7 LIIKELAITOKSET RAHASTOT KONSERNI TULOS- JA RAHOITUSLASKELMAT Tuloslaskelma Rahoituslaskelma PDF\n7 LIIKELAITOKSET RAHASTOT KONSERNI TULOS- JA RAHOITUSLASKELMAT Tuloslaskelma Rahoituslaskelma 165\nDownload "7 LIIKELAITOKSET 151 8 RAHASTOT 159 9 KONSERNI 160 10 TULOS- JA RAHOITUSLASKELMAT 162 10.1 Tuloslaskelma 162 10.2 Rahoituslaskelma 165"\n1 1 SISÄLTÖ 1 YLEISET LÄHTÖKOHDAT Väestö Elinkeinopolitiikka, työpaikat ja työllisyys 2 2 TALOUDELLISET LÄHTÖKOHDAT Kansantalous Kaupungintalous 8 3 KAUPUNKISTRATEGIA Visio ja strategian kokonaisuus Strategian toteuttaminen ja talousarviovuoden tavoitteet Rakennemuutosohjelma 17 4 TALOUSARVIOVUODEN PERUSTELUT Vuoden 2014 talousarvion linjaukset Tuloperusteet Menoperusteet Henkilöstöpolitiikka 26 5 TALOUSARVION SITOVUUS, TOIMINTAVALTUUDET JA MÄÄRÄYKSET Sitovuusmääräykset Talousarviossa annettavat toimintavaltuudet vuodelle Muut määräykset 34 6 PERUSKAUPUNKI Käyttötalous Kaupunginvaltuusto Tarkastuslautakunta Kaupunginhallitus Kaupunkirakennelautakunta Sosiaali- ja terveyspalveluiden tilaajajaosto Tuottajan neuvottelukunta Varhaiskasvatus- ja koulutuspalvelut Sosiaali- ja terveyspalvelut Vapaa-aikalautakunta Liiketoiminta Joensuun alueellinen jätelautakunta Rakennus- ja ympäristölautakunta Investoinnit 7 LIIKELAITOKSET RAHASTOT KONSERNI TULOS- JA RAHOITUSLASKELMAT Tuloslaskelma Rahoituslaskelma 165\n2 2 LIITTEET Liite 1 Yhteenvetotaulukot Liite 2 Rakennemuutosohjelmaluonnos Liite 3 Vuoden 2014 valtionosuudet Liite 4 Toimitilat/toimenpiteet vuonna 2014 Liikelaitosten talousarvio- ja taloussuunnitelmaesitykset Liite 5 Joensuun Vesi Liite 6 Pohjois-Karjalan pelastuslaitos Liite 7 Joensuun Työterveys Liite 8 Rahastojen tuloslaskelma Liite 9 Joensuu konserni Liite 10 Kaupunginhallituksen ohjauksessa olevien tytäryhtiöiden määrälliset ja taloudelliset tavoitteet\n3 1 1 YLEISET LÄHTÖKOHDAT 1.1 Väestö Vuodenvaihteessa Joensuun väestömäärä oli Väestömäärä kasvoi edelliseen vuodenvaihteeseen nähden 410 henkilöllä (+ 0,6 %). Vuoden aikana syntyi 814 lasta. Kuolleiden määrä oli 666. Väestömäärän myönteistä kehitystä selitti syntyneiden enemmyyden lisäksi muuttoliike. Erityisesti nettosiirtolaisuus oli positiivinen (226). Kuntien välinen nettomuutto oli 16 kokonaisnettomuuton ollessa 242. Väestömäärä on jatkanut kasvuaan vuoden 2013 aikana. Väestömäärä oli syyskuussa , mikä oli 295 henkilöä edellisen vuoden vastaavaa ajankohtaa korkeampi. Syntyneiden määrä on ollut lievässä laskussa edelliseen vuoteen nähden, mutta nettomuuton kehitys on ollut myönteistä. Kaupungin oman kesäkuussa 2013 päivitetyn väestöennusteen mukaan väestömäärän ennustetaan kasvavan vuosina vuosittain vajaalla 350 hengellä. 2012/ / / / /2017 Väkiluku Muutos Väestön jakautuminen eri ikäryhmiin vuonna 2013 ja ennuste vuodelle 2016: Ikäryhmä 2012/ /2017 Muutos Muutos % 0-6-vuotiaat , vuotiaat , vuotiaat , vuotiaat , ,2 Yhteensä ,9 Päivähoitoikäisten määrä kasvaa hitaasti syntyvyyden noustessa. Päivähoitoikäisiä on arvioitu vuoden 2016 lopussa olevan noin 150 nykyistä enemmän vuotiaitten kouluikäisten määrä laskee vielä vuoteen 2015 asti, mutta kääntynee sen jälkeen hitaaseen kasvuun. Kouluikäisten määrä on vuoden 2016 lopussa noin 50 nykyistä pienempi. Työikäisten määrä on kääntynyt laskuun ja vuonna 2016 työikäisiä on noin 750 nykyistä vähemmän. Vanhusväestön määrä kasvaa nopeasti. Lähivuosina nopein kasvu kohdentuu kuitenkin ikäryhmään vuotiaat. Ikäryhmän koko kasvaa yli henkilöllä, 18 %:lla. Yli 75-vuotiaiden määrän kasvu on nopeutumassa ja on vuonna 2016 runsaat 750 nykyistä suurempi. Väestörakenteen muutokset, koulu- ja työikäisten määrän väheneminen sekä ikääntyneiden määrän kasvu, vaikuttavat palveluiden tarpeeseen. Valtion talousarvioon sisältyvän peruspalveluohjelman mukaan terveyspalveluiden menot kasvat lähivuosina 1,3 %:n vuosivauhtia, jos palvelutaso ja palveluiden käyttäjien osuus eri-ikäisessä väestössä pysyy ennallaan. Nopeimmin kasvavat vanhuspalveluiden menot, 2,6-3,1 % vuodessa.\n4 2 Koulutuspalveluiden päivähoito mukaan lukien menot pysyvät lähivuosina keskimäärin ennallaan. Joensuun kehitys on vastannut valtaosin koko maan kehitystä. Perusopetuksen oppilasmäärä vähenee kuitenkin vielä lähivuosina koko maan trendistä poiketen. VÄESTÖTEKIJÖIDEN VAIKUTUS PERUSPALVELUIDEN KYSYNTÄÄN (indeksi 2011=100) Muutokset keskim. Käyttökustannukset vuodessa, % 2011, me KOULUTUSPALVELUT ,2 0,2 - päivähoito ja esiopetus ,3 0,0 - perusopetus ,7 0,3 - lukio ,2 0,7 - ammatilllinen koulutus ,5 0,3 - ammattikorkeakoulut ,4 0,0 TERVEYSPALVELUT ,3 1,3 - erikoissairaanhoito ,1 0,9 - perusterveydenhoito ,6 1,8 SOSIAALIPALVELUT ,9 3,3 - vanhainkodit ,1 3,5 - kotipalvelut ,6 3,1 - palveluasuminen ,8 3,3 YHTEENSÄ ,1 1,2 Lähde: Peruspalveluohjelma 1.2 Elinkeinopolitiikka, työpaikat ja työllisyys Elinkeinopolitiikka Elinkeinopolitiikalla parannetaan yritysten fyysistä ympäristöä (mm. liikenneyhteydet, tontit, toimitilat), työvoiman saatavuutta ja osaamista sekä julkisia ja yksityisiä palveluja. Suotuisat olosuhteet tukevat yritysten kilpailukykyä, työpaikkojen luomista ja työllistämistä. Onnistunut elinkeinopolitiikka lisää kaupungin vetovoimaa, elinvoimaisuutta ja mahdollisuuksia ylläpitää laadukkaita palveluja. Joensuusta Suomen yritysystävällisin kaupunki Kaupungin elinkeinopolitiikka on läpileikkaava näkökulma kaikkeen kaupungin toimintaan ja kehittämiseen. Joensuu pyritään nostamaan Suomen yritysystävällisimmäksi kaupungiksi kokoluokassaan. Joensuun seudun elinkeinoimago oli vuonna 2012 kolmanneksi paras yli asukkaan kaupunkien joukossa. Yritysystävällisyys kytketään olennaiseksi osaksi kaikkea kaupungin toimintaa. Toimijoina ovat kaupungin lisäksi konserniyhtiöt Joensuun Seudun Kehittämisyhtiö Josek Oy, Joensuun Tiedepuisto Oy, Joensuun Yrityskiinteistöt Oy. Näiden lisäksi matkailua edistää Karelia Expert Matkailupalvelu Oy.\n5 3 Yritysystävällisyys tarkoittaa, että Joensuu on tehnyt kolme lupausta. Joensuu huomioi yritykset Yritysvaikutukset arvioidaan osana päätöksentekoprosessia merkittävissä elinkeinoelämää koskevissa asioissa. Päätösten valmistelijoilla on työkalut päätösten vaikutusten arviointiin. Joensuu on luotettava kumppani Kaupunki sitoutuu elinkeinoelämän kanssa yhteisiin hankkeisiin ja toteuttaa ne määrätietoisesti. Vuonna 2014 jatketaan säännönmukaisia tapaamisia kaupungin toimijoiden ja elinkeinoelämän välillä. Joensuu on aktiivinen toimija Joensuun seudun kehittämisessä Kaupunki on aloitteellinen johtaja ja keskeisten elinkeinopoliittisten toimijoiden yhteistyöverkoston vetäjä seudun kehittämisessä. Joensuu on aktiivinen myös koko maakuntaa koskevissa asioissa. Kaupungin tavoitteena on olla valtakunnallisesti ja kansainvälisesti yksi maan menestyvimmistä keskuksista. Vuoden 2012 lopulla valmistui seudun keskeisten toimijoiden yhteistyönä kasvustrategia Kestävästi kasvava- Älykkäästi uudistuva. Toimijat ovat sitoutuneet huomioimaan kasvustrategian omassa strategiatyössään. Kasvustrategia on toiminut yhtenä lähtökohtana kaupunginvaltuuston hyväksymässä Rajaton tulevaisuus strategiassa. Strategian 16 strategisesta päämäärästä viisi tukee elinvoimaa ja kestävää kasvua. Näistä kaksi on kriittistä: yritysystävällisyys ja työllisyys sekä vetovoima. Joensuun seutu on neuvotellut vuoden 2013 aikana valtion kanssa seudun kasvusopimuksesta. Hallinnon ja aluekehityksen ministerivaliokunta päätti kasvusopimuksen tekemisestä Joensuun kanssa. Kasvusopimusneuvotteluja varten laadittu hakemus Symmetrinen kaupunki sisältää yli miljardin euron investoinnit vuoteen 2030 mennessä. Joensuun kaupunki on valittu vuosille valtakunnalliseen INKAohjelmaan, jossa kaupungille on annettu kansallinen vetovastuu biotaloudessa. Käytännön operaattorina ohjelman hallinnoinnissa toimii kaupunginhallituksen päätöksen mukaisesti Joensuun Tiedepuisto Oy. Hallinnon ja aluekehityksen ministerivaliokunta päätti valita Joensuun kumppaneiksi Jyväskylän ja Seinäjoen. Kaikkien INKA-ohjelmien yhteenlaskettu valtion rahoitus on vuosittain yhteensä 10 milj. euroa ja kaupunkiseutujen osuus vastaavasti 10 milj. euroa. Lisäksi ohjelman toteuttamiseen varataan EU:n rakennerahastojen varoja. Ohjelman teemat ja kaupunkiseudut tarkistetaan vuonna Suunnitelmakaudella kaupunki toimii seuraavasti: 1. Kaupungin tavoitteena on yhdessä keskeisten toimijoiden kanssa luoda\n6 4 vahva ja kilpailukykyinen kasvu-, osaamis- ja innovaatioympäristö kaupunkiseudun strategisilla vahvuusalueilla vetovoimainen kaupunki ja kaupunkiseutu, joka tarjoaa yrityksille hyvän sijoittumisalustan ja -ympäristön. 2. Kaupunki edistää yritysten ammattitaitoisen työvoiman saantia. Kaupungista viestitään aktiivisesti niin, että Joensuun vahvuudet vireänä ja houkuttelevana kaupunkina tulevat huomioiduksi. Myönteisen imagon ja tehokkaiden palvelujen kautta edesautetaan yritysten avainhenkilörekrytointia. Koulutusorganisaatioiden kanssa tehdään tiivistä yhteistyötä joustavien ja yritysten tarpeista lähtevien koulutustoiveiden toteuttamiseksi. Lisäksi kaupunki kehittää toimintaansa palvelemaan myös kansainvälistä liikkuvuutta ja huomioi palveluissa ulkomaalaistaustaisen työvoiman tarpeet. 3. Kaupunkikonserniin kuuluvat Joensuun Tiedepuisto Oy, Joensuun Yrityskiinteistöt Oy ja Josek Oy vastaavat yhteistyössä kukin oman tehtävänsä toteuttamisesta yritystoiminnan ja työpaikkakehityksen edistämisessä. Yritysten toimipisteet on sijoitettu yrityspalvelukeskukseen Tiedepuistolle. Edellä mainittujen konserniyritysten kanssa valmistellaan yrityskohtaiset tavoite- ja tulossopimukset vuoden 2014 alkupuolella. 4. Kaupunki varautuu INKA-Biotalous -ohjelman toteutuksen vaatimaan rahoitukseen yhdessä alueen muiden toimijoiden kanssa. Rahoitusmallista ja käytännön järjestelyistä sovitaan vuoden 2013 aikana. 5. Kaavoituksella ja yhdyskuntatekniikan riittävällä rahoituksella varmistetaan, että kaupunki voi luovuttaa vuosittain vähintään 110 omakotitalotonttia, 10 kerros- tai rivitalotonttia sekä 15 työpaikkatonttia. Kaavoituksella ja tontinluovutuksella edistetään monimuotoista asumista ja yritysympäristöä. Josek Oy ja kaupunki hiovat ja tiivistävät yhteistyötään tontinluovutuksessa. 6. Toimivat päivähoito-, terveys-, vapaa-ajan ja muut julkiset palvelut palvelevat asukkaiden arkea, viihtyvyyttä ja tyytyväisyyttä kotikaupunkiinsa. Perusopetuksessa yrittäjyyskasvatusta tukee mm. kummiyritystoiminta. 7. Kaupunki edistää omalta osaltaan markkinoiden kehittymistä, monipuolistumista ja kilpailua erityisesti hyvinvointipalveluissa. Hankinnoissa tarjouspyynnöt laaditaan siten, että ne mahdollistavat alueen yritysten osallistumisen tarjouskilpailuihin. Hankintatoimi ja yrittäjäjärjestöt edistävät yhteistyössä hankinta- ja kilpailuosaamista. 8. Valtion työpaikat ja investoinnit, liikenneyhteydet Kaupunki toimii aktiivisesti yhdessä Pohjois-Karjalan maakuntaliiton kanssa valtion työpaikkojen ja investointien hankkimisessa alueelle. Tiehankkeista tärkeimpiä ovat VT 23 parantaminen, Raatekankaantien risteyksen parantaminen ja Niirala-Onkamo yhteysvälin parantaminen. Talonrakennushankkeista tärkein on oikeus- ja poliisitalon rakentaminen. Työpaikkalisäyksistä merkittävin on puolustusvoimien palvelukeskuksen perustaminen.\n7 5 9. Kilpailukykyiset veroprosentit Kaupungin strategian mukaan veroprosentit pidetään kilpailukykyisinä suhteessa muihin Itä-Suomen keskuskaupunkeihin. Työpaikat ja työllisyys Joensuussa oli vuoden 2011 lopussa työpaikkaa, 380 työpaikkaa enemmän kuin vuonna Työpaikoista merkittävin osa sijoittuu julkiseen hallintoon, koulutukseen sekä sosiaali- ja terveyspalveluihin. Työpaikat toimialoittain : Maa-,metsä- ja kalatalous (A) 746 2,2 % Kaivostoim., vesi- ja viemäri- ja sähköhuolto (B,D-E) 366 1,1 % Teollisuus (C) ,0 % Rakentaminen (F) ,7 % Kauppa ja majoitus (G-I) ,0 % Informaatio ja viestintä (J) 918 2,8 % Rahoitus- ja vakuutustoiminta (K) 399 1,2 % Kiinteistöalan toiminta (L) 273 0,8 % Ammatillinen, tiet. ja tekn. toiminta (M-N) ,8 % Yhteiskunnalliset palvelut (O-Q) ,0 % Muut palvelut (R-U) ,1 % Tuntematon (X) 431 1,3 % Yhteensä % Tilastokeskuksen tilastotuotantoon liittyvän viiveen johdosta vuoden 2012 lukuja ei vielä ole käytettävissä. Pohjois-Karjalan Trendien (1/2013) mukaan kehitys Joensuun seudulla oli vuoden 2012 loppupuolella hyvin tasaista. Kaikkien toimialojen yhteenlaskettu liikevaihto laski noin 1 %:n. Vahvinta kasvu oli koulutus- sekä sosiaalija terveyspalveluissa sekä rakentamisessa. Sen sijaan teollisuudella, erityisesti metallituoteteollisuudella, näkymät synkkenivät. Myös koneiden ja laitteiden valmistuksessa liikevaihto laski rajusti. Vuonna 2012 teollisuustyöpaikkojen määrä oli Työpaikkamäärä pieneni edellisvuoteen nähden 51 työpaikalla (-1,0 %). Työllisyystilanne on heikentynyt vuoden 2011 loppupuolelta alkaen. Vuonna 2012 työttömiä työnhakijoita oli keskimäärin ja keskimääräinen työttömyysaste oli 15,1 %. Elokuussa 2013 työttömyysaste oli 15,7 % ja työttömiä työnhakijoita oli Miehiä työttömistä oli 55,5 % ja naisia 44,5 %. Pitkäaikaistyöttömiä oli (28,4 %) ja alle 25-vuotiaita 866 (15,9 %). Työttömyysaste on ollut koko vuoden 0,5-1,2 % edellisvuotta suurempi. Työttömiä oli elokuussa 336 henkilöä edellisvuotta enemmän. Kausivaihtelu mm. koulujen päättymisestä ja alkamisesta johtuen on edelleen suurta: työttömyys on tyypillisesti lokakuussa matalimmillaan ja heinäkuussa korkeimmillaan. Yleisestä taloudellisesta tilanteesta johtuen työllisyystilanne heikkenee vuoden 2014 aikana. Työttömyyden kasvu kuitenkin hidastunee.\n8 6 2 TALOUDELLISET LÄHTÖKOHDAT 2.1 Kansantalous Valtiovarainministeriön taloudellisen katsauksen ( ) mukaan euroalueen taantuma päättyy kuluvana vuonna, mutta kasvu pysyy jatkossa hitaana alhaisen työllisyyden, kotitalouksien ja julkisen sektorin tasesopeutusten sekä kehnona pysyttelevän kilpailukyvyn vuoksi. Finanssi- ja velkakriisi on rapauttanut euroalueen kasvupotentiaalia. Yhdysvaltain talous jatkaa hidasta elpymistään. Maailmankaupan kasvu jatkuu poikkeuksellisen hitaana. Suomen BKT supistuu vuonna 2013 vielä 0,5 %. Talouden ennustetaan pääsevän hitaalle kasvu-uralle vuoden loppupuolella ja vuonna 2014 kokonaistuotannon ennustetaan lisääntyvän 1,2 % kotimaisen kulutuksen ja viennin tukemana. Kasvua tukee euroalueen asteittainen elpyminen, vientikysynnän lisääntyminen ja edelleen alhaisena säilyvä korkotaso. Vuoden 2015 kasvuksi ennustetaan noin 2 % ja kasvu on aiempaa laajapohjaisempaa. Vaimea kotimainen talouskehitys on heijastunut kuluttajahintojen kehitykseen ja myös hintapaineet kansainvälisiltä raaka-ainemarkkinoilta ovat jääneet vähäisiksi. Kuluvan vuoden keskimääräinen inflaatio on 1,6 % ja vuonna 2014 kohoaa 2,1 %:iin. Molempina vuosina välillisen verotuksen kiristäminen nostaa hintoja 0,6 % -yksikköä. Työttömyys on kääntynyt nousuun ja vuoden 2013 keskimääräiseksi työttömyysasteeksi muodostunee 8,3 %. Tilanne työmarkkinoilla pysyy myös vuonna 2014 heikkona eikä työttömyysaste laske talouden lievästä piristymisestä huolimatta kuin 8,2 %:iin. Työmarkkinoiden kohtaanto - ongelmat jatkuvat edelleen. Julkisen talouden tilanne säilyy heikkona. Ikärakenteen muutos vähentää työikäisten määrää supistaen kasvupotentiaalia samalla kuin ikäsidonnaisten menojen kasvu vaikeuttaa julkisen talouden tilannetta. Julkisyhteisöjen rahoitusasema on ensi vuonna alijäämäinen jo kuudetta vuotta peräkkäin eikä julkinen talous ole tasapainottumassa tämänkään jälkeen. Koko julkisen talouden velka suhteessa BKT:hen on kohoamassa ensi vuonna yli 60 %:n. Valtiontalous on pysynyt viimeiset vuodet huomattavan alijäämäisenä. Vuonna 2013 valtiontalouden alijäämän arvioidaan olevan 7,3 mrd. euroa,\n9 7 mikä on 3,8 % BKT:hen suhteutettuna. Vuonna 2014 talouskasvun elpyessä myös valtiontalouden tila kohentuu menojen kasvun hidastuessa ja tulojen kasvaessa. Keskipitkällä aikavälillä alijäämä kohenee hiljalleen vuosittain ja vuonna 2017 alijäämän arvioidaan olevan 2,1 % suhteessa BKT:hen. Valtion velkaantuminen jatkuu. Valtionvelka oli vuoden 2012 lopussa 84 mrd. euroa ja vuonna 2015 sen arvioidaan olevan noin 105 mrd. euroa. Kuntatalouden tila on heikentynyt nopeasti viime vuosina. Kuntatalous säilyy vuonna 2013 alijäämäisenä ja velkaantuminen jatkuu. Vuonna 2014 kuntatalouden tilanne säilyy haasteellisena, mutta talousnäkyminen ennustetaan hieman paranevan. Kokoistuotannon kasvun ollessa vaimeaa veropohja kasvaa hitaasti. Valtion sopeutustoimet leikkaavat valtionosuuksia. Hinta- ja kustannuskehitys pysynee maltillisena, mutta kuntien ja kuntayhtymien yhteenlasketun vuosikatteen ns. painelaskelman mukaan on arvioitu heikkenevän lähes 800 milj. eurolla ja velan määrän kasvavan 2 mrd. eurolla. Vuosina kuntatalouden näkymät heikkenevät edelleen. Välittömin, julkisen talouden tuloihin tai menoihin suoraan kohdistuvin toimin julkisen talouden ongelmia ei voida yksin ratkaista. Keskeisessä asemassa ovat työllisyysastetta, talouden muuta kasvuperustaa ja julkisen palvelutuotannon tuottavuutta vahvistavat rakenteelliset uudistukset. Kuntien omilla toimilla menokasvun hillintä tuottavuuden parantamisen kautta on kuitenkin mahdollista vain rajatuilta osin, sillä valtaosa kuntien toiminnasta on lailla säädeltyä ja erilaisin normein ohjattua. Nykyisillä velvoitteilla ja tehtävien määrällä kunnat eivät selviä talouden vakautuksesta ilman verojen korotuspaineita. Jotta vuosikate riittäisi kattamaan poistot, vuosikatteen pitäisi olla vuonna 2017 lähes 2,4 mrd. euroa korkeampi. Tämä merkitsisi keskimääräisen kunnallisveroprosentin noin 2,5 % -yksikön suuruista korotuspainetta vuoden 2017 tasossa. Jos sopeutus tapahtuisi kokonaisuudessaan toimintamenojen kasvun hidastumisen kautta, toimintamenojen kasvun pitäisi olla vuosittain miltei 2 % -yksikön verran painelaskelmassa esitettyä hitaampaa. Käytännössä tämä merkitsisi, että toimintamenot alenisivat reaalisesti. Kuntatalouden velkaantumisen kasvun pysäyttäminen edellyttäisi vielä suurempaa tulo- tai menosopeutusta. Keskeiset ennusteluvut vuosille :\n10 8 2.2 Kaupungin talous Kaupungin talouden tilanne on heikentynyt nopeasti viime vuosina. Vuonna 2011 tilinpäätös oli tilinpäätössiirtojen jälkeen 4,8 milj. euroa ylijäämäinen. Vuoden 2012 tilinpäätös muodostui 10,7 milj. euroa alijäämäiseksi. Vuoden 2013 talousarvio laadittiin 6,2 milj. euroa alijäämäiseksi. Alkuvuoden ennusteiden mukaan alijäämä uhkasi kasvaa jopa milj. euroon. Vuoden 2013 aikana toteutettujen toimenpiteiden johdosta syöksykierrettä on saatu hidastettua, mutta vuoden 2013 tuloksen ennustetaan jäävän edelleen 10 milj. euroa alijäämäiseksi. Erityisesti sosiaali- ja terveyspalveluiden menot kasvavat edelleen nopeasti. Vaimean talouskasvun johdosta verotulot kasvavat lähivuosina hitaasti. Valtionosuuksien leikkausten johdosta valtionosuudet eivät käytännössä kasva. Verotulot ja valtionosuudet ovat käytännössä yhtä suuret kuin peruskaupungin toimintakate. Kaupungin velkataakka on ollut viime vuosina kuntien keskiarvoa pienempi. Lainakanta on kuitenkin kasvanut. Vuonna 2011 kaupungilla oli lainaa 1253 euroa asukasta kohden ja vuonna 2012 lainaa oli 1542 euroa/asukas. Koko maan keskiarvio vuonna 2012 oli euroa/asukas. Tulevien vuosien suuret investoinnit sekä heikko tulokehitys on johtamassa siihen, että lainakannan kasvu kiihtyy merkittävästi lähivuosina. Vuoden 2012 taseen kumulatiiviset ylijäämät olivat 12,8 milj. euroa. Vuoden 2013 tulosennusteen toteutuminen merkitsisi ylijäämäpuskurin syöpymistä lähes kokonaan. Kuntalain 65 :n 3 mom. sisältyvien talouden tasapainottamista koskevien säännösten mukaan Taloussuunnitelman on oltava tasapainossa tai ylijäämäinen enintään neljän vuoden pituisena suunnittelukautena, jos talousarvion laatimisvuoden taseeseen ei arvioida kertyvän ylijäämää. Jos taseen alijäämää ei saada katetuksi suunnittelukautena, taloussuunnitelman yhteydessä on päätettävä yksilöidyistä toimenpiteistä (toimenpideohjelma), joilla kattamaton alijäämä katetaan valtuuston erikseen päättämänä kattamiskautena (alijäämän kattamisvelvollisuus). 3 KAUPUNKISTRATEGIA 3.1 Visio ja strategian kokonaisuus Kaupunginvaltuusto hyväksyi kaupungin strategisen suunnitelman Rajaton tulevaisuus. Strategian vision mukaan Joensuu on ihmisen kokoinen ja yrityksen ystävä elinvoimainen karjalainen kaupunki vailla rajoja. Joensuu kasvaa ja muuttuu monin tavoin, mutta ihmisen kokoisena. Sujuva arki ja tasapainoinen luontosuhde säilyvät. Kansainvälistyminen ja ympärivuotiset omaleimaiset tapahtumat lisäävät kaupungin mielenkiintoisuutta ja asukkaiden viihtyvyyttä.\n11 9 Yliopisto- ja korkeakoulukaupunki ponnistaa rohkeasti eteenpäin omiin vahvuuksiin luottaen. Venäläiset matkailijat, symmetrisen kaupungin rakentaminen ja osaamiseen perustuva vihreä kasvu tuovat työpaikkoja ripeästi kasvavalle, runsaan asukkaan ydinkaupunkiseudulle. Kaupunki huomioi kaikessa toiminnassaan yritys- ja ympäristövaikutukset ja on yritysystävällisin kaupunki kokoluokassaan. Keskeisten osaamista, yritystoimintaa ja aluekehittämistä edistävien tahojen kumppanuusyhteistyö on säännönmukaista, kiinteää ja yhteisiin päämääriin sitoutunutta. Strategia voidaan kuvata strategiakartalla, joka sisältää 16 strategista päämäärää ja niistä neljä on kriittisintä. Valinnoilla tuetaan kaupungin kasvua ja vetovoimaa, tuetaan asukkaiden hyvinvointia, uudistetaan toimintatapoja sekä luodaan edellytyksiä yritysten menestymiselle ja työpaikkojen lisäämiselle. Strategiassa on määritelty lähivuosien strategiset hankkeet, jotka ovat: Symmetrisen kaupungin toteuttamiseen liittyvät keskeiset uudet infrahankkeet: o Nikolain tori (matkakeskusalue ja ratapiha) o Nykyisen kaupunkikeskustan kehittäminen o Ilosaaren ja Mehtimäen alueen kehittäminen Lasten ja nuorten hyvinvoinnin lisääminen (lasten ja nuorten palvelujen ohjelma) Venäläisten asiakkaiden palvelumalli yritysten ja kaupungin yhteistyönä Siilaisen terveysaseman peruskorjaus ja laajennus Muut hankkeet Kylpylä ja mahdolliset kulttuuritilat Kasvusopimus valtion kanssa ja pääsy INKA-ohjelmaan\n12 10 Karelia Ammattikorkeakoulun pysyvä toimilupa Lentoaseman toiminnan ja lentoliikenteen kehittäminen Vt 6 Raatekankaantie eritasoliittymä Niiralan kansainvälisen rajanylityspaikan kehittäminen ja valtatien 9 Onkamo Niirala yhteysvälin parantaminen Valtatie 23 parantaminen välillä Varkaus Viinijärvi Vanhojen puutalokorttelien 40 ja 48:n kehittäminen Strategian ajantasaisuutta tarkastellaan valtuustokauden puolivälissä vuonna Strategian toteuttaminen ja talousarviovuoden tavoitteet Strategiaa toteutetaan strategian toteuttamisohjelmilla ja talousarviolla. Palveluohjelmissa ja kaupunkirakenneohjelmassa asetetaan päämääristä johdetut tavoitteet, aikataulut ja mittarit. Strategian toteuttamisohjelmat ovat: lasten ja nuorten palvelujen ohjelma työikäisten palvelujen ohjelma ikääntyvien palvelujen ohjelma kaupunkirakenneohjelma omistajapoliittinen ohjelma maapoliittinen ohjelma Lasten ja nuorten, työikäisten ja ikääntyvien palvelujen ohjelmissa tarkastelleen palveluita asiakaslähtöisesti eli elämänkaaren mukaisesti. Elämänkaariajattelu tarkoittaa nykyisen palvelurakenteen ajattelua ilman vallitsevia organisaatiorajoja. Palveluita tarkastellaan lisäksi tarvelähtöisesti: palvelut on jaettu yleisiin ja erityisiin palveluihin sekä raskaan tuen palveluihin. Ennaltaehkäiseviä, varhaisen tuen palveluita sisältyy yleisiin sekä erityisiin palveluihin. Erityispalveluihin, jotka ovat ennalta ehkäisevää toimintaa, käytetään 17 % määrärahoista ja 22 % erikoissairaanhoito poisluettuna. Lasten ja nuorten palveluihin käytetään rahaa lähes kaksi kertaa enemmän kuin ikäihmisten palveluihin ja kaikkiaan 39 % kaikista määrärahoista.\n13 11 Palveluiden kustannukset elämänkaaren mukaan vuoden 2012 toteutuman mukaan: Elämänkaaren mukaisten palveluohjelmien osalta on valittu kolme keskeistä kärkihanketta; lasten ja nuorten varhainen tuki, kehitysvammaisten palvelut sekä ikääntyvien hoitoketjun kehittäminen. Palveluohjelmiin sisällytetään myös muita kehittämiskohteita.\n14 12 Palveluohjelmien keskeiset kärkihankkeet ja niiden tavoitteet vuodelle 2014: Palveluohjelma: Lasten ja nuorten palveluohjelma Kehittämishanke: Lasten ja nuorten varhaisen tuen palvelut tukemaan yleisiä palveluja Tuotantopuolen vastuuhenkilö: palvelupäällikkö ja tuotantojohtaja Tilaajapuolen vastuuhenkilö: tilaajajohtaja (sivistyspalvelut) Hankkeen kuvaus: Hankkeessa ovat mukana kaikki palvelukeskukset ja etenkin lapsiin, nuoriin ja perheisiin liittyvät erikoisen ja raskaan tuen palvelut, joiden kustannukset ovat tällä hetkellä noin 30 milj.. Lisäksi hankkeen piiriin kuuluu erikoissairaanhoidon lasten ja nuorten psykiatria, kokonaiskustannuksiltaan noin 5 milj.. Päätavoitteena kärkihankkeessa on ehkäistä raskaan tuen palvelujen tarvetta. Tavoitteen saavuttaminen merkitsee kuntalaisten hyvinvoinnin paranemista sekä taloudellisia säästöjä. Asiakasnäkökulmasta palvelujen saatavuus yksinkertaistuu, kun asioita käsittelevien tahojen määrä vähenee ja viranomaisyhteistyö on sujuvampaa. Palveluprosessit ovat aiempaa tehokkaampia. Vuosina osallistavassa kehittämisprosessissa organisaatio rakennetaan palveluprosessien ja kokonaisvastuun näkökulmasta: Kootaan vaiheittain eri keskuksiin sijoitetut palvelut ja resurssit yhteen kokonaisuuteen. Ensimmäisessä vaiheessa suunnittelussa ovat - Moniammatilliset tiimit eli aluetiimit, jotka toimivat kiinteässä yhteistyössä alueen koulujen ja varhaiskasvatuspalvelujen (yleiset palvelut) kanssa. - Nuorten palvelujen keskus. Tavoitteet 2014 Toteutuma Varhaisen tuen kokonaisuuden hahmotus - Nykytilan tarkempi analyysi (asiakkaat, palveluprosessit ja yhteistyötahot) - Havaittujen ongelmien ratkaisuehdotukset - Mittariston rakentaminen Ensimmäiset rakenteelliset toimenpiteet toteutetaan viimeistään alkaen sekä Valmistellaan laajemmat tavoitteet ja toimenpiteet vuoden 2015 talousarvioon Tavoitteet : Suunniteltujen ratkaisujen toimeenpano 2016: Varhaisen tuen kokonaisuuden ensimmäinen toimintamallimalli on valmis ja liittyy saumattomasti muihin lasten ja nuorten palveluohjelmassa määriteltyihin tavoitteisiin ja toimenpiteisiin. Uuden oppilashuoltolain mukaiset palvelut on kyetty järjestämään uudessa mallissa tehokkaasti.\n15 13 Palveluohjelma: Työikäisten palvelut Kehitysvammaisten palvelujen organisointi Kehittämishanke: Kehitysvammaisten avopalvelujen vahvistaminen ja laitoshoidon purku Tuotantopuolen vastuuhenkilö: Sosiaalipalvelujen johtaja ja vammaispalvelupäällikkö Tilaajapuolen vastuuhenkilö: Sote tilaajajohtaja Hankkeen kuvaus: Kehitysvammaisten avopalvelujen vahvistaminen ja edelleen kehittäminen. Kehitysvammaisten asumispalvelujen rakennemuutos edellyttää laitosasumisen purkamisen ja asumisen järjestämisen taloudellisesti ja toiminnallisesti kestävällä tavalla. Kokonaisuuden kustannukset 12,6 milj. Tavoitteet 2014 Toteutuma 1) Laitosasumisen purkaminen: Edetään vammaispalvelujen oman suunnitelman Sosiaali- ja terveysministeriölle tehdyn selvityksen mukaisesti. 2) Palvelurakenteesta sopiminen PKSSK:n kanssa 3) Tuetulla asumisella korvataan asumis- ja laitospalveluja 4) Oman päivä- ja työtoiminnan kehittäminen: - perustetaan elokuusta kaupungin oma elämään valmentavan päivätoiminnan ryhmä 5) Päivätoimintojen kehittämissuunnitelman tekeminen - tavoitteena löytää laajemmat tilat, johon voidaan sijoittaa useamman päivätoiminnan ryhmän asiakkaat. Mittarit: Laitoshoidon määrä vakituisessa laitoshoidossa olevaa asiakasta siirtyy yksityisiin palvelukoteihin huhtikuun alusta 2014.\n16 14 Palveluohjelma: Ikääntyvien palveluohjelma Kärkihanke: Hoitoketju kuntoon 2017 Tuotantopuolen vastuuhenkilö: Hoito- ja hoivapalvelujen johtaja, vastuualueiden esimiehet Tilaajapuolen vastuuhenkilö: Sote tilaajajohtaja Hankkeen kuvaus: Ikäihmisten palvelujen järjestäminen niin että kotona asuminen mahdollistuu nykyistä pidempään. Raskaimpien palvelujen käytön vähentäminen: erikoissairaanhoito ja pitkäaikainen hoito. Kokonaisuuden kustannukset 65,4 milj.. Tavoitteet 2014 Toteutuma 1) Hoitoketju toimivaksi - Nopeammat siirtymiset raskaimmista palveluista kevyempiin, keskussairaalasta tk-vuodeosastoille tai kotihoitoon - Pitkäaikaisen laitoshoidon peittävyys laskee yli 75-vuotiaiden kohdalla. - Kuntoutumiskoti toimii Koivupihassa 4-paikkaisena. 2) Kotihoidon tehostaminen - Joensuun kaupunkialueen kotihoidon tiimit käyttävät vuoden loppuun mennessä mobiiliteknologiaa. Tiimit hallitsevat mobiilijärjestelmän ja asiakashyödyt alkavat näkyä, työaikaa siirtyy välillisestä työstä välittömään asiakastyöhön. - Tehostetun kotisairaanhoidon yksikön toiminta laajenee. Mittarit: - Hoitoketjun kustannukset ikäihmistä kohden - Hoitojaksojen mitat - Peittävyydet o Pitkäaikainen hoito o Kotihoito o Omaishoidon tuki - Erikoissairaanhoidon käyttö - Tuotannon mittarit: o Palvelujen hinnat ja niiden vertailu yksityiseen tuotantoon o Kotihoidon välitön työaika o Tehostetun kotisairaanhoidon asiakkaat/käynnit o Palvelusetelin käytön osuus ja vaikuttavuus Tavoitteet ) Hoitoketju toimivaksi o Palvelujen käyttö on saatava suosituksen mukaiselle tasolle erityisesti pitkäaikaisen hoidon osalta 2) Kotihoidon tehostaminen o teknologian laaja hyödyntäminen, palveluseteli 3) Laitoshoidon purku o Pitkäaikaisen laitoshoidon vähentäminen ja korvaaminen palveluasumisella 4) Ikäihmisten erikoissairaanhoidon käytön vähentäminen\n17 15 Kaupunkirakenneohjelman keskeiset kehittämishankkeet ja niiden tavoitteet vuodelle 2014: Palveluohjelma: Kaupunkirakenneohjelma Kehittämishanke: Symmetrinen kaupunki Kaupunkirakenneyksikön vastuuhenkilö: kaavoituspäällikkö Tilaajapuolen vastuuhenkilö: tekninen johtaja Hankkeen kuvaus: Kasvusopimuksessa yhdeksi kasvun lähteeksi on tunnistettu kaupunkirakenteeseen perustuva kasvu. Keskeisenä teemana on Symmetrinen kaupunki hankkeen kehittäminen. Hankkeelle luodaan yhteistyössä päättäjien ja muiden toimijoiden kanssa kehitysvisio ja suunnitellaan toteutuksen eteneminen. Tavoitteet 2014 Toteutuma Laaditaan kehitysvisio yhteistyössä päättäjien ja kumppaneiden kanssa. Kehitysvisio tuodaan valtuuston hyväksyttäväksi keväällä Laaditaan toimenpideohjelma ja aikataulutetaan toimenpiteet. Tavoitteet Toimenpideohjelmaa toteutetaan suunnitelmallisesti. Edistetään yhteistyökumppaneiden hankkeita. Palveluohjelma: Kaupunkirakenneohjelma Kehittämishanke: Tasapainoinen ja vaihtoehtoja tarjoava kaupunkirakenne Kaupunkirakenneyksikön vastuuhenkilö: kaavoituspäällikkö, kaupungingeodeetti Tilaajapuolen vastuuhenkilö: tekninen johtaja Hankkeen kuvaus: Asumiselle ja työpaikoille on tarjolla vaihtoehtoisia suuntia ja täydennysrakentamista tuetaan olemassa olevien palveluverkkojen läheisyydessä. Tavoitteet 2014 Toteutuma Tonttien luovutusohjelmassa on tarjolla tontteja useista eri suunnista. Karhunmäen uusi työpaikka-alue otetaan käyttöön. Heinävaaran osayleiskaava valmistuu. Viherkaava tuodaan valtuuston hyväksyttäväksi. Täydennysrakentamista tukevat asemakaavat. Tavoitteet Papinkankaan työpaikka-alue otetaan käyttöön Kyläalueiden osayleiskaavoitus jatkuu.\n18 16 Palveluohjelma: Kaupunkirakenneohjelma Kehittämishanke: Maankäytön toteuttamisohjelmatyötä (MATO-20) kehitetään edelleen Kaupunkirakenneyksikön vastuuhenkilö: kaavoituspäällikkö Tilaajapuolen vastuuhenkilö: tekninen johtaja Hankkeen kuvaus: Maankäytön toteuttamisohjelma (MATO20) muodostuu vakiintuneeksi työkaluksi. Selkiytetään toimielinten vastuut kaupungin palveluverkon kokonaisuuden hallinnasta. Tavoitteet 2014 Toteutuma Päivitetään MATO-20 ja tuodaan kaupunginhallituksen päätettäväksi. Laaditaan palveluverkon puiteselvitys. Tutkitaan keinot, joilla tuetaan nykyisen palveluverkon kapasiteetin täysimittaista hyödyntämistä ja esitetään toimenpiteet. Tehdään selvitys erityisryhmien asumistarpeista. Tavoitteet MATO -20 -ohjelma päivitetään vuosittain. Laaditaan täydennysrakentamisohjelma uudisrakennettavien alueiden ohjelman rinnalle. Laaditaan palveluverkkosuunnitelman rinnalle 10-vuotinen investointisuunnitelma, joka sisältää sekä yleisten alueiden että toimitilojen investoinnit. Palveluohjelma: Kaupunkirakenneohjelma Kehittämishanke: Kävelyn ja pyöräilyn edistäminen Kaupunkirakenneyksikön vastuuhenkilö: kaupungininsinööri Tilaajapuolen vastuuhenkilö: tekninen johtaja Hankkeen kuvaus: Kävelyn ja pyöräilyn olosuhteita parannetaan. Tavoitteet 2014 Toteutuma Tehdään ruutukaava-alueen esteettömyystarkastelu. Kartoitetaan pyöräilyn reittipuutteet ja aloitetaan puutteiden poistaminen. Liikenneturvallisuusohjelmaa toteutetaan painottaen kävelyn ja pyöräilyn turvallisuutta. Tavoitteet Polkupyöräpysäköintiä keskustassa lisätään. Jatketaan pyöräilyn reittipuutteiden poistamista. Laatukäytävien kuntoon saattaminen etenee.\n19 Rakennemuutosohjelma Kaupungin taloustilanne on vaikea. Vuonna 2013 taloudessa on 15 milj. euron rakenteellinen vaje. Vuosien valtionosuusleikkaukset, koko julkisen talouden kiristyminen, heikko verotulojen kasvu sekä koko ajan kasvava palvelutarve kasvattavat talouden vajetta tulevien kolmen vuoden aikana vähintään 30 milj. euroon. Vuoden 2015 alusta voimaan tulevan työmarkkinatukiuudistuksen kustannuksiin on varauduttu vuosien taloussuunnitelmassa 1,5 milj. euron lisäyksellä/vuosi. Arvio perustuu valtion talousarvioesityksen arvioon uudistuksen kustannusvaikutuksista kuntasektorille (150 milj. euroa). Joensuun osalta tämä merkitsisi noin 1,5 milj. euron lisäkustannusta. Joensuun heikon työllisyystilanteen johdosta on arvioitu, että todelliset kustannukset ovat selvästi tätä korkeammat. Lisäkustannusten osuudeksi on arvioitu jopa 10 milj. euroa. Palveluiden järjestäminen nykyisellä tavalla ja nykyisessä laajuudessa ei ole jatkossa mahdollista kohtuullisella verorasituksella. Palvelurakennetta, palvelujen järjestämistapaa ja rahoitusmalleja on muutettava. Valmisteilla oleva kaupungin rakennemuutosohjelma on konkreettinen talouden ja palvelujen tasapainoon ja kestävyyteen tähtäävä ohjelma. Ohjelmalla tavoitellaan seuraavan kolmen vuoden ajalle 30 milj. euron säästöjä, josta 20 milj. euroa katetaan palvelurakennetta ja palveluprosesseja muuttamalla ja 10 milj. euroa veroperustemuutoksilla. Ohjelman lokakuun alun luonnosversio on liitteenä. Liite 2. Palveluiden järjestämisen keskeinen linjaus on, että palvelutarpeen kasvua pyritään ohjaamaan ostopalveluihin, mikäli löytyy riittävästi tarjontaa ja palvelujen hankkiminen on taloudellisesti perusteltua. Kasvava merkitys tulee olemaan palvelusetelillä, jonka osuutta palvelutuotannossa lisätään sekä päivähoidon että sosiaali- ja terveyspalveluiden puolella. Markkinoita pyritään kehittämään mm. uuden EU-rakennerahastokauden ja muiden rahoituskanavien mahdollistamissa puitteissa. Konsernista toimijoina voivat olla mm. Josek Oy ja Karelia Ammattikorkeakoulu Oy. Rakennemuutosohjelma on jatkuvasti täydentyvä ohjelma. Ensimmäiset toimenpiteet on sisällytetty vuoden 2014 talousarvioon. Toimenpiteet ja niiden kustannusvaikutukset vuonna 2014 (suluissa vuoden 2015 vaikutus, jos vuositason vaikutus muuttuu) ovat: Kaupunkirakenneyksikön toimenpiteet o puistojen ja katujen tuottavuuden parantaminen ( ) o yksityistieavustuksien leikkaus ( ) o lupa- ja viranomaistoiminnot ( ) o muut (3000 ) Kotihoidontuen kuntalisä Koulusihteerien ja koulunkäyntiavustajien tehtävien yhtenäistäminen ( ) Seutuopisto ( ) Karsikon ja Uimaharjun kirjastot ( ) Seniorikortti Teatterin avustus ISLOn avustus ( )\n20 18 Botanian avustus Latujen luokitus Hallintokuntien avustusten pysyvä 10 % leikkaus Rakennemuutosohjelmaan sisältyvien linjausten edellyttämiä toimenpiteitä ja säästövaikutuksia selvitetään tilaajajohtajien ja tuottajien yhteistyöllä. Seuraaville selvityksille asetetaan alla olevat aikataulut ja vastuut. Selvitykset tulee toimittaa tilaajajohtajille. Selvitysten perusteella laaditaan vuoden 2015 talousarvio ja vuoden 2016 taloussuunnitelma. Toimenpiteillä on arvioitu saavutettavan vuonna ,0 milj. euron säästö. Säästö on budjetoitu tulosalueelle 120 Yleishallinto, josta se kohdennetaan talousarviomuutoksen yhteydessä tulosalueille. 1. Matonpesupaikat, puutarhapalstat, koirapuistot yhdistysten tai muun 3.sektorin hoidettavaksi piiripuutarhuri mennessä 2. Venesatamien ja -valkamien siirto kaupungin yhtiö Saimaan Satamat Oy:lle joko hoitoon tai omistukseen ja hoitoon kaikissa vaihtoehdoissa venepaikkamaksut saatetaan kustannusvastaaviksi kaupungingeodeetti mennessä 3. Puistojen ja katujen hoidon tuottavuuden parantaminen 20 %:lla ensimmäiset toimenpiteet sisältyvät jo vuoden 2014 talousarvioon tavoite kaikkiaan vuoden 2014 kustannustasossa kaupungininsinööri mennessä 4. Logistiikkakeskuksen perustaminen tekniseen keskukseen selvitys henkilö- ja tavarakuljetuksista, niiden kehittämismahdollisuuksista, organisoinnista ja säästöpotentiaalista teknisen keskuksen johtaja mennessä 5. Lupa- ja viranomaismaksutulojen tarkistus rakennusvalvonta kattaa kaikki kulunsa maksuilla vuodesta 2016 alkaen joka vuosi ympäristönsuojeluviranomaisen maksut rakennustarkastaja mennessä 6. Esiopetuksen siirto kokonaan varhaiskasvatukseen ja toimintamallin kehittäminen selvitys meneillään, valmis viimeistään päivähoidon johtaja 7. Konservatorion, orkesterin ja kansalaisopiston yhteistoiminnan taloudelliset ja toiminnalliset synergiaedut, rahoitusmallit, orkesterin koko ja toimintamuoto sivistyspalveluiden tilaajajohtaja mennessä 8. Peruskoulu- ja lukioverkon kriteerien tarkistaminen lukioissa yksikköhintakriteeri ja sallittava poikkeama keskiarvosta yläkoulujen kokokriteeri alakouluihin ei muutoksia sivistyspalveluiden tilaajajohtaja mennessä, päätökset helmikuun 2014 valtuustossa 9. Sosiaali- ja terveyspalvelujen hoitoa ja hoivaa koskevan ohjelmaluonnoksen laskennallisten ja muiden säästöjen vaatima toimenpidesuunnittelu\n21 19 hoito- ja hoivapalvelujen johtaja, sote-palvelujen tilaajajohtaja mennessä erikseen valittavista sote-palvelualueista ulkopuolinen selvitys vuoden 2014 alkupuolella 10. Työllistämisyksikön perustaminen ja organisointi työllistämispalvelut ja kuntouttava työtoiminta samaan yksikköön henkilöstöjohtaja mennessä 11. Pärnävaara vai Lykynlampi selvitys siitä, kummastako luovutaan ja mikä on säästöpotentiaali ja jatkotoimenpiteet sivistyspalveluiden tilaajajohtaja mennessä 12. Latuverkosto ja latujen hoitotaso verkoston laajuus latujen hoitoluokittelu (ensisijaiset, toissijaiset jne.) ja latujen kunnossapidon rytmitys luokittelu huomioiden tavoitteena vuosisäästö sivistyspalveluiden tilaajajohtaja mennessä 13. Areenan yhtiöittäminen selvitys eri vaihtoehdoista ja toimintatavoista vapaa-aikajohtaja, Tilakeskuksen johtaja ja sivistyspalveluiden tilaajajohtaja mennessä 14. Nuorisotilojen määrä ja verkosto ottaen huomioon kaupungin toimitilojen tehokas käyttö ja mahdolliset uudet toimintamallit nuorisojohtaja, sivistyspalveluiden tilaajajohtaja mennessä 15. Pohjois-Karjalan museon sijoittaminen Taidemuseon tiloihin selvitetään, onko mahdollista ja millä edellytyksillä sekä laaditaan alustava suunnitelma sivistyspalveluiden tilaajajohtaja mennessä 16. Teknisen keskuksen rakennemuutokset säästöt näkyvät palvelujen tilaajilla, ei vaikutusta teknisen keskuksen toimintakatteeseen teknisen keskuksen rakennemuutostoimenpiteiden säästövaikutukset 2015 ja 2016 teknisen keskuksen johtaja mennessä 17. Käytössä olevien toimitilojen vähentäminen ja tilankäytön tiivistäminen vähennys h-m2 (10 %) vuoden 2016 loppuun mennessä, vastaa noin 4 m vuosikustannuksia mm. tilojen voimakas realisointi, avokonttorit, tiivistys alueittain, etätyön ja liikkuvan työn huomiointi, yhteistilat yksityisten toimijoiden ja konserniyhtiöiden kanssa tilakeskuksen johtaja, tilatyöryhmä mennessä 18. Henkilöstömäärän vähentäminen eläköitymistä hyödyntämällä useissa paljon henkilöstöä vaativissa palveluissa ja eniten eläköitymistä sisältävissä ryhmissä ei käytännössä mahdollista (päivähoito, normitettu hoito ja hoiva, perusopetus, toimeentuloturva jne.) niiden tehtävien osalta, joissa mahdollinen, laaditaan erillinen, konkreettinen suunnitelma vuosille merkitsee vähiten tärkeiden työtehtävien poistamista ja keskittymistä vain välttämättömimpään poistettavia tehtäviä ei voi korvata ostopalveluilla henkilöstöjohtaja mennessä.\n22 20 4 TALOUSARVION PERUSTELUT 4.1 Vuoden 2014 talousarvion linjaukset Kaupungin talouden linjauksia käsiteltiin 2.9. pidetyssä valtuuston talousseminaarissa. Seminaarin linjausten perusteella kaupunginhallitus hyväksyi kehyksen ja palvelutilauksen, joiden perusteella lautakunnat ja johtokunnat jättivät omat esityksensä. Vuoden 2014 talousarvio ja vuosien taloussuunnitelman laadinta perustuu seuraaviin lähtökohtiin: 1. Talousstrategia antaa perustan Talousstrategia perustuu kolmelle kaupunginvaltuuston hyväksymälle pilarille: Tilikauden tuloksen tulee olla positiivinen Velalla on katto Veropäätökset valtuustokaudeksi. Vuoden 2013 tulosennusteen mukaan taseessa oleva puskuri tulee käytännössä syödyksi. Niinpä vuoden 2014 talousarvion ja vuosien taloussuunnitelman tulee olla tasapainossa, sillä puskureita ei ole. Vuoden 2014 talousarvio on 1,0 milj. euroa alijäämäinen. Investointiohjelma on mittava ja sisältää myös laajennusinvestointeja. Mikäli rakentamisen suhdannetilanne hiljenee nykyisestä, saattaa investointien toteuttaminen osua hyvään aikaan sekä työllisyyden että investointikustannusten näkökulmasta. Investointiohjelmaa ei kuitenkaan pystytä rahoittamaan tulorahoituksella, minkä johdosta kaupunki velkaantuu kiihtyvällä tahdilla. Strategiassa asetettu velkakatto (40 % verotulojen ja valtionosuuksien summasta) ylitetään jo vuonna Toimitilainvestointien rahoitusmalli tulee selvittää kohde kohteelta tavoitteena vähentää kiihtyvää velkaantumista. Kunnallisveroprosenttia korotetaan 1 % -yksiköllä, mikä tuottaa 10 milj. euroa. Mikäli rakennemuutosohjelmaa ei pystytä toteuttamaan, joudutaan joko vuonna 2015 tai 2016 korottamaan merkittävästi myös kiinteistöveroa. 2. Rakennemuutosohjelmalla kestävä talous ja palvelurakenne Talouden kestävyysvaje valtuustokautta silmälläpitäen on 30 milj. euroa, josta 1/3 on tarkoitus kattaa veronkorotuksin ja 2/3 rakennemuutoksilla ja työtapojen ja prosessien muutoksilla. Rakennemuutosohjelma on konkreettinen talouden ja palvelujen tasapainon ja kestävyyden luova ohjelma. Ohjelma on tässä vaiheessa luonnosmainen ja sitä kehitetään jatkuvan kehittämisen periaatteella. Ohjelman ensimmäiset ja nopeimmat vaikutukset on sisällytetty vuoden 2014 talousarvioon.\n23 21 Valtakunnallinen tehtävien purkuhanke ei tuone suurtakaan muutosta kuntien taloustilanteeseen, joten kestävyysratkaisut on tehtävä omin toimenpitein. 3. Vuoden 2014 kustannuspaine on matala Palveluiden tilauksen mitoitus perustuu kustannuspainelaskelmiin ja arvioituun palvelujen kysynnän muutoksiin. Hintatason muutoksena on käytetty tämän hetkistä muutosta (1,5 %). Palkoissa on varauduttu 0,57 %:n kasvuun vuosikeskiarvona. Vuokrat nousevat 1,5 %. Nämä merkitsevät keskimäärin noin 1 % kustannuspainetta. Vaikeassa taloudellisessa tilanteessa on tarpeen ja perusteltua korottaa maksuja vähintään 5 %. Talouden ahdingosta johtuen mm. avustuksia leikataan pääsääntöisesti vähintään 10 %:lla. 4. Palveluiden järjestäminen Tilaukset sisältävät palvelujen määrän, yksikköhinnat ja palvelujen tuotantoon tai hankintaan varatut määrärahat. Palveluprosesseja ryhdytään hiomaan ja palvelut järjestetään elinkaarimallin mukaisiksi. Päätoimijoina ovat tuotannon neuvottelukunta, tuotantojohtaja ja tuotantolautakunnat. Välittömään asiakastyöhön käytettävälle ajalle luodaan mittarit ja asetetaan tavoitteet. Palveluohjelmien kärkihankkeiden toteutus alkaa vuonna Toimitilakustannuksia ja korjausvelkaa vähennetään vuosittaisilla toimenpiteillä, jotka perustuvat tehtyihin selvityksiin ja palvelujen tuotannon uudelleenjärjestelyihin. Tilauksiin ja talouteen yhdennetyllä henkilöstö- ja rekrytointisuunnittelulla varmistetaan tarkoituksenmukainen henkilöstön määrä ja rakenne hyödyntämällä mm. eläköitymistä Palveluseteliä ja kilpailutettuja ostopalveluja käytetään, kun se on taloudellisesti perusteltua ja kehittää palvelumarkkinoita. Hankintakustannuksia hallitaan selvittämällä ennen kilpailutusta hinnoitteluvaihtoehtoja ja markkinoita, oman työn kilpailukykyä, kehittämällä sopimusten hallintaa ja sopimusaikaista valvontaa sekä lisäämällä suunnitelmallisuutta. Etenkin investointihankinnoissa pyritään innovatiivisiin ratkaisuihin. 5. Talouden hallintaa ja valvontaa tiivistetään Talouden hallinnan parantamiseksi omia budjetteja tulee tehdä niin pienille kokonaisuuksille, että budjettivastuullinen henkilö tuntee hyvin yksikön toiminnan ja sen kustannuksiin vaikuttavat tekijät. Kullekin budjetille nimetään vastuuhenkilö käyttösuunnitelman hyväksymisen yhteydessä. Mikäli yksikön toimintaan vaikuttavaa päätösvaltaa on annettu muulle kuin budjettivastuulliselle, on toiminnan kustannuksiin vaikuttaviin päätöksiin saatava budjettivastuullisen hyväksyntä.\n24 Tuloperusteet Verot Kunnallisvero Joensuun verotulojen kasvu on viime vuosina ollut alempi kuin maassa keskimäärin. Vuonna 2012 Joensuun kunnallisverokertymä kasvoi ennakkotietojen mukaan 2,7 %, kun kasvu koko maan tasolla oli 3,5 %. Kuluvana vuonna kunnallisveroja arvioidaan kertyvän 203,5 milj. euroa. Kuntaliitto on arvioinut, että kunnallisverotilitykset kasvavat ensi vuonna 1,4 %. Koska kaupungin kunnallisverotulojen kehitys on pääsääntöisesti viime vuosina ollut koko maata heikompaa, on kunnallisverokertymän arvioitu kasvavan hieman koko maata hitaammin. Vuoden 2014 kunnallisverokertymäksi on arvioitu nykyisillä veroperusteilla 205,2 milj. euroa. Kunnallisveroprosenttia korotetaan 1 % -yksiköllä (19,50 % > 20,50 %), mikä tuottaa 10 milj. euroa. Verotuloarvio veronkorotus huomioiden on 215,2 milj. euroa. Verotuloarvioissa on huomioitu arvio valtion talousarvioesitykseen sisältyvistä veroperusteiden muutoksista. Yhteisövero Kuntaryhmän jako-osuus vuonna 2013 on 29,49 %. Yhteisöjen tuloveroprosenttia alennetaan vuoden 2014 alusta lukien nykyisestä 24,5 prosentista 20 prosenttiin. Lisäksi yhteisöveroon tulee vuosina 2014 ja 2015 muita pienempiä muutoksia, joilla on vaikutusta yhteisöveron tuottoon. Muutokset alentavat yhteisöveron kokonaiskertymää merkittävästi. Kuntien osalta muutokset kompensoidaan nostamalla kuntien ryhmäosuutta vastaavasti. Arvio kuntaryhmän jako-osuudesta vuodelle 2014 on 35,17 %. Joensuun osuus kunnille tilitettävistä veroista on kuluvana vuonna 1,113 %. Osuus määräytyy kahden viimeksi valmistuneen verotuksen keskiarvona. Kuntaliitto on ennustanut, että yhteisöverotilitykset kasvavat vuoteen 2013 nähden ensi vuonna 5,4 %. Joensuun kaupungin yhteisöverokertymäksi vuodelle 2014 voidaan arvioida 15,4 milj. euroa. Vuonna 2013 yhteisöveroja arvioidaan kertyvän 14,6 milj. euroa.\n25 23 Kiinteistövero Kiinteistöveron tuotoksi vuodelle 2013 on arvioitu runsas 17,3 milj. euroa. Joensuun voimassa olevat kiinteistöveroprosentit ja niiden arvioitu tuotto vuonna 2013 on seuraava: lain välys Joensuu % % Me Yleinen kiinteistövero 0,60-1,35 1,10 9,8 Vak. asuinrakennukset 0,32-0,75 0,45 6,3 Muut asunnot 0,60-1,35 1,00 0,4 Voimalaitosrakennukset 0,00-2,85 2,85 0,8 Kiinteistöverojen perusteena olevia verotusarvojen määräytymisperusteita tarkistetaan vuoden 2014 alusta lukien. Koko maan tasolla määräytymisperusteiden tarkistuksen on arvioitu kasvattavan kuntien kiinteistöverokertymää yhteensä 100 milj. eurolla. Vuodelle 2014 kiinteistöveron tuottoarvioksi saadaan nykyisillä veroperusteilla Kuntaliiton ennakkolaskelmien mukaan 19,2 milj. euroa. Verotulojen arvioiksi saadaan em. perusteilla milj. euroa TA2013 E2013 TA2014 kunnallisvero 203,5 203,5 215,2 yhteisövero 14,6 14,6 15,4 kiinteistövero 17,3 17,3 19,2 yhteensä 235,4 235,4 249,8 Valtionosuudet Vuoden 2014 valtionosuusarviot perustuvat valtion talousarvioehdotukseen ja Kuntaliiton ennakkotietoihin. Peruspalvelujen valtionosuus (niin sanottu yhden putken malli) sisältää sosiaali- ja terveyspalveluiden rahoituksen, esi- ja perusopetuksen 6-15-vuotiaiden ikäluokan mukaan määräytyvän valtionosuuden sekä kulttuuripalvelujen osalta kirjastojen, yleisen kulttuuritoimen ja asukaskohtaisen taiteen perusopetuksen rahoituksen. Peruspalvelujen valtionosuus sisältää myös yleisen osan korotuksineen ja erityisen harvan asutuksen, saaristokunnan sekä saamelaisten kotiseutualueen kunnan lisäosat. Lisäksi valtionosuutta laskettaessa huomioidaan eräitä lisäyksiä ja vähennyksiä sekä verotuloihin perustuva valtionosuuksien tasaus. Yhden putken mallin ulkopuolelle jää lukion, ammatillisen koulutuksen ja ammattikorkeakoulun valtionosuudet. Ulkopuolelle jäävät myös liikunnan, nuorisotyön, kansalaisopiston, taiteen perusopetuksen, orkesterin, museoiden sekä aamu- ja iltapäivätoiminnan valtionosuudet sekä eräät perusopetuksen lisärahoituksen osuudet. Peruspalvelujen valtionosuuksien määräytymisperusteita tarkistetaan vuoden 2014 kustannustasomuutoksella, indeksikorotuksella, joka on 2,4 %. Valtionosuuksia laskettaessa kustannustason muutos määräytyy peruspal-\n26 24 veluiden hintaindeksin mukaisesti. Valtionosuuslaskelmissa on otettu huomioon vuosien 2012 ja 2013 valtiontalouden kehysriihessä tehdyt päätökset valtionosuurahoituksen leikkauksesta. Lisäleikkausten suuruus on koko maan tasolla 362 milj. euroa. Lisäleikkaus toteutetaan alentamalla kunnan peruspalvelujen valtionosuusprosenttia, mikä tarkoittaa kunnan omarahoitusosuuden kasvua noin 67 eurolla asukasta kohden. Valtionosuuteen tehtävän leikkauksen suuruus on kaikissa kunnissa asukasta kohden yhtä suuri. Peruspalveluiden valtionosuusleikkaukset Joensuun osalta vuosina : Valtionosuusleikkaukset ovat Joensuun osalta 11,5 milj. euroa vuonna Olemassa olevien päätösten mukaiset leikkaukset merkitsevät vuoteen 2017 mennessä vuositasolla vielä 10 milj. euron lisäleikkauksia. Vuonna 2014 peruspalveluiden valtionosuudet vähenevät tehtyjen päätösten johdosta 5,0 milj. euroa. Vuoden 2014 peruspalvelujen valtionosuuksien määrään vaikuttaa myös ikärakenteen, väestön määrän ja muiden laskentatekijöiden (mm. työttömyysaste, sairastavuuskerroin) kehitys. Vuoden 2014 valtionosuusarviossa on lisäksi huomioitu kunnille lailla säädettävät uudet ja laajentuvat tehtävät (mm. vanhuspalvelulaki). Peruspalvelujen valtionosuuksiin tehtävät vähennykset ovat valtion ja kuntien yhteisten tietojärjestelmähankkeiden rahoitus (1,58 /asukas), harkinnanvaraisen valtionosuuden korotuksesta johtuva vähennys (0,93 /asukas) ja harvan asutuksen, saaristokunnan ja saamelaisten kotiseutukunnan lisäosien rahoituksesta kunnille myönnetyn valtionosuuden takaisinperintä kaikilta kunnilta (6,53 /asukas). Lisäksi valtionosuuksia vähentää vakiomuotoisten tietoluovutusten hinnoittelumuutos (0,24 /asukas), turvallisuusverkon uudistuksen rahoitus (0,28 /asukas), opiskelijavalintajärjestelmän uudistuksen rahoitus (0,61 /asukas) ja lääkäri- ja lääkintähelikopteritoiminnan rahoitus (4,10 /asukas). Valtionosuuksien lisäyksinä on huomioitu työmarkkinatuen uudistuksen yhteydessä laskettu kuntakohtainen kompensaatio, vuosina toteutettujen verotulomenetysten kompensaatio ja verotuloihin perustuva valtionosuuksien neutraalisuuden toteuttamiseksi maksettava lisäys. Valtionosuuksien kautta vuosilta maksettavien verotulokompensaatioiden osuus on vuonna 2014 vajaat 12 milj. euroa. Valtionosuuksia lisää vuonna 2014 jäteveron tuoton kohdistaminen kunnille (12,97 /asukas) sekä maakuntien kehittämisrahaa koskeva muutos (0,09 /asukas).\n1 SISÄLTÖ 1 YLEISET LÄHTÖKOHDAT 1 1.1 Väestö 1 1.2 Elinkeinopolitiikka, työpaikat ja työllisyys 2 2 TALOUDELLISET LÄHTÖKOHDAT 6 2.1 Kansantalous 6 2.2 Kaupungintalous 8 3 KAUPUNKISTRATEGIA 9 3.1 Visio\nKAUPUNGINJOHTAJAN TALOUSARVIOESITYS VUODELLE 2014\nKAUPUNGINJOHTAJAN TALOUSARVIOESITYS VUODELLE 2014 TOIMINTAYMPÄRISTÖ Väestömäärä kasvaa Talouskasvu hidasta, verotulokasvu hidasta, työttömyys kasvussa Julkisen talouden kestävyysvaje merkittävässä määrin


Kodittomat.info - Viikka\nOlen Viikka, suloinen n. 2-vuotias leikatu uros luppakorvakaniini. Olen kiltti ja leppoisa herrasmies. Pidän toisten kanien seurasta, herkuista ja makoilusta. Asun sijaiskodissa Lappeenrannassa. Luovutetaan vain toisen kanin kaveriksi. Minua voi tiedustella numerosta 050 555 1186 tai sähköpostilla Lsey.kanivastaava(at)gmail.com.


Kynsitaide: Todellinen Tarina Lakattujen Kynsien Intohimosta 💗 Kauneus - 2019\nFi.MothersForWomensLib.com > Kauneus > Todellinen tarina lakatuista kynsistä (kynsitaiteen syntymä ja auringonlasku)\n1920: "kuun" löytäminen\n1970: kynnet olivat todellinen vallankumous\n1990: grunge kynnet\n2008: Beyoncè saapuu\n2011: ilmatyyny löytyy\n2014: paluu alkuperään\nOletko koskaan miettinyt, mikä tarina on kynsien taiteen takana? No, me sanomme teille, alkaen jopa 1500-luvulta\nJos luulet, että kynsien mania on hiljattain villitys, ole valmis muuttamaan mielesi seuraavien viiden minuutin aikana. meidän isoäiditja heidän esi-isänsä olivat jo kokeneet tämän intohimoa le lakattu kynnet, ajan mittaan tulee eräänlainen tilasymboli joillekin ja suurimmalle häpeälle muille.\nAiemmin kädet eivät olleet sattumalta jokaisen naisen käyntikortti: ulkonäöltään oli selvää, mihin luokkaan nainen kuului ja kuinka paljon aikaa hän vietti kehonsa koristeluun.\nJoten otamme vähän askelta ajassa taaksepäin ja anna meille lyhyt mutta mielenkiintoinen historiaopetus nail art mania:\nIhmiset Inca hän oli jo koristellut kynsiä pienet kotkat joka symboloi kuuluvuutta heimoon. Onneksi heille ei tullut kirjoittaa niitä kuin kynnet, kuten monet 21. vuosisadan naiset!\nKuun manikyyri on syntynyt, toisin sanoen se, jossa kontrasti tehdään puolikuu, joka sijaitsee aivan kynsien yläpuolella, muusta kynsistä käyttämällä kahta vastakkaista väriä. Kuvittele, kuinka vaikeaa on silloin ollut suunnitella vapaamuotoinen puolikuu ilman, että tikkuja meillä on tänään saatavilla...\nRanskan ja le saapuvat hippien ja bon ton tyttöjen välillä väärennettyjä kynnet. Ensimmäiset kauneussalongit alkoivat levitä, kun ranskalainen manikyyri ja kynsien laajennus suoritettiin käyttäen ensimmäisiä vinkkejä.\nBon ton on varattu tarkoituksellisesti grunge, niin myös manikyyri muuttuu: kynnet ovat kiiltäviä mustia ja niissä on pieniä koristeita, jotka on tehty ensimmäisillä kynsitaidemerkkeillä.\nLaulaja on ehkä yksi suurimmista aggressiivisten kynsien taiteista: videossaanYksittäiset naiset"Hänen kynnet ovat teräviä ja hän on välittömästi riippuvainen.\nKynnet tulevat todellisiksi taideteoksiksi airbrushingin ansiosta: kaikkialla maailmassa motto on "koskaan tavanomaisempia nauloja"Näin manikyyrit syntyvät tähtien, risteysten, liekkien, pääkallojen, symbolien kanssa Chanelja kaiken mitä voitte kuvitella.\nAlexa Chung Alluren haastattelussa julistaa kynsitaidetta kuolleeksi, ja kynnet palaavat pukeutumaan vain emaliin. Värit kirkastuvat keväällä ja kesällä, mutta tulevat takaisin pimeään ja huomaamattomaan syksyn saapuessa. Mikä odottaa meitä vuonna 2015? Ehkä vain asetoni.\nKasvanut kynnet, mikä kipu! Kaikki korjaustoimenpiteet niiden ehkäisemiseksi ja parantamiseksi\nKasvaneet kynnet, kuten niiden tunnistaminen, syyt ja korjaustoimenpiteet | me kaikki tiedämme sisäänkasvettujen kynsien ärsytyksen, tässä on miten voidella hoitaa voiteita ja luonnollisia korjaustoimenpiteitä, mutta ennen kaikkea niiden estäminen\nSatunnainen Artikkeli Bottega Verde: kaikki joulun kauneus


Kenen Helsinki: korona ja kamppailu viheralueista | Tiedonantaja\nHome >> Artikkelit >> Kenen Helsinki: korona ja kamppailu viheralueista\n(updated: 02.07.2020 - 17:51)\nSusanna Pitkänen on vetänyt toimintaa Pirkkolan vanhan metsän puolesta. Metsä halutaan myös osaksi Kansallista kaupunkipuistoa. Kuva Yrjö Hakanen\nAloite kansallisen kaupunkipuiston perustamisesta Helsinkiin on yhdistänyt kymmeniä asukas- ja ympäristöjärjestöjä. Kyse on laissa säädetystä mahdollisuudesta säilyttää kaupunkiluontoa ja rakennettua kulttuuriympäristöä laajana, eheänä kokonaisuutena.\nSamaan aikaan Keskuspuiston kapeimpaan kohtaan Pirkkolan yli 100-vuotiaaseen metsään ollaan tuomassa suurta monitoimihallia ja sille parkkialuetta. Espoolaisen miljonäärin vetämä hallihanke on saanut vastaansa korona-aikaan sovitettuja mielenosoituksia ja ennätysnopeasti kertyneen noin 9 000 allekirjoittajan adressin.


Iitin lukiossa opettajan keskusradiossa perjantaina 7. toukokuuta pitämä aamunavaus sisälsi Kouvolan Sanomien mukaan paheksuntaa aborttia ja homoseksuaaleja kohtaan. Lehti kertoo, että järkyttyneet opiskelijat ovat ottaneet yhteyttä lukiolaisten liittoon, joka selvittää asiaa koulun kanssa.\n- Hän pohti, miksi homoavioliitot ja abortit on sallittuja, vaikka vammaisten tappaminen ja pedofiliakin on kielletty, nimettömänä kommentoinut lukion oppilas kertoi Kouvolan Sanomille.\nOpettaja oli lehden tietojen mukaan hämmästellyt Puolan aborttilakien tiukentamisen kritisoimista ja paheksunut yksilönvapauksien nykyistä asemaa perinteisten arvojen edellä.\nYle kertoo, että lukion rehtori ei ennen lukiolaisten liiton edustajien kanssa järjestettyä tapaamista ollut tietoinen kaikista yksityiskohdista. Hän oli ollut aamunavauksen aikaan käymässä Iitin yläkoulussa.\nMielialaan liittyvät huolet ovat sateenkaarinuorilla lähes kaksi kertaa muita nuoria yleisempiä. Asia käy ilmi Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) vuoden 2019 kouluterveryskyselyn tuloksista. Hlbti-vähemmistöihin kuuluvat nuoret kokevat kouluympäristön puutteelliseksi ja turvattomaksi useammin kuin muut nuoret.\nMielenkiintoista olisi kuulla/lukea aamunavaus kokonaan, mutta veikkaan että siitä ei ole kirjallista materiaalia muuten kuin kyseisen aamunavauksen pitäneellä opettajalla (jos hänelläkään). Mahdetaanko aamunavauksia edes äänittää, ei varmaan?\nKaipaisin jonkinlaista selitystä sille, miksi esiin nostetussa lauseessa opettaja vertaa homoseksuaalisuutta vammaisten ihmisten tappamiseen? Vai oliko tarkoituksena enemmän verrata aborttia ihmisten tappamiseen - ja jos, niin miksi juuri vammaisten?\nAiemmin on monesti verrattu homoseksuaalisuutta pedofiliaan, joten siinä ei ole minulle mitään uutta, kuten ei myöskään siinä, että osa homoseksuaalisuutta vastustavista henkilöistä vastustaa myös aborttia, toisinaan uskontonsa vuoksi. Mutta en muista kuulleeni aiemmin homoseksuaalisuutta verrattavan jonkun kansanryhmän edustajien tappamiseen, taikka edes ylipäätään ihmisten tappamiseen riippumatta siitä, kuuluuko kohde johonkin tiettyyn kansanryhmään vai ei.\nNyt logiikka ei yksittäisestä lauseesta oikein käy selville.\nYle kertoo tapauksen jälkiselvittelystä ( https://yle.fi/uutiset/3-11924429 ), ja jutussa mainitaan tekstin olleen bioprosessitekniikan emeritusprofessori Matti Leisolan kolumni, joka on julkaistu viidesläisen herätysliikkeen piirissä syntyneessä Uusi tie -verkkolehdessä ( https://uusitie.com/objektiivisen-moraalin-puolustaja-on-aikamme-vihollinen/ maksumuurin takana ) maaliskuussa 2021. Kolumnin otsikko on "Objektiivisen moraalin puolustaja on aikamme vihollinen" ja alaotsikko/ingressi kuuluu: "Eettisten kriteerien puuttuessa ketään ei voi enää aidosti arvostella moraalittomista teoista, koska ei ole olemassa mitään absoluuttista moraalia."


Etusivu - Muutosjohdon akatemia\nMuutosjohdon akatemia on sosiaali- ja terveysministeriön ja valtiovarainministeriön tukema hanke, jonka tehtävänä on ollut tukea maakuntien muutosjohtajia ja heidän joukkojaan sote- ja maakuntauudistuksen valmistelussa. Muutosjohdon akatemia on tarjonnut muutoksen tueksi valmennusta ja työpajoja, asiantuntijoiden tukea, vertaiskertomuksia ja parhaiden käytäntöjen jakamista sekä yhteisen keskustelufoorumin.\nProjektijohtaja, Muutosjohdon akatemia\nLiiketoimintaosaaminen ja uudet johtamismallit korostuvat, kun palvelujen johtaminen ja tuotanto ovat murroksessa ja uudet ekosysteemit haastavat vanhoja toimintamalleja.\n– julkisen ja yksityisen sektorin yhteistyö\nOhjelma antaa tukea organisaatioiden muutosvalmiuden kehittämiseen ja toiminnan tulokselliseen johtamiseen.\nMuutosjohdon akatemia, viiden yliopiston johtamiskorkeakoulut (Aalto University Executive Education, Itä-Suomen yliopisto, Oulun yliopiston kauppakorkeakoulu, Tampereen yliopiston johtamiskorkeakoulu, Turun yliopisto /TSE exe) yhdessä maakuntien kanssa ovat kehittäneet pilottivalmennusohjelman maakuntien, kuntien ja kolmannen sektorin ylimmälle ja keskijohdolle.\nOhjelman tavoitteena on syventää ymmärrystä monituottajuuden murroksesta, ekosysteemeistä sekä muuttuvista yhteistyö- ja johtamismalleista julkisen ja yksityisen toiminnan rajapinnoilla.\nOhjelma tarjoaa osallistujille:\nVahvempaa ymmärrystä toimimisesta julkisen ja yksityisen yhdistävässä ekosysteemissä\nMahdollisuuden terävöittää liiketoimintaosaamista uudenlaisessa kilpailutilanteessa\nViitekehyksiä ja työkaluja muutoksen johtamiseen ja strategisen ajattelun vahvistamiseen\nVerkoston ja sparraustuen kokeneiden johtaja- ja esimieskollegoiden kanssa


Suksiboksi valkoinen – Talot Suomessa\nValitse valikosta "Oma Motonet" ja näet tuotteiden saatavuudet. Mont-Blanc-Space-suksiboksi-650-valkoinen-224x94x43cm- 620l- Outlet. Tarrasarja Mont Blanc Altitude 350 suksiboksiin " Valkoinen ". Packline FX-SUV – suksiboksi sopii useimpiin autoihin.\nHelppo kiinnittää pikakiinnikkeillä.\nAuton suksiboksi – suksiboksi Thule Dynamic 900 kiiltävä valkoinen. Thule Box Light suksiboksi lisävaruste, suksiboksin LED-valo. Volvon alkuperäinen suksiboksi edullisesti. Thule kattotelineet, suksipidikkeet ja suksiboxi. Thule suksiboksi vuokrattavissa, Kattotelineet ja boksit, Auton varaosat ja tarvikkeet, Kirkkonummi, Tori.\nKODA Shopista löydät laajan valikoiman alkuperäisiä lisävarusteita ja tuotteita niin autollesi, kuin itsellesi ja perheellesi. Tutustu jatkuvasti monipuolistuvaan.\nTäysi suksiboksi voi aiheuttaa vaaratilanteita\nUusi huippu laadukas ja linjakas suksiboksi, patentoidut pikakiinnikkeet ja helppo asentaa ilman. Värit metalli musta tai valkoinen -Asennus max. Autoform suksiboxi toimitetaan kaukokiidolla suoraan kotia. Helsingin Autoextra asentaa ja myy laadukkaat Thule suksiboksit tuotteet. JAXAL760 SUKSIBOXI METALLIHOHTO MUSTAJAX760MM. Jaxal 760 on tyylikkäästi suunniteltu ja aerodynaamisesti muotoilu. Tuhannet varaosat ja muut tuotteet.\nJK skiservicella on vuokrattavana suksiboksi. Takaa aukeava, kaasujousilla varustettu malli. Lisää muistilistalle Poista muistilistalta. Valkoinen alkuperäinen lasikuidusta valmistettu virtaviivainen ja tyylikäs suksiboksi. Helppo maalata oman auton väriseksi. Lisätiedot Myydään valkoinen suksiboksi. Maksimikuormitus: 50 kg – Aukeaa vasemmalta.\nT-paita, streetwear, valkoinen. Suksiboksi Excellence XT, Thule.\nUudella autolla hiihtolomalle? – valitse suomen talveen sopiva ja\nSusijengin nimellä personoitu pelipaita, miehet, valkoinen. Yleisimmät boksien värit ovat musta, harmaan eri sävyt ja valkoinen. Hyvä suksiboksi avautuu molemmilta sivuilta ja sen kansi avautuu. Packline suksiboksit ovat sinulle, joka haluat ajatella kauaskantoisemmin. Oviverhoilut on vaihdettu valkoiseen nahkaan ja sisustan pieniä muoviosia on maalattu mopoauton omalla värillä. Maski on maalattu kiiltävällä. Haaveissa valkoisena kimmeltävä hanki, taianomainen tunnelma ja hyvin hoidetut ladut ja rinteet?\nHiihtolomakausi on juuri startannut ja moni. Joissakin tapauksissa on mahdollista saada suksiboksi täsmälleen auton maalipinnan. Lisäksi teksti näkyi huonosti, koska valkoisella pohjalla oli keltaisia kirjaimia. Tätä trendivärin maalattua huipputuotetta aletaan toimittamaan marraskuun aikana. Thule Motion 800 suksiboxi – valkoinen – 595,00 EUR – Thule.\nVäri valkoinen, musta, hopeanharmaa tai antrasiitti. Laatikot ripustetaan valkoiseen laatikkolistaan, joka on saatavilla säätölista- tai. Klikkaa tästä lisätietoja tai tutustu. Korkealla puussa roikkui iso valkoinen lintu, joutsen, siivet hiukan levällään.


Manfrotto 3-Tiepää MHXPRO-3WG | Foto Monza\nEtusivu / Kauppa / Kameran jalustat ja -päät / Jalustapäät / Manfrotto jalustapäät / Manfrotto 3-Tiepää MHXPRO-3WG\nTuotetunnus (SKU): MHXPRO-3WG Osastot: Kameran jalustat ja -päät, Jalustapäät, Manfrotto jalustapäät Avainsanat tuotteelle 3-tiepää, jalustapää, kinopää, manftotto, MHXPRO-3WG, xpro\nManfrotto 3-Tiepää MHXPRO-3WG määrä\nPaino kg 0.750\nKannettava ja erittäin tarkalla rajaustoiminnolla varustettu kolmitiepää. Suunniteltu ulkokäyttöön. Pää painaa vain 0,75 kg, mutta se kestää jopa 4 kg kuormituksen. Adaptosta ja kestävästä teknopolymeeristä valmistettu rakenne tekee tästä päästä kevyimmän ja tarkimman Manfrotton tähänastisista malleista.\nKiitos pään mikrometrinuppien, kuvaaja voi asettaa kameran haluamaansa asentoon helposti. Suunnatulla liikkeellä myös kuvien rajaaminen onnistuu helposti – yksi mikroaskel kerrallaan – kaikilla kolmella akselilla. Nupit takaavat ergonomisen mukavuuden jopa pitkäaikaisessa käytössä. Lisäksi, rajauksen säätämiseksi lukitusjärjestelmä voidaan yksinkertaisesti irrottaa työntämällä nuppia vipuja vasten. Mukana tulee yleisin kameralevy maailmassa – 200PL – mikä tarkoittaa, ettei eri levyjä tarvitse käyttää Manfrotto-päitä vaihdettaessa.\nXPRO Kolmitiepää on suunniteltu ja valmistettu Italiassa Manfrotton toimesta.\nKirjoita ensimmäinen arvio tuotteelle “Manfrotto 3-Tiepää MHXPRO-3WG” Peruuta vastaus


Venla Vakosametticulottesit - Kastanja - PUF\nVenla Vakosametticulottesit - Kastanja\n€83.30 €119.00 Säästät 30% (€35.70)\nTyylikkäät nilkkapituiset, culottes-malliset housut on valmistettu italialaisesta, pehmeästä vakosametista. Normaalikorkuinen vyötärö. Taskut edessä ja takana. Edessä vetoketjukiinnitys. Tuote on valmistettu Suomessa ja Virossa, materiaali on peräisin Italiasta.\nVyötärönympärys 66 72 78 84 90\nLantionympärys 80 86 92 98 104\nSisäpituus 63,5 65 66,5 67,5 68,5\nSivunpituus 90,5 92,5 94,5 96 97,5


Valheen olemuksesta — veikkamattila1\nValheen tarkoituksena on pettää kavalasti ja turmella ja/tai tuhota kaikki aidosti arvokas ja jättää taaksensa rikkinäisiä ihmisiä ja tuhottuja ihmiskohtaloita. Pahimmillaan valhe eksyttää kokonaisia kansoja tai kansakunnan, jotka se vie mukanansa tuhoon ja perikatoon. Näin kävi esimerkiksi 1930-luvulla Saksan kansalle, joka otti Hitlerin vastaan uutena Messiaanaan ja Vapahtajanaan.\nJokaisella vuosisadalla on esiintynyt ja esiintyy omia petollisia valheitaan. Jokaisen sukupolven aikana ne tulevat esiin näennäisesti uudessa muodossa, mutta sisällöltään ne ovat usein jo aiemmin esiintyneitä ”Ei mitään uutta auringon alla”- periaatteen mukaisesti. Valheessa on usein mukana siteeksi totta olevia asioita ja puolitotuuksia, jotta se olisi vaikeampi tunnistaa valheeksi ja siten voisi paremmin eksyttää, johtaa harhaan ja pettää ihmisiä.\nValheeseen kuuluu mukana hyvältä kuulostavien, mutta todellisuudessa tyhjien ja valheellisten lupauksien antaminen. Esimerkiksi kommunismin aate lupasi valheellisesti maata, leipää, vapauksia ja demokratiaa, mutta se petti hirvittävällä tavalla kymmeniä miljoonia siihen uskoneita ihmisiä Neuvostoliitossa: Maata odottaneiden talonpoikien maat liitettiin pakolla suuriin kolhooseihin tai sovhooseihin, leipää toivoneita ukrainalaisia talonpoikia tapettiin miljoonittain tarkoituksella aiheutetulla nälänhädällä(Holodomor), miljoonat vapautta odottaneet neuvostokansalaiset päätyivät pakkotyöhön Gulag-leireihin ja kymmenet tuhannet demokratiaa janonneet vasemmistolaiset päätyivät huomaamaan kaiken poliittisen vallan keskittyneen yhdelle kommunistisille puolueelle.\nMonet ihmiset ajattelevat olevansa niin fiksuja, älykkäitä, kokeneita tai kriittisiä, etteivät usko lankeavansa valheeseen, mutta he eivät ymmärrä, että juuri he ovat kaikista alttiimpia tulemaan sen uhreiksi. Näin on siksi, että heillä ei ole nöyryyttä tunnustaa omaa sokeuttaan tai viisautensa rajallisuutta valheiden tunnistamisessa ja hakea apua Jumalalta niiden tunnistamiseksi. (1. Kor. 1:21)\nLisäksi on aina ihmisiä, jotka ovat mielistyneet asioihin, jotka he syvällä sisimmässään tietävät valheeksi, ja rakastavat näitä valheellisia asioita enemmän kuin totuutta, vaikka se veisi heidät ja suuren joukon muita ihmisiä perikatoon tässä ja kuolemanjälkeisessä elämässä. (2. Tes. 2:12)\nJuuri tässä ja nyt Suomessa useat valheet tekevät ahkerasti työtään pettääkseen mahdollisimman monia. Mitä tällaisia valheita sinä olet tunnistanut?\nPekka Iiskonmaki 23.12.2016 18:04\nVoiko Valheen paremmin kuvailla kuin Vladimir Vysotski\nвымазал чистую Правду; а так - ничего.\n«Ложь это все, и на Лжи - одеянье мое!..»\nTässä kohtuullisen hyvä käännös lauluna:\nIlmari Schepel 23.12.2016 18:39\nTässa, samasta kieliryhmästä, hyvin tuore valhe:\nPekka Iiskonmaki 23.12.2016 18:44\nEikös Putin ole Karjalan poikii? Нежная Правда?\nArto Jääskeläinen 24.12.2016 23:24\nSanojen ja käsitteiden alkuperäisen merkitysten vääristäminen on yksi yleinen keino peittää valhe. Niin yleinen, että moni voi olla jo sokaistunut sille. On helppoa ajatella joitakin sanoja, miettiä mitä ne alkuaan tarkoittavat ja millä tavalla alkuperäistä merkitystä on muutettu palvelemaan useimmiten poliittisia tarkoituksia piilottamaan valheen.\nAloitanpa listan, tuohon voi jatkaa huvikseen :)\nSana/käsite Todellinen tarkoitus\nRasisti = Olet eri mieltä jostain\nTaantumuksellinen = Tiedät asiasta liikaa\nTunkkainen mielipide = Mielipiteesi on liian hyvin perusteltu\nEdistys = Tämä mielipide on puoluekirjan/ideologian mukainen\nTasa-arvo = Aivan erilaisille asioille pitää antaa sama nimi\nMullistava idea = Keksitty ainakin 20 vuotta sitten\nSukupuolen moninaisuus = Suljen silmäni todellisuudelta\nSopivalla alkuliitteellä epämiellyttäväkin asiakin voi kuulostaa aivan vastakkaiselta:\nARMOkuolema = Lupa tappaa ilman rangaistusta\nPetri Muinonen 28.12.2016 13:07\nVaikka hedelmällisyys olisi parilla 100%, lasta siitä ei siltä synny...


tapahtumat - LapCI\n21.10.2022 Kommentteja (0)\nJatka lukemista: Nuorten Syysleiri\nLapCI ry:n Kesäpäivät\n13.8.2022 Kommentteja (0)\nJatka lukemista: LapCI ry:n Kesäpäivät\n22.6.2022 CIsupaja Kommentteja (0)\nKoronavuosien aikana olemme pyrkineet järjestämään tapahtumia samassa määrin kuin ennenkin, tarpeen vaatiessa kompensoiden lähitapahtumien vähyyttä etänä järjestettävällä ohjelmalla. Olemme onnistuneet pitämään CIsupajojen laadun ja määrän tavoitteenmukaisena, mutta CIsupajasia emme sen sijaan ole päässeet järjestämään nyt kahteen vuoteen. Koska CIsupajasten konsepti on varmasti monille tuoreimmista jäsenistämme täysin uusi, esittelemme tässä CIsupajasten ideaa ja toivotamme samalla kaikki jäsenemme ideoimaan ja järjestämään matalan kynnyksen tapahtumia.\nJatka lukemista: Mikä ihmeen CIsupajanen?\n10.5.2022 CIsupaja Kommentteja (0)\nKuluneena keväänä Kuulopaja on järjestänyt lapsille ja nuorille monenlaista tapahtumaa, ja olemme saaneet osallistujilta loistavia ideoita tulevaa syksyä varten. On suuri ilo huomata, miten Kuulopajoista on tullut suosittu tapahtumakonsepti, johon myös uudet osallistujat löytävät helposti tiensä.\nJatka lukemista: Kuulopajoja lapsille ja nuorille\nVuosikokous Sealifen merellisissä tunnelmissa\n26.4.2022 Yleinen Kommentteja (0)\nLapCI ry:n Vuosikokous saatiin (vihdoin ja viimein) pidettyä lähitoteutuksena Kalliolan Setlementissä, Helsingissä. Viime vuosien rajoituksista johtuen visiitti Kalliolaan ja Merimaailma Sealifeen oli jouduttu perumaan jo kahteen otteeseen, mutta viime lauantaina pääsimme lopulta nauttimaan merellisistä tunnelmista.\nJatka lukemista: Vuosikokous Sealifen merellisissä tunnelmissa\nKuulopajan seikkailu Fazerilassa\n5.4.2022 CIsupaja Kommentteja (0)\nMenneenä lauantaina järjestimme varmasti vuoden makeimman tapahtuman Fazerin tehtaan vierailukeskuksessa Vantaalla yhdessä Kuuloliiton kanssa. Kuulopajan kierros Fazerilassa keräsi huikean määrän osallistujia: pääsimme kiertämään ja maistelemaan herkkuja lähes 30 lapsen ja nuoren seurassa!\nJatka lukemista: Kuulopajan seikkailu Fazerilassa\n4.1.2022 Yleinen Kommentteja (0)\nUusi vuosi ja uusi teema! Jokainen vuosi tuo mukanaan uusia pääteemoja työhömme, ja tänä vuonna viestinnässämme tulee korostumaan vuorovaikutus ja tutkimustieto. Mitä tämä tarkoittaa käytännössä? Sitä selvennämme tässä artikkelissa.\nJatka lukemista: Katsaus vuoteen 2022: Vuoden teema ja tapahtumakalenteri


Van autonvuokraus klo Kimberley Lentoasema [KIM], Etelä-Afrikka - Rental24H.com\nVan autonvuokraus Kimberley Lentoasema [KIM], Etelä-Afrikka\nYrityksen Van autonvuokraus lähellä sijaintia Kimberley Lentoasema [KIM]\nTältä sivulta löydät vuokrattavien Van-autojen hinnat sijainnissa KIM Lentokenttä, South-africa parhailta vuokraamoilta. Palvelumme antaa sinulle mahdollisuuden vertailla eri autojen hintoja valitaksesi parhaan vaihtoehdon Van -vuokra-autoista juuri sinulle.\nAlla olevasta Van listoista näet saatavilla olevat vuokra-autot sijainnissa Kimberley KIM Lentokenttä sekä lähialueilla. Nämä listat sisältävät autojen mallit ja perusominaisuudet sekä arvioidut hinnat. Niiden avulla voidaan arvioida hintatasoa ja mahdollisten vaihtoehtojen valikoimaa. Saadaksesi lisätietoja tarkoista hinnoista ja autojen saatavuudesta valittuina päivinä, ole hyvä ja syötä vuokrauksen alku ja loppu päivämäärät yllä olevaan hakukenttään ja paina ”Etsi”-painiketta, tai paina vain ”Tarkista”-painiketta valitsemasi auton kuvan alapuolella.\nVan vuokra-autot sijainnissa Kimberley Lentoasema [KIM] ja muut asiaankuuluvat autot\nVan vuokra-autot sijainnissa Kimberley ja muut asiaankuuluvat autot\nVan vuokra-autot sijainnissa Kimberley Downtown ja muut asiaankuuluvat autot\nAnnetut listat sisältävät järjestelmämme saamia tietoja aikaisemmista autovuokrauspyynnöistä sijainnissa KIM Lentokenttä, South-africa ja lähialueilla. Koska hinnat ovat riippuvaisia vuokraus sesongista, todelliset hinnat pyydettyinä päivinä voivat poiketa annetuista.\nPakettiauton tai tila-auton vuokraaminen kohteessa Kimberley KIM Lentokenttä on täydellinen vaihtoehto ihmisille, jotka suunnittelevat ryhmämatkaa matkalaukkuvuoren kanssa. Tila-auto on loistava vaihtoehto ryhmänä matkustaville, koska siihen mahtuu 6 - 15 ihmistä. Kaikissa tila-autoissa on erikokoinen tavaratila; siksi suosittelemme sinua vuokraamaan auton yhdellä ylimääräisellä istumapaikalla, jotta matkatavaranne varmasti mahtuvat autoon.\nAutovuokraamot lähellä sijaintia Kimberley Lentoasema [KIM]\nMistä voin noutaa Vanauton sijainnissa Kimberley Lentoasema?\nKartta sijainnista lähellä sijaintia Kimberley\nLisävaruste vaihtoehtoja, kun vuokraat ryhmän Van auton sijainnissa Kimberley Lentoasema\nJos haluat varmistaa, että saat tietyn automallin kohteessa Kimberley , valitse autot, jotka on merkitty tunnuksella ”Taattu automalli”. Muussa tapauksessa vuokrayritys voi tarjota sinulle minkä tahansa muun auton tilaamastasi luokasta, tai jos tässä luokassa ei ole autoja saatavilla, yritys tarjoaa sinulle korkeamman luokan autoa.


Everest -retkikunta | Carina Räihä\nEverest -retkikunta starttaa Kathmandusta, Nepalista, mistä retkikunta lentää Luklaan (2860m), joka on aloituspaikka reilun viikon mittaiselle vaellukselle perusleiriin (5400m). Vaelluksen aikana elimistöllä on mahdollisuus tottua ohenevaan ilmaan eli akklimatisoitua. Perusleirissä levätään muutama päivä ja suoritetaan paikallinen traditio, puja-seremonia, jossa siunataan kiipeilijät varusteineen.\nSeuraavien viikkojen aikana perustetaan vuorelle neljä leiriä, joihin käydään viemässä tarvikkeita ja yöpymässä samalla akklimatisoituen edelleen. Reitin perustamisen ja aina 3-leiriin asti tehtävien 3-4 akklimatisaatiokierroksen jälkeen kiipeilijät ovat valmiita huippuyritykseen. Kiipeilijät lepäävät ja odottavat suotuisaa sääikkunaa ennen lähtöä varsinaiseen huippuyritykseen, joka tapahtuu yleensä vasta noin kuukauden kuluttua perusleiriin saapumisesta.\nKhumbun jäätiköllä sijaitseva perusleiri on kotisi ja huoltoasemasi vuorella. Täällä voit yhä nauttia joistain mukavuuksista kuten asua yksin teltassasi, henkilökohtaisista tavaroista kuten kirjoista ja jopa leirisuihkusta silloin tällöin, jos kestät kylmän sen jälkeen. Yhteydenpito ulkomaailmaan onnistuu täältä vain satelliittipuhelimella. Perusleirissä ollaan jo kasvotusten luonnon mahtavien voimien kanssa; yöllä nukkuminen on vaikeaa, kun ympärillä soi lumivyöryjen massiivinen kumina ja romahtavien jääserakkien pauke. Pelon, toivon ja turhautumisen tunteet risteilevät ajatuksissa. Täältä osa jatkaa ylemmäs toteuttamaan unelmaansa. Moni palaa jo tässä vaiheessa takaisin.\nKhumbun jäävirta: 5500m - 6100m\nPerusleiristä kiivetään ylös pahamaineista Khumbun jäävirtaa. Talojen kokoiset serakit, railot ja liikkuvat jäälohkareet tekevät osuudesta reitin vaarallisimpia. Riskien minimoimiseksi kiipeämään lähdetään ennen auringonnousua, jolloin pakkanen vielä pitää jäälohkareita paikallaan. Täällä astut ensimmäistä kertaa jääraudoilla tikkaille, joilla ylitetään valtavia railoja. Ohut ilma tekee hengittämisestä ja pienimmästäkin ponnistuksesta raskasta. Akklimatisaatiosta riippuen saavutat ykkösleirin 3-7 tunnin kiipeilyn jälkeen ja voit onnitella itseäsi selvitettyäsi kiipeilyn ensimmäisen osuuden!\nTäällä yövytään akklimatisoitumassa. Yöllä syvältä kumpuavat kumisevat äänet valtavien railojen avautuessa ja sulkeutuessa jäätiköllä ympärilläsi sekä päässä jyskyttävä vähäisestä hapesta johtuva kova päänsärky pitävät hereillä. 1-leiristä matka jatkuu Hiljaisuuden laakson kautta 2-leiriin. Valtavalle tasaiselle alueelle levittäytyvä ikuisen lumen ja jään laakso häikäisee kauneudellaan. Syvät railot ja useat lumivyöryt ovat laaksolle tunnusomaisia. Nimensä mukaisesti laakso on yleensä tuulilta suojassa, mikä yhdessä korkeuden ja selkeän sään kanssa tekee osuudesta usein sietämättömän kuuman päiväsaikaan, kun kiipeämään on lähdetty yön kylmyydessä. Laakso on silti vuoren helpoimpia osuuksia, joskin muuttuvat sääolosuhteet ja syvä lumi saattavat muuttaa tilanteen hyvin nopeasti. Täällä Everest avautuu ensimmäistä kertaa suoraan silmiesi eteen. 3-4 tunnin loputtomalta tuntuvan kiipeämisen jälkeen saavut kakkosleiriin.\nKakkosleiri sijaitsee lähellä jäisen Lhotsen seinämän juurta, missä voit ihailla häikäiseviä näkymiä ja katsoa miten pilvet nousevat laaksosta ylös leiriin. Voit edistää akklimatisaatiota kävelylenkeillä leirin ympäristössä tutkien aiemmilta retkikunnilta jääneitä kiipeilyvarusteita. Täällä on viimeinen mahdollisuutesi nauttia kunnon ateria vähään aikaan. Kolmosleiriin, joka sijaitsee keskellä Lhotsen jäistä ja lumista rinnettä noustaan kiinteitä köysiä pitkin, mutta nousu jyrkkää seinämää on rankka. Ajatuksesi eivät ehkä ole selkeitä, mutta keskittyminen on elintärkeää, sillä yksikin harha-askel voi olla kohtalokas. Nousu kestää 4-8 tuntia.\nKolmosleiri sijaitsee keskellä Lhotsen jyrkkää seinämää. Raskas nousu palkitaan upeilla maisemilla. Täällä liikkuessa ollaan jatkuvasti varmistettuna köysiin, sillä teltat pystytetään kapealle ulokkeelle jyrkällä jääseinämällä ja harha-askel merkitsisi putoamista. Yöllä vessaan meneminen on työläs operaatio pukeutumisineen ja varmistuksineen. Toisinaan voi kuulla ulisevan äänen, kun kivet tai jääpalat putoavat seinämää alas. Näissä korkeuksissa alkaa luonto todenteolla ottamaan mittaa halustasi päästä ylemmäs. Tavoitteen konkretisoituminen silmien edessä tuntuu helpottavalta.\nKolmosleiristä matka jatkuu kohti kuolemanvyöhykettä, jossa ihminen selviytyy vain lyhyen aikaa. Tästä eteenpäin useimmat kiipeilijät alkavat käyttää lisähappea. Matkaan lähdetään ennen auringonnousua äärimmäisen kylmissä olosuhteissa. Kun aurinko nousee, voi lämpö taas tukahduttaa täysissä toppavarusteissa olevat kiipeilijät. Saavut nelosleiriin 4-7 tunnin kiipeämisen jälkeen.\n4-leiri: 8000m, kuolemanvyöhyke\nNelosleirin hyytävä nimi pohjautuu ikäviin tosiseikkoihin: hapen määrä on riittämätön ylläpitämään ihmisen elintoimintoja. Lämpötila voi laskea -40C°:een ja suojaamaton iho voi paleltua hetkessä. Kylmä ja pelottava pimeys ulkona eivät houkuttele, ja olo on heikko vain teltassa maatessakin. Vettä on sulatettava lumesta jatkuvasti nesteyttääksesi itsesi, ja ennen huippuyritystä on yritettävä levätä. Ankaran tuulen riepotellessa telttakangasta harva pystyy kuitenkaan nukkumaan silmäystäkään. Matkan vaativin koitos on silti vielä edessä ja riskit suurimmillaan.\nLauha sää ja heikko tuuli ovat kriittisiä tekijöitä päätettäessä voidaanko lähteä yrittämään huipulle. Jos sää huononee, on kiipeilijöiden laskeuduttava. Huippuyritys aloitetaan pimeän laskeuduttua, jolloin puetaan päälle kaikki lämpimimmät varusteet ja lähdetään pimeään yöhön. Huipulle on vielä 850 korkeusmetriä ja 10-12 tuntia kiipeilyä. Kiipeilijöiden otsalampuista muodostuva valojuova liikkuu hitaasti pimeää seinämää ylöspäin. On äärimmäisen kylmä, täysin hiljaista ja pelottavaa, mutta adrenaliini pitää liikkeessä kun mieli tahtoisi jo luovuttaa. Lopulta tuntien ponnistelujen jälkeen ohut sininen valojuova näkyy horisontissa: auringonnousu! Onnekkaat näkevät miten vuori heijastaa itsestään jättiläismäisen varjon aamusumuun. Alla maailma kylpee nousevan auringon säteissä, mikä palauttaa lämmön ja toivon kehoosi.\nEtelähuipun kautta saavutaan vuoren ilmavimmalle jyrkänteelle, missä harha-askel vasemmalle pudottaa yli kaksi ja oikealle kolme tuhatta metriä alas. Lopun haasteena on vielä jyrkkä kallioseinämä Hillaryn porras, jossa suurien kiipeilijämäärien seurauksena voi joutua odottamaan pitkiäkin aikoja. Viimein, 8-16 tuntia lähdöstä, valkoinen huippu näkyy horisontissa. Ottaessasi viimeiset askeleet maailman katolle kuukausien tai jopa vuosien valmistelu ja kova työ palkitaan.\nMaailman huipulla vietetään kuitenkin mahdollisimman vähän aikaa, jotta voit laskeutua turvallisesti 4-leiriin ennen pimeää ja iltapäivän tavallisesti huonoa säätä. Huipulla olet kuitenkin vasta puolivälissä matkaa. Kahden nukkumattoman yön ja huippuyrityksen jopa 20 tunnin kiipeämisen jälkeen otat viimeiset täysin uupuneet askeleet telttaan, jossa vaivut elämäsi syvimpään uneen. Seuraavana päivänä, kun aurinko herättää sinut ja myöhemmin saavut viimein takaisin perusleiriin voit onnitella itseäsi: Sinä selvisit !\nTasan kuukausi sitten olin juuri saapunut Everestin 4-leiriin n.8000 metrissä\ntouko 17 2010\ntouko 16 2010\ntouko 15 2010\ntouko 13 2010\nhuhti 28 2010\nhuhti 27 2010\nhuhti 18 2010


”Ei enää ikinä..!”\nKyseinen lause pyöri päässäni noin 372 kertaa kahden ja puolen tunnin lauttamatkan aikana Langkawilta Penangin saarelle. En muista voineeni aiemmin pahoin merellä, mutta ilmeisesti vanheminen on tehnyt tehtävänsä, sillä ainut mihin tuolla hetkellä pystyin oli hokea kyseistä lausetta kuin mantraa ja toivoa, että kellon viisarit napsahtaisit taas yhden minuutin eteenpäin. Makasin lautan penkillä ja katsoin ulos ikkunasta toivoen, että taivas vihdoin pimenisi, sillä se tarkoittaisi sitä, että alkaisimme olla lähellä Georgetownin satamaa.\nMajoitus: New Rope Walk Hotel (2hh) 12,35€\nAamiainen: dim sumeja ja teekannu 2,5€\nLounas: sushia “liukuhihnalta” 6€\nIllallinen: Char kway teow –nuudelit 0,75€\nPyykinpesu pesulassa 1,15€ / kilo\nParturi päähieronnalla 1,50€\nMopovuokra per päivä 7,50€\nLippu elokuviin 3€\nOloa ei auttanut yhtään se, että laivan ilmastointi oli säädetty jääkautta vastaavalle tasolle. Vaikka olin pukenut päälle pitkää vaatetta fleecestä lähtien, tärisin silti kylmästä. Ihmettelin kun edessä olevalla penkkirivillä istuvat aasialaiset teinit eivät tuntuneet olevan kylmyydestä moksiskaan vaan hengailivat pikkushortseissaan ja t-paidoissaan tyytyväisinä. Kurkkasin viereisellä penkkirivillä makaavaa Kristiania, joka oli myös käpertynyt kippuraan pahoinvoivana ja palelevana. Päätin mielessäni, että tästä lähtien välttelisimme kaiken keinoin laivamatkustamista ja pysyisimme maakrapuina, niin kuin ilmeisesti on tarkoitettu.\nOnneksi Penang otti meidät avosylin vastaan ja merten kauhut unohtuivat nopeasti. Tervetuloa Georgetownin vanha kaunis kaupunki, ilmastoidut ostoskeskukset, elokuvateatterit ja hyvä ruoka! Eikä mikä tahansa ruoka, vaan monesti maailman parhaaksi mm. New York Times -lehdessä äänestetty katuruoka. Täällä viimeistään kannattaa luopua ennakkoluuloistaan ja heittäytyä tuoksujen ja makujen vietäväksi. Suosittelemme heti unohtamaan kalliit, fiinit ökyravintolat ja suuntaamaan suoraan sinne, missä kaikki paikalliset syövät. Eli siis hieman autotalleilta näyttäviin rapistuneisiin ja hieman tunkkaisiinkin kuumiin ravintoloihin. Siellä tarjoillaan Aasian parhaimpia herkkuja!\nEhkä yksi älyttömimmistä susheista ikinä! 🙂\nChar kway teow on rujon näköistä, mutta maittavaa!\nÄärimmäisen sokerinen, mutta maittava jääkahvi\nPieniä dim sum suupaloja\nPenangin saaren pääkaupungin Georgetownin upea vanha kaupunki on Unescon maailmanperintökohde. Alue on kuuluisa siirtomaa-aikaisista taloistaan, jotka tuovat vanhalle kaupungille eurooppalaista tyyliä. Brittiläistyylisten talojen ja teehuoneiden joukkoon särmää ja karismaa kaupungille tuovat Little Indian ja Chinatownin alueet, jotka eroavat kaksikerroksisilla värikkäillä puutaloilla valkoisista ja prameista euroserkuistaan. Päivämme Georgetownissa ovat kuluneet nopeasti pelkästään katuja kuljeksimalla ja parin tunnin välein johonkin katukahvilaan tai ravintolaan syömään pysähtyen. Ruuan hintataso on tuntunut naurettavan halvalta Langkawin jälkeen, joten ruuasta on nautittu sillä suuremmallakin syyllä.\nMe majoituimme Chinatownin laitamille sijoittuvaan New Rope Walk hotelliin ja olemme olleet valintaamme oikein tyytyväisiä. Huone on pieni, mutta siinä on oma kylpyhuone, mikä ei ole Georgetownin edullisimmissa majapaikoissa taattua. Aamuisin hotellista on ollut lyhyt matka lähiravintoloihin syömään aamupalaksi dim sumeja ja nauttimaan kannullinen vihreää jasmin teetä. Useimmat kaupat ja ravintolat Georgetownissa, kuten Langkawillakin, aukeavat vasta puolenpäivän aikoihin. Siinäkin mielessä Chinatown on hyvä valinta tällaisille aamuvirkulle, sillä kiinalaiset ravintolat ovat auki jo aamutuimaan eikä aamupalaa tarvitse odotella puoleen päivään saakka. Hotellimme sijaitsee myös lähellä kaupungin maamerkkiä, Komtarin tornia, joka valmistuessaan oli Aasian toiseksi korkein (232m) rakennus. Komtarin 60. kerroksessa on näköalatasanne ja alakerrassa iso ostoskeskus sekä yksi kaupungin bussiasemista, josta pääsee kätevästi bussilla ympäri kaupunkia sekä saaren eri puolille. Kun lähes 40 asteen lämmössä kävely alkaa olla liian tuskaista, kannattaa hyödyntää kaupungin tarjoama ilmainen bussi, joka ajaa lähes kaikkien tärkeimpien turistikohteiden ohi. Ruuan lisäksi Georgetownin nähtävyydet ovat pääosin vanhoja rakennuksia; museoita, temppeleitä ja kirkkoja. Meille iski jo pienimuotoinen nähtävyysähky, koska tällaisia samantyylisiä temppeleitä on nähty matkalla jo kymmenittäin. Keskityimmekin haahuilemaan kaupungissa päämäärättömästi ja silmäilemään ne nähtävyydet, jotka sattuivat vastaan osumaan.\nVankina Fort Cornwallisissa\nOnneksi kaikkea vanhaa ei ole raivattu uuden tieltä\nSaaren toisella puolella on vuoristoisia maisemia\nLimpparipullon korkit hyötykäytössä\nPäivisin kaduilla riittää ihmeteltävää\nKuala Lumpur – ihan kiva kaupunki pysähteli noin tunnin välein, joten kerrankin pääsi […]\n← Ensikosketus Malesiaan\nKuinka selvitä riisi- ja nuudeliähkystä? →\n6 Responses to Ruokaparatiisi Georgetown\nApua noita olotiloja merellä! Meillä oli tuplasti hyvä tuuri Langkawin ja Georgetownin välillä. Muutamilla muilla retkillä tuli kyllä itsekin tuijotettua horisonttiin ja mietittyä siinä samalla, että miten ihmeessä paikalliset tarkenee kun itsellä aivotkin jäätyi. Mutta onneksi teitä odotti perillä ihana Penang kaikkine herkullisine antimineen 🙂 Hienot kuvat!\nMe jopa kokeiltiin pahoinvoinnin estämiseksi niitä paikallisten käyttämiä ”nuuhkittavia hajupuikkoja”, mutta niistä meni pää vain enemmän sekaisin 😯 Ei auta kuin pysyä kuivalla maalla! 😀\nEila Häkkinen 20.05.2012\nTuli ihan paha mieli teidän puolesta, kun teillä oli niin kelju laivamatka. Ruokaa on kyllä ollut monenlaista. Kun tulette Suomeen, keitän teille ensimmäiseksi kaurapuuroa mustikoiden ja mansikoiden kera. Ehkä tiedossa on myös mansikkakakku kermavaahdolla. Ajatelkaas tätä.\nHyviä viimeisiä viikkoja siellä. kotiväki\nJooooooo!! Kyllä ikävä laivamatka unohtuu kun saa ison palan mansikkakakkua 🙂\nLuulis ton nakkisushin maistuvan suomalaiseen nälkään 😉\nAinoastaan ketsuppi/sinappi puuttui 🙂


∀leksanterin ℝatkaisu: Tekosyyttelijät\n"Ajattelun lopputulos tuskin voi olla täydellinen maailman empiriinen selittäminen. Ajattelun inspiraationa voi olla Totuus. Kannustimena perspiraatioon edellämainitun egoistinen ja pinnallinen versio, Halu Olla Oikeassa. Ajattelun lähtökohta sen sijaan on pelko, nälkä, himo ja halu lyödä kanssaihmisiä päähän tiiliskivellä."\nRationaalisuus liitetään perinteisesti selittämiseen ja ymmärtämiseen. Argumentti ja perustelu ovat ikään kuin järjellisyyden perusmäärittelyjä. Perinteisessä kartesiolaisessa dualismissa ajateltiin että sielu on erillään ruumiista ja että sielulla oli kyky ajatella ja ohjata ruumista. Descartesin maailmassa kaikki alkoi epäilystä, jolla saavutettiin varmuus ajattelun olemassaolota. Ja siitä kiivittiin dualismin ja Jumalan avulla ajatukseen jossa aistit ja järki olisivat luotettavia. Ja rationaalisuus oli peräti kytköksissä äärimmäiseen transsendenttiin, Platonin ideamaailmaan.\nTämä on sitten johtanut siihen, että objektiivisuutta on pidetty emotiottomuutena ja jonain jossa "henki" ikään kuin irtautuu subjektiivisesta "lihasta". Tosiasiassa muisti tekee meille hieman kuten "Forrest Gumpille" aiemmassa tulkinnassani. On vaikeaa tietää milloin selitys on totuutta ja milloin se on tarinankerrontaa.\nOliver Sacks kertoo "Mies joka luuli vaimoaan hatuksi" -teoksessa potilaskertomuksen joka kuvaa oikeaa neurologista häiriötilaa. Kuvaus "Herra Thompsonista" joka sairastaa Korsakovin oireyhtymää on melko raju. Karkeasti sanoen häneltä puuttuu muisti. "Herra Thompson" muistaa elämäänsä vain muutaman sekunnin taakse. Muisti ikään kuin painuu tyhjiöön. "Herra Thompson" ei kuitenkaan elä ällistyksessä. Päinvastoin, hän selittää todellisuutta ympärillään. Ulkopuolisista voi olla omituista, että "Herra Thompson" tunnistaa muutaman minuutin aikana Sacksin tusinaksi eri ihmistä. Kuitenkin Thompson itse ei näe että hän olisi ristiriitainen tai tietämätön. Hän ei myöskään teknisesti ottaen valehtele, eli hän on aivan varma siitä mitä hän tulkitsee.\nTämä ei ole ainutlaatuinen oireyhtymä. Esimerkiksi Antonin oireyhtymässä sokea ihminen ei tiedosta olevansa sokea. Vaikka hän ei osaa sanoa mitä hänen edessään on, eikä hän selvästi osaa reagoida näköärsykkeisiin edes väistämisreflekseillä, he sepittävät tekosyitä sille miksi he kaikesta huolimatta näkevät. Tässäkään kysymys ei ole valehtelusta, vaan siitä että aivot rakentavat selityksiä automaattisesti. Eikä aistinelimistö ole ainut. Antonio Damasio kertoo siitä, miten vakavat aivovammat voivat joskus johtaa (muunkin ruumiin) halvaantumiseen, joissa erikoisena piirteenä on se, että henkilö ei koskaan kykene tiedostamaan halvaantuneisuuttaan. Hän selittää miten hän voisi halutessaan liikkua.\nSamoin ihmiset joiden aivokurkiainen on leikattu, esimerkiksi epilepsian vuoksi, ovat siitä erikoisia että he näkevät asioita joita he eivät tiedosta sitä tai osaa pukea näkemäänsä sanoiksi. Kuitenkin he reagoivat noihin näkemiinsä asioihin. Esimerkiksi jos heidän toiselle silmälleen näytetään hassuja kuvia, he voivat nauraa. Reaktiot selitetään sitten vaikka sillä että tutkijan laite on hauska. Samoin kauhukuvaston näyttäminen voi johtaa siihen että tutkijaa syytetään pelottavanoloiseksi. Mielenkiintoista on, että vaikka selitys on päälleliimattu, ei aivokurkiaisen katkaiseminen johda siihen, että ihmiset selittäisivät että he eivät tiedä miksi tekevät siten kuin tekevät.\nMichael Gaszzaniga yhdistää selitystarpeen aivojen rakenteisiin. "Who's in charge?" -teoksessaan hän kertoo miten vasemman aivopuoliskon puolella olevaa eri aivoalueiden yhdysalueena toimivaa aivomoduulia Tulkitsijaksi. Tässä kohden merkittävää onkin tiedostaa, että vaikka kaikki ylläolevat olivat aivojen epänormaalia käytöstä, niin emme kuitenkaan kovin paljoa eroa "Herra Thompsonista". Meille rakentuu valemuistoja ja selitämme Kahnemanin systeemi 1 kautta tekemiämme esitietoisia ratkaisujamme ja puemme ne jälkikäteen selityksiksi.\nTimothy Wilsonin "Stranger to ourselves" kuvaa miten valintoja tutkivassa aineistossa nousee esiin se, että valintoihin löytyy syy, vaikkapa se että suositaan oikeanpuoleisia kappaleita, mutta selitykseksi löytyy aina jokin muu syy. Tilanteet voivat olla "hassunhauskoja" kun samanlaisista sukkahousuista valitaan toinen ja selitetään valinnan syyksi jokin tämän sukkahousun ominaisuus. Vaikka siinä toisessa on täsmälleen sama ominaisuus.\nEtenemme koska muistimme on lyhyempi kuin kehä jota kierrämme. Tämä tarkoittaa sitä että Descartesin cogito -oivallusta edeltävälle epäilylle on perusteita. Sen sijaan mielen ja ruumiin erottelu toisistaan, jako objektiiviseen ja tunteelliseen, on sekin yksinkertaisesti hylättävä. Samoin voimme heittää roskiin kaikki ajatukset jostain warrantista joka takaa että ihminen voi lähestyä tiedettä ja tietämistä klassisen positivismin mukaisella asenteella.\nTunnisteet: Antonin oireyhtymä, argumentti, Damasio, Gazzaniga, havaitseminen, ideamaailma, Kahneman, kartesiolainen dualismi, Korsakovin oireyhtymä, muisti, perustelu, Sacks, selittäminen, syy, valemuisto, warrant, Wilson.T


** intergalactic radio station **: kun moraali ja laki on jo kahtia jaettu, ja toista vuotta ollaan niin kauan paettu\nPeti5. maaliskuuta 2012 klo 20.25Love it! <3VastaaPoistaVastauksetPaula6. maaliskuuta 2012 klo 11.12thank you cutie! :--)PoistaVastaakaisa5. maaliskuuta 2012 klo 20.32Paras biisi. Toi on niin hyvä!Ja asus on tosi mielenkiintoinen ja kuvat ihania muutenkin. Haleja! :)VastaaPoistaVastauksetPaula6. maaliskuuta 2012 klo 11.45eikö ookki! ihan mahtava, tykkään hulluna noist välisoitoist ja biitist :--) kiitti kauheesti ja halei takas tosi paljon! <3PoistaVastaamiiina5. maaliskuuta 2012 klo 20.38Mikä pömppis ja missä iso perse?! Voisin kuolla sun vartalon takia, et älä yhtään valita pömppiksistä! >:(VastaaPoistaVastauksetPaula6. maaliskuuta 2012 klo 11.46hahah, ihminenhän on yleensä pahin ulkonäkörasisti itselleen... omakohtaisesti vaa tuntuu siltä!PoistaVastaaCecilia5. maaliskuuta 2012 klo 20.41Nätti asu, ja hirrrveen nättinä sinäki taas!! :> Ihanan 'taiteellsia' myös nuo muut kuvat ;)<3http://sadehtivaa.blogspot.com/VastaaPoistaVastauksetPaula6. maaliskuuta 2012 klo 11.46hei kiitti hurjasti! :--))PoistaVastaaaura hulda maria5. maaliskuuta 2012 klo 20.52kuinka paljon kaikkea kauneutta!!! mun silmät tippuuuuuihan sairaan ihana asu, niin rakastan tuota paitaa, ja sun hiuksia ja sitten noi yökuvat aaaahVastaaPoistaVastauksetPaula6. maaliskuuta 2012 klo 11.47voi kiitos ihana <3 halei ja puspus! ikävä!PoistaVastaaGirl in a million5. maaliskuuta 2012 klo 21.29ääää perfect! luoja miten ihana. sinä. pus!<3VastaaPoistaVastauksetPaula6. maaliskuuta 2012 klo 11.47oijoi kiitos muru <3 oot itse ihana, senkin täydellisyyden multihuipentuma! <3PoistaVastaaAmphetamimic5. maaliskuuta 2012 klo 21.35Tuo hame sopii sulle niin täydellisesti, ja voi hyvä luoja miten killer combo se on noiden sukkahousujen kanssa. Ja sitten vielä nuo kengät... Käsittämätöntä. <3VastaaPoistaVastauksetPaula6. maaliskuuta 2012 klo 11.47hei kiitti ihan hurjasti! <3 :---))PoistaVastaaIsa5. maaliskuuta 2012 klo 21.43Oiii ihana Paula <3 Pömppistä ei näy ja perse on hyvä, sillä sipuli.VastaaPoistaVastauksetPaula6. maaliskuuta 2012 klo 12.34hihii oot ite ihana<3 kiitti muru!PoistaVastaaKrista5. maaliskuuta 2012 klo 22.59Vautsivau, erittäin upea asu! Kuolaan tota paitaa :oVastaaPoistaVastauksetPaula6. maaliskuuta 2012 klo 12.35kiitti hirveesti! :--) paita oli kyl kiva löytö, pakko myöntää!PoistaVastaaAnonyymi6. maaliskuuta 2012 klo 10.48suosittele joitain hyviä kirjoja! :-) itse voin suositella lämpimästi markku pääskysen tuotantoa :)VastaaPoistaVastauksetPaula6. maaliskuuta 2012 klo 12.37klassikkoteokset kuten virgin suicides, lolita, never let me go ja kjell westön sekä tolkienin (Silmarillion <3) tuotanto on hyviä! harmittaa kun en oikeen osaa sanoa mitään erikoisempaa tähän, en oo varmaan pariin vuoteen ehtiny tutustua kunnolla mihinkään uuteen kun aikaa ja keskittymiskykyy lukemiseen ei oo. :sPoistaPaula6. maaliskuuta 2012 klo 12.38runoteoksista pakko vielä mainita panu tuomi, ikisuosikki!PoistaVastaaAnonyymi6. maaliskuuta 2012 klo 13.13Vielen Danke vinkeistä! :)VastaaPoistaTilda6. maaliskuuta 2012 klo 14.38Ihana look !! :)VastaaPoistaVastauksetPaula6. maaliskuuta 2012 klo 22.04kiitti! :--)PoistaVastaaAINO6. maaliskuuta 2012 klo 17.24Hei, Rugeria nyt kehtaa kuunnella, jotain Cheekiä ja Brädiä ei. Ainakaan tosissaan. Ihania kuvia!VastaaPoistaVastauksetPaula6. maaliskuuta 2012 klo 22.05haha jep, tosin mä en lämpee kauheesti muille rugerin biiseil paitsi tälle :--D kiitti paljon!PoistaVastaaAndy6. maaliskuuta 2012 klo 18.25toi hame on on ihan täydellinen ja sukkikset kans!!!VastaaPoistaVastauksetPaula6. maaliskuuta 2012 klo 22.05kiitti paljon! :--)PoistaVastaaMelina6. maaliskuuta 2012 klo 19.24en oo koskaan sulle kommentoinu mutta nyt on pakko: tää on ehkä mun lemppariasu kaikista mitä sulla on koskaan ollu!VastaaPoistaVastauksetPaula6. maaliskuuta 2012 klo 22.06oi, ihanasti sanottu kiitos! toivottavasti kommentoit jatkossaki :--)PoistaVastaaLexxie`6. maaliskuuta 2012 klo 19.49like very much the last photo. xxVastaaPoistaVastauksetPaula6. maaliskuuta 2012 klo 22.06thank you so much lexxie! xxPoistaVastaaNukke6. maaliskuuta 2012 klo 23.15niin ihania kuvia voi jeeeeeeeeeee .___. ihana asukin♥VastaaPoistaVastauksetPaula8. maaliskuuta 2012 klo 12.06kiitos :--) <3 !PoistaVastaakaroliina9. maaliskuuta 2012 klo 12.03sulla mittää pömppistä ole! =) Toi biisi on kyl nii ihana...VastaaPoistaLisää kommenttiLataa lisää...