystävyyshehkutuksen ja vanhojen muistojen parissa. Ikävää että ihan paras vierailu jätti varmaan Pojalle trauman kaiken lohen syövästä haisevasta Puura-tädistä.\nTämän piti olla tapettisekoilupostaus, mutta meni aiheen viereen! Sulo on kysellyt Puuraa. Ilmeisesti pelkää sun olevan vieläkin jossain nurkassa.\nIhana teksti ja ihanaakin ihanampi tapetti!\nPuura on paras!\nKiitos jee 🙂


Teknologiakehitystä ja suuria toimijoita | Yhdyskuntasuunnittelun seura\nTeknologiakehitystä ja suuria toimijoita\nMissä on osallistumisen paikka?\nMaarit Kahila, Anna Broberg & Marketta Kyttä\nYhdyskuntasuunnittelun vuorovaikutuksen järjestämisessä on otettu Suomessa isoja edistysaskelia. On kehitetty monenlaisia uusia työkaluja kuten kehittämisfoorumeita, osallistumissivustoja, pehmoGIS-kyselyitä, urban mediator -alustoja, ja onpa lisättyä todellisuuttakin käytetty. Kehitystä erilaisissa tutkimus- ja kehittämishankkeissa on rahoittanut vahvasti muiden muassa Tekes. Lisäksi valtio on ottanut tosissaan osallistumisen ja ryhtynyt rahoittamaan hankkeita, joiden tavoitteena on rakentaa uudenlaisia sähköisiä järjestelmiä ja osallistumista tukevia työkaluja – myös yhdyskuntasuunnittelun kentälle. On upeaa, että Suomesta on löytynyt näin aktiivisia toimijoita rakentamaan uuden aikakauden osallistumismenetelmiä. Innokkaan kehitystyön rinnalla tulisi kuitenkin pohtia, saadaanko uudet menetelmät juurrutettua asukasvuorovaikutuksen pysyväksi tueksi, ja auttaako näillä menetelmillä kerättävä tieto meitä parempaan lopputulokseen – laadukkaampaan elinympäristöön.\nJuurtuvatko uudet osallistumismenetelmät yhdyskuntasuunnittelun pysyväksi tueksi?\nSuomessa eletään teknologiauskon, sähköisen asioinnin ja järjestelmien kehittämisen kulta-aikaa. Palveluja viedään kunnissa vimmatusti sähköiseen muotoon. Tieto- ja informaatioteknologian lisääntymisen varjopuolena on usein kehittäjien ja teknologian hyödyntäjien välillä vallitseva ymmärtämättömyyden kuilu. Teknologian toteuttajat eivät ymmärrä tarvittavan palvelun sisältöä, ja tilaajat saavat lopputuotteen, joka ei helpota työtä eikä takaa laadukkaampaa lopputulosta. Kuilun kurominen edellyttää uudenlaisen asiantuntijuuden sitomista kehityshankkeeseen: asiantuntijuuden, joka toimii sillanrakentajana ja ymmärtää niin loppukäyttäjän tarpeet kuin teknologian mahdollisuudetkin. Nykyinen teknologiavetoinen toiminta- ja rahoitusmalli ei kuitenkaan tue tällaisen asiantuntijuuden hyödyntämistä hankkeiden osana.\nKun painopiste on teknologian rakentamisessa sen jalkauttamisen ja juurruttamisen sijaan, jää sivuseikaksi, kuinka nämä hankkeet aidosti onnistuvat muuttamaan olemassa olevia vuorovaikutusprosesseja, osallistumisen toimintamalleja ja käytäntöjä. Yksittäisten teknologiahankkeiden sijaan tulisi rakentaa pysyviä ratkaisumalleja, jotka juurtuvat monialaisen yhdyskuntasuunnittelukentän käytäntöjen tueksi.\nVaikuttavaa osallistumista vai osallistumista osallistumisen takia?\nNykyiseen lakiin nojaten voitaisiin suomalaista suunnittelukäytäntöä toteuttaa jo nyt kumppanuushengessä, jossa osalliset ovat laaja-alaisesti mukana prosessin alusta aina toteuttamisvaiheeseen asti. Lakimme näyttää kirjoitettuna hyvältä, mutta käytännössä tilanne on usein toinen. Kunnissa törmätään riittämättömään tahtotilaan, valta-asemien muodostamaan kitkaan, vääristyneisiin asiantuntijuuskäsityksiin, resurssipulaan ja aikataulun tuomiin ongelmiin. Usein toive laadukkaan osallistumisen järjestämisestä lepää yksittäisen virkamiehen harteilla ja ymmärrettävästi jää tällöin toteutumatta.\nMonen mielestä asukkaiden osallistumismahdollisuudet ovatkin Suomessa hyvissä kantimissa. Kunnissa on osaava virkamieskunta, joka ymmärtää asukkaiden tarpeet ja osaa asettua näiden asemaan, sekä aktiiviset asukasryhmät ja kantaa ottavat järjestöt. Vaikka osallistumismahdollisuudet ovat parantuneet, ei suunnittelussa kuuluva asukkaiden ääni vielä edusta laaja-alaisesti eri asukasryhmien näkemystä. Nykyinen vuorovaikutus toteutuu myös liian usein liian myöhään. Asukkaiden mukaantulo vasta prosessin loppuvaiheessa synnyttää helposti erimielisyyttä asukkaiden ja suunnittelijoiden välillä. Suunnitelmat jäävät polkemaan vuodesta toiseen paikoillaan ja palautuvat suunnittelijan pöydälle asukasvastustuksen takia. Myöhäinen osallistuminen aiheuttaa epäluottamusta, josta on vaikea päästä yli. Sitoutuneempaan osallisuuteen, mahdollisesti kumppanuuteen, päästään kiinni ottamalla asukkaat mukaan aikaisessa vaiheessa ja kuljettamalla vuorovaikutusta läpi koko prosessin. Ajatus tuntuu työläältä, mutta kun suunnitelmat toteutuvat nopeammin, syntyy myös tuntuvia säästöjä.\nSaavuttavatko uudet osallistumismenetelmät laadukkaan tiedon?\nYhä laajempi kirjo erilaisia menetelmiä osallistuvan suunnittelun työkalupakissa ei takaa, että kerättävä tieto on laadukasta ja suunnittelun hyödynnettävissä. Kun tavoitteena on laajan asukasryhmän kuuleminen, ei voida olettaa lopputuloksena syntyvän asiantuntevia rinnakkaissuunnitelmia tai asiantuntijatekstiä. Siksi kevyemmät ja vähemmän asiantuntemusta edellyttävät osallistumistavat ovat tärkeitä. Oikean menetelmän ja ajoituksen lisäksi on kuitenkin kiinnitettävä huomiota siihen, millaista tietoa asukkailta kerätään ja minkälaisin kysymyksin.\nAsiantuntevasti suunniteltu vuorovaikutus tuottaa parhaimmillaan asukastietoa, joka on suoraan käytettävissä suunnittelun pohjatietona. Myös asukkaille tiedon tuottaminen proaktiivisesti, suunnitelmaa varten, on motivoivaa, ja useissa hankkeissamme suunnittelijat ovatkin yllättyneet positiivisen palautteen ja rakentavien kehitysehdotusten määrästä verrattuna reagoivaan osallistumiseen, jossa lähinnä valitetaan suunnitelmista.\nLaadukkaan käyttäjätiedon keräämisen lisäksi haasteena on tiedon sisällyttäminen suunnitelman osaksi. Käyttäjien tuottamaan tietoon tukeutuminen vaatii suunnittelijalta uusia taitoja ja asennetta, jossa osallistumista ei nähdä välttämättömänä pahana vaan arvokkaana tietolähteenä. Asukkaiden näkemysten sisällyttäminen suunnitelmaan ei vähennä suunnittelijan ammattitaidon tärkeyttä, vaan haastaa suunnittelijan asiantuntemuksen ja tuo uuden arjen asiantuntemuksen osaksi suunnitteluprosessia.\nViisas osallistuminen on monen tekijän summa\nKyse on yksinkertaisista asioista: osallistumismahdollisuuksien aikaistamisesta ja sähköisten osallistumismenetelmien hyödyntämisestä. Toisaalta kyse on erittäin haastavasta ja monipuolisesta paletista, jossa monen asian ja asiantuntijuuden pitää kohdata, jotta lopputulos olisi laadukas.\nVälillä vuorovaikutus kaipaa avittajaa. Aalto-yliopiston yhdyskuntasuunnittelun tutkimus- ja koulutusryhmässä vuorovaikutuksen tukea on kehitetty ja koeteltu vuodesta 2005. Kehittämäämme pehmoGIS-menetelmää on käytetty 20 suomalaisessa kunnassa ja kaupungissa. Hyvänä esimerkkinä onnistuneesta vuorovaikutuksen sujuvoittamisesta toimii yhteistyöhanke Vaasan kaupunkisuunnittelun kanssa, jossa monta palaa loksahti paikoilleen. Vaasan Palosaaressa haluttiin kokeilla uuden aikakauden osallistuvaa suunnittelua alueella, jonka suunnittelua voimakas asukasvastustus oli viimeiset 30 vuotta hidastanut. Palosaaren salmen ideakilpailussa lähdettiin liikkeelle keräämällä lähtöaineisto asukkaiden kokemuksista elinympäristöstään pehmoGIS-menetelmällä. Asukkaiden näkemyksiä kuljetettiin prosessin mukana aina kilpailuehdotuksiin asti. Lopputulokseksi valikoitui ehdotus, johon sekä asukkaat, virkamiehet että kilpailulautakunta olivat tyytyväisiä. Nyt alueen suunnittelu etenee virkamiesvetoisesti hyväksi arvioidusta kilpailuehdotuksesta kaavaluonnoksen laatimiseen. Kyselyn ja erityisesti paikkaan sidotun ja netissä toimivan kyselyn hyödyntäminen suunnitteluprosessin alkuvaiheessa sekä luonnoksen ja ehdotuksen kommentoinnissa osoittautui tehokkaaksi työkaluksi.\nTotuttujen rakenteiden pönkittämisestä joustaviin ratkaisuihin Suomalaisessa yhdyskuntasuunnittelussa moninaisine menetelmineen ja toimintatapoineen olisi aineksia kehittyä kansainväliseksi vientituotteeksi. Esimerkiksi pehmoGIS-innovaatio on herättänyt runsaasti kansainvälistä kiinnostusta. Myös ympäristöministeriö on tunnistanut innovaation merkittävyyden. SADe-hankkeessa ministeriö on lähtenyt tukemaan miltei miljoonalla eurolla teknologiakehitystä, joka on jo kertaalleen tehty tutkimushankkeissa pääasiallisesti julkisin varoin. Suomalaisilla innovaatioilla on kuitenkin taipumus jäädä tyngäksi. Yhtenä syynä tähän on julkisten kilpailutusten järjestelmä, joka suosii uusia kehityshankkeita sen sijaan, että jo olemassa olevat ideat jalostettaisiin loppuun.\nYksinomaan uusien teknologioiden kehittäminen ei kuitenkaan tue osallistumisen juurtumista kuntien suunnittelukäytäntöihin. Mammuttihankkeiden sijaan kunnat kaipaisivat tukea tarttua omaan tilanteeseensa soveltuvan työkalupakin koostamiseen. Kunnankaan kannalta kokonaisratkaisun etsiminen ei ole nykypäivää. Sen sijaan kussakin tilanteessa tulisi löytää sopiva, joustavasti käyttöönotettava työkalu. Tulevaisuudessa työkalupakkiin voisi kuulua eri yritysten, järjestöjen ja tutkimusorganisaatioiden kehittämiä sähköisiä välineitä, jotka olisivat yhdisteltävissä avoimin rajapinnoin kunnan omiin järjestelmiin.\nFM, tohtorikoulutettava/kehitysjohtaja, Aalto yliopisto, Yhdyskuntasuunnittelun tutkimus- ja koulutusryhmä / Mapita Oy\n← Haja-asutus ei jaa mielipiteitä Itä-Suomessa\t50 vuotta norsuna →\n1 Missä on osallistumisen paikka?\n2 Juurtuvatko uudet osallistumismenetelmät yhdyskuntasuunnittelun pysyväksi tueksi?\n3 Vaikuttavaa osallistumista vai osallistumista osallistumisen takia?\n4 Saavuttavatko uudet osallistumismenetelmät laadukkaan tiedon?\n5 Viisas osallistuminen on monen tekijän summa


Mitä vauvan vyöhyketerapiahoidossa tapahtuu?\nPohditko mitä ihmettä siellä vauvan vyöhyketerapiahoidossa oikein tapahtuu? Pitääkö sitä ennen tehdä jotain tai valmistautua? Voinko vaan napata vauvan kainaloon ja tulla vastaanotolle?\nKun vauva tulee vyöhyketerapiaan, ei tarvita sen kummempia valmisteluja. Jos vauva on hereillä, hänet on hyvä syöttää noin tuntia ennen hoitoa, mutta myös hoidon aikana tai sen jälkeen voi syöttää, jos nälkä iskee sillä hoito tehdään aina vauvan ehdoilla. Hoidon aluksi vyöhyketerapeutti haastattelee vanhemman ja selvittää minkälaisia oireita vauvalla on, miten imetys/ruokailut sujuvat, äidin ravitsemuksesta, maitohapoista, miten synnytys meni ja oliko raskausajassa jotain huomioitavaa. Haastattelun ja vauvan käsittelyn avulla hoitaja lähtee selvittämään mistä ongelmat voisi johtua ja miten niitä lähdetään hoitamaan. Yleisiä oireita, joiden vuoksi vastaanotolle saavutaan ovat itkuisuus, vatsavaivat, nieleskely/pulauttelu, jäykkyys, hermostuneisuus ja ummetus.\nVauvan hoito aloitetaan yleensä päästä tai jaloista, oireista riippuen. Hoito tehdään vauvan tahtiin eli välillä voidaan hoitaa sylissä, välillä hoitopöydällä, välillä rauhoitellaan jos on kovin itkuista. Hoito on lempeää painelua ja hierontaa. Hoidossa käydään läpi koko keho päästä varpaisiin ja kiinnitetään erityisesti huomiota niskan alueeseen. Onko se jumissa, pitääkö vauva päätään mieluummin toiseen suuntaan, missä asennossa kädet ovat. Niska vaikuttaa suuresti kehoomme. Jos siellä on jumeja (kuten vauvoilla yleensä saattaa synnytyksestä johtuen olla), ne vaikuttavat kiertäjähermoon, joka hermottaa koko ruoansulatuksemme. Kun niskaa rentoutetaan, hermotus toimii paremmin ja vaikuttaa positiivisesti vauvan yleisvointiin ja oireisiin.\nHoidossa hoidetaan myös vyöhyketerapiapisteitä eli heijasteita. Hoito kestää 25-40 minuuttia.\nHoidon aikana vauva saattaa olla levoton, itkeä/kiljua, nauraa kikattaa, nukkua ja rentoutua/rauhoittua. Kun keho alkaa rentoutua, pääsee se toimimaan paremmin. Osalla rentous tuntuu huokauksena, toisilla pääsee itku. Itku on hyvä, sillä silloin keho purkaa paineita ja se helpottaa.\nVyöhyketerapeutti antaa vanhemmille kotihoito-ohjeet ja katsoo seuraavan hoitoajan. Vyöhyketerapeuttinen vauvahieronta tehoaa parhaiten sarjahoitona. Yleisin hoitomäärä on kolme kertaa, joskus tarvitaan enemmän. Hoitojen väli on maksimissaan viikko. Toisilla jo yksi kerta tuo helpotuksen, jos vaiva ei ole iso. Hoidon jälkeen vauva voi olla itkuinen tai levoton, mutta tämä menee yleensä ohi päivässä. Suurin osa vauvoista on hoidon jälkeen väsyneitä ja rentoja ja nukkuvatkin useamman tunnin unet. Jos itkuisuutta ilmenee, se johtuu siitä, kun keho alkaa rentoutua ja esim. ilmaa saattaa lähteä liikkeelle. Hyvät hoitotulokset alkavat näkyä usein jo heti ensimmäisen hoitokerran jälkeen ja pysyväksi ne saadaan muutaman hoidon avulla.\nVyöhyketerapeuttinen vauvahieronta on tehokas ja lempeä hoito vauvoille! Tervetuloa hoitoon.\nVauvojen hoitoon erikoistuneet ammattilaiset löydät täältä: https://www.vauvahieronta.fi/hoitajien-yhteystiedot