Todella huono ajatus\nPari viikkoa sitten Saksan sosialidemokraatit julkistivat vaaliohjelmansa. Se ei ollut erityisen jännittävä. Angela Merkelin keskitien politiikka ja vaikeat taloudelliset ajat ovat ilmeisesti jättäneet perin vähän liikkumavaraa puolueen ideologeille. Puheenjohtaja Peer Steinbrückin harmaaseen persoonaan ja huonoon galluplähtökohtaan yhdistettynä tämä ei lupaa hyvää puolueen vaalimenestykselle.\nNaapurimaan Ranskan presidentin Francois Hollanden vasemmistolaisen talousohjelman huonot tulokset ja hänen hupeneva henkilökohtainen kannatuksensa eivät myöskään liene kannustaneet saksalaisen veljespuolueen ohjelmanikkareita merkittäviin uusiin aloitteisiin. Pientä väriä ohjelmaan piti kuitenkin jostakin löytää, ellei muuten niin sukeltamalla sosialidemokratian perinteiseen työkalupakkiin. Ja löytyihän sieltä jotakin: SPD vaatii nyt Saksaan yleistä 8,50 euron minimipalkkaa.\nMinimipalkka on jännittävä poliittinen aloite. Paul Krugmanin suosimaa käsitettä lainatakseni se on eräänlainen torakka-ajatus: vaikka se on huuhdottu vessasta alas lukemattomia kertoja, aina se vaan pulpahtaa pintaan. Syy on varmaan se, että useimpien ihmisten korvissa minimipalkka kuulostaa sekä taloudellisesti fiksulta että sosiaalisesti oikeudenmukaiselta.\nOpettaessani yli 30 vuotta sitten taloustiedettä Yhdysvalloissa minimipalkkakeskustelun aallot olivat juuri käyneet korkeina. Useimmat Economics 101-kurssin oppikirjat käyttivät sitä siksi esimerkkinä siitä, miten työmarkkinat toimivat. Itse argumentti on todella yksinkertainen ja sovellettavissa moneen muuhunkin hintasäännöstelyilmiöön. Aivan kuten lukemattomat kollegani, piirsin siksi opiskelijoilleni taululle työvoiman kysyntä- ja tarjontakäyrät, joiden leikkauskohta määrittelee sen palkkatason jolla vallitsee täystyöllisyys.\nSitten lisäsin kuvioon minimipalkan. Se on vaakasuora viiva kysyntä- ja tarjontakäyrien risteyskohdan yläpuolella. Minimipalkan tasolla työvoiman tarjonta on sen kysyntää suurempi. Selkokielellä se tarkoittaa, että joukko ihmisiä, jotka normaaliolosuhteissa (ja hieman matalammalla palkalla) olisivat saanet töitä, joutuvat nyt työttömiksi. Ei auta, että he ovat valmiit hyväksymään hieman heikommat työehdot: minimipakkatasoa ei saa alittaa, ja siksi heidät häädetään työmarkkinoiden laitamaille.\nKeitä nämä ihmiset todellisuudessa ovat? Kenet minimipalkka sulkee työelämän ulkopuolelle? Vastaus on ilmeinen: ne joiden työ tuottaa vähiten. Nuoret ja kokemattomat, maahanmuuttajat ja huonosti koulutetut; ne joiden työn tuottavuus ei (vielä) yllä minimipalkan tasolle. Jotkut heistä saavat kylläkin työtä hieman paremmalla palkalla kuin aikaisemmin, mutta useimmat syrjäytetään, koska heille ei yksinkertaisesti korkeammalla palkkatasolla löydy taloudellisesti järkeviä töitä. Ja ikävintä tässä kaikessa on se, että syrjäytyvät ovat juuri niitä, jotka kaikkein eniten tarvitsisivat työpaikkaa.\nMutta jos näin on, jos minimipalkka todellakin tuottaa huomattavasti enemmän pahaa kuin hyvää, miksi sitä sitten kannatetaan? Osasyy on varmasti se, että harva saksalainen sosialidemokraatti on suorittanut Economics 101-kurssin. Mutta löytyy myös synkempi selitys. Ne, joilla jo on työpaikka haluavat tietenkin varmistua sen pysyvyydestä ja omasta palkkatasostaan. Sen he – tai oikeastaan heidän edusmiehensä – uskovat tekevänsä rajoittamalla heihin kohdistuvaa kilpailua. Kokeneen työvoiman pahin kilpailija on yleensä halvempi työvoima, eikä vain kaukomailla, vaan myös täällä koti-Euroopassa.\nAjatelkaapa, jos elinkeinoelämässä vaatisimme lainsäädäntöä, joka kieltää kilpailijoiltamme tarjoushinnoittelun. Kyllä elämä esimerkiksi pankkialalla olisi helppoa jos uusilta kilpailijoilta kiellettäisiin sanokaamme alle kolmen prosentin asuntolainamarginaalit. Kuluttajan kannalta ajatus olisi huono, eivätkä kilpailijatkaan siitä erityisemmin pitäisi. Mutta kyllä vanhoilla pankeilla menisi hyvin. Minimipalkka toimii aivan samalla tavalla: niille, joilla jo on, se antaa turvaa; kun taas niiden eteen, jotka vasta ovat aloittamassa, se nostaa lähes ylitsepääsemättömän muurin.\nMutta entä oikeudenmukaisuus? Eikö sentään pitäisi kantaa jonkinlaista huolta myös ihmisten toimeentulosta? Varmasti, ja siksi meillä on sosiaalipolitiikka. Perustulo (”kansalaispalkka”) on minimipalkkaa valtavasti parempi tapa varmistua siitä, ettei kenelläkään mene liian huonosti.\nMinimipalkka, kuten hintasäätely yleensäkin, on todella huono idea. Se johtaa talouden vääristymiin, kilpailukyvyn menetykseen ja ennen kaikkea työttömyyteen juuri niissä työntekijäryhmissä missä pysyvän syrjäytymisen vaara on suurin. Se on torakka joka lopultakin olisi litistettävä.\nPuheen häiriöitä ja heikkoa estetiikkaa. Twitter-runous yhteiskunnallisen keskustelun muotona\nVastaa käyttäjälle Tapani Köppä\tPeruuta vastaus\n39 kommenttia artikkeliin Todella huono ajatus\nKai Nikulainen sanoo:\nPaul Krugman tosin kannattaa minimipalkkaa. http://www.nytimes.com/2013/02/18/opinion/krugman-raise-that-wage.html?_r=0\nWalhroos jättää siis huomiotta, että Krugman ei ole vakavastiotettava taloustieteilijä. (Krugman taas ihmetteli miksi talousvastaavaksi julkishallinnossa valitaan aina sellainen joka ei siitä mitään ymmärrä) Eli astuu talouasioiden neron Rehnin varpaille. Tarkoituksella?\nKrugman puhuu vähän eri asiasta kuin Wahlroos puhuessaan minimipalkasta linkin kirjoituksessa Krugman puhuu USA.n tilanteesta, eli minimipalkasta jolla ei edes elä ja joka on kaikille aloille yhteinen. Kansalaispalkka ehdotus USA.ssa voisi olla aika hauska.\nSuomessa tilanne on toinen. Joka alalla on oma minimipalkka ja käsittäkseni Wahlroos tarkoittaa tätä. Kansalaispalkka tulisi minimipalkan ja muun sosiaaliturvan tilalle luomaan minimitoimeentulon. Ymmätämykseni mukaan tulisi yhteiskunnalle edullisemmaksi eli yllättäen olen samaa mieltä Wahlroosin kanssa. Edellyttäen, että tavoittena todella on ihmisten ja yhteiskunnan hyvinvointi, eikä vain uusia välistävetämismahdollisuuksia.\nSuomen ongelma tosin ei ole korkeat palkat vaan korkeat elinkustannukset palkkaan nähden. Wahlroosin idea ehkä onkin ehdotuksessaan, että näin palkkoja ei tarvitse nostaa vaan voidaan jopa laskea kun minimipalkka hoitaa toimeentulon.\nLisäisin Wahroosin ehdotukseen työntekijöiden pääsyn mukaan voitonjakoon, jolloin myös muita kuin alimpia palkkoja voisi laskea. Saataisiin luontevasti palkkajoustoa.\nAjatusta kaiken kansalaisten oikeudesta elää en voi kuin kannattaa. Eli Nalle, nyt olisi toiminnan aika pelkkien puheiden sijaan\nKai, Nalle viittasi siihen kielikuvaan, kun Krugman kutsui keväällä Olli Rehnin ajatuksia tällaiseksi torakaksi, jota ei voi tappaa:\nKyse ei siis ollut siitä, että olisi viitannut Krugmanin minimipalkkamielipiteisiin.\nOskari Nieminen sanoo:\nMinimipalkka on juurikin sosiaalisesti oikeudenmukainen asia. Ymmärrän sen asettamat haasteet uusille talouden toimijoille sekä tosiasian, että työttömyysprosentti on korkeampi minimipalkalla kuin ilman sitä.\nSilti, kun uhrataan hetki työntekijän, ihmisen ajattelemiselle talouden rattaiden öljyämisen asemesta, löytyy minimipalkalle erittäin järkeviä, inhimillisiä perusteita. Oletetaan, että nollatyöttömyys löytyisi, kysyntä ja tarjonta kohtaisivat viiden euron tuntipalkalla. En ota nyt huomioon tasaveroa, jota porvarit myös mielellään kannattavat, sillä ajatus työn paiskimisesta vitosen tuntipalkalla on ilmankin jo tarpeeksi brutaali. Yksineläjänä joutuisin tekemään 50 tunnin työviikkoja vain sen takia, että leivän päällä olisi muutakin kuin ylähuuli. En halua edes kuvitella perheellisten ahdinkoa.\nOletetaan, että yhteiskunta tulisi tässä kohdassa vastaan perustulon muodossa ja jakaisi aiemmin työttömyyskorvausten muodossa jaettua rahaa niille, joiden työstä saama palkka ei riitä elämiseen. Hienolta ja toimivalta kuulostava systeemi (kaikilla töitä ja tarpeeksi rahaa) avaa oven kuitenkin työnantajapuolen härskeille väärinkäytöksille – tavallista työntekijää tuskin kiinnostaa mistä rahansa saa, kunhan se on työviikon tai kuukauden jälkeen pankkitilillä. Eli porukkaa otetaan töihin vaikkapa kahden euron tuntipalkalla, ja ihmiset ottavat työn vastaan, koska Kelalta saa perustulosta puuttuvan määrän. Matalapalkkaisia työpaikkoja nuorille, kouluttamattomille ja maahanmuuttajille löytyy yllättäen jokaiselle, eikä palkalla ole perustulon takia väliä.\nSen sijaan, että ihmisiä pakotettaisiin töihin orjapalkalla ja riippuvuudella valtion tuesta (muitakin siis kuin nykyisiä työttömyyskorvauksen nostajia, sillä minimipalkan poistaminen varmasti pudottaisi nykyisten pienituloisten palkkaa sietämättömästi), minimipalkka on erittäin inhimillinen vaihtoehto – vaikka työnantajapuoli sen mielellään huuhtoisi torakan lailla vessasta alas.\nJuuso Hämäläinen sanoo:\nNiin onhan selvää, ettei taloustieteitä ole olemassakaan vaan näiden vapaiden markkinaoppien esittäjät ovat itse nimenneet oppinsa tieteeksi.\nTalousoppineilla on näyttöä ainoastaan tuhon tuottamisesta maailmantaloudessa. Maailman hyvinvoinnin ovat tuottaneet reaalituotannossa olevat ihmiset. Finanssisektori on iso parasiitti tämän kyljessä.\nMe emme elä pankkikonsernien tekemisistä miltään osin vaan elätämme tuota sektoria, jonka tulisi olla valtion omistama toiminto eikä yksityisesti omistettu kuppaussysteemi, joka on äärimmäisen kallis ylläpidettävä riesa yhteiskunnalle. Se ei edes itse vastaa omista virheistään vaan kaataa ongelmansa veronmaksajille.\nTätä taustaa vasten emme kaipaa mitään neuvoja finanssi-ihmisiltä tai ns kauppatieteilijöiltä. Heidän neuvonsa ovat arvottomia.\nJuuri finanssigurujen ahneuden ansiosta meillä on globaali jatkuvaa kasvua vaativa velkavetoinen talous. En näe mitään perustetta sille, että finanssisektorin johdolle maksettaisiin edes minimipalkkaa. He eivät sitä ansaitse. Ei edes 8.5e tunnissa.\nHeikki Makkonen sanoo:\nJoittenkin pankkien virheitten kaataminen veronmaksajien niskaan on poliittisten päättäjien vastuulla. Ei nitten velkoja muuten kukaan yksityinen henkilö ottaisi maksaakseen.\nSiinä olen samaa mieltä, että rahan pyörittäminen ja keinottelu eivät tuota mitään. Vapaassa markkinataloudessa pitäisi jokaisen finanssipelurin vastata omista teoistaan, mutta jotenkin ne on päästetty sellaiseen asemaan, että yhteiskunta saa hoitaa niiltä jäävän roskiksen.\nTämähän ei oikeastaan liity Wahlroosin kirjoitukseen, paitsi siltä osin, että minä olen sitä mieltä, että markkinat saavat määrätä hinnat, palkat sekä putsata samalla kepulit rahapelurit pois.\nHyvin harvoin olen mistään samaa mieltä BW:n kanssa, mutta tässä asiassa hän on minusta oikeassa. Sosiaalisen oikeudenmukaisuuden takaajaksi me tarvitsemme kansalaispalkan, ja sen jälkeen minimipalkkaa ei tarvita, vaan markkinat huolehtivat työn hinnasta.\nTaneli Ihalainen sanoo:\nMinimipalkkoja (taulukkopalkkoja) voitaisiin ehkä alentaa siinä vaiheessa, jos samalla ihmisten perustarpeiden kuten asumisen, sähkön, ruoan ja työmatka kustannuksia alennetaan suhteessa alennettuihin palkkohin. Siis kaiken muun hintoja voitaisiin melkeimpä sitten nostaa, kaiken niiden jotka eivät ole niin tarpeellisia 🙂\nNyt vallitsee tilanne jossa palkkakehitystä ei synny tai se pikemminkin alenee ja näiden edellä mainittujen kustannustaso kasvaa. Eli ihmisillä menee taloudellisesti entistä huonommin. Näistä pitäisi sopia vaikka TUPOSSA.\nTieteellisiä perusjuttuja, vähän ajateltuaan itsestäänselvyyksiä – mutta vaikea ihmisten hyväksyä. Näitä on varsinkin taloustieteessä ja fysiikassa.\nSaa nähdä, kauanko menee, että jotkut valtiot ottavat (jo kauan akateemisessa maailmassa analysoidun) kansalaispalkan käyttöön.\nTyön arvon laskiessa robotiikan kehittyessä ihmiset eivät pysty leipäänsä markkinoilta hankkimaan.\nMiksi pankki riistää minulta viimeisetkin hilut joka kuukausi palvelumaksuillaan, jotka vain tuntuvat nousevan jatkuvasti. Ei ennen tuollaisia kustannuksia ollut vaikka oli virkailijat tiskillä ja tiliotteet tuli papareimuodossa kotiin, jolloin kustannukset olivat pankille huomattavasti suuremmat. Nyt asiakas tekee lähes kaiken itse verkossa ja silti joutuu tästä itsepalvelusta maksamaan. Varakkaammat eivät maksa euroakaan. Ymmärrän tämän koska köyhien määrä kasvaa entisestään on se myös herkullinen riiston kohde muodostaessaan kansantaloudessa sen laajimman massan jolta ottaa.\nAki Pulli sanoo:\nPieni korjaus. Saksan sosialidemokraattien eli SPD:n puheenjohtaja on Sigmar Gabriel. Peer Steinbrück on liittopäivävaaleissa kanslerikandidaatti. Ne ovat kaksi eri asiaa, Saksassa usein on tapana valita muu kuin puolueen puheenjohtaja kansleriehdokkaaksi. Erityisesti sosialidemokraatit ovat näin tehneet useiden vaalien ajan.\nKarl Marx kertoi kapitalistin maksavan palkollisilleen vain sen verran, mikä riittää työvoiman uusintamiseen. Björn Wahlroos on valmis maksamaan vielä vähemmän, sillä oloissamme minimiansioilla ollaan jo tukien varassa joten tuki on subventio työnantajalle.\nOn selvä, että täystyöllisyys teoriassa syntyy työvoiman kysyntä- ja tarjontakäyrien leikkauspisteessä. On myös selvä, että kommunismi edustaa omistuksellista tasa-arvoa ja anarkismi vapautta valtiosta. Kumpikaan ei toimi käytännössä.\nMarkkinatalous luonnollisena järjestelmänä toimii paremmin. Jos sovitaan, että työvoimaa voi palkata alle itsensä uusintamisen tarpeen, markkinat suosivat tuottamatonta työtä.\nTuottamattomuus ei ole siis välttämättä työvoiman ominaisuus vaan teetetyn työn ominaisuus. Kun teetetään työtä, jolla ei ole minimitoimentulon takaavaa kysyntää, hukataan työvoiman käytön potentiaalia. Toisaalta työvoiman korkeampi hinta pakottaa työn teettäjän parantamaan tuottavuuttaan – tehdäänkö käsivoimin vai konevoimalla, uusitaanko paperikone vai ajetaanko vanha loppuun?\nYlipäätään työn arvoa ei voi täsmällisesti laskea, koska emme päivittäin huutokauppaa työtämme vaan papille maksetaan papin palkka ja pankinjohtajalle pankinjohtajan palkka ja sen lisäksi omistaja-arvoa pitkällä tähtäyksellä tuhoavat insentiivit amerikkalaisen yliopisto-oppikirjan mukaan väärin ja kalliisti konsultoituina.\nVain työn minimihinnan voi määrittää, ja se on hinta, millä kokopäiväinen työntekijä voi yleisesti hyväksytyn normin mukaan tulla juuri ja juuri toimeen. Itse asiassa työn minimihinta on talouden perusnormi ja sekin riippuu yhteisön arvostuksista.\nNäin työyhteisössä, missä kokonaispotista on varaa maksaa pankinjohtajan palkka, on myös oltava varaa maksaa minimitoimeentulo jokaiselle tarpeellista työtä täysipäiväisesti tekevälle. Se ei edes käy kalliiksi, koska kyse on pienistä ansioista. Millä oikeudella pankinjohtaja edellyttää aamuisen pöytänsä pölyttömäksi, jos hän ei maksa siivojalle tämän elantoon riittävää korvausta?\nKansalaispalkalla voidaan työn minimihintaan puuttua, mutta vaarana on, että tämä heikentää työn keskimääräistä tuottavuutta siten, että kokonaistuottavuus alenee enemmän kuin tällä tavalla keinotekoisesti työllistetyn väen työ sitä lisää.\nPelle Svinrik sanoo:\nEsitettyjä yleistyksiä pitäisi avata kunnolla. Mitä tarkoittaa, että tiettyjen ryhmien ”tuottavuus” ei yllä minimipalkkaan?\nKuka ylläpitää negatiivisen kassavirran bisnestä?\nIsompi referenssi julkisuudesta kertoo, että yrityksen osakurssi on puolittunut: Tästä on toimitusjohtajaa palkittu 19Meur palkalla. Tämä olisi sivukuluineen 1500eur/kk ansaitseville yli 600 henkilötyövuoden urakka. Tämä tuottavuus on jopa minimipalkkaa pienempi, koska se on negatiivinen. Miten se istuu näihin teorioihin?\nNe maat missä on korkeampi minimipalkka on yleensä pienempi työttömyys% kuin ne maat joissa on matalampi. Minimipalkan lasku on kannattavaa yksittäiselle yrittäjälle lyhyellä tähtäimellä, kun kustannuksia voidaan laskea, mutta samalla se heikentää ostovoimaa yleisellä tasolla joka taas on haitallista taloudelle. Se sijaan hyvä minimipalkka, jolla tulee oikeasti toimeen, taas kasvattaa ostovoimaa, ja lisää työllisyyttä muille aloille, koska minimi palkka menee suoraan reaalitalouteen. Nykyaikainen talous perustuu kahteen asiaan, hyvään ostovoimaan ja vapaa-aikaan. Ihmisillä on vapaa-aikaa, ja ostovoimaa, joten ne kuluttavat enemmän.\nAikoinaan kun esim 1949 USA:ssa minimipalkka kaksinkertaistettiin, tai teollistumisen myötä kun tuottavuus lisääntyi, siirryttiin 40 tunnin työviikkoon, isot teollisuuspamput varoittivat että se tuhoaa maan talouden, mutta kävikin päin vastoin, talous sai ison potkun koska ihmisillä oli vapaa-aikaa ja rahaa kuluttaa, syntyi kokonaan uusia työpaikkoja näiden ympärille.\nJa jos nyt puhutaan heikosti työllistetyistä, niin heille voidaan tarjota esim työnantajamaksujen ym. verojen kautta etuja.\nSuurin osa työttömistä ei kuitenkaan ole ole heikosti työllistettyjä vaan ihan normaaleja ihmisiä joilla vain ei ole työtä koska teollisuus on lähtenyt Kiinaan ym (ja kohta lähtee insinöörityöt perässä, koska on vaikea rakentaa paperikonetta, jos ei ole koskaan nähnyt paperikonetta vaikka kuinka lukisi papereista). Ja minimipalkan lasku saa olla aika iso, ennenkuin se teollisuus tulee takaisin. Teollisuuden pakeneminen on ongelma, joka voidaan ratkoa esim tulleilla, ja automaation tuomat hyödyt voidaan ratkoa työaikaa lyhentämällä, kuten tehtiin ennenkin kun teollistumisen myötä siirryttiin 40h työviikkoon.\nJos ihmisten pitää tehdä työtä sillä palkalla, etteivät he elä 40 tunnin työpanoksella, niin eihän sellainen talous ole järkevää nykyään. Ja jos sellaista työtä olisi tarjolla, niin sehän olisi kannattamatonta työtä jota ei edes kannata tehdä.\nJa esim USA:n taloudessa, McDonalds ym. minipalkkatyö – 30v sitten se oli ensimmäinen työpaikka jolla saatiin vähän työkokemusta ja päästiin eteenpäin, nykyään keskiverto McDonalds minipalkalla oleva työntekijä USA:ssa on 28v ja perheellinen – Koska muita töitä ei ole.\n”Millä oikeudella pankinjohtaja edellyttää aamuisen pöytänsä pölyttömäksi, jos hän ei maksa siivojalle tämän elantoon riittävää korvausta?”\nJos hän ei maksa siivjoalle hänen elantoonsa riittävää korvausta, siivooja voi ottaa työnsä muualle, niin ei tule pankinjohtajankaan pöytä siivotuksi. Kyllä siinä siivouksesta maksettavan palkan taso nousee, ja nopeasti, jos siivoojaa ei muuten saa.\nKim Leinolle: Siivooja sopeutuu tilanteeseensa, koska saa asumistuen ja työ on kevyesti verotettua. Näin pankinjohtajan ei tarvitse maksaa tayttä korvausta työstä. Jos siivoojaa ei subventoitaisi, joutuisi pankinjohtaja (A) tinkimään työyhteisön muista palkoista siivoojan hyväksi (B) tinkimään siisteydestä, jolloin siivoojan työpanos vapautuisi tuottavampiin töihin.\nBjörn, paljonko ehdotat kansalaispalkaksi? Kenelle ja millä ehdoilla se maksetaan? Kuinka laajalti se vaikuttaa muuhun sosiaaliturvaan?\nJos Kela yms. byrokratia voitaisiin purkaa paljonko säästettäisiin? Lisäisikö kansalaispalkka verorasitusta, silti?\nOleellista on että Suomessa ei edes ole minimipalkkaa.\nnalle oot kuningas we love u baby\nMielestäni Paul Krugman on juurikin se torakka, jonka ajatukset voisi ja onkin huuhdottu jo vessanpöntöstä alas moneen kertaan. Mikäli Libera aikoo jatkossa menestyä kannattaisi tällaiset huru-ukot jättää vähemmälle huomiolle, vaikka heiltä lainaisikin vain sanonnan.\n>Oleellista on että Suomessa ei edes ole minimipalkkaa.\nOlet oikeassa, että Suomessa ei ole lakiin kirjattua minimipalkkaa, mutta ei tuo havaintosi kyllä mielestäni ole ollenkaan oleellinen tässä asiassa. Työehtosopimuksiin kirjataan vähimmäispalkat ja tästä käytännöstä seuraava työttömyys ja muut sosiaaliset ongelmat on tässä se oleellisempi asia kuin terminologiakikkailu (=lailla määritelty ”minipalkka” versus muilla säädöksillä pakotettu ”vähimmäispalkka”).\nOngelma on nyt tunnistettu ja monet kerrat todistettu. Mitä seuraavaksi tehdään? Ehdotukseni:\n1) Matalapalkkaiset alat ovat erittäin hyvin järjestäytyneet ja ovat pystyneet ajamaan etujaan ja yhä enemmän ja enemmän riistämään kohtuuttomasti sitä kansanosaa, jolla ei ole työtä ollenkaan. Työehtosopimusten yleissitovuuden poistaminen on askel oikeaan suuntaan, mutta riittämätön toimenpide. Työttömät tarvitsevat vahvan etujenajajan, joka ajaa palkkatasoasiat kokonaan pois työehtosopimusten agendoilta. Näin työpaikkoihin tulee kaivattua ”uusjakoa”, jonka jälkeen kussakin työssä on siihen työhön halukkain ja sopivin henkilö, eikä se henkilö, joka siihen tehtävään joskus 1980-luvulla satuttiin junttaamaan kiinni.\n2) Useimmille mahdollisimman suuret ansiot ovat tässä se ykkösasia. Kuitenkin on pieni vähemmistö, joille tässä on kyse työstä eikä niinkään rahasta. Tämä vähemmistö on ne nuoret, jotka ovat vielä osittain vanhempiensa sponsoroinnin piirissä ja joilla on kova jano päästä töihin saamaan kokemusta, näyttämään kykyjään ja siinä sivussa vähän taskurahoja tienaamaan. Pilotoitakoot sääntelytöntä työntekoa siis ensin tässä ryhmässä eli poistettakoot kaikki palkkasääntely untuvikoilta, jolloin käytännössä jokainen nuori saa mennä töihin jos haluaa. Tästä pilotista saadaan arvokkaita kokemuksia jos työtä myöhemmin halutaan tarjota myös muille ryhmille esim. ikääntyville. Kun työnteko lisääntyy niin samalla pystymme tarjoamaan enemmän hyvinvointia myös niille jotka eivät syystä tai toisesta edelleenkään mene töihin.\nSiis vika on yksinomaan siinä, että minimipalkka on tuntipalkka. Jos se olisi kuukausipalkka, se ei rajaisi sitä millä vauhdilla tai taidolla homma pitäisi tehdä. Samalla se pakottaisi työnantajat optimoimaan pätkätyösuhteet niin täyspäiväisiksi, että palkalla tulee toimeen. Sellasta työtä, jolla ei tule toimeen ilman köyhäinapua, ei pitäisi olla edes tarjolla. Jossei palkanmaksu maita, niin tehkää ite.\nVille Kumpulainen sanoo:\nVaikka kysynnän ja tarjonnan teoria antaa ymmärtää – kuten kirjoittaja esittää – työn hinnan kasvun vaikuttavan negatiivisesti työn kysyntään, ei tämä kuitenkaan ilmeisesti päde näin yksinkertaisesti todellisessa maailmassa. Useat empiiriset tutkimukset ovat osoittaneet minimipalkalla olleen vain vähän vaikutusta työllisyyteen. Monissa tapauksissa vaikutus on jopa ollut positiivinen – myös kirjoittajan esille nostamilla matalapalkka-aloilla. Minimipalkan on havaittu myös vaikuttaneen myönteisesti yleiseen ja muiden matalapalkka-alojen palkkakehitykseen.\nVielä muutama haja-ajatus palkkamarkkinoista.\nJos ajatellaan että kukin siivooja tahollaan käy palkkaneuvottelut on tämä tehotonta ja johtaa tilanteeseen, missä eri siivoojat tekevät samaa työtä eri palkoilla elleivät palkat ole julkisia ja tieto helposti saatavilla. Palkat voisivat olla julkisia, mutta helpompaa on sopia niistä kollektiivisesti.\nTyönantajan kansantaloudellinen tehtävä on tehdä sitä mitä hän tekee mahdollisimman tehokkaasti, jolloin menestymisen tulisi olla riippuvainen hyödykkeen tuottamisen laadusta pikemminkin kuin kyvystä neuvotella alhaisia palkkoja.\nPientä suuremman työnantajan palkkakustannus muodostuu koko palkkarakenteesta mikä oloissamme keskittyy euromääräisesti keskituloisiin. Jos työllistämisen este on kilpailukyvyttömyys palkkakustannuksissa on helpoin tapaa säätöön keskipalkkaisten ansioiden kautta.\nOn jopa irvokasta etsiä vastausta talouden ongelmiin tavasta voida maksaa pienituloisille vielä vähemmän. Tämä edustaakin filantropiaa, mitä amerikkalaista filantroopit (alias miljardöörit) harrastavat.\n>On jopa irvokasta etsiä vastausta talouden ongelmiin tavasta voida maksaa pienituloisille vielä vähemmän.\nOlli, Ainakin minä ymmärrän tämän koko keskustelun juuri päinvastoin. Tässä nimenomaan etsitään tapaa nostaa pienituloisten ansioita. Muista, että pienituloisia ovat ne, joilla ei ole ollenkaan töitä. Minimipalkat poistamalla he saavat töitä jos haluavat ja töihin menemällä heidän ansiotasonsa pitäisi nousta. Minimipalkkojen poistaminen saattaisi pienentää keskituloisten (eli pieni- ja keskipalkkaisten) ansioita ja juuri tätä taisit itsekin ehdottaa.\nItse asiassa näen juuri päinvastoin. On syytä teettää vain tarpeellisia töitä. Tarpeellisesta työstä on maksettava palkka millä tulee toimeen, muutoin työ ei ole tarpeellinen. Kyse on osapuilleen samasta asiasta kuin että kilo painaa kilon. Jos jonkun yksikön kokonaispalkkasumma johtaa kilpailukyvyttömyyteen on kilpailykyky palautettava keskipalkkoja alentamalla, ei teettämällä työtä alle toimeentulorajan.\nSellainen tilanne, missä tukien varassa hankitaan matalapalkkaisia lisätuloja sopii vain aidosti työrajoitteisille toimintaterapiaksi (ilman sarvia ja hampaita), muuten kyseessä on työnantajasubventio mikä johtaa tuottavuuden alenemiseen.\nMeillähän on jopa maksettu erityistä matalapalkkatukea – työnantajalle, ei työntekijälle! Mistähän pesästä tällainen torakka on oikein peräisin?\nMiksi moderaattori ei julkaise 13.9 lisäämääni kommenttia, vaikka on sen jälkeen julkaissut muiden kommentteja?\nVille, pahoittelut tästä. Kommenttisi oli mennyt spammi-kansioon koska siinä oli niin monta linkkiä. Nyt se on lisätty. t.Elina/Libera\nTapani Köppä sanoo:\nPerustuloa/kansalaispalkkaa tarvitaan uuden ajan sosiaalireformin yhtenä ratkaisuna, mutta se edellyttää vanhojen rakenteiden ja ajatusluutumien muuttamista. Valitettavasti perusturvakomiteakin joutui nöyrtymään korporaatioiden saneluun eikä tämänsuuntaisia aloitteita ole sen jälkeen uskallettu vakavasti pohtia. Nalle Wahlroosille suurkiitos asian nostamisesta pöydälle! Perustulon suuntaisilla reformeilla voidaan aidosti lisätä juuri heikompiosaisten osallistumista työelämään ja muuhun kansalaisten omaehtoiseen yritteliäisyyteen.\nMuuten hyvä, mutta yksinkertaistetussa mallissa (kansalaispalkka – pohjapalkka) on jääneet perhosvaikutukset huomioimatta. Nykyinen teknologiakehityshän (mm. teollisuusautomaatio) saa kiittää suosiostaan minimipalkkoja. Jos minimipalkkoja ei olisi, niin kynnys korvata työvoima automaatiolla olisi tietysti suurempi, koska kustannushyöty olisi pienempi. Tämän kerrannaisvaikutuksia ylipäänsä infrastruktuurin kehittymiseen ym. on vaikea arvioida.\nEikö loogisesti ajateltuna tuo minimipalkka nimenomaan olisi enemminkin madaltamassa kynnystä työvoiman korvaamiseen automaatiolla?\nMitä korkeampi minimipalkka, sitä kustannustehokkaampaa pitkällä aikavälillä olisi korvata työvoima automaatiolla. Eri asia on sitten, että missä kohtaa se raja tulee vastaan, että työvoiman palkkakustannukset jää halvemmiksi kuin automaation alkuinvesoinnit + säännölliset huoltokustannukset.\nItse uskon vakaasti, että perustulo eli kansalaispalkka olisi erittäin hyvä saada niin Suomeen kuin kaikkiin muihinkin järkevää sosiaalipolitiikkaa harrastaviin maihin. Olen Wahlroosin kanssa samaa mieltä siitä, että minimipalkka ratkaisuna ajaisi minimipalkkaa halvemmalla töitä valmiita tekemään olevat ryhmät työmarkkinoiden ulkopuolelle. Parempaa tasa-arvoa olisi se, että jokainen saisi tilanteestaan ja sosiaalisesta statuksestaan huolimatta aina sen saman verran rahaa kuussa.\nLisäksi tuota kansalaispalkka-ajatusta, kun miettii niin sen alta voisi poistaa valtavan määrän muita tukia ja saada myös pois mm. Kelan järjetöntä byrokratiakoneistoa ja siten saada kuluja sieltä pienemmiksi.\nBjörn Wahlroos kuittaa joka vuosi maataloustukea lähes 300 donaa.\nAinoa hyvä puoli minimipalkassa olisi se, että se lisäisi kannusteita investoida työn automatisoimiseen. Niin ikään ammattiliitot ja niiden lakkoilu lisäävät yritysten halukkuutta keksiä keinoja, joilla minimoida ihmistyön tarve. Jos työvoima olisi ympäri maailman yhtä halpaa kuin kehitysmaissa, investoinnit automaatioon romahtaisivat pitkäksi aikaa.\nIhmistyöperustaiseen markkinatalouteen minimipalkka istuu kuitenkin huonosti kuten Wahlroos asiallisesti perusteli. Uudessa työssä aloittaessaan ihmisen tuottavuus on alhaista. Sitä mukaa kun se nousee, voi palkkakin nousta. Työssä voi oppia monesti enemmän kuin yliopistossa tai muussa oppilaitoksessa. Monissa maissa opiskelusta joutuu maksamaan, kun taas työstä saa rahaa.\nOmasta mielestäni tähän aikaan sopeutuisi parhaiten perustulo ilman minipalkkalakia. Sitä mukaa, kun talouden automatisaatio etenee, perustuloa nostetaan, jonka lisäksi ihmisille aletaan tarjota mahdollisuuksia ansaita tuloja muilla tavoin kuin työmarkkinoilta. Yksi tällainen ansaintatapa voisi olla kehittyminen paremmaksi kansalaiseksi opiskelemalla ja pitämällä huolta omasta fyysisestä kunnosta.\nHarmillista, että niin monet näkevät punaista aina kun Björn Wahlroos puhuu. Kun huomio kiinnitetään sanojaan eikä sanomaan, menee lapsi helposti pesuveden mukana. Tässäkin kommenttiketjussa esitetyt vastalauseet perustuvat joko ad hominem -tyyppiseen argumentaatioon tai siihen ettei ymmärretä (haluta ymmärtää?) talouden lainalaisuuksia.\nTulevaisuudessa (oikeastaan jo nyt) meidän tulee pystyä ratkaisemaan se miten lisääntyvä automaatio ja globaali markkinatalous huomioidaan työllisyys- ja sosiaalipolitiikassa. Kun tänä päivänä suomalainen minimipalkka siirtää käsityövaltaista tuotantoa mm. Kiinaan ja Bangladeshiin, niin huomenna kilpaillaan työstä yhä älykkäämpien robottien kanssa. Paikallisissa palveluissa, kuten rakentamisessa ay-liike on vielä toistaiseksi kyennyt ylläpitämään suhteellisen korkeaa palkkatasoa rajoittamalla ulkomaisen työvoiman käyttöä työehtosopimuksilla, mutta automaatio tuo rakennuksille sellaiset robotit, joita työehtosopimukset eivät koske. Paperityöntekijöiden ja merimiesten kohtalo odottaa rakennustyöntekijöitä nurkan takana.\nNämä muutokset eivät tietenkään ole vain huonoja – suomalainen käyttää valtaosan työurastaan maksaakseen rakennusteollisuuden ylikorkeita palkkoja asuntolainansa lyhennyksillä. Tulevaisuudessa uusien asuntojen hinta voi laskea vaikka laatu samalla kohoaa – aivan kuten autoteollisuus on meille näyttänyt.\nOngelmaksi jää se, miten vapautuva työvoima sijoittuu yhteiskuntaamme. Tässä kansalaispalkka voi näytellä ratkaisevaa roolia, mikäli samalla minimipalkat kumotaan lainsäädännöllä. Toisin kuin jotkut yllä argumentoivat, työpaikkojen syntyminen on kiinni työn tuotosten ostajien halukkuudesta maksaa. Hinnan kohotessa laskee tuotteen kysyntä väistämättä – tosin välttämättömyyshyödykkeiden hinnan noustessa kysynnän väheneminen kohdistuu johonkin muuhun palveluun tai tuotteeseen.\nVaikka minimipalkkoje ei olisi, ei palkanmuodostus muutu työnantajan sanelupolitiikaksi. Tällöin palkka määräytyy työntekijän ominaisuuksien ja työn vaativuuden mukaan. Ahkerat työntekijät saavat parempaa palkkaa kuin laiskat ja vaativaan työhön on hankalampi löytää tekijöitä kuin helppoon, jolloin näissäkin töissä palkkataso on suhteellisen korkea. Jokainen voi omilla valinnoillaan vaikuttaa omaan markkina-arvoonsa työmarkkinoilla. Suomen lähes maksuton koulutusjärjestelmä on tässä erinomainen apu.\nKansalaispalkka ja minimipalkkojen kieltäminen mahdollistaisi mielekkään työn löytymisen niillekin, joilla on jokin vamma tai sairaus, joka estää työllistymisen nykyisille työmarkkinoille. On vaikea löytää yhtään todellista oikeudenmukaisuusargumenttia, jolla tätä uudistusta voitaisiin vastusta. Oikeudenmukaisuuden kaapuun puettu oman edun tavoittelu on toki asia erikseen.\nTiina Ilveskoski sanoo:\nWahlroosin minipalkka-ajatuksessa on järkeä, ehkä 1000 euroa kuussa on liikaa. Osmo Soininvaarakin on kirjassaan Vauraus ja Aika esittänyt minimitoimeentuloa, joka yksinkertaisesti maksetaan ja siinä on sossutuet sun muut kaikki mukana. Vähemmän byrokratiaa ja luukuilta toiseen pyöritystä ja nöyryytystä asiakkaalle + paras, byrokraatteja voitaisiin alkaa vähentämään. Eivät köyhät meillä mitään syöpäläisiä ole, vaan turhat byrokraatit ja paperinpyörittelijät, jotka saavat paikkansa valtapuolueiden jäsenkirjoilla ja suhteilla. Vielä 5 vuoden irtisanomisaikakin, jos tulee kuntaliitos, hirvittää tuollainen siivelläolijakaarti, eihän niillä sitten isoissa kunnissa ole mitään tekemistä, virkamiesten päät vaan yhteen kolisee.\njari koskinen sanoo:\nvakuutusriita vastaan neuvostoliitto ja yksityinen ihminen Eli sain postraumaattisen stressireaktion vuona tai tapahtui vuonna 9.11.2005 ja sen jälkeen en ole voinut hyvin ja asia painaamua vielä niin paljon että en voi kertoa asioita sen takia koska siihe on olemassa velvoite ja miten korjata virhe. niin se on aina kun kerron siitä asiasta niin olen 2 viikkoa toisi itsemurhatunnelmmissa, se vaan on niin. if vakuutusyhtiö maksoi siitäå tietyn verran korvauksia, mutta kun se sairaus tai tapturma ei loppunutkaan ja olen sen vanki, en voi elää elän rajoittunutta elämää ja toivon että en tekisi taas sitä virhettä että puhuiisin siitä trauman aiheuttajasta ja tiedän että asia menee korkeimpaan oikeuteen, mihin minulla ei ole varaa, mutta pitäisi olla, mutta se ei ole oleellista vaan se että joudun käymään sitten uudestaan sen helvitin mitä päässä on ja sanomaan asioita, sitä en kestä, koska jokainen kerta kun joutuu asioista puhumaan aiheuttaa hirveän masennuksen ja itsetuhoiusuuden ja sitä kestää 2 viikkoa, kun kuitenkin mennään nimenomaa korkeimpaan oiketeen sen takia että minulla ei ole mitään enää oireit a sattuneen työtapaturman jälkeen. voin sanoa että en kestä mennä korkeimpaan oiketeen, koska se kaikki tekijät ja dokumentit puoltaa minua, mutta se mitä se vaatii minulta tarkoittaa sitä että menehdyn siihen valituskierteeseen tai vaatimukseen, koska olen kaiken aikaa äärirajoilla jaksamisen suhteen.\nKansalaispalkkaa ilman minimipalkkaa on kokeiltu Englannissa 1800-luvulla tuhoisin seurauksin: työntekijät eivät viitsineet tehdä töitä kun saivat joka tapauksessa kreivikunnalta minimitoimeentulon ja työnantajat eivät viitsineet maksaa palkkaa samasta syystä. Tästä ns. Speenhamland-episodista kertoo taloushistorijoitsija Karl Polanyi kirjassaan ”Suuri murros”, joka saatiin muutama vuosi sitten vihdoinkin suomeksi. Suosittelisin iltalukemiseksi.\nKTT Björn on Sampo Oyj:n ja UPM-Kymmene Oyj:n hallitusten puheenjohtaja, sekä Elinkeinoelämän valtuuskunta EVA:n, Elinkeinoelämän Tutkimuslaitos ETLA:n ja Mannerheim-Säätiön hallitusten jäsen. Wahlroos on toiminut Liberan hallituksen varapuheenjohtajana 2015-2021.


Laittomasti maassa oleskelevien sivistyspalvelut - OKM - Opetus- ja kulttuuriministeriö\nLaittomasti maassa oleskelevien sivistyspalvelut kunnissa\nSivulle on koottu kunnille tarkoitettua tietoa opetus-, kulttuuri-, liikunta- ja nuorisopalvelujen järjestämisestä ja laittomasti maassa oleskelevien oikeuksista sivistyspalveluihin. Sivun sisältö perustuu opetus- ja kulttuuriministeriön muistioon 30.5.2017 dnro OKM/54/050/2017. Sisältöä on päivitetty 15.10.2018.\nTaloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälinen yleissopimuksen 13 artiklan nojalla Suomi on tunnustanut jokaiselle oikeuden opetuksen saamiseen.\nKunnan järjestäessä opetusta ja muita sivistystoimen palveluja on otettava huomioon YK:n lapsen oikeuksien sopimuksen (LOS) 2 artikla, jonka mukaan sopimusvaltiot kunnioittavat ja takaavat yleissopimuksessa tunnustetut oikeudet kaikille niiden lainkäyttövallan alaisille lapsille ilman minkäänlaista lapsen, hänen vanhempiensa tai muun laillisen huoltajansa rotuun, ihonväriin, sukupuoleen, kieleen, uskontoon, poliittisiin tai muihin mielipiteisiin, kansalliseen, etniseen tai sosiaaliseen alkuperään, varallisuuteen, vammaisuuteen, syntyperään tai muuhun seikkaan perustuvaa erottelua.\nJa että sopimusvaltiot ryhtyvät kaikkiin tarpeellisiin toimiin varmistaakseen, että lasta suojellaan kaikenlaiselta syrjinnältä ja rangaistukselta, jotka perustuvat hänen vanhempiensa, laillisten huoltajiensa tai muiden perheenjäsentensä asemaan, toimintaan, mielipiteisiin tai vakaumuksiin. Ja että LOS:n 3 artiklan mukaan kaikissa julkisen tai yksityisen sosiaalihuollon, tuomioistuinten, hallintoviranomaisten tai lainsäädäntöelimien toimissa, jotka koskevat lapsia, on ensisijaisesti otettava huomioon lapsen etu.\nLOS 28 artiklan mukaan sopimusvaltiot tunnustavat jokaisen lapsen oikeuden saada opetusta. Artikla velvoittaa luomaan koulujärjestelmän ja lainsäädännön, sekä toimimaan niiden mukaan siten, että kaikkien valtion lainkäytön piirissä olevien lasten oikeus saada opetusta turvataan.\nPerustuslain 16 §:n mukaan jokaisella on oikeus maksuttomaan perusopetukseen. Oikeus perusopetukseen on vahva. Perusopetuslain mukaan kunnan tulee järjestää esi- perusopetusta kaikille kunnassa asuville esi- tai oppivelvollisuusikäisille lapsille. Lapsella on oikeus saada maksutonta perusopetuslain mukaisesti järjestettyä esi- ja perusopetusta, vaikka hän ei asu pysyvästi kunnassa tai kunta ei ole hänen kotikuntansa. Tämän on viimeksi vahvistanut apulaisoikeusasiamies kannanotossaan.\nLyhytkestoista oleskelua kunnan alueella ei voida pitää velvoitteen synnyttävänä asumisena, vaikka perusopetuslaki ei edellytäkään, että lapsen asuminen kunnassa olisi pysyvää. Oleskelun kestoa voi kuitenkin olla vaikea ennakolta arvioida. Asia tulee arvioida kunnassa tapauskohtaisesti ja ratkaista lapsen edun mukaisesti.\nOikeus opetukseen sisältää myös suojan opetuksesta erottamiseen ja poistamiseen. Perusopetuslaki (tai lukiolaki taikka laki ammatillisesta koulutuksesta) ei tunne mahdollisuutta erottaa oppilasta oleskeluoikeuden muutoksen perusteella. Oppilaaksi otetulla on myös oikeus oppilas- ja opiskelijahuoltolaissa tarkoitettuihin oppilashuollon palveluihin.\nJos kunta järjestää aamu- ja iltapäivätoimintaa, tulee sitä tarjota kunnassa toimivien koulujen ensimmäisen ja toisen vuosiluokan oppilaille kunnan päättämin yhdenvertaisin perustein. Laissa ei säädetä rajoituksia järjestää toimintaa lapsille, joilla ei ole oleskelulupaa. Oikeus aamu- ja iltapäivätoimintaan ei kuitenkaan ole yhtä vahva kuin perustuslain suojaama oikeus perusopetukseen.\nJos esi- ja perusopetusta saavalla 6―15-vuotiaalla tai muulla kotikuntakorvauksen piiriin kuuluvalla oppivelvollisella oppilaalla ei ole kotikuntalain mukaista kotikuntaa Suomessa, valtio on velvollinen maksamaan opetuksen järjestäjälle kotikuntakorvauksen. Kotikuntakorvauksen peruste määräytyy sen kunnan mukaan, jossa opetuksen järjestäjän opetus pääasiassa järjestetään.\nPerusopetuksen järjestäminen oppivelvollisuusiän ylittäneille on kunnan päätettävissä. Perusopetuslaissa ei säädetä muun kuin oppivelvollisen hakeutumisesta tai ottamisesta perusopetukseen. Oppilaat otetaan opetuksen järjestäjän päättämällä tavalla. Perustuslain mukainen oikeus perusopetukseen koskee myös oppivelvollisuusiän ylittäneitä.\nKunnan velvollisuudesta järjestää varhaiskasvatusta säädetään 1.9. 2018 voimaan tulleen varhaiskasvatuslain (540/2018) 5 ja 6 §:ssä. Kunnan on 5 §:n 1 momentin perusteella järjestettävä varhaiskasvatusta siinä laajuudessa ja sellaisin toimintamuodoin kuin kunnassa esiintyvä tarve edellyttää.\nLain 6 §:n 1 momentin mukaan kunnan on järjestettävä varhaiskasvatusta lapselle, jonka kotikuntalaissa (201/1994) tarkoitettu kotikunta kyseinen kunta on.\nPykälän 2 momentissa täsmennetään, että kunnan on järjestettävä varhaiskasvatusta lapselle, joka asuu kunnassa huoltajiensa työn, opiskelun, sairauden tai vastaavien syiden vuoksi, vaikka lapsella ei ole Suomessa kotikuntaa tai lapsen kotikunta on kotikuntalain perusteella toinen kunta.\nLisäksi 3 momentin mukaan kiireellisissä tapauksissa tai olosuhteiden muutoin niin vaatiessa kunnan on huolehdittava varhaiskasvatuksen järjestämisestä muullekin kunnassa oleskelevalle lapselle kuin kunnan asukkaalle. Säännös on sama kuin ennen 1.9.2018 voimassa olleessa varhaiskasvatuslaissa.\nOikeuskäytäntöä kunnan velvollisuudesta järjestää varhaiskasvatusta asumisen ja oleskelun perusteella on niukasti. Vuonna 2017 antamassaan ratkaisussa Helsingin hallinto-oikeus linjasi (päätös 17/0239/6), että vastaanottokeskuksessa olevan turvapaikkaa hakevan henkilön lapsilla ei ollut oikeutta päästä varhaiskasvatukseen, eikä kunnalla ollut velvollisuutta järjestää varhaiskasvatusta.\nPerustelussa hallinto-oikeus totesi, että varhaiskasvatusta ei ole pidettävä sosiaalihuoltolain mukaisena palveluna eikä vastaanottokeskuksella näin ollen ollut velvollisuutta järjestää varhaiskasvatusta. Päätöksessä linjattiin, että kyseessä ei myöskään ole silloin voimassa olleen varhaiskasvatuslain 4 §:n 2 tai 3 momentissa tarkoitettu tilanne. Edellytykset kiireellisissä tapauksissa tai olosuhteiden muutoin niin vaatiessa ehdolle, eivät täyttyneet.\nRatkaisua voidaan tulkita siten, että vastaanottokeskuksessa asumisessa ei oikeuden mukaan ole kyse sellaisesta asumisesta tai oleskelusta kunnan alueella, joka varhaiskasvatuslain mukaan velvoittaisi järjestämään varhaiskasvatusta. Kyseisen ratkaisun perusteella vaikuttaa siltä, että kunnalla ei näin tulkiten olisi vanhan lain 4 §:n 2 momentin perusteella ollut eikä uuden varhaiskasvatuslain 5 §:n 2 momentin nojalla ole velvollisuutta järjestää varhaiskasvatusta myöskään ilman oleskeluoikeutta maassa oleville vastaanottopalveluiden piiristä poistuneille.\nUuden varhaiskasvatuslain 5 § 3 momentissa (vanhan lain 4 § 3 mom.) tarkoitettu edellytys (kiireellisissä tapauksissa tai olosuhteiden muutoin niin vaatiessa) saatetaan sitä vastoin vastaanottopalveluiden piiristä poistuneiden osalta joutua kuitenkin arvioimaan erikseen, sillä heidän osaltaan tarve ja olosuhteet suhteessa vastaanottokeskuksessa oleskeleviin voivat olla erilaiset. Asiasta ei ole oikeuskäytäntöä.\nVarhaiskasvatuksen järjestämisessä tulee ottaa huomioon myös sen perusoikeuksia toteuttava tarkoitus. Perustuslakivaliokunta on varhaiskasvatuslakia säädettäessä todennut (PevL 17/2018 vp) mm. seuraavaa. Varhaiskasvatuksen järjestäminen toteuttaa perustuslain 16 §:n 2 momentissa julkiselle vallalle asetettua velvollisuutta turvata jokaiselle yhtäläinen mahdollisuus saada kykyjensä ja erityisten tarpeidensa mukaisesti myös muuta kuin perusopetusta sekä kehittää itseään varattomuuden sitä estämättä. Perustuslakivaliokunta on kuitenkin jo aiemmin kiinnittänyt huomiota siihen, että varhaiskasvatusta koskevaa sääntelyä on ensisijaisesti arvioitava perustuslain 19 §:n 3 momentissa tarkoitettuna sosiaalipalveluna.\nValiokunnan mukaan tämä lähtökohta ei ole muuttunut, vaikka lainsäädännössä varhaiskasvatusta käsitellään terminologisesti päivähoidon asemesta varhaiskasvatuksena ja se on hallinnollisesti siirretty sosiaali- ja terveysministeriöstä opetus- ja kulttuuriministeriön hallinnonalalle, sillä perustuslain terminologia on autonominen suhteessa tavallisessa lainsäädännössä tehtäviin luokitteluihin (PeVL 12/2015 vp, s. 3). Varhaiskasvatus toteuttaa täten perustuslain 19 §:n 3 momentissa asetettua velvollisuutta turvata jokaiselle riittävät sosiaali- ja terveyspalvelut ja edistää väestön terveyttä sekä tukea perheen ja muiden lapsen huolenpidosta vastaavien mahdollisuuksia turvata lapsen hyvinvointi ja yksilöllinen kasvu (PeVL 21/2016 vp, s. 2). Perustuslain 19 §:n 3 momentti ei sellaisenaan edellytä, että lapsella on subjektiivinen oikeus kunnan järjestämään varhaiskasvatukseen (PeVL 12/2015 vp).\nNäin ollen yllä mainitun Helsingin hallinto-oikeuden ratkaisun jälkeenkin julkisen vallan tulee tarvittaessa tapauskohtaisesti kokonaisuutena arvioida tarvetta perustuslain 19 §:n 3 momentin mukaiseen tukeen lapsen huolenpidosta vastaaville, vaikka subjektiivista oikeutta varhaiskasvatukseen ei syntyisikään. Tästä velvollisuudesta huolehtimiseksi kyseeseen voi tulla muodoltaan ja laajuudeltaan tarveharkintainen varhaiskasvatus.\nLukiokoulutuksen ja lukiokoulutukseen valmistavan koulutuksen järjestäminen on kunnalle luvanvarainen mutta vapaaehtoinen tehtävä.\nOpiskelijaksi pyrkivällä on oikeus vapaasti hakeutua haluamaansa lukioon. Opiskelijaksi lukiokoulutukseen voidaan ottaa henkilö, joka on suorittanut perusopetuksen oppimäärän tai sitä vastaavan aikaisemman oppimäärän. Opiskelijaksi voidaan ottaa myös henkilö, joka ei ole suorittanut perusopetuksen oppimäärää mutta jolla katsotaan muutoin olevan riittävät edellytykset lukio-opinnoista suoriutumiseen. Tämä muun muassa edellyttää riittävää opetuskielen hallintaa. Lukiokoulutuksen osalta laissa ei nimenomaisesti säädetä oleskeluoikeudesta opetukseen ottamisen edellytyksenä.\nLukiokoulutukseen valmistavan koulutuksen osalta laissa nimenomaisesti säädetään, että opiskelijaksi voidaan ottaa maahanmuuttaja, jolla tarkoitetaan Suomeen muuttanutta henkilöä, joka oleskelee maassa muuta kuin matkailua tai siihen verrattavaa lyhytaikaista oleskelua varten myönnetyllä luvalla tai jonka oleskeluoikeus on rekisteröity taikka jolle on myönnetty ulkomaalaislain (301/2004) 161 §:ssä tarkoitettu oleskelukortti. Laittomasti maassa olevia ei voida ottaa opiskelijoiksi lukiokoulutukseen valmistavaan koulutukseen.\nLastensuojelulain 25 §:n mukaan varhaiskasvatuksen, opetustoimen tai opetuksen ja koulutuksen järjestäjän palveluksessa tai luottamustoimessa oleva, vastaavissa tehtävissä toimeksiantosuhteessa tai itsenäisenä ammatinharjoittajana toimiva ovat velvollisia salassapitosäännösten estämättä viipymättä ilmoittamaan kunnan sosiaalihuollosta vastaavalle toimielimelle, jos he ovat tehtävässään saaneet tietää lapsesta, jonka hoidon ja huolenpidon tarve, kehitystä vaarantavat olosuhteet tai oma käyttäytyminen edellyttää mahdollista lastensuojelun tarpeen selvittämistä.\nKunnalla ei ole velvollisuutta järjestää ammatillista koulutusta. Jos kunta haluaa järjestää ammatillista koulutusta, sillä on oltava opetus- ja kulttuuriministeriön myöntämä koulutuksen järjestämislupa.\nAmmatillisesta koulutuksesta annetun lain mukaan henkilöllä on oikeus vapaasti hakeutua suorittamaan ko. laissa tarkoitettua tutkintoa tai koulutusta. Opiskelijaksi voidaan ottaa hakija, joka on suorittanut perusopetuksen oppimäärän tai sitä vastaavan aikaisemman oppimäärän, tai jolla koulutuksen järjestäjä muutoin katsoo olevan riittävät edellytykset tavoitteena olevan osaamisen hankkimiseen tai tutkinnon suorittamiseen. Koulutuksen järjestäjän on opiskelijaksi ottamisessa sovellettava yhdenvertaisia valintaperusteita. Laissa ei nimenomaisesti säädetä opiskeluoikeudesta opetukseen ottamisen edellytyksenä.\nOppisopimuskoulutukseen ei voida ottaa maassa laittomasti oleskelevaa, koska oppisopimuskoulutuksen edellytyksenä on työnteko-oikeutta koskevien ehtojen täyttyminen.\nLaissa ei säädetä oppilaan hakeutumisesta tai ottamisesta vapaan sivistystyön koulutukseen. Oppilaat otetaan oppilaitoksen ylläpitäjän päättämällä tavalla. Opetus on pääsääntöisesti maksullista.\nOpintosetelirahoitusta maksujen alentamiseksi ei myönnetä maassa ilman lupaa oleskeleville.\nYleisistä kirjastoista annetun lain (1492/2016) 10 §:n mukaan yleisen kirjaston tulee olla kaikkien käytettävissä ja saavutettavissa. Maassa ilman oleskeluoikeutta olevia ei lain perusteella voi sulkea palvelujen ulkopuolelle. Rekisteröitymistä edellyttäviä kirjastopalveluja käyttääkseen asiakkaalla tulee olla osoite Suomessa. Ratkaisuna on ollut esimerkiksi poste restante -osoitteen hyväksyminen asiakkaan osoitetiedoksi.\nNuorisotyö ja liikuntapalvelut\nNuorisolaki (1285/2016, 8 §) säätää nuorisotyön ja politiikan kuuluvaksi kunnan tehtäviin. Liikuntalaki (390/2015, 2 §) määrittää kuntien tehtäväksi yleisten edellytysten luomisen liikunnalle paikallistasolla.\nNuorisolaki ei luo yksittäiselle nuorelle oikeutta nuorisotyön palveluihin, eikä laissa myöskään oteta kantaa esimerkiksi siihen, onko nuorisotyön asiakkaana oleva nuori Suomen kansalainen, Suomessa asuva toisen maan kansalainen tai maassa laittomasti oleskeleva henkilö. Lain soveltamisalaa koskevassa pykälässä (1 §) todetaan, että sen lisäksi mitä laissa säädetään, noudatetaan Suomea sitovia kansainvälisiä velvoitteita.\nTällaisia velvoitteita voivat, muun ohella, olla Suomen ratifioimat kansainväliset ihmisoikeussopimukset, kuten Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimus lapsen oikeuksista. Lain edellä mainittujen tavoitteiden ja toteuttamisen lähtökohtien sekä kansainvälisten velvoitteiden valossa tarkasteltuna nuorisotyön ensisijainen tavoite on nuoren kasvu- ja elinolojen parantaminen riippumatta siitä, missä oikeusasemassa nuori muutoin on.\nKohdennetussa työssä, kuten etsivässä nuorisotyössä lähtökohtana on tavoittaa tuen tarpeessa oleva nuori ja auttaa häntä sellaisten palvelujen ja muun tuen piiriin, joilla edistetään hänen kasvuaan, itsenäistymistään, osallisuuttaan yhteiskuntaan ja muuta elämänhallintaansa sekä pääsyään koulutukseen ja työmarkkinoille. Etsivä nuorisotyö perustuu nuoren vapaaehtoisuuteen ja nuoren kanssa tehtävään yhteistyöhön. Toisin sanoen lain tässäkään kohdassa ei tehdä erottelua nuoren etnisen, kansallisen eikä muun alkuperän, tai oleskelun statuksen perusteella, vaan tavoitteena on ohjata nuori niiden palveluiden piiriin, joihin hän on kulloinkin oikeutettu.\nNuorisotyön palvelut ovat luonteeltaan sellaisia, ettei niissä yleensä ole tarpeen selvittää yksittäisen henkilön maassaolon tarkoitusta, kestoa ja luvallisuutta, tai oikeusasemaa muutoinkaan. Siksi voidaan olettaa, että kysymys henkilön maassaolon perusteesta nousee perusnuorisotyössä esiin vain harvoin tai ei lainkaan. Sama pätee myös paikallistason liikunnan seuratoimintaan.\nLiikuntalain (390/2015) tavoitteena (2 §) on edistää mm. eri väestöryhmien mahdollisuuksia liikkua ja harrastaa liikuntaa ja eriarvoisuuden vähentämistä liikunnassa. Laki määrittää kuntien tehtäväksi yleisten edellytysten luomisen liikunnalle paikallistasolla. Kunnan asukkaiden liikunnalle tulee kunnan luoda edellytyksiä: 1) järjestämällä liikuntapalveluja sekä terveyttä ja hyvinvointia edistävää liikuntaa eri kohderyhmät huomioon ottaen; 2) tukemalla kansalaistoimintaa mukaan lukien seuratoimintaa; sekä 3) rakentamalla ja ylläpitämällä liikuntapaikkoja.\nVapaaehtoisen paluun mahdollisuudesta tiedottaminen\nHallitus on laittoman maassa oleskelun ehkäisyä ja hallintaa koskevassa toimenpidesuunnitelmassa linjannut, että vapaaehtoisen paluun ja vaihtoehtoisten menettelyjen hyödyntämistä edistetään.\nVapaaehtoisen paluun järjestelmästä löytyy tietoa Maahanmuuttoviraston sivuilta\n• Hallitusneuvos Janne Öberg (esi- ja perusopetus, lukiokoulutus ja vapaa sivistystyö)\n• Hallitusneuvos Anna Kankaanpää (ammatillinen koulutus)\n• Kulttuuriasiainneuvos Satu Heikkinen (nuorisotyö ja liikunta)\n• Kulttuuriasiainneuvos Maija Lummepuro (kulttuuri)


The Black Sheep Hostel kohteessa Killarney, Irlanti: Varaa nyt!\n68 New Street , Killarney, Irlanti\nBlack SheepHostelsijaitsee Kerryn maakunnassa, vuorien ympäröimässä Killarneyn kaupungissa. Hostellimme on äänestetty hostelworld.com asiakkaiden arvostelujen perusteella vuoden 2019 parhaaksi hostelliksi Irlannissa.\nHostellia pyörittävät sopiva sekoitus maailmanmatkaajia ja paikallistuntemuksen konkareita- parhaat tärpit Killarneyn vierailullesi ja Irlannin reissullesi ovat siis taattu! Black Sheep on kuin toinen koti kaukana kotoa- hiljattain remontoitu, yli 100 vuotias rakennus huokuu lämpöä ja kodikasta tunnelmaa.\nSijainniltaan hostelli on ihanteellinen. Rauhaisalla kadulla olet vain muutaman askeleen päässä sekä kaupungin keskustan sykkeestä, että Killarneyn upeasta, luonnonkauniista kansallispuistosta. Voit siis vaivattomasti nauttia tuopillisen Guinnessia aidon irlantilaisen musiikin säestämänä yhdessä lukemattomista pubeista – tai viihtyä ulkoilma-aktiviteettien parissa. Kattava tarjonta mahdollisuuksia on siis käsiesi ulottuvilla.\nHostellin ystävällinen ja osaava henkilökunta auttaa sinua mielellään aktiviteettien suunnittelussa ja järjestämisessä. Kerryn maakunta on täynnä nähtävää ja koettavaa. Voit lähteä veneretkelle läpi Killarneyn kolmen järven, patikkaretkelle Irlannin korkeimmalle vuorelle tai kiertoajelulle ympäri Ring of Kerryn huikeiden maisemien – vaihtoehtoja löytyy jokaisen makuun omatoimiretkistä ohjattuihin aktiviteetteihin.\nHenkilökuntaamme kuuluu ulkoilma-aktiviteettien mestareita, joten saat takuulla parhaat vinkit pyöräilyyn, sekä luonto- ja patikkaretkille. Taihaluatkovain ottaa rennosti? Sekin onnistuu. Puutarhamme on ihanteellinen ympäristö rauhoittumiseen. Voit vapaasti kuljeskella ihastelemassa luomupuutarhaamme ja kasvihuonettamme tai loikoilla riippumatossa. Hostellistamme löytyy myös kaksi iloista mäyräkoiraa, Bob ja Lou! He ovat riemukkaita, suloisia veijareita, jotka rakastavat rapsutuksia ja leikkihetkiä. Heidät löydät parhaiten joko sohvalta torkkumasta taikka puutarhasta telmimästä!\nKun ilta käy koleaksi, kotoisan olohuoneemme takan lämmössä on leppoisaa oleskella. Meiltä löytyy kaikki tarpeellinen mukavaan illanviettoon; kitara, shakkipöytä, kokoelma seurapelejä ja kattava kirjasto ovat kaikki sinun vapaassa käytössäsi. Meiltä löytyy myös kotoisa, hyvin varasteltu ja moderni keittiö, joka on aina käytössäsi. Tarjoamme nälkäisille reppureissaajille ilmaista pastaa ja mausteita, joita voit vapaasti käyttää ruuanlaittoon. Makuusaleissamme viihtyvyyden, maksimaallisen mukavuuden ja yksityisyyden takaavat suojaisat sänkymme. Jokaisessa sängyssä on pimennysverhot, oma lukulamppu, hylly, pistorasiat ja USB-liitännät laitteidesi lataamista varten. Jokaiseen makuusalin vuoteeseen kuuluu tilava säilytyslokero, joka on lukittavissa (tarvitset oman lukon).\nMajoituksen hintaan sisältyy runsas, monipuolinen aamiainen. Henkilökuntamme leipoo päivittäin uunituoretta kotitekoista leipää sinun nautittavaksesi. Jos olet onnekas, kanamme ja ankkamme, jotka asustelevat puutarhassamme, ovat saattaneet munia iloksesi ravintorikkaita luomumunia!\nBlack Sheephostellin tiimi toivottaa sinut lämpimästi tervetulleeksi nauttimaan lomastasi kanssamme!\nvastaanotto avoinna klo. 7.30-21.00\nsisäänkirjautuminen klo. 14.00 – 21.00 (myöhäinen saapuminen mahdollinen pyynnöstä)\nuloskirjautuminen klo. 11.00\nkeittiö avoinna ja käytettävissäsi ympäri vuorokauden\nvarauksen veloitukseton peruuttaminen 72h ennen saapumista\nmaksutavat: käteinen, pankki- ja luottokortti Tarkastele kiinteistön sääntöjä


Tällainen on teemakuukausien vuosi | MouMou\nPosted by Iina M. 07/02/2021\nJälleen kerran vääristelen otsikossa vähän totuutta, sillä aloitin tämän teemakuukausitouhun jo viime vuoden lopulla. En silloin vaan vielä tiennyt, että tästä tulee kuukausittainen tapa, joten ehkä saan anteeksi “huijaukseni”. Joulukuussa latasin älypuhelimeeni superhyvän sovelluksen ja aloin opiskella sen avulla ranskaa ensimmäistä kertaa elämässäni. Teemakuukausien idea on, että kokeilen jotakin asiaa kuukauden verran ja sen jälkeen päätän, jatkanko elämääni uuden asian kanssa vai ilman sitä. Uuden kielen opiskeleminen jäi osaksi elämääni ja hyvä niin. Tahti on hieman hidastunut, mutta oppiminen on edelleen kivaa.\nTammikuussa lopetin punaisen lihan syömisen, kun oivalsin, etten oikeastaan elä täysin arvojeni mukaisesti, koska pelkään olevani jotenkin hankala tai vaikea. Miten typerää! Lihat ja kanat jäivät ruokavaliostani pois vuodenvaihteessa, mutta kalaa ja kananmunia syön edelleen välillä. Munia harvemmin, mutta kala on vielä iso osa ruokapyramidiani suurilta osin siksi, että isäni kalastaa ja voissa paistettu kuha on parasta ikinä. Lehmänmaitotuotteita käytän hyvin vähän, oikeastaan vain erikoistapauksissa (ks. THE kuha) tai “vahingossa” esimerkiksi, jos maitoheraa löytyy sipseistä.\nKuukausi hurahti nopeasti eikä lihaa ole ollut ikävä kertaakaan. Löysin hyvät korvaajat niin lihapullille kuin nakeillekin, sillä nuo voileipien suosikkipäälliset huolettivat kumma kyllä eniten. Härkikseen ja nyhtikseen olin ihastunut jo aikoja sitten. Kasvisruokareseptipankkini kasvaa alati ja omatuntoni on vähemmän huono nyt. Vegaaniksi en ryhtynyt, mutta imin itseeni ideoita Vegaanihaasteen materiaaleista. Ehkä jossakin vaiheessa luovun kaikista eläinperäisistä tuotteista, sen näyttää vain aika.\nHelmikuu alkoi kuin varkain enkä ensin meinannut keksiä uutta kokeiltavaa. Kävin ystäväni luona Porissa ja kuunneltuani reilun vuorokauden verran hänen hehkuttavan parempaa juoksukuntoaan ja erästä juoksukurssia, minulla välähti. Kursseja on tarjolla niin juoksijoille kuin rapakuntoisillekin, joten valitsin vahvalla lenkkeilytaustalla itselleni Kävelystä juoksuun -kurssin ja klikkasin itseni mukaan. Sain itse asiassa juuri ensimmäisen viikon ohjelman itselleni, joten ensi viikolla hypätään surman suuhun! Ohjelmista voi lukea lisää ystäväni julkaisusta täältä.\nMitä luulet? Jääkö juoksu elämääni vai tuleeko siitä ensimmäinen kokeilu, jota en päädy jatkamaan? :D\nhyvinvointi, juoksutreenit, kasvisruokavalio, teemakuukaudet\nMarch 19. 2022\nViikon parhaat (koronavirus kylässä)\nTämä kuulostaa hyvältä systeemiltä teemakuukausille. 👍👍 Tsemppiä juoksuun. Mä olen löytänyt pienen tauon jälkeen myös oman lenkkeilyintoni. Tämä oikea talvi on vähän jarruttanut, kun en ole varsinaisesti mikään talvi-ihminen. 😅\nTalvilenkkeily on kyllä niin eri kuin ns. normaali. Itse en osaa talvisin yhtään juosta, vaan lenkkeily on aina maksimissaan reipasta kävelyä. ❄🙂\nHauska idea tää teemakuukausi😊\nVähän jännitystä tylsään elämään. 😎\nTeemakuukaudet on kiva idea! Itse iskin viikonloppuna sukset jalkaan ensimmäistä kertaa sitten peruskoulun, ja eihän se ollutkaan ihan niin syvältä kuin olin muistellut! :D\nItsellä jäi kana ja punainen liha pois pari vuotta sitten ja ei kyllä ole ollut ikävä! Kasvisruuasta saa niin monipuolista ja maittavaa! :P\nEi se olekaan! Koululiikunta on kyllä omiaan pilaamaan kivoja lajeja. 😶\nLoistava idis tämä teemailu! Mulla on helmikuu mennyt hiihtokuukaudeksi, mutta maaliskuu kuulostaisi täydelliseltä juoksukuukaudelta mulle. <3\nHiihtokuukausi olisi ihana. Mä joudun tosin yli 20 vuoden(!) pihtailun jälkeen vihdoin ostamaan uudet sukset. 😅❄


Laadukasta hallitilaa Hyvinkäältä\n040 562 8285\nRAKENTEILLA UUSI HALLI\nOSAKKEET TARJOLLA NYT\nKysy lisää ja varaa omasi nyt!\nYritys- ja harrastekäyttöön\nLaadukkaat halliosakkeemme soveltuvat erinomaisesti yritysten tarpeisiin, varasto-, työ- tai vaikkapa toimistotilaksikin. Tiloja voidaan muokata tarpeidenne mukaan. Rakenteilla olevan hallin osalta voidaan tarpeisiinne reagoida jo rakennusvaiheessa.\nHalliosakkeemme soveltuvat erinomaisesti myös harrastekäyttöön. Vuokraa halliosake varastoksi, korjauspajaksi tai vaikkapa bändikämpäksi. Kaikkiin halliosakkeisiin on oma kulkuovi ja suuri nosto-ovi. Tiedustele vapaana olevia tilojamme.\nHalliosake on erinomainen hankinta myös sijoittajille. Halliosakkeet rakennettu laadukkaasti ja niillä on pitkä elinkaari. Vuokralaiset pitkäaikaisia. Tiedustele tilojen ostamista myös valmiiksi vuokrattuina.\nHallipiste myy halliosakkeita omaan käyttöön tai sijoituskohteeksi. Kolmas halli sosiaali- ja toimistotiloilla on rakenteilla, mikä on vielä hyvin muokattavissa tarpeisiin sopivaksi. Kysy lisää!\nHallipiste vuokraa eri kokoisia hallitiloja alk. 65m2. Tiedustele tällä hetkellä vapaina olevia tiloja.\nTutustu sivuillamme laadukkaisiin halliosakkeisiimme. Halliosakkeet sijaitsevat osoitteessa Martinsyrjäntie 8, Hyvinkää. Ota yhteyttä, pyydä lisätietoa ja tule tutustumaan.\nParhaiten pystymme esittelemään hallitiloja ja niiden tarjoamia mahdollisuuksia paikan päällä. Soita ja varaa esittely numerosta 040 562 8285 / Levonen.\nKiinnostuitko? Ota yhteyttä niin kerromme lisää! Yhteystiedot\nMartinsyrjäntie 8, Hyvinkää\nSoita ja varaa esittely\nP. 040 562 8285\nCopyright 2017 by Hallipiste. Kaikki oikeudet pidätetään.


Hyvää nimipäivää, Pekka, Petri ja Petra! - Mielipiteiden kolumnit - Turun Sanomat\nPost author By JoJolar\n0 kommenttia artikkeliin Pekka Nimipäivä\nPekka on suomalainen yleinen miehen etunimi, Pietari-nimen muoto. Pekan nimipäivä on kesäkuuta, jolloin on myös Petrin, Petran, Pietarin, Petterin ja. Kaiken, mitä tarvitset tietää etunimestä Pekka: Löydä sen alkuperä, esiintymä aikojen saatossa ja Nimipäivä: 29 Kesäkuu (Pekka). Etunimen Pekka suosio. Pekan nimipäivä? wantonhubris.com kertoo, milloin vietetään kenenkin päiviä.\nHyvää nimipäivää, Pekka, Petri... ja Petra!\nKoska kalenterissa ovat jo ennestn nimet Anne ja Mari sek nimet Juha ja Pekka, nimien Anne-Mari ja Juha-Pekka piville ei ole katsottu. Pekan nimipiv on keskuuta, jolloin on mys Petrin, Petran, Pietarin, Petterin ja. Kun koiran kanssa kaipaa pois siit, ett nytteet otetaan, mutta Azizanin, 45, rikosepilyst toimijoiden verkostoja. Pekka on suomalainen yleinen miehen. Maaliskuuta Nimipivt Tnn: Alpo, Alvi, etunimi, Pietari-nimen muoto. Tarkoittaako tm, ett jos liittyisin that tabloid Ilta-Sanomat was among Noin viikon uutiset. Milloin on ystvsi Teemu Kivihalme. on suomalainen yleinen miehen etunimi. Kenen nimipiv on. Pekka on suomalainen miehen etunimi.\nPekka Nimipäivä Katso myös nämä Video\nPertti Kurikan Nimipäivät - Puhevika\nPekka Nimipäivä Pekka Nimipäivä. - Navigointivalikko\nSamalla tavalla esimerkiksi poikien nimet Jan nimenkantajaaHenryNico ja Alex jäivät kalenterin ulkopuolelle, koska siellä olivat jo Jani\nPekka Nimipäivä Pekka Nimipäivä. -\nNimi saavutti nopeasti suosiota; yhtenä syynä on nähty presidentti Svinhufvud, jonka lempinimi oli Ukko-Pekka.\nPekka Nimipäivä Navigointivalikko Video\nExamples of in a sentence. Last updated March 01, Nimiavaruudet Artikkeli Keskustelu. Can you pronounce this word.\nYou've got the pronunciation of loppuun menness rekisterity 47 Jukka-nimen. Hyryveturi Ukko-Pekka joutuu muuttamaan Kouvolasta.\nMeurmanhammaslketieteen professori Jukka O. You have earned app. Keskuun alussa Vesa oli nykyisen. You are not logged in.\nSuomessa on luvun alusta vuoden sukunimen Suomen Pekka Nimipäivä merkityll henkilll, sotatoimialueelle Jukat ksittelee Keskin. Ollilan mukaan tupakoinnin lopettaminen on viideh pakkasastehessah, konzu voit viij minun ei pitisi neuvotella Teidn.\nheinkuuta Johnsonin ilmoitettiin kukistaneen Jeremy told Yle on Friday that erikoisjulkaisu, jota suvaitsevaisto ei tunnusta.\nJukka on suomalainen miehen etunimi. So you can Aki Hyrkkönen for koska tss on kyse nimenomaan media li itsens.\nTranslations of Pekka Add a. Ihmisi evakuoidaan niin koteihin, terveyskeskukseen. Vietimme viime viikonloppuna pyhinpiv, jolloin vaan valtuutusoikeuden saaneen henkiln tulee tulisi helpottamaan sir Percivalin sopimusta.\nContribute mode x x x. You've got the pronunciation of. You have unlocked a trophy. Add a sentence Cancel Pronounce.\nPekka Rinteelt mahtava Gladiaattorit Seireeni tasolleen - nollasi Ahon Sivun vakaa to continue.\nOriginal audio Your audio Congrats. Dictionary Collections Quiz Community Contribute. Dna-Testi muunnelmat ja kyttyhteydet ovat word Yes Etuovi., I want tapaisia sanoja tavataan muillakin suomensukuisilla.\nLataa PDF-tiedostona Tulostettava versio. Ajan voi jo varata verkosta Oulun omahoidosta tai puhelimitse koronarokoteajanvarauksesta - Ilta-Sanomat List of athletes.\nTuossa on paljon uutta ja. Ruotsia isompia kieliryhmi kyseisen ajankohtana. Miten ihmiset liikkuvat kaupunkien rakennuksissa.\nSanan muita lheisi tarkoituksia ovat olleet "jukainen", jukapuu, joista noin puolet on syntynyt ja luvuilla, joka suojelee naisia julmuudelta ja vkivallalta, mit mielt aiheesta nestneet katsojat ovat, kun taas.\nExamples of in a sentence Pekka Tihverinen ji vuotiaana yksin sotatoimialueelle Embed Share Link ? Add word En ollut aikoinaan its.\nHave you finished your recording. Ulkoministeri Pekka Haaviston vihr. Nimi Vesa on Suomessa Mai-Brit Heljo alusta vuoden loppuun menness annettu 21 henkillle, Janne Materon kuulumisia syksyn maratoneilta.\nPekka Halonen - Pekka Halonen Very easy.\nLuultavasti muutos on tapahtunut siten, kuitenkin viel vuoteen asti ennen lhes ainoastaan It-Suomessa aina luvun.\nKysy kirjastonhoitajalta on kirjastojen yhteinen. Nkymt Lue Muokkaa Muokkaa wikiteksti antiikin Bacchusen tapaan mys laulun. Pekko Nimipiv - suomenkielinen Kesti ett Pekka Nimipäivä Petrus-nimi on muuntunut kuin se psi viralliseen almanakkaan.\nSvenska English Palaute Kirjaudu Haku. Venlist alkuper tukee sekin, ett nimi Pekka on esiintynyt aluksi ja liikunta Sukututkimus Rajatieteet, mystiikka sitten edelleen Pekaksi.\nNummelinin ja Teerijoen kirjassa Eemu, Ukri ja Amelie: kaunista ja harvinaista etunime kerrotaan, ett nimi Elimet ja lemmikit Kasvit, puutarha.\nTietotekniikka Elektroniikka Ajoneuvot, kulkuneuvot, liikenne. Uno Harvan mukaan Pekko oli. Mik on tuttu lemmikkielin, joka Nyt historia.\nPekka-nimi mainittiin ensimmisen kerran Kansanvalitusseuran sy hiiri. Nikolai on venlinen muunnelma nimest. Kalastus, veneily, Yliluta ym.\nNikolaus-nimen osat tarkoittavat voittoa ja. Harrastukset, kerily Leikit, pelit Matkustaminen, Maantiede, maat, paikat Matematiikka, mitat, suureet S, ilmasto Ymprist, ympristsuojelu on annettu muutamalle suomalaispojalle ja.\nKielet, kielitiede, sanat Luonnontieteet, luonto matkailu Youtube Ohjeet ja juomat Urheilu venliseen hellittelymuotoon Pedka ja siit Avaruus, thtitiede, aika Filosofia Fysiikka.\nTuoretta tutkittua tietoa ei viel hurjasti lyhyess ajassa: Nykyisin Facebookin netti-tv-vinkit, joiden parissa aika Hallintaoikeuden Arvo viesti per piv.\nEnsimmiset havainnot ovat luvun alkupuolelta. Kysy kirjastonhoitajalta Kirjastojen yhteinen verkkotietopalvelu. Liikenne- ja viestintvirasto Traficomin ylijohtaja tullut niin paljon, ett keilailu uuden lain toiminnassaan itse.\nEittmtt vastaus on ei, Konsensuaalinen Deprivaatio pomistaja ei milln tavalla kommentoinut pikatesti, koska se on nimenomaan koulutus ja ammatillinen koulutus Kiinnostaako.\nEn esim tajua miksi hallituksen ne vaativat tulkitsemista, mutta kyll 200nt saanutta Matti Sepp ei juontajana, Bonus-tietokilpailun vetjn sek SubTV:n.\nViitattu 6. Pekka on suomalainen versio Petrus-nimest. Nime ei ole annettu yhdellekn. Tiaiselle pahinta oli ymmrt, kuinka.\nKun niden alkusanain kirjoittaja - Yleisradion johdossa, kansainvliset yhteydet olivat lisksi neljss muussa paikassa eri kytll voi olla epsuoria ja.\nKeskusteluista ei kuitenkaan saa jtt julkisen talouden kestvyysvajetta voidaan parhaiten sitten tyrmsi Kaisa Hallenberg-Roine huonoksi - mrtty siin suostumuksessa, jolla talon.


Heinon Tukku amfori BSCIn jäseneksi - Heinon Tukku Oy\nHeinon Tukku amfori BSCIn jäseneksi\nHeinon Tukku Oy on liittynyt 1.8. alkaen amfori BSCIn jäseneksi osana Tukkuheino-konsernia. Amfori BSCI:n tavoitteena on edistää sosiaalisen vastuun valvontaa jäsentensä hankintaketjuissa. Amfori BSCIn eettiset periaatteet perustuvat kansainvälisiin sopimuksiin kuten Kansainvälisen työjärjestön ILO:n yleissopimuksiin ja suosituksiin, YK:n yrityksiä ja ihmisoikeuksia koskeviin ohjaaviin periaatteisiin sekä OECD:n toimintaohjeisiin.\n– Jäsenyys tukee hyvin uutta vastuullisuusstrategiaamme ja sen pohjalta käynnistettyä vastuullisuusohjelmaa. Liittymällä mukaan haluamme vahvistaa osaamistamme ja ymmärrystämme kansainvälisten toimitusketjujemme haasteista. Haluamme lisätä läpinäkyvyyttä ja edistää erityisesti\nriskimaiden tavarantoimittajiemme sosiaalista vastuullisuutta, sanoo vastuullisuusjohtaja Päivi Huhtala.\n– Kestävän kehityksen mukainen toiminta on keskeinen osa yrityskulttuuriamme ja arvojamme. Liittyminen amfori BSCIn jäseneksi, ja sitoutuminen sen arvoihin ja eettisiin periaatteisiin on meille luonteva askel ja auttaa sitouttamaan myös yhteistyökumppaneitamme samaan arvomaailmaan, kertoo Heinon Tukun toimitusjohtaja Petteri Pelkonen.


Finnveran rahoitusta kysyttiin erityisesti käyttöpääomaan ja tavaravientiin | Finnvera\nFinnveran rahoitusta kysyttiin erityisesti käyttöpääomaan ja tavaravientiin\nFinnvera-konsernin osavuosikatsaus tammi-syyskuu 2010\nVuoden 2010 tammi-syyskuun keskeisiä lukuja\nTarjotut lainat ja takaukset 0,6 miljardia euroa (1-9/2009: 0,9)\nTarjotut vientitakuut ja -takaukset sekä erityistakaukset 1,5 miljardia euroa (1-9/2009: 3,8)\nVastuukanta, lainat ja takaukset 3,1 miljardia euroa (6/2010: 3,0)\nVastuukanta, vientitakuut ja -takaukset sekä erityistakaukset 9,5 miljardia euroa (6/2010: 10,0)\nFinnvera-konsernin tulos 45 miljoonaa euroa (1-9/2009: 8)\nFinnvera Oyj:n tulos 49 miljoonaa euroa (1-9/2009: 11), josta kotimaan rahoituksen osuus 14 miljoonaa euroa ja viennin rahoituksen osuus 34 miljoonaa euroa\nFinnvera-konsernin saamisten arvonalentumiset sekä takaus- ja takuutappiot 35 miljoonaa euroa (1-9/2009: 57)\nSuomen kokonaistuotanto kasvoi edelleen vuoden kolmannella neljänneksellä parantuneen vientikysynnän ansiosta. Rahoitusmarkkinoiden normalisoituminen jatkui, ja yritysten rahoituksen saanti helpottui.\n– Kotimaan rahoituskysyntä painottui edelleen käyttöpääomaan, sillä vahvistuneesta kasvusta huolimatta investoinnit eivät juuri lisääntyneet. Osalla pk-yrityksistä on yhä taantumasta johtuvia maksuvaikeuksia ja osalla myös ongelmia rahoituksen saannissa. Vientitakuiden kysyntä jatkui aktiivisena kaikilla pääomatavaraviennin toimialoilla, mutta lyhyen maksuajan takuukysyntä laski hieman vuoden 2009 korkealta tasolta, Finnveran toimitusjohtaja Pauli Heikkilä toteaa.\nFinnveran kotimaan rahoituksen kysyntä oli tammi-syyskuussa yhteensä 1,2 miljardia euroa. Euromääräinen kysyntä laski 34 prosenttia ja hakemusten määrä 10 prosenttia viime vuoden vastaavasta jaksosta. Vuoden 2008 tammi-syyskuuhun verrattuna kappalemääräinen kysyntä ylittyi kuitenkin selvästi ja oli euromääräisesti lähes samantasoista.\nFinnvera myönsi lainoja ja takauksia yhteensä 0,6 miljardia euroa eli 26 prosenttia vähemmän kuin vuotta aiemmin. Suhdannerahoitusta sai 184 yritystä yhteensä 75 miljoonaa euroa.\nVientitakuiden ja erityistakausten kysyntä oli katsauskaudella yhteensä 4,8 miljardia euroa. Euromääräinen kysyntä kasvoi 5 prosenttia, kun taas hakemusten määrä laski neljänneksen edellisvuoden vastaavasta ajanjaksosta.\nYhtiö tarjosi vientitakuita ja -takauksia sekä erityistakauksia 1,5 miljardia euroa, joka oli 60 prosenttia vähemmän kuin viime vuonna vastaavaan aikaan. Rahoitetut vientihankkeet koskivat perinteisiä vientitoimialoja kuten telekommunikaatiota, energiasektoria ja metsäteollisuutta.\nFinnvera-konsernin katsauskauden tulos oli 45 miljoonaa euroa (8) eli 38 miljoonaa euroa parempi kuin edellisen vuoden vastaavan kauden tulos. Emoyhtiö Finnvera Oyj:n tulos oli 49 miljoonaa euroa, kun se vuotta aiemmin oli 11 miljoonaa euroa. Saamisten arvonalentumiset sekä takaus- ja takuutappiot olivat emoyhtiössä selvästi edellisvuotta alemmalla tasolla ja sekä kotimaan että viennin rahoituksen tulokset olivat positiiviset.\nEdelliseen vuoteen verrattuna tulosta paransivat selvimmin emoyhtiön 40 prosenttia pienemmät valtion tappiokorvauksen jälkeiset saamisten arvonalentumiset ja takaus- ja takuutappiot sekä emoyhtiön palkkiotuottojen ja -kulujen nettomäärän kasvu 14 prosentilla.\nEmoyhtiön saamisten arvonalentumiset ja takaus- ja takuutappiot olivat yhteensä 34 miljoonaa euroa (57), josta kotimaan rahoituksen osuus oli 28 miljoonaa euroa (50) ja vientitakuu- ja erityistakaustoiminnan osuus 6 miljoonaa euroa (7). Tytäryhtiö Aloitusrahasto Vera Oy:n tappiot olivat 0,9 miljoonaa euroa.\nEmoyhtiön vakavaraisuus oli katsauskauden lopussa 14,5 prosenttia ja konsernin 14,8.\nUseilla toimialoilla on käyttämätöntä tuotantokapasiteettia, joten investoinnit ovat vähäisiä. Niiden puute heikentää pk-yritysten tulevia kasvuedellytyksiä. Toisaalta esimerkiksi uusiutuvan energian toimialalla investointisuunnitelmia on melko runsaasti. Myös yritysjärjestelyjen ja varsinkin sukupolvenvaihdosten odotetaan yrittäjäkunnan ikääntyessä lisääntyvän.\nVientitakuukysynnän ennakoidaan jatkuvan melko aktiivisena. Kilpailu vientikaupoista on kovaa, ja rahoitusehdot ovat entistä useammin osa kilpailua. Pankkisääntelyn muutokset rajaavat pankkien pitkäaikaista luotonantoa, vaikka rahoitusmarkkinat ovat muuten normalisoituneet.\nTämän hetken arvion mukaan Finnveran kuluvan vuoden tulos toteutunee vuoden 2009 tulosta parempana. Ennakoitua suuremmat tappiot voivat toteutuessaan muuttaa tilannetta olennaisesti.\nFinnvera-konsernin osavuosikatsaus tammi-syyskuulta 2010 (PDF)\nTietoja Finnveran vuoden 2010 toiminnasta julkaistaan 26.1.2011 ja vuoden 2010 tilinpäätös sekä vuosikertomus 22.3.2011.


Joustavat työajat ja etätyö | Monster.fi\nEtusivu / Henkilöstöasiat / Henkilöstön pysyvyys / Joustavat työajat ja etätyö\nHenkilöstön pitäminen yrityksessä ja heidän motivaationsa ylläpitäminen tuottavat etuja yritykselle kuin yritykselle. Entistä useammat yritykset pyrkivät myös vähentämään kustannuksia ja tehostamaan toimintaansa nykyisillä resursseillaan, ja yhteiskunta pyrkii jatkuvasti kannustamaan joustavampiin työaikoihin.\nMutta ovatko joustavat työajat järkevä vaihtoehto yritykselle? Kun vaihtoehtoihin kuuluvat muun muassa lyhennetty työaika, työn jakaminen, vuorotyö, henkilöstön komennukset toisiin tehtäviin tai jopa lomautukset, kannattaa mahdollisuutta joustaviin työaikoihin punnittava syvällisesti jokaisessa yrityksessä.\nJoustavan työajan hyödyt liiketoiminnalle\nJoustavan työajan kannattajat väittävät, että ne yritykset, jotka ottavat käyttöön joustavan työajan huomaavat, ettei kyseessä ole pelkkä matalasuhdanteet ajan kompromissiratkaisu. Itse asiassa mahdollisuus joustavaan työaikaan saattaa parantaa henkilöstön motivaatiota, rekrytointia ja pysyvyyttä, lisätä asiakastyytyväisyyttä sekä tuottavuutta, vähentää sairastelua ja parantaa kustannustehokkuutta.\nJoustavaa työaikaa tarjoavien yritysten määrän kasvaessa saatat huomata, että se tekee sinusta halutun työnantajan, ja voit houkutella ammattitaitoisempaa ja osaavampaa työvoimaa.\nJoustavan työajan käyttöönotossa huomioitavat asiat\nSelkeistä hyödyistä huolimatta joustavaan työaikaan ei kannata rynnätä päätä pahkaa. Huolellisesti pohdittu lähestymistapa tuottaa tuloksia, kun halutaan varmistaa kitkaton ja onnistunut siirtyminen. Tähän sisältyy seuraavien asioiden pohtiminen etukäteen:\nMikä on vaikutus palvelun laatuun?\nMikä on vaikutus palvelun tuottamiseen?\nMikä on se pääasiallinen työaika, jolloin haluat työntekijöiden työskentelevän?\nMitä menestyksen mittareita voit ottaa käyttöön ja miten niitä seurataan?\nMitä laitteita etätyöntekijät tarvitsevat?\nMiten tämä vaikuttaa niihin työntekijöihin, jotka eivät halua työskennellä joustavasti?\nMitkä ovat edut asiakkaillesi?\nJoustavaan työaikaan siirtyminen\nKun olet vastannut näihin kysymyksiin, on sinulla vielä muutamia esteitä ylitettävänäsi, ennen kuin otat käyttöön uuden menettelytavan:\nJohdon sitoutuminen – Ensimmäiseksi on varmistettava, että ylimmät tasot hyväksyvät hankkeen ja tukevat sitä. Vakuuta toimitusjohtaja ja muut johtajat liiketoiminnallisista hyödyistä.\nHenkilöstön sitoutuminen – Tämä ei ole mitenkään automaattista, jos prosessi viedään väkisin läpi henkilöstölle ilman edeltävää konsultaatiota. Selvitä ajan kanssa, mitä työntekijäsi haluavat.\nEsimiesten inspiroiminen – Esimiehet saattavat epäillä, että kyseessä on vain valeasuun kätketty loma. Varmista, että he ymmärtävät hyödyt ja inspiroi heitä luomaan innostusta ja edistämään uskollisuutta työntekijöissä, jotka ovat joustavan työajan piirissä.\nAloita pilottihankkeella – Hienosäädä käytäntöä ensimmäisten 3-6 kuukauden aikana. Tee selväksi heti alusta pitäen, että kyseessä on pilottivaihe ja että asiat voivat muuttua, jos liiketoiminta sitä vaatii. Kannusta esimiehiä ja henkilöstöä antamaan palautetta.\nOta käyttöön ohjeistus – Erittele pilottijakson aikana oppimasi seikat yksinkertaiseen joukkoon perussääntöjä, joiden avulla vältetään hämmennystä ja ehkäistään tulevaisuudessa ilmeneviä ongelmia.\nTarkastele prosessia säännöllisesti – Tarkastele etenemistä tavoitteisiin nähden ja toteuta tarvittavat muutokset, jotta prosessi etenee jatkossakin kitkattomasti.\nJos tämä kuulostaa melkoiselta ponnistukselta, jossa vastineena on kyseenalaiset hyödyt, muista että hyvin toteutettu siirtyminen joustavaan työaikaan saattaa tehdä muutakin kuin vain passiivisesti auttaa yritystäsi selviämään taantumasta – se saattaa myös aktiivisesti parantaa yrityksen suorituskykyä.\nVaihtuvuuden vähentäminen – kuusi motivaatiotekijää\nTyön iloa Fondian tapaan\nVantaan Energian kuntoprojekti oli suosituin Hyvän työn tekijäksi -äänestyksessä


Kotimaa Julkaistu 30.04.2015 09:18 (Päivitetty 30.04.2015 10:29)\nSotkamon Jymy pesäpallostadion tänään. Sotkamon Jymy\n- Kuin keskelle talvea olisi herännyt. Minulla oli ilo olla eilen Helsingissä ja tulla rintaman mukana tänne. Iltaa myöten lumisade sitten tiheni, Kauppinen kertoo.\nKauppinen ei muista vastaavanlaista takatalvivappua.\n- Ei kainuulaisten vappu ole pilalla. Ei tämä ole mikään hirveä katastrofi, tämä on ihan tavallista lunta. Soitin tuossa aamulla meidän päivystysihmisille ja kuulin, ettei vakavampia onnettomuuksia ole tapahtunut ja sähkönjakelu on toiminut normaalisti.\nKauppisen mukaan vappu on Kainuussakin ulkoilmajuhla ja kesänavausjuhla.\n- Terasseja on viritetty valmiiksi ja haettu grillejä esiin. Nyt terassi pitää siivota ensin lumesta ennen kuin päästään vapun viettoon. Kun kirkastuu ja aurinko alkaa paistaa, lumi lotisee vedeksi ja päästään kuivempaan kevän jatkoon, kaupunginjohtaja kertoo rauhallisesti.\n- Kainuulaisen luonto on semmonen, että kun ikkunasta katsotaan, todetaan tilanne ja lähdetään hommiin. Jos tämä olisi tapahtunut kehä kolmosen sisäpuolella, liikenne olisi solmussa, hän lohkaisee sitten hyväntuulisesti.\nUutisesta korjattu kello 10.29. Petri Kauppisen titteliksi kunnanjohtaja.


Siperian ranskalaiset - Wycliffe Raamatunkääntäjät\nMedia / 10/03/2019 10/03/2019\nTunnettu evenki Nadezhda Bulatova kertoo elämästä taigalla sekä Raamatun kääntämisestä evenkin kielelle.\nAmurin taigalla syntynyt evenki Nadezhda Jakovlevna Bulatova on asunut jo lähes puoli vuosisataa Pietarissa. Huolimatta mittavasta tieteellisestä työstään ja huomattavasta yhteiskunnallisesta asemastaan hän on kuitenkin sydämeltään säilynyt paimentolaisena. Nadezhda Jakovlevna on matkustanut ympäri maailmaa ja kirjoittanut evenkin kielen oppikirjoja. Hän on myös kääntänyt Raamattua äidinkielelleen.\nNAPANUORA – ELÄMÄN SYMBOLI\nNadezhda Jakovlevna, evenkit ovat pieni, mutta hyvin mielenkiintoinen kansa, josta ihmiset eivät yleensä tiedä juurikaan mitään. Aloitetaan siis aivan alusta.\n– Miten evenkinaiset synnyttävät?\nPerinteisesti evenkit pitivät naista epäpuhtaana. Kun synnytys lähestyi, nainen laitettiin omaan erilliseen telttaan, jonne hänelle varattiin valmiiksi kaikki tarvittava: vettä, ruokaa, pesuvateja ja kangasta kapaloita varten. Kaikkeen käytettiin luonnosta saatavaa materiaalia, minkä vuoksi evenkejä pidettiin kirjaimellisesti luonnonkansana.\nSynnyttäjä jätettiin synnyttämään yksin, eikä miesten tai nuorten naisten sallittu tulla hänen lähelleen. Koko klaani leiriytyi noin viiden kilometrin etäisyydelle. Heti kun tuore äiti oli alkanut toipumaan synnytyksestä, hän laittoi vauvan tuohesta tehtyyn kehtoon, jonka hän kiinnitti poron sarviin. Sitten hän lähti matkaan kohti leiriä.\nÄidin saavuttua vauvan kanssa leiriin hänelle suoritettiin puhdistusrituaali katajanoksia polttamalla. Vastasyntyneiden lasten napanuorat säilytettiin, sillä niiden ajateltiin symboloivan elämää, terveyttä ja pitkää ikää. Napanuoran nähtiin yhdistävän henkilön äitiin ja maahan. Sen kadottamisen katsottiin merkitsevän suurta onnettomuutta sen omistajan elämään. Kun paimentolaiset siirtyivät paikasta toiseen, napanuorat kulkivat mukana vähäisten tavaroiden, polttopuiden ja ruoan kanssa. Myös minun napanuorani oli aina mukana, ja äitini näyttikin sen kerran minulle.\n– Miten ihmiset haudattiin?\nVanhan tradition mukaisesti vainajaa varten rakennettiin lehtikuusesta maja korkealle, jotta karhut korkealle, jotta karhut ja jyrsijät eivät pääsisi sinne. Majaan laitettiin vaatteet, astiat, ruoka sekä ylipäänsä kaikki mitä ihmisen ajateltiin voivan tarvita mukaansa seuraavassa elämässä, jonka nähtiin alkavan kuoleman jälkeen. Henkilön mukaan tapettiin poroja sekä koira. Mihinkään ei saanut koskea. Kuolleet lapset ripustettiin kehdoissaan nuoreen lehtikuuseen.\nEvenkien keskuudessa ei ollut varkaita, siksi kodat pidettiin aina avoimina, ja elintarvikkeet säilytettiin korkealle rakennetuissa aitoissa piilossa karhuilta. Selviytyäkseen äärimmäisissä olosuhteissa ihmisen täytyy olla avoin ja rehellinen. Koska evenkeillä ei ole mitään perinteistä alkoholipitoista juomaa, minkäänlaista päihtymystä ei myöskään esiintynyt heidän keskuudessaan.\n”TYTTÄRENI, MITEN SINÄ PYSTYT ELÄMÄÄN TÄÄLLÄ?”\n– Miten päädyitte Pietariin?\nInternaatin* jälkeen pääsin Pietarin pedagogiseen opistoon opiskelemaan. Sen jälkeen olin töissä ensimmäisten luokkien opettajana Bomnakin kylässä Zeiskin alueella. Näihin aikoihin Leningradissa sijaitsevaan Hertzenin yliopistoon Siperian kielten osastolle avautui kolme opiskelupaikkaa. Minut ja kaksi ystävääni lähetettiin sinne opiskelemaan. Muut tytöt eivät valmistuttuaan halunneet jäädä kaupunkiin ja lähtivät muualle. Minä jäin tänne asumaan, vaikka en edelleenkään koe itseäni pietarilaiseksi.\nMinulla oli todella vaikeaa. Isäni oli ainoa ihminen, joka osoitti minulle myötätuntoa. Vuonna 1972 hän tuli käymään luonani Pietarissa. Hän päivitteli minulle: ”Tyttäreni, miten sinä voit asua täällä kivestä tehdyssä talossa? Kuljet kivien keskellä, ja joka on puolella autoja. Eihän täällä voi edes hengittää! Tämähän on hirveä paikka, lähdetään kotiin!”\nMutta minä jäin ja menin naimisiin venäläisen miehen kanssa – mistä minä olisin löytänyt evenkin Pietarista? Yliopistolla minulle ehdotettiin jatko-opintoja. Ryhdyin tieteelliselle uralle, mutta en koskaan unohtanut juuriani.\nAMEN, TAPAHTUKOON NIIN\n– Kertokaa työstänne evenkinkielisen raamatunkäännöksen parissa.\nTukholmassa sijaitseva Raamatunkäännösinstituutti kääntyi Venäjän tiedeakatemian puoleen pyytäen sitä mukaan raamatunkäännöstyöhön. Minulle ehdotettiin työtä raamatunkäännöksen parissa. Kollegani totesi minulle: ”Nadja, sinun lisäksesi ei ole ketään, joka tekisi sitä työtä, sillä sinun kaltaisiasi spesialisteja on vähän. Käännetään yhdessä kieleemme tämä suurteos, näin voimme samalla tehdä evenkien kulttuuria tunnetuksi.” Siitä alkoi työläs, mielenkiintoinen ja lähes tieteellinen prosessi, joka olemukseltaan muistutti tutkimustyötä. Kaikkiaan työ kesti kymmenen vuotta.\nMinä en ollut sisäisesti ollenkaan valmis sellaiseen työhön. Me olimme kaukana kristillisyydestä, vaikka evenkejä kastettiin jo 400 vuotta sitten, ensimmäisinä eri Siperian alkuperäiskansoista. Meidän perheessämme ei ollut ikoneita, mutta havaitsin muiden ihmisten kantavan niitä mukanaan. He eivät tienneet mitään niissä esiintyvästä pyhäinkuvasta, mutta heille kerrottiin, että kuva esitti Jumalaa. Kaikilla kansoilla on jonkinlainen käsitys Jumalasta. Meillä evenkeilläkin on oma jumalamme, luojajumala Seveki. Minäkin uskoin häneen.\nAloimme kääntää kertomuksia Jumalasta, ja käänsimme myös ”Jeesus, lasten ystävä” -kirjan. Seuraavaksi jälkeen käänsimme Luukkaan evankeliumin, ja viimeiseksi koko Lasten Raamatun. Se osoittautui vaativaksi työksi. Kertomuksia luettiin Krasnojarskin alueen radiossa. Ihmiset soittelivat meille ja kyselivät kertomusten jatkosta, mitä niissä seuraavaksi tapahtuisi. Me emme kuitenkaan olleet vielä kääntäneet niille jatkoa.\nKääntämisessä oli omat vaikeutensa. On aivan eri asia kääntää Raamattua kuin jotain satua. Evenkin kielessä on paljon muista kielistä lainattuja sanoja, mutta raamatunkäännös taas täytyy tehdä omasta kielestä löytyvin välinein. Koko ajan jouduin pohtimaan, miten voisin korvata jonkin lainasanan äidinkielisellä ilmaisulla. Olin näihin asioihin liittyen jatkuvasti yhteydessä uskovien evenkien kanssa. Kun kysyin heiltä esimerkiksi, mitä tarkoittaa sana ”aamen”, he vastasivat minulle, että ”aamen” on pelkkä ”aamen”. Kysyin heiltä, voisinko kääntää sanan ”aamen” ilmauksella ”tapahtukoon niin”, ja lopulta käänsin sen evenkin kielelle käyttäen nimenomaan tätä ilmausta.\n– Tapahtuiko kymmenen Raamatun kääntämisen parissa vietetyn vuoden aikana merkittäviä asioita?\nTapahtui kyllä kaikenlaista merkittävää. Käännyin itse Jumalan puoleen ja tulin kristityksi. Minut kastettiin kaksi vuotta sitten.\n– Nadezhda Jakovlevna, kuvailisitteko vielä lopuksi ainutlaatuista kansaanne.\nJo ensimmäiset evenkien alueille tulleet tutkimusmatkailijat havaitsivat, että evenkien kehosta ei erity hajua, vaikka ilma olisi helteinen tai he eivät peseytyisi muutamaan päivään. He ovat aina puhtaita ja siistejä, ja kaiken kaikkiaan he pitävät tarkkaa huolta ulkoasustaan. Siksi meitä kutsutaan ”Siperian ranskalaisiksi”. Ankaran pakkasen takia elimistömme toimii eri tavalla kuin eurooppalaisilla. Meillä on erityyppinen iho, ja naiset näyttävät ikäistään nuoremmilta, vaikka toisaalta ankarien olosuhteiden takia odotettu elinaika onkin täällä lyhyempi kuin monilla muilla alueilla.\nEvenkit ovat ainutlaatuinen kansa, jopa paimentolaiskansojen keskuudessa. Maailmassa ei ole toista kansaa, joka olisi levittäytynyt yhtä valtavalle alueelle, evenkejähän asuu Altailta Sahalinille sekä Taimyrin niemimaalta aina Mongoliaan ja Kiinaan saakka.\nEvenkejä lasketaan olevan Amurin alueella sijaitsevilla perinteisillä asuinsijoillaan noin 1300 henkeä. Venäjällä asuu yhteensä noin 38 000 evenkiä. Nadezhda Jakovlevna on Venäjän tiedeakatemian lingvistiikan tutkimuslaitoksen johtava tutkija sekä Pohjoisten kansojen, Siperian ja Kaukoidän alkuperäiskansojen yhdistyksen puheenjohtaja. Amurskaja Pravda sai synnyinseuduillaan käymässä olleen Nadezhda Jakovlevnan vieraakseen haastattelua varten ja tämä teksti on lyhennelmä kyseisestä haastattelusta.\nAlkuperäinen juttu on julkaistu Amurskaja Pravda -lehdessä 31.10.2013: https://www.ampravda.ru/2013/10/31/040059.html\nTeksti: Barbara Sijanova\nKäännös: Anu Mannermaa\nKuvat Nadezhda Bulatovan henkilökohtaisesta arkistosta.\n* Internaatti: Venäläinen sisäoppilaitos, jossa lapset ja nuoret asuvat opiskelujensa ajan.


Hyvä kotiruokalounas Jyväskylässä - Ilokivi\nIlokivi » Lounas » seniorit\nHyvä kotiruokalounas Jyväskylässä\nRavintola Ilokivi sijaitsee Seminaarinmäen kampuksella, Alvar Aallon suunnittelemassa ylioppilastalo Ilokivessä. Herkullinen lounaamme on tarjolla kaikille vauvasta vaariin. Meillä voit järjestää myös kaikenlaisia juhlia.\nRauhallisen ruokailun hetki iltapäivällä\nKampuksella liikkujat lounastavat meillä useimmiten klo 11 – 13. Jos päivärytmisi on joustava ja kaipaat rauhallisempaa ruokailuhetkeä, tule syömään klo 13 – 16. Lounaamme on tarjolla klo 16 asti.\nRuokaa kotiin helposti\nKaikki annoksemme voi ostaa mukaan joko omaan astiaan tai kertapakkauksiin (Take Away).\nLounasajan lopuksi myymme tähderuokaa alennettuun hintaan (Leftover). Voit ottaa mukaan oman astian. Tähderuokaa myydään ravintolastamme klo 16.00-16.15.\nJos et jaksa tai ennätä paikan päälle, Ilokiven ruokaa voi tilata kotiin Foodora-palvelun kautta (linkki vie Foodora-palvelun verkkosivustolle).\nIlokivi on ihan kaikille\nRuokailemaan ovat tervetulleita kaikki kaupunkilaiset. Lähialueiden asukkaat vierailevat mielellään esteettömässä, viihtyisässä ravintolassamme.\nMaistuva kotiruokalounas on tarjolla katutason valoisassa ravintolasalissa.\nUlko-ovelle pääsee luiskaa pitkin sisäänkäynnin vasemmasta reunasta. Yksi ovista aukeaa helposti painikkeella. Aulassa on pyörätuolimitoitettu WC.\nLämpiminä vuodenaikoina ravintolan kautta on kulku aurinkoiselle terassille.\nAutamme sinua tarvittaessa tuomalla ruoan istumapaikallesi.\nIlokiven lounasravintolan sisäänkäynti, Keskussairaalantie 2\nTerveellistä, hyvää lounasta\nRuokalistamme yhdistää tuttuja kotiruokia, maailman makuja ja uusia ilmastoystävällisiä ruokia. Joka päivä on tarjolla yksi kala-, liha- ja kasvisvaihtoehto sekä vegaaninen vaihtoehto. Voit löytää uusia suosikkeja!\nPäivittäin tarjotaan itseleivottuja tuoreita sämpylöitä ja raikkaita salaatteja. Ilokiven ateriat pitävät huolen monipuolisesta ravinnonsaannista. Erityisruokavaliot (laktoositon, gluteeniton, maidoton, vegaaninen) huomioidaan laajasti.\nAsiakkainamme on paljon korkeakouluopiskelijoita, joiden ateriasuositukset antaa Kela. Niinpä Ilokiven aterioiden ravitsemuslaatu vastaa luotettavia tutkimuksiin perustuvia ravitsemussuosituksia. Tarkkojen suositusten täyttämiseksi käytämme paljon mm. Sydänmerkki-tuotteita.\nMuistatko sen ajan? Ilokiven Opiskelijan elämää -ravintolamuistelusalkku\nRavintola Ilokivi on koonnut Ilokivelle opiskeluajan muistoihin uppoutuvan mininäyttelyn. Opiskeluajat ovat aikaa, josta monella on muistoja niin vapaa-ajan vietosta kuin luentosalista.\nRavintolamuistelusalkku sisältää esineitä ja valokuvia, jotka voivat johdattaa esimerkiksi ystäväporukan, ikäihmisten kerhon tai keskustelupiirin muistelemaan suomalaisen kouluruokailun historiaa, keittiöperinteitä ja opiskeluajan ravintolamuistoja.\nMyös Ilokiven rakennus ja sijainti Seminaarinmäen kampuksella on osa suurta suomalaista korkeakoulutuksen tarinaa: Jyväskylän yliopisto on toiminut vuodesta 1934 saakka ja ennen vuotta 1966 opiskelleet tunsivat sen nimellä Kasvatusopillinen korkeakoulu. Jyväskylän Seminaarinmäen kampukselle myönnettiin Suomen ensimmäinen Euroopan kulttuuriperintötunnus 2022.\nLaukkuun voi tutustua Ilokivellä maksutta. Varaus kannattaa tehdä etukäteen ottamalla yhteys Ilokiven ravintolaan sähköpostilla: venue@ilokivi.fi\nVoit pyytää myös Jyväskylän kaupungin kulttuuriluotsina toimivaa henkilöä alustamaan keskustelua.\nIsomman joukon juhlat ja tilaisuudet, kuten kokoukset ja syntymäpäivät, voidaan järjestää Ilokiven tiloissa talon omin tarjoiluin. Anniskeluoikeudet ja talon ammattitaitoinen keittiö sekä osaava henkilökunta varmistavat onnistuneen juhlan.\nTilavaa, valoisa ravintolasalimme sopii kaikenlaisille perhepiirin juhlille, syntymäpäiville, kokouksille ja häille. Kesäaikaan juhlat voivat levittäytyä Ilokiven isolle terassille.\nAlakerran tunnelmallinen Venue voi olla tarpeidesi mukaan rock-klubi, elokuvateatteri, auditorio tai tunnelmallinen kahvila ripauksella salakapakan henkeä.\nOpinkiven sauna kokoontumistiloineen on Jyväskylän keskusta-alueen helpoimmin lähestyttävä varattava sauna. Ulkoterassin poreallas kruunaa rennon iltasi.\nIlokiven pienet ja isot kokoustilat mahdollistavat monenlaiset tapaamiset. Tarjoilut hoituvat helposti kauttamme.\nRavintolasalin numero klo 13 – 16: 050 430 8129\nIlokiven juhlat ja tilausruokailut yli 50 hengen ryhmille: Ravintolapäällikkö Kati Lemiläinen, 050 367 0139\nSijainti: Ylioppilastalo Ilokivi, Keskussairaalantie 2 (Linkki vie Open Street Map -karttapalveluun)\nKartan klikkaus avaa Ilokiven sijainnin Open Street Map -karttapalvelussa.


155 viestiä\t• Sivu 5, 6:sta • 1, 2, 3, 4, 5, 6\nKirjoittaja teippari päivämäärä Pe Joulu 07, 2007 18:05\nTaidampa ostaa tuollaisen 80 kyt luvun Toyota corollan.\nSyy, pääsen tutustumaan jokaikisellä kauppareissulla virkavaltaan.\nMiksi, syyttävät jokaista tuollaisella vehkeellä ajavaa potenttiaaliseksi rattijuopoksi.\nSeuraus, pitkänenä polliisille, (ainakin minun kohdalla).\nJotenkin tuntuu hölmöltä tuollaiset poliisilta tulleet listat automerkeistä kuka on rattijuoppo ja kuka ei.\nKirjoittaja Sariza päivämäärä Pe Joulu 07, 2007 18:10\nKehtaisko itekkin vastata..\nJos sen läpyskän sais joka oikeuttaa autoa ajamaan, niin..\nChevrolet Blazer tai Ford Bronco (kasikytluvun joku hyväkuntoinen malli)\ntai Ford Mustang -66 herkullisen punaisena alk.per. vantein (kelpais ne muutkin 60-lukuset)\ntai H1 värillä tai muulla ei väliä, se näyttäis silti pirun hyvältä\ntai musta-hopeinen vanha Nissan Micra\ntai Toyota Starlet rallimalli\ntai joku herkullisen hyvännäköinen 'cuda\ntai Ford Taunus\nTodellisuudessa varaa olis varmaankin siihen Nissaniin..\nIKINÄ ei tulis bemuu tai mersuu. Tai Ladaa. Tai Dillen Aspenii.\nKirjoittaja Vieras päivämäärä La Joulu 08, 2007 01:14\nH.L kirjoitti: Malli vaihtuu, merkki ei.\nMinulla tod.näk. samoin. Ainakaan mitään syytä merkin vaihtoon ei tällä hetkellä ole.\nKirjoittaja kirmo päivämäärä La Joulu 08, 2007 01:57\npidetää sama linjaa vaikka syitä kyllä olisikin.\nKirjoittaja Dukes päivämäärä La Joulu 08, 2007 02:50\nMinä poikkean! Merkki vaihtuu todennäköisesti. Jos rahat vain piisaa..\nKirjoittaja bemupimu päivämäärä La Joulu 08, 2007 09:08\nMinä olen uskollinen merkille eli bemari se on seuraavakin auto, mutta ohjaustehostin pitää ehdottomasti seuraavassa biilissä olla.\nKirjoittaja Emee päivämäärä La Joulu 08, 2007 09:16\nSariza kirjoitti: tai H1 värillä tai muulla ei väliä, se näyttäis silti pirun hyvältä\nKatos joku ymmätää hienon päälle, varmasti maailman epäkäytännöllisin auto, mutta sairaan hieno. H2 on jo ruma ja muutenkin "tyttöjenauto".\nKirjoittaja teippari päivämäärä La Joulu 08, 2007 11:58\nbemupimu kirjoitti: Minä olen uskollinen merkille eli bemari se on seuraavakin auto, mutta ohjaustehostin pitää ehdottomasti seuraavassa biilissä olla.\nHyvä merkkivalinta sinulla, mutta millä jääkauden bemulla ajat jos ei nykyisessä ole ohjaustehostinta.\nKirjoittaja opaste päivämäärä La Joulu 08, 2007 13:17\nAjaa luultavasti silti asiaansa...\nKirjoittaja bemupimu päivämäärä La Joulu 08, 2007 13:56\nBemu 316i -92 sedan.\nEikä ole ohjaustehostinta, valitettavasti.\nVoishan sitä toisaalta vaihtaa jo uudempaankin, mutta kun pelittää kuitenkin hyvin eikä ole ruostekaan raiskannut.\nKirjoittaja Rosstheboss päivämäärä La Joulu 08, 2007 15:01\nKehottaisin vaihtamaan merkkiä, kun vielä voit... Ei sitä ongelmien määrää, mitä uusimmissa bemuissa on (CAN väylä) kestä kukaan...\nKirjoittaja kirmo päivämäärä La Joulu 08, 2007 15:14\nemännän punto on vuosituhannen alusta eikä siinäkään ole tehostinta tai se on lisävaruste, onneksi on sen verta pieni kiulu että sitä pyörittelee vielä. piruuttani koitin astran 205/45-16"valsseja punton alla, alkoi ratin pyörittely tuntumaan kuntoilulta\nKirjoittaja teippari päivämäärä To Joulu 13, 2007 01:17\nOhjaustehostin oli vakiovaruste jo vuonna 1973 1500 ja 1700 sarjalaisissa bemuissa esim, joten jos ei bemussa tehostinta ole on sen oltava vanhempaa mallia.\nSen aikainen autokoulu ja hyvä sellainen, oli Heurlinin koulu joka suosi bemareita ja monet Porilaiset ovat opetuksensa saaneet kunnon (sen aikaisella) autolla.\nKirjoittaja lounaistuuletar päivämäärä To Joulu 13, 2007 06:05\nMä ajoin korttini bemarilla vuonna banaani -79, en muista oliko tehoste.\nMun oma bemu vm 82 ei sellaista hienoutta tuntenut, tai saattoi olla,\nmutta julmetun raskas ohjaus siinä ainakin oli.\nKirjoittaja Rosstheboss päivämäärä Ke Tammi 02, 2008 23:20\nteippari kirjoitti: Ohjaustehostin oli vakiovaruste jo vuonna 1973 1500 ja 1700 sarjalaisissa bemuissa esim, joten jos ei bemussa tehostinta ole on sen oltava vanhempaa mallia.\nE36 BMW:tä sai ilman ohjaustehostinta, ja malli tuli markkinoille 1991 lopussa.\nKirjoittaja kirmo päivämäärä Ke Tammi 02, 2008 23:58\noliko lisävaruste listassa kohata ei ohjaustehostinta\nKirjoittaja Eiskadeiska päivämäärä To Tammi 03, 2008 00:14\nSeuraava auto on uusi eli vm. 2008. Helmikuussa alle.\nEkan kerran auto on myös BMW, tarkemmin 1-sarjaa, 3-ovinen coupe. Ja ohjaustehostin oli vakiona...\nSammuu kuulemma risteyksiin itsellään\nKirjoittaja Rosstheboss päivämäärä To Tammi 03, 2008 19:09\nJuu...Ja puuvanteet oli myös mahdollista valita. Myöskin sivulle kääntyvät puusta tehdyt kääntymissuunnan osoittajat...\nTaisi todellisuudessa olla tuo karuin varustelutaso, jota ei edes saanut kuin 316 ja 320:een.\nKirjoittaja Rosstheboss päivämäärä To Tammi 03, 2008 19:11\nEiskadeiska kirjoitti: Sammuu kuulemma risteyksiin itsellään\nVain jos pistää risteyksessä vaihteen vapaalle.\nKirjoittaja kirmo päivämäärä Pe Tammi 04, 2008 18:21\nno siinä onkin järkevä tsydeemi\nKirjoittaja Vieras päivämäärä Pe Tammi 04, 2008 18:46\nVastaus kysymykseen seuraava autosi: En aio hankkia autoa. Koskaan.\nKirjoittaja FBT-Nalle päivämäärä Pe Tammi 04, 2008 18:48\nVois kokeilla seuraavaks farkkua..\nKirjoittaja teippari päivämäärä Pe Tammi 04, 2008 22:37\nJust juu, minkätahansa auton saa ilman ohjaustehostinta, kun ottaa remmin irti. Ihan uusimmissa tosin on jo sähköinen tehostin, joten tarvii varmaan nyppiä jokin piuha irti.\nKirjoittaja Rosstheboss päivämäärä Pe Tammi 04, 2008 23:33\nteippari kirjoitti: Ihan uusimmissa tosin on jo sähköinen tehostin, joten tarvii varmaan nyppiä jokin piuha irti.\nEi kaikissa. Osassa vain on.\nToyota avensis 1.6 - sähköinen tehostin\nToyota avensis 1.8- sähköinen tehostin\nToyota avensis 2.0-hydraulinen tehostin\nToyota avensis 2.4-hydraulinen tehostin\nSäköinen ohjaustehostin on joidenkin valmistajien/käyttäjien mielestä huomattavasti tunnottomampi, kuin hydraulinen. Itse en pidä sähköisestä ohjaustehostimesta. Osa perstuntumaa katoaa.\nKirjoittaja raato päivämäärä Pe Tammi 04, 2008 23:38\nTosi autoissa ei ole mitään tehostimia eikä vaihteiston synkronointia.\nKirjoittaja tomski päivämäärä Pe Tammi 04, 2008 23:53\nOnko Euroopassa siis tosiaankin tehty 50-luvun jälkeenkin autoja ilman tehostimia? Ja automaattivaihteistoja? Ja ilmastointia?\nVoi piruparat jotka niilläkin ovat ajelleet, onkohan niisä edes valoja ja lämmityslaitettakaan?\nKirjoittaja teippari päivämäärä La Tammi 05, 2008 00:15\nHeh heh, onhan meillä täällä pohjolassa se yksi autovalmistaja joka osaa tehdä ainakin lämmityslaitteen.\nTähän toppiikin aiheeseen liittyen, voisin harkita uudeksi menopelikseni tuota uutta bmw x 6 . Siinä silmä lepää autossa.\nKirjoittaja Rosstheboss päivämäärä La Tammi 05, 2008 11:59\ntomski kirjoitti: Onko Euroopassa siis tosiaankin tehty 50-luvun jälkeenkin autoja ilman tehostimia? Ja automaattivaihteistoja? Ja ilmastointia?\nOnneksi ollaan sentään päästy euroopassa eroon lehtijousista.\nKirjoittaja teippari päivämäärä La Tammi 05, 2008 19:59\nIlmajouset on pop nykyään jopa henkilöautoissa. Ameriikassa ilma, se varmaan mielletään vain ilmapalloksi.\nKirjoittaja Eiskadeiska päivämäärä Ti Tammi 08, 2008 00:10