SRV YHTIÖT OYJ SRV YHTIÖT OYJ KONSERNI. TASEKIRJA Tilinpäätös ja toimintakertomus - PDF\nSRV YHTIÖT OYJ SRV YHTIÖT OYJ KONSERNI. TASEKIRJA Tilinpäätös ja toimintakertomus\nDownload "SRV YHTIÖT OYJ SRV YHTIÖT OYJ KONSERNI. TASEKIRJA Tilinpäätös ja toimintakertomus 31.12.2014"\n1 SRV YHTIÖT OYJ SRV YHTIÖT OYJ KONSERNI TASEKIRJA Tilinpäätös ja toimintakertomus Y tunnus Kotipaikka: Espoo\n2 1 SRV Yhtiöt Oyj SRV Yhtiöt Oyj konserni Sisällysluettelo TASEKIRJA TILINPÄÄTÖS JA TOIMINTAKERTOMUS Sisällysluettelo 1 Toimintakertomus 2 24 IFRS konsernitilinpäätös Konsernin tuloslaskelma 25 Konsernin tase 26 Konsernin rahavirtalaskelma 27 Laskelma konsernin oman pääoman muutoksesta 28 Konsernitilinpäätöksen liitetiedot Emoyhtiön tulos 53 Emoyhtiön tase 54 Emoyhtiön rahoituslaskelma 55 Emoyhtiön liitetiedot Tilinpäätöksen liitetiedot 56 Tuloslaskelman liitetiedot 57 Taseen liitetiedot Tilinpäätöksen ja toimintakertomuksen allekirjoitukset 63 Luettelo kirjanpitokirjoista ja tositteiden lajeista 64 sekä säilytystavoista\n3 2 Hallituksen toimintakertomus 2014 Tilikausi lyhyesti: SRV:n liikevaihto oli 684,4 milj. euroa (679,4 Me 12/2013), muutos +0,7 % Liikevoitto oli 24,9 milj. euroa (26,4 Me), muutos 5,5 % Tulos ennen veroja oli 18,5 milj. euroa (22,8 Me), muutos 18,7 % Tulos per osake oli 0,33 euroa (0,43 eur) Tilauskanta kauden lopussa oli 860,4 milj. euroa (825,8 Me), muutos +4,2 % Omavaraisuusaste oli 43,0 prosenttia (36,4 %) Ehdotettu osinko 0,12 euroa (0,12 eur) osaketta kohti Konsernin avainluvut (IFRS, milj. eur) 1 12/ / 2013 muutos, meur muutos, % Liikevaihto 684,4 679,4 5,0 0,7 Liikevoitto 24,9 26,4 1,5 5,5 Rahoitustuotot ja kulut, yht. 6,4 3,6 2,8 Tulos ennen veroja 18,5 22,8 4,3 18,7 Tulouttamaton tilauskanta 860,4 825,8 34,6 4,2 Uudet sopimukset 700,3 600,7 99,6 16,6 Liikevoitto, % 3,6 3,9 Katsauskauden voitto, % 2,2 2,7 Omavaraisuusaste, % 43,0 36,4 Korollinen nettovelka 206,1 215,8 9,7 4,5 Velkaantumisaste, % 91,6 97,1 Sijoitetun pääoman tuotto, % 5,4 5,4 Oman pääoman tuotto, % 6,9 8,4 Tulos per osake, eur 1 0,33 0,43 0,09 21,8 Oma pääoma per osake, eur 5,04 4,97 0,07 1,4 Osakekurssi kauden lopussa, eur 2,83 4,05 1,22 30,1 Osakkeiden lukumäärän painotettu keskiarvo, milj. kpl 35,6 35,5 0,2 1) Yhtiö on muuttanut tulos per osake tunnusluvun laskentatapaa. Laskentatavan muutoksesta kerrotaan konsernitilinpäätöksen laadintaperiaatteissa. Yleiskatsaus Konsernin tilauskanta kasvoi 860,4 milj. euroon (825,8 Me 12/2013) uusien urakkasopimusten kasvun ansiosta. Tilauskannan myyty osuus on 85 prosenttia, yhteensä 729 milj. euroa. Tilauskannan myymätön osuus laski 132 milj. euroon (208 Me 12/2013). Konsernin uusien sopimusten määrä kasvoi 700,3 milj. euroon (600,7 Me 12/2013). Konsernin liikevaihto nousi 684,4 milj. euroon (679,4 Me 1 12/2013). Suomen toimitilarakentamisen liikevaihto kasvoi Espoon Perkkaalla sijaitsevan omaperusteisen toimitilakiinteistön Derbyn myynnin toteuduttua kolmannella vuosineljänneksellä. Suomen kuluttajille suunnatun asuntotuotannon liikevaihto laski valmistuneiden asuntojen määrän (249 asuntoa) pudotessa alle puoleen edellisen vuoden tasosta ( /2013). Kansainvälisen liiketoiminnan vertailukauden 1 12/2013 liikevaihtoa kasvatti Okhta Mall kauppakeskushankkeen\n4 3 55 prosentin osuuden myynti kesäkuussa 2013 ja Pearl Plaza kauppakeskuksen loppuvaiheen rakentamisen volyymi. Konsernin liikevoitto oli 24,9 milj. euroa (26,4 Me) ja liikevoittoprosentti oli 3,6 prosenttia (3,9 %). Suomen liiketoiminnan liikevoitto parani selvästi. Konsernin liikevoitto laski, sillä vertailukauden liikevoittoon sisältyi kesäkuussa 2013 toteutuneen Pietarin Okhta Mall kauppakeskushankkeen 55 prosentin osuuden myyntivoitto. Lisäksi vertailukauden liikevoittoa kasvatti 8,3 milj. euron Okhta Mall kauppakeskushankkeen omistuksen käyvän arvon muutos, kun määräysvallan menettämisen yhteydessä SRV:n jäljelle jäävä sijoitus arvostettiin kesäkuussa tehdyn enemmistökaupan mukaiseen käypään arvoon. Liikevoiton ja liikevoittoprosentin vuosineljännesvaihteluun vaikuttavat SRV:n omien hankkeiden luovutuksenmukainen tuloutus, jatkuvasti tuloutuvan tilauskannan koostuminen pääosin matalakatteisesta urakoinnista, SRV:n osakkuusyhtiöiden omistusosuutta vastaavan osuuden eliminointi osakkuusyhtiöille toteutetun rakentamisen katteesta sekä toiminnan hankekehitysluonne. Konsernin nettorahoituskulut kasvoivat 6,4 milj. euroon (3,6 Me). Katsauskauden korkokuluja kasvatti joulukuussa 2013 liikkeeseenlaskettu kiinteäkorkoinen jvk laina. Vertailukauden rahoitustuottoja kasvattivat korkotuotot SRV:n osakkuusyhtiö Etmia II:lta, joka Q2/2013 jälleenrahoitti SRV:ltä otetun rakentamisen rahoituksen noin 33 milj. euron pitkäaikaisella projektilainalla. Katsauskauden rahoitustuottoja kasvatti kolmannella vuosineljänneksellä kirjattu Moskovan Promenade hankkeeseen liittyvät 1,5 milj. euron korkotuoton oikaisu. Konsernin tulos ennen veroja oli 18,5 milj. euroa (22,8 Me). Vertailukauden 1 12/2013 tulosta paransi Pietarin Okhta Mall kauppakeskushankkeen 55 prosentin osuuden myyntivoitto, Okhta Mall omistuksen 8,3 milj. euron määräinen käyvän arvon muutos sekä osakkuusyhtiö Etmia II:lta saadut rahoitustuotot. Katsauskauden voitto oli 15,4 (18,3) milj. euroa. Tuloverot olivat yhteensä 3,2 milj. euroa (4,5 Me). Osakekohtainen tulos oli 0,33 (0,43) euroa. Konsernin omavaraisuusaste parani 43,0 prosenttiin (36,4 % ) positiivisen tuloksen sekä Derby kaupan johdosta pienentyneen sitoutuneen pääoman vuoksi. Suomen liiketoiminnan liikevaihto oli 627,9 milj. euroa (574,8 Me 1 12/2013). Liikevoitto parani 30,0 milj. euroon (21,4 Me) ja liikevoittoprosentti oli 4,8 prosenttia (3,7%). Kannattavuuden myönteiseen kehitykseen on vaikuttanut parantunut urakkakatteiden hallinta, hankintatoiminnan tehostaminen ja omakehitteisen urakkatuotannon kasvu. Liikevoiton tasoon negatiivisesti vaikutti lisäksi tuloutuneen toimitilatilauskannan koostuminen pääosin matalakatteisesta urakoinnista. Suomen tilauskanta kasvoi 723 milj. euroon (646 Me). Kannattavuuden parantamiseksi toiminnan painopistettä on siirretty omaperusteisen ja omakehitteisen tuotannon sekä neuvottelu urakoiden lisäämiseen. SRV myi kuluttajille ja sijoittajille yhteensä 756 asuntoa ( /2013). SRV:llä oli rakenteilla asuntoa ( ), joista 330 on omaperusteista tuotantoa. Rakenteilla olevista asunnoista on myyty 87 prosenttia ja 80 prosenttia vuokra ja asumisoikeusasuntoja. Asunnoista 62 prosenttia (68 %) on SRV:n kehittämää tuotantoa. Kansainvälisen liiketoiminnan liikevaihto oli 56,9 milj. euroa (104,7 Me). Liikevoitto oli 1,1 milj. euroa (10,0 Me). Liikevaihdon ja liikevoiton laskuun vaikutti vertailukautena toteutunut Pietarin\n5 4 Okhta Mall kauppakeskushankkeen myynti ja Okhta Mall omistuksen käyvän arvon muutos. Kansainvälinen tilauskanta oli 137,2 milj. euroa (180,1 Me). Keskeisistä kauppakeskushankkeista elokuussa 2013 avatun Pietarin Pearl Plaza kauppakeskuksen kävijämäärä on ollut tavoitetasoa korkeampi ja 97 prosenttia sen tiloista on vuokrattu. Pietarin rakenteilla olevan Okhta Mall kauppakeskuksen kaupallisista tiloista yli 50 prosentista on allekirjoitettu vuokrasopimus tai alustava BTS vuokrasopimus. Moskovan Promenadekauppakeskuksen sijoittajaratkaisu toteutui ja kohteen rakentaminen on käynnissä. SRV allekirjoitti syyskuussa sijoittajaryhmän kanssa noin 240 milj. euron määräisen aiesopimuksen yhteissijoittamisesta SRV:n Suomen suurhankkeen REDI kauppakeskuksen ja pysäköintilaitoksen pääomittamisesta. SRV:n oma hankekehitys tarjoaa yhtiölle merkittävän mahdollisuuden omakehitteisen toimintavolyymin kasvattamiseen. Hankkeet edellyttävät pitkäaikaista kehitystyötä ja toteutuvat usean vuoden aikana. SRV:n hankkeet ovat usein landmark hankkeita innovatiivisia uusia ratkaisuja kestävän aluerakentamisen tarpeisiin. Liiketoimintojen avainluvut Liikevaihto (milj. eur) 1 12/ / 2013 muutos, meur muutos, % Suomen liiketoiminta 627,9 574,8 53,1 9,2 Kansainvälinen liiketoiminta 56,9 104,7 47,7 45,6 Muut toiminnot 19,5 13,0 6,5 49,5 Eliminoinnit 19,9 13,1 6,8 Konserni yhteensä 684,4 679,4 5,0 0,7 Liikevoitto (milj. eur) 1 12/ / 2013 muutos, meur muutos, % Suomen liiketoiminta 30,0 21,4 8,6 40,1 Kansainvälinen liiketoiminta 1,1 10,0 8,9 89,3 Muut toiminnot 6,2 5,0 1,1 Eliminoinnit 0,0 0,0 0,0 Konserni yhteensä 24,9 26,4 1,5 5,5 Liikevoitto, (%) 1 12/ /2013 Suomen liiketoiminta 4,8 3,7 Kansainvälinen liiketoiminta 1,9 9,5 Konserni yhteensä 3,6 3,9 Tilauskanta muutos, muutos, (milj. eur) 12/ /2013 meur % Suomen liiketoiminta 723,2 645,8 77,4 12,0 Kansainvälinen liiketoiminta 137,2 180,1 42,9 23,8 Konserni yhteensä 860,4 825,8 34,6 4,2 josta myyty osuus ,9 josta myymätön osuus ,7\n6 5 Liiketoimintojen tuloskehitys Suomen liiketoiminta (milj. eur) 1 12/ / 2013 muutos, meur muutos, % Liikevaihto 627,9 574,8 53,1 9,2 toimitilarakentamisen osuus 395,5 319,2 76,2 23,9 asuntorakentamisen osuus 232,5 255,5 23,1 9,0 Liikevoitto 30,0 21,4 8,6 40,1 Liikevoitto, % 4,8 3,7 Tilauskanta 723,2 645,8 77,4 12,0 toimitilarakentamisen osuus 450,1 392,8 57,3 14,6 asuntorakentamisen osuus 273,1 253,0 20,2 8,0 Hallitus vahvisti liiketoimintasegmentti Kotimaan liiketoiminta uudeksi nimeksi Suomen liiketoiminta liiketoiminnan sisällön pysyessä täysin ennallaan.suomen liiketoiminta alue muodostuu SRV:n rakentamistoiminnoista sekä kiinteistöjen kehittämisestä Suomessa. Suomen liiketoiminta jakautuu toimitilarakentamiseen sisältäen liike, toimisto, logistiikka, maan ja kalliorakentamisen toiminnot ja asuntorakentamisen. Suomen liiketoiminnan liikevaihto oli 627,9 milj. euroa (574,8 Me 1 12/2013) ja sen osuus oli 92 prosenttia konsernin liikevaihdosta (85 %). Liikevoitto oli 30,0 milj. euroa (21,4 Me) ja liikevoittoprosentti oli 4,8 prosenttia (3,7 %). Liikevaihdon kasvuun vaikutti Espoon Perkkaalla sijaitsevan omaperusteisen toimitilakiinteistön Derbyn myynti kolmannella vuosineljänneksellä. Kuluttajille suunnatun omaperusteisen asuntotuotannon liikevaihto laski valmistuneiden asuntojen määrän pudottua selvästi vertailukauden tasosta. Liikevoiton kasvuun vaikutti parantunut urakkakatteiden hallinta, hankintatoiminnan tehostaminen ja omakehitteisen urakkatuotannon kasvu. Liikevoiton tasoon vaikutti lisäksi tuloutuneen toimitilatilauskannan koostuminen pääosin matalakatteisesta urakoinnista. Suomen rakentamisen suhteellista kannattavuutta heikensi matalakatteisen Derbyn myynti. Tilauskanta nousi 723,2 milj. euroon (645,8 Me 12/2013) toimitilarakentamisen neuvottelu urakointisopimusten kasvun johdosta. Toimitilarakentaminen Toimitilarakentamisen liikevaihto oli 395,5 milj. euroa (319,2 Me). Tilauskanta oli 450,1 milj. euroa (392,8 Me). Uusien töiden kilpailutilanne on säilynyt kireänä. Katsauskauden aikana valmistuivat Sokotelille rakennettu Tampereen Tornihotelli, Äänekosken terveyskeskus, Joutsenoon ja Kyröön rakennetut päiväkodit, Vaasaan rakennettu Biltema, Oulun Postikeskuksen laajennus ja Päijänne tunneliin liittyvä Pitkäkosken alavesisäiliö. Tampereella valmistuivat Kotilinnan säätiölle rakennettu Tampereen Pispan palvelukeskus sekä Hervantaan rakennettu Ammattiopiston ja lukion laajennus. Lounais Suomessa saatiin päätökseen tuotannolliseen käyttöön rakennetut Grene Noromaan tuotantohalli Paimioissa sekä Orionille ja Sandvikille rakennetut tilat Turussa. Saneerauskohteista valmistuivat Presidentinlinnan saneeraus, Helsingin Yliopistolle urakoitu Chemicum C osa, Brondankulman saneerauksen toinen vaihe, kauppakeskus Merituulen uudistaminen Espoossa ja VTT:n tilaama uusiutuvan energian tutkimukseen käytettävän tilan saneeraus. Omakehitteisistä urakoista valmistui HUS Logistics:lle Vantaan Pressin alueelle rakennettu logistiikkakeskus.\n7 6 Katsauskauden aikana allekirjoitettiin uusia urakkasopimuksia ulkopuolisten rakennuttajien kanssa 427,9 milj. euron arvosta. Merkittävimmät niistä olivat Helsingin Meilahteen tulevan Uuden Lastensairaalan rakentamisen noin 81 milj. euron, Lähitapiolalle rakennettavan Espoon Tapiolan kaupunkikeskuksen 1 vaiheen noin 110 milj. euron, Tapiolan keskuspysäköinti Oy:lle rakennettavan Tapiolan keskuspysäköintilaitoksen noin 40 milj. euron, Finavialle Helsinki Vantaan lentoasemalle rakennettavan pysäköintihallin laajennuksen noin 30 milj. euron sekä Senaatille allianssihankkeena toteutettavan Joensuun Oikeus ja poliisitalon noin 30 milj. euron sopimukset. Lisäksi solmittiin mm. urakkasopimukset Länsimetron kanssa Koivusaaren metroaseman rakentamisesta, Jyväskylän Yliopiston kanssa C rakennuksen saneerauksesta, Senaatin kanssa allianssihankkeena Espooseen rakennettavasta VTT:n Ydinturvallisuustalosta, ET hoivakiinteistöille sekä YH:lle palvelutalojen rakentamisesta Turkuun, kansainvälisen koulun Fistan rakentamisesta Tampereelle ja Onervamäen koulun sekä Huhtasuon hoivakodin rakentamisesta Jyväskylään. Omakehitteisenä urakkana aloitettiin noin kerrosneliömetrin laajuisen logistiikkakeskuksen rakentaminen Tuusulaan. Hankkeessa rakennuttajana ja sijoittajana toimii Ilmarinen ja käyttäjäksi tiloihin tulee pitkäaikaisella vuokrasopimuksella Stockmann. Hankkeen rakennustyöt valmistuvat vuoden 2015 aikana. Neljännen vuosineljänneksen aikana SRV myi täyteen vuokratun ja katsausvuoden aikana valmistuneen 4700 kerrosneliömetrin suuruisen logistiikkakiinteistön Julius Tallberg Kiinteistöt Oyj:lle Keravalla. Asuntorakentaminen Asuntorakentamisen liikevaihto oli 232,5 milj. euroa (255,5 Me). Tilauskanta oli 273,1 milj. euroa (253,0 Me). Ulkopuolisille rakennuttajille rakennetuista urakoista valmistui Satolle Kalasatamassa 133 asuntoa ja Vantaan Kilterissä 67 asuntoa, VVO:lle Vantaan Pähkinärinteessä 114 asuntoa, Espoon Nihtisillassa 88 asuntoa, Espoon Suurpellossa 58 asuntoa ja Tampereella Nuolialantielle 34 asuntoa, Joensuussa Opiskelija asunnoille 79 asuntoa ja YH:lle Turkuun 16 asuntoa. RS kohteissa alkuvuoden aikana valmistui 249 (539) omaperusteista asuntoa. Katsauskauden aikana allekirjoitettiin 114,0 milj. euron arvoiset sopimukset ulkopuolisten rakennuttajien kanssa 732 asunnon rakentamisesta. Saton kanssa allekirjoitettiin urakkasopimus 77 asunnon rakentamisesta Helsingin Töölöön, ATT:n kanssa 93 asunnon rakentamisesta Helsingin Pukinmäkeen ja Joensuussa rakennetaan 94 opiskelija asuntoa Opiskelija asunnot Oy:lle. Ulkopuolisille rakennuttajille myytyjä omakehitteisiä kohteita rakennetaan Espoon Suurpeltoon (129 asuntoa), Espoon Nihtisiltaan (88 asuntoa), Vantaan Keimolaan (84 asuntoa), Kirkkonummen Sarfvikiin (76 asuntoa), Jyväskylän Seppälään (54 asuntoa) ja Tampereen Pohjolankadulle (37 asuntoa). SRV aloitti katsauskauden aikana 330 (202) omaperusteisen RS järjestelmän piirissä olevan asunnon rakentamisen. Helsingin Oulunkylään rakennetaan 73 asuntoa, Tampereella Pohjolankadulle rakennetaan 92 ja Vuorekseen 56 asuntoa, Pirkkalaan 38 asuntoa, Turun Telakkarantaan 52 asuntoa ja Espoon Soukanniemeen 19 asuntoa. Lisäksi SRV on tehnyt aloituspäätöksen 163 omaperusteisen asunnon aloittamisesta Helsingin Lauttasaareen ja Jätkäsaareen. Nämä kohteet siirtyvät tilauskantaan, kun rakentaminen käynnistyy.\n8 7 Katsauskauden aikana myytiin yhteensä 756 asuntoa (701). Omaperusteisista RS järjestelmän piirissä olevista asuntokohteista myytiin katsauskauden aikana 288 asuntoa (297) ja sijoittajille myytiin neuvottelu urakoina 468 (404) asuntoa. Katsauskauden lopussa oli rakenteilla yhteensä 1625 (1054) asuntoa, joista 87 prosenttia (1 406 asuntoa) oli myyty. Kuluttajille myynnissä olevia asuntoja oli rakenteilla 330 (249) asuntoa, joista 219 (178) asuntoa oli myymättä. Valmiita myynnissä olevia asuntoja oli 183 (182). Tämänhetkisten valmistumisaikataulujen perusteella SRV arvioi, että koko vuoden 2015 aikana valmistuu 247 omaperusteista RS järjestelmän piirissä olevaa asuntoa. Rakennusaikataulun mukaan 2015 ensimmäisenä vuosineljänneksenä ei valmistu RS järjestelmän piiriin kuuluvia asuntoja. Asuntotuotanto Suomessa, asuntoa 1 12/ 1 12/ muutos, kpl Asuntomyynti yhteensä omaperusteinen tuotanto sijoittajamyynti 2) Omaperusteinen tuotanto asuntoaloitukset valmistuneet valmiit myymättömät 1) Rakenteilla yhteensä 1) urakat 1) sijoittajamyyty tuotanto 1) 2) omaperusteinen tuotanto 1) myydyt kohteet 1) myymättömät kohteet 1) ) kauden lopussa 2) sijoittajamyynti neuvottelu urakoina Asuntorakentamisen tilauskanta oli 273 milj. euroa (253 Me 12/2013). Urakoiden ja neuvotteluurakoiden tilauskanta oli 122 milj. euroa (122 Me) ja sen osuus tilauskannasta oli 45 prosenttia (48 %). Asuntotuotannon tilauskannasta oli myyty 150 milj. euroa (136 Me). Tilauskanta, asuntorakentaminen Suomessa (milj. eur) muutos, meur Urakat ja neuvottelu urakat Rakenteilla, myyty omaperusteinen Rakenteilla, myymätön omaperusteinen Valmis, myymätön omaperusteinen Asuntorakentaminen yhteensä Suomen liiketoiminnan kehittäminen Keväällä päättyneen RYM PRE tutkimusohjelman jälkeen SRV jatkoi edelleen voimakkaasti tietomalliprosessin kehittämistä. Mallintamisen avulla tuetaan suunnittelun onnistumista, rakennushankkeen etenemistä sekä osapuolten välistä yhteistoimintaa. SRV on mukana RYM Energizing Urban Ecosystems (EUE) tutkimusohjelman kahdessa hankkeessa, joissa haetaan toimintamalleja ja ratkaisuja kaupungistumisen haasteisiin ja mahdollisuuksiin. SRV\n9 8 on vuonna 2012 liittynyt mukaan Nordic Built Charter ohjelmaan, joka on vuosina järjestettävä pohjoismainen vihreään kasvuun tähtäävä elinkeinopoliittinen ohjelma. Talotekniikan osalta keskityttiin erityisesti energiatehokkaisiin ratkaisuihin ja energian kulutuksen seuranta on toteutettu jo useassa eri kohteessa. Harmaan talouden torjuntaan on panostettu kehittämällä edelleen yrityksen omaa Verkostorekisteriä mm. urakoitsijan tietojen, kulunvalvontaliittymän, veronumeron tarkistuksen sekä verottajan raportoinnin osalta. Hankintajärjestelmä, tilaajavastuu sekä työntekijä/yritysrekisteri on integroitu ja tämä mahdollistaa tilaajavastuuvelvoitteen ajantasaisen hallinnan ja valvonnan. Lisäksi järjestetään yrityksen sisäisiä harmaan talouden torjuntapäiviä. SRV on sitoutunut jatkuvaan työturvallisuuden parantamiseen Nolla tapaturmaa foorumin jäsenenä. Työturvallisuuden tasoa parantamaan on kehitetty mobiilitiedotus ja mobiilimittausjärjestelmä, joka mahdollistaa esimerkiksi valokuvien ja paikkatiedon liittämisen helposti yhteiseen järjestelmään. Kansainvälinen liiketoiminta (milj. eur) 1 12/ / 2013 muutos, meur muutos, % Liikevaihto 56,9 104,7 47,7 45,6 Liikevoitto 1,1 10,0 8,9 89,3 Liikevoitto, % 1,9 9,5 Tilauskanta 137,2 180,1 42,9 23,8 Kansainvälinen liiketoiminta muodostuu SRV:n rakentamistoiminnoista sekä kiinteistöjen kehittämisestä Venäjällä ja Virossa. Lisäksi Venäjällä SRV:n tavoite on laajentaa toimintaansa kauppakeskusten operointiin. Kansainvälisen liiketoiminnan liikevaihto oli 56,9 milj. euroa (104,7 Me) ja sen osuus oli 8 prosenttia konsernin liikevaihdosta (15 %). Liikevaihdosta valtaosa muodostui Okhta Mall kauppakeskuksen rakentamisesta. Vertailukauden liikevaihtoa kasvatti Pearl Plaza kauppakeskuksen loppuvaiheen rakentamisen volyymi ja Okhta Mall kauppakeskushankkeen 55 prosentin osuuden myynti. Liikevoitto oli 1,1 milj. euroa (10,0 Me). SRV:n omistusosuutta vastaava osuus rakentamisen katteesta eliminoidaan liikevoitosta. Vertailukauden liikevoittoon sisältyi kesäkuussa 2013 toteutuneen Pietarin Okhta Mall kauppakeskushankkeen 55 prosentin osuuden myyntivoitto. Lisäksi vertailukauden liikevoittoa kasvatti 8,3 milj. euron Okhta Mall omistuksen käyvän arvon muutos. Promenade hankkeen käynnistymiseen llittyen katsauskauden liikevoittoa paransi 1,1 milj. euron suuruinen arvonalennusten palauttaminen. Tilauskanta oli 137,2 milj. euroa (180,1 Me). Venäjä SRV:n on kehittänyt usean vuoden ajan Pietarin Okhtan alueella Okhta City suurprojektiaan, joka käsittää yhteensä 8,5 hehtaarin suuruisen maa alueen. Alueelle on suunniteltu rakennettavaksi noin m2 kokonaisuus, muun muassa kauppakeskus, asuntoja, toimisto ja liiketiloja sekä hotelli, ravintola ja viihdepalveluja. Kohde tullaan toteuttamaan useassa eri vaiheessa. Projektin ensimmäinen vaihe käynnistyi, kun SRV:n, Ilmarisen, Spondan, Eteran ja Onvestin omistama Russia Invest sijoitusyhtiö teki Okhta Mall kauppakeskushankkeesta investointipäätöksen. Kesäkuussa\n10 allekirjoitetuilla sopimuksilla Russia Invest osti SRV:ltä 55 prosentin osuuden kauppakeskuksesta. Jäljelle jäävän 45 prosentin suoran omistuksen lisäksi SRV omistaa hanketta Russia Investin osakkuuden kautta. SRV omistaa edelleen sataprosenttisesti Okhta City suurprojektin muut vaiheet. Okhta Mall kauppakeskus avataan kesällä 2016 ja sen laajuus on noin m2, josta vuokrattavaa tilaa on noin m2. Kauppakeskukseen rakennetaan kaksi maanalaista parkkikerrosta ja hypermarket sekä neljä maanpäällistä kerrosta. Okhta Mall sijaitsee Pietarin ydinkeskustan välittömässä läheisyydessä ja on ensimmäinen ydinkeskustan lähellä oleva kauppakeskus, jossa tulee olemaan hypermarket. Kauppakeskukseen tulee hypermarketin lisäksi elokuvateatterikompleksi, ravintolamaailma, kuntosali, erikoisliikkeitä sekä erilaisia muoti ja urheiluliikkeitä. Kohteen vuokraus on edennyt suunnitelmien mukaan. Tiloista noin 42 prosenttia on vuokrattu tai varattu ja lisäksi neuvottelut ovat käynnissä 25 prosentista tiloja. Kauppakeskukseen tulee autopaikkaa. Kauppakeskuksen vuosivuokratulojen tavoitetaso on noin 33 milj. euroa ja investoinnin nykybudjetti on noin 225 milj. euroa. SRV vastaa kohteen suunnittelusta, rakentamisesta, kehittämisestä ja vuokraamisesta projektinjohtourakkasopimusten mukaisesti, joiden kokonaisarvo on noin 140 milj. euroa. Syyskuussa allekirjoitettiin Sberbankin kanssa 112,9 milj. euron projektilainasopimus. Investoinnin rahoitussuunnitelma perustuu lisäksi omistajien noin 115 milj. euron pääomasijoituksiin. Kohteen rakentaminen on edennyt suunnitelmien mukaisesti ja pääosa omistajien sijoituksista on jo kohteeseen sitoutunut. Nykybudjetin rahoitussuunnitelman perusteella SRV arvioi, että SRV sijoittaa kohteeseen vielä noin 9 milj. euroa. Russia Invest sijoitusyhtiön 95,5 milj. euron sijoituskapasiteetista noin 70 milj. euroa tullaan sijoittamaan Okhta Mall kauppakeskushankkeeseen. Ukrainan kriisin johdosta uusien sijoituspäätösten tekeminen lähitulevaisuudessa tulee olemaan haastavaa ja sijoitusyhtiö ei todennäköisesti tule tekemään sijoituksia uusiin kohteisiin vuoden 2015 aikana. SRV:n omistus yhtiöstä on 27 prosenttia. SRV:n ja Shanghai Industrial Investment Companyn yhteisesti omistama Pearl Plaza kauppakeskus avattiin yleisölle Kohteen kävijämäärä on ollut tavoitetasoa suurempi ja nousi uuteen ennätykseen kävijään joulukuussa SRV vastaa Pearl Plaza kauppakeskuksen operoinnista. Kohteen kokonaisinvestoinnin määrä on noin 140 milj. euroa. SRV:n omistus yhteisyrityksestä on 50 prosenttia ja SRV on sijoittanut projektiin noin 23 milj. euroa. Omistajien sijoituksen lisäksi pankkirahoitus on saatu 95 milj. euron rahoitussopimuksella kiinalaisesta pankista. SRV vastasi kohteen suunnittelusta, rakentamisesta, kehittämisestä ja vuokraamisesta projektinjohtourakkasopimusten mukaisesti. Tiloista on vuokrattu noin 98 prosenttia ja viimeisistä vapaista tiloista käydään jatkuvasti neuvotteluita. Kauppakeskuksen vuosivuokratulojen tavoitetaso on noin 18 milj. euroa. Pearl Plaza kauppakeskuksen toisen vaiheen kaupallinen konseptisuunnittelu on saatu päätökseen ja kohteen rakennussuunnittelu on käynnistetty. Alustavan suunnitelman mukaan II vaiheen rakentaminen voisi käynnistyä vuoden 2015 aikana. Alustavia vuokravarauksia on tehty yli 50 prosenttia toisen vaiheen tiloista. SRV:n kehittämän Moskovan alueella olevan Promenade kauppakeskushankkeen ensimmäisen vaiheen käynnistyminen varmistui kesäkuussa, kun yhtiön uudeksi osakkaksi tuli venäläinen eläkerahasto Blagosostoyanie 55 prosentin omistusosuudella. Suomalainen kiinteistösijoitusyhtiö Vicus Oy omistaa hankkeesta 26 prosenttia. SRV:n kokonaisomistus on 20 prosenttia. Kohteen vuorattava pinta ala on noin m2 ja yli 60 prosentin osalta vuokrausneuvottelut ovat\n11 10 käynnissä tai alustavat vuokrasopimukset jo allekirjoitetut. Kauppakeskus valmistuu alkuvuonna Kauppakeskuksen vuosivuokratulojen tavoitemäärä on noin 10 milj. euroa ja hankkeen kokonaisinvestoinnin määrä on noin 55 milj. euroa. SRV:n kokonaissijoitus hankkeeseen on noin 7 milj. euroa ja se on sijoitettu kokonaan projektiin. Investoinnin rahoitus toteutetaan omistajien pääoma sijoituksen lisäksi Sberbankin kanssa joulukuussa allekirjoitetun pankkilainan avulla. SRV allekirjoitti heinäkuussa noin 50 milj. euron arvoiset projektinjohtourakkasopimukset kohteen suunnittelusta, rakentamisesta, vuokraamisesta ja markkinoinnista. Ruplan devalvoitumisen johdosta rakentamiskustannuksissa on saatu ja tullaan saamaan myös merkittäviä säästöjä ja siten projektijohtourakkasopimusten arvo tulee laskemaan alkuperäisestä 50 milj. eurosta. Moskovan ydinkeskustassa sijaitsevan Etmia II toimisto ja parkkitaloprojektin nykyiset toimistotilat on vuokrattu kokonaisuudessaan. Vuoden 2014 nettovuokratulot olivat noin 4,1 milj. euroa. SRV toimii hankkeessa osaomistajana 50 prosentin osuudella ja vastasi kohteen rakentamisesta projektinjohtourakoitsijana. SRV:n sijoituksen määrä kohteeseen on noin 2 milj. euroa. SRV arvioi, että nykymarkkinatilanteessa kohteen myynti sijoittajille on epätodennäköistä vuoden 2015 aikana. SRV on sijoittanut 6,3 milj. euroa kiinteistörahastoon, joka osti syksyllä 2011 toimisto ja logistiikkakiinteistön Moskovasta. Kohde on kokonaan vuokrattu. Pietarin Eurograd logistiikkaalueen kehittäminen on keskeytetty johtuen paikallisen kumppanin rahoitusvaikeuksista. SRV omistaa 49 prosentin omistusosuuden venäläisestä yhtiöstä, jonka hallussa on 24,9 hehtaarin maa alue Pietarin pohjoispuolella kehätien välittömässä läheisyydessä. Viipurin Papulan asuntokohteesta myytiin kauden aikana 5 asuntoa (17, 1 12/2013). Kauden lopussa oli myymättä 1 valmis asunto (6). Kahden seuraavan talon, yhteensä 111 asunnon rakentaminen on keskeytetty ja rakentamista tullaan jatkamaan, kun markkinatilanne muuttuu suotuisammaksi. Viro Tartossa valmistui 48 omaperusteisen asunnon rakentamiskohde. Muut toiminnot Muut toiminnot, (milj. eur) 1 12/ / 2013 muutos, meur muutos, % Liikevaihto 19,5 13,0 6,5 49,5 Liikevoitto 6,2 5,0 1,1 Muut toiminnot muodostuvat pääosin SRV Yhtiöt Oyj:n ja SRV Kalusto Oy:n liiketoiminnoista. Muiden toimintojen liikevaihto oli 19,5 milj. euroa (13,0 Me) ja liikevoitto 6,2 milj. euroa ( 5,0 Me). Liikevaihdon kehitykseen vaikutti toimintavolyymin kasvu. Katsauskaudella kirjattiin hankkeiden kehityskustannuksina kuluksi 2,2 milj. euroa (2,6 Me). REDI Kalasataman keskus SRV:n REDI suurhankkeen eli Kalasataman keskuksen asemakaava sai lainvoiman kesäkuussa 2013, kun Korkein hallinto oikeus ei myöntänyt valituslupaa Helsingin hallinto oikeuden päätökseen.\n12 11 Helsingin rakennusvalvonta on myöntänyt SRV:lle rakennusluvan REDI:n kauppakeskukselle ja keskuksen yhteyteen rakennettavalle kahdelle ensimmäiselle asuintornille. REDI muodostuu kuudesta asuintornista sekä hotelli ja toimistotornista. Torneissa on kerrosta ja korkein niistä on 132 metriä. Torneihin on suunnitteilla asuntoa noin asukkaalle laajuudeltaan noin neliömetriä, neliömetrin toimistotilat ja neliömetrin hotelli. Tornien yhteyteen rakennetaan neliömetrin kauppakeskus REDI ja noin autopaikan pysäköintilaitos. SRV ja Helsingin kaupunki ovat osana Kalasataman keskuksen toteutusta sopineet, että SRV rakentaa kaupungille erillisen, noin neliömetrin sosiaali ja terveysaseman Kalasataman keskuksen pohjoispuolelle ja vuokraa sen kaupungille. REDI rakennetaan vaiheittain valmiiksimarkkinatilanne huomioiden 2020 luvun alkupuolella. Keskuksen yhteyteen toteutettavat Helsingin kaupungin tilaamat maanalainen jäteasema ja uusi metrosilta valmistuivat kesällä Hankkeen yksityisen osan ensimmäinen vaihe koostuu keskukseen rakennettavasta kauppakeskus REDIstä ja yhteensä autopaikkaa käsittävästä pysäköintilaitoksesta, joka tulee palvelemaan myös Kalasataman liityntäpysäköintiä. Kauppakeskuksen vuokrattava tila on noin m2. Nykysuunnitelmien perusteella kauppakeskus avautuu kokonaisuudessaan syksyllä Kauppakeskukseen on suunniteltu kaksi päivittäistavaramyymälää ja monipuolinen valikoima palveluja ja brändejä kaupungin parhaiden liikenneyhteyksien leikkauspisteessä keskellä tiheimmin asuttua seutua. REDI on ensimmäinen kauppakeskus Suomessa, joka on saavutettavissa vaivattomasti julkisin linja auto, metro ja raitiovaunulinjoin, yksityisautolla, polkupyörällä, jalan ja myös veneellä henkilöä asuu 15 minuutin ja 1,1 miljoonaa 30 minuutin ajomatkan päässä REDIstä. Kalasataman läpi kulkevan kolmen pääväylän kautta ajaa yli autoa päivittäin ja Helsingin ydinkeskusta on 6 minuutin metromatkan päässä. Kauppakeskuksen vuokrausneuvotteluja käydään ankkurivuokralaisten lisäksi laajan vuokralaiskentän kanssa. Lopullisia ja alustavia vuokrasopimuksia on tähän mennessä allekirjoitettu yli 20 prosenttia. Mikäli käynnissä olevat vuokra neuvottelut johtavat sopimukseen, kaupallisista tiloista olisi vuokrattu noin 70 prosenttia. Kauppakeskuksen ja pysäköintilaitoksen investoinnin kokonaisarvo on noin 480 milj. euroa, josta 50 prosenttia on tarkoitus kattaa sijoittajaryhmän pääomasijoituksin. Viime syksynä allekirjoitetun aiesopimuksen pohjalta SRV on allekirjoittanut Ilmarisen, OP Pohjolan ja Lähitapiolan kanssa noin 240 milj. euron määräisen sopimuksen yhteissijoittamisesta REDI kauppakeskuksen ja pysäköintilaitoksen pääomittamista ja toteuttamista varten. Sopimus on ehdollinen projektiluottoa koskevan sopimuksen allekirjoittamiselle. SRV:n omistusosuus kohteesta on 40 prosenttia, jolloin SRV:n osuus pääomasijoituksesta on vajaat 96 milj. euroa. Noin 50 prosentin osuus kokonaisinvestoinnista, rahoitetaan projektiluotoilla joiden rahoitusneuvottelut ovat käynnissä ja lopullinen rahoitussopimus arvioidaan allekirjoitettavan ensimmäisen vuosineljänneksen aikana. Samanaikaisesti SRV:n tavoite on allekirjoittaa perustettavan yhteisyrityksen kanssa noin 400 milj. euron urakkasopimus kauppakeskuksen ja pysäköintilaitoksen toteuttamisesta sekä käynnistää kohteen rakentaminen toisen vuosineljänneksen alkupuolella.\n13 12 Konsernin hankekehitys SRV:n, Varman ja SATOn yhteinen Espoon Niittykummun kaavakehityshanke etenee. Espoon kaupunginhallitus hyväksyi Niittykummun metrokeskusta koskevan Espoon, Länsimetron, SRV:n ja SATOn välisen yhteistyö ja esisopimuksen Ensimmäisen vaiheen, joka on noin m2, suunnittelu on edennyt aikataulun mukaisesti ja tavoitteena on aloittaa rakentaminen vuoden 2015 keväällä. SRV, SATO ja Varma ostivat Haukilahdenkadun itäpuoleisen alueen, joka mahdollistaa kolmen asuinkerrostalon ja yhteensä noin 180 asunnon rakentamisen. Tavoitteena on aloittaa rakentaminen rakennusluvan varmistuttua alkuvuonna SRV:n, Ilmarisen ja SATOn yhdessä Espoon Perkkaalla omistaman maa alueen kaavakehityshanke etenee. Espoon kaupunkisuunnittelulautakunta hyväksyi alueen asemakaavaehdotuksen syyskuussa. Kohteen maankäyttöneuvottelut Espoon kaupungin kanssa ovat edenneet syksyn aikana. Tavoitteena on saada asemakaava Espoon kaupunginvaltuuston käsittelyyn alkuvuonna Hankkeen laajuudeksi on vahvistumassa noin kerrosneliömetriä asuinrakennusoikeutta, josta SRV:n osuus on noin 1/3. Tavoitteena on käynnistää asuinrakentaminen vuoden 2015 aikana. Helsingin Jätkäsaaren Airut ekokorttelin rakentaminen on aloitettu pysäköintilaitoksen osalta. Asuinrakennusten rakentaminen aloitetaan vuoden 2015 kevään aikana rakennusluvan varmistuttua. Kohteen laajuus on noin kerrosneliömetriä sisältäen VVOn rakennuttaman vuokratalon sekä SRV:n neljä vapaarahoitteista omistusasuinkerrostaloa, joista kaksi toteutetaan Hitas ehtojen mukaisesti. Korttelin suunnittelun lähtökohtana on monikäyttökonsepti, jonka avulla asukkaille pyritään tarjoamaan monipuoliset palvelut. Kohteessa on panostettu energiatehokkuuteen ja asuntojen kulutuksen seurantaan ja raportointiin, joka mahdollistaa asukkaille energian käytön optimoinnin ja kestävän kehityksen periaatteiden mukaisen asumisen. SRV:llä on Stora Enso Oyj:n kanssa suunnitteluvaraus Helsingin Jätkäsaaressa sijaitsevaan kortteliin, johon on tarkoitus rakentaa teollisen puurakentamisen esimerkkihanke Wood City. Hanke koostuu toimisto, hotelli ja liikerakennuksista. Koko korttelin laajuus on noin kerrosneliömetriä. Lisäksi Helsingin asuntotuotantotoimisto (ATT) toteuttaa kortteliin kaksi asuinkerrostaloa, yhteensä noin kerrosneliömetriä. Korttelin asemakaava tuli lainvoimaiseksi heinäkuussa ATT:n järjestämässä korttelin asuinkerrostalojen suunnittele ja rakenna hankintamenettelyssä SRV:n ja Stora Enson tarjous osoittautui kilpailukykyisimmäksi. Tavoitteena on aloittaa korttelin asuinrakennusten rakentaminen kevään 2015 aikana. Toimistorakentamisen rakentaminen aloitetaan, kun kohteen sijoittaja ja vuokrasopimukset sen mahdollistavat. SRV:n kehittämän Espoon Keilaniemen asuintornitalohankkeen laajuus on noin kerrosneliömetriä asuntoja koostuen neljästä tornitalosta. SRV:llä on alueesta suunnitteluvaraus ja kohteen asemakaava on lainvoimainen. Hankkeen etenemiseen liittyy olennaisesti Kehä I:n siirtäminen tunneliin, tunnelointi ja liikennejärjestelyt. Kehä I:n yleissuunnitelma tuli lainvoimaiseksi vuoden 2014 lopulla ja sen tiesuunnitelma on asetettiin nähtäville. Tiesuunnittelma etenee Espoon kaupungin ja valtion hyväksyntäkäsittelyyn kevään 2015 aikana. Tavoitteena on rakentamisen aloittaminen vuoden 2016 aikana. SRV kehittää Helsingin Munkkivuoressa sijaitsevaa Lapinmäentie 1 kiinteistöä yhteistyössä kiinteistön omistajan WP Carey Inc:n kanssa. Kiinteistöä koskeva asemakaavan muutos on käynnistetty. Lähtökohtana hankkeen suunittelussa on keväällä 2014 ratkenneen arkkitehtikilpailun voittanut kilpailuehdotus, jonka perusteella tontille on suunniteltu uutta asuntorakennusoikeutta noin kerrosneliömetriä. Saneerattavien rakennusosien laajuudeksi\n14 13 on esitetty noin kerrosneliömetriä. Asemakaavan muutoksen arvioidaan vahvistuvan vuoden 2016 aikana. Rahoitus ja taloudellinen asema Liiketoiminnan nettorahavirta oli 47,0 milj. euroa (97,6 Me 1 12/2013) ja investointien nettorahavirta oli 33,7 milj. euroa ( 44,7 Me 1 12/2013). Katsaukauden liiketoiminnan nettorahavirtaan vaikutti positiivisesti Espoon Perkkaalla sijaitsevan Derby Business Park toimistokohteen myynti. Vertailukauden liiketoiminnan nettorahavirtaan vaikutti erityisesti Okhta Mall kauppakeskushankkeen 55 prosentin osuuden myynti ja lyhytaikaisten lainasaamisten väheneminen, kun SRV:n osakkuusyhtiö Etmia II jälleenrahoitti SRV:ltä otetun rakentamisen rahoituksen noin 33 milj. euron pitkäaikaisella projektilainalla. Konsernin investoinnit ovat lähinnä investointeja Venäjän kiinteistöhankkeisiin ja koneisiin ja laitteisiin. Konsernin vaihto omaisuus oli 312,8 milj. euroa (365,0 Me), josta maa alueiden ja tonttiyhtiöiden osuus oli 162,1 milj. euroa (151,3 Me). Konsernin sijoitettu pääoma oli 449,8 milj. euroa (528,0 Me). Joulukuussa 2014 SRV Yhtiöt Oyj on allekirjoittanut pitkäaikaisen sitovan 100 milj. euron suuruisen luottolimiittijärjestelyn pohjoismaisen pankkiryhmittymän kanssa. Laina korvaa vuonna 2012 solmitun syndikoidun luottolimiitin. Laina oli katsauskauden loppuessa nostamaton ja uusi lainajärjestely erääntyy tammikuussa Konsernin rahoitusreservit olivat katsauskauden lopussa yhteensä 146,1 milj. euroa, josta konsernin rahavarojen osuus oli 18,4 milj. euroa ja toistaiseksi voimassaolevien tililimiittien, sitovien nostamattomien rahoituslimiittien ja luottojen määrä 127,7 milj. euroa. Yhtiön rahoitussopimuksissa on tavanomaisia kovenantteja. Taloudellisina kovenantteina ovat omavaraisuusaste ja likviditeetti. Omavaraisuusaste raportoidaan rahoittajille myös perustajaurakointikohteiden osalta osatuloutukseen perustuvana tunnuslukuna. Likviditeetilla tarkoitetaan konsernin heti käytettävissä olevat rahavarat ja talletukset, kommittoidut limiitit ja nostamattomat lainat joissa maturiteetti ylittää 12 kk sekä syndikoidun maksuvalmiuslimiitin nostamaton osuus. SRV:n osatuloutukseen perustuva omavaraisuus oli 43,5 prosenttia ( ). Rakenteilla oleviin ja valmiisiin Suomen omaperusteisiin asunto ja toimitilakohteisiin on sitoutunut Suomessa noin 135,3 milj. euroa, josta Kalasataman keskuksen infrarakentamiseen sitoutunut osuus on noin 54,0 milj. euroa. SRV arvioi, että kohteiden rakentamiseen (pl. Kalasataman keskus) sitoutuu vielä 49,7 milj. euroa. Asuntokohteiden nostamattomien yhtiölainojen ja myyntisaamisten sekä nostamattomien toimitilakohderahoitusten määrä on yhteensä 62,0 milj. euroa. Kansainvälisen liiketoiminnan valmiissa kohteissa on Viipurin asuntokohde arvoltaan 0,5 milj. euroa. Valmistuneissa osakkuusyhtiöhankkeissa on sitoutunut 23 milj. euroa Pearl Plaza kauppakeskukseen ja 2 milj. euroa Etmian toimistoprojektiin. SRV:n sijoitussitoumukset olivat 9,6 milj. euroa (14 Me). Omavaraisuusaste oli 43,0 prosenttia (36,4 %) ja velkaantumisaste 91,6 prosenttia (97,1%). Konsernin oma pääoma oli 225,2 milj. euroa (222,2 Me). Konsernin korolliset nettovelat olivat 206,1 milj. euroa (215,8 Me). Konsernin rahavarat katsauskauden lopussa olivat 18,4 milj. euroa. Sijoitetun pääoman tuotto oli 5,4 prosenttia (5,4 %) ja oman pääoman tuotto 6,9 prosenttia (8,4 %).\n15 14 Rakentamattomat maa alueet, hankintasitoumukset ja kehityssopimukset Tonttivaranto Toimitilarakentaminen Asuntorakentaminen Kansainvälinen liiketoiminta Yhteensä Rakentamattomat maa alueet ja hankintasitoumukset Rakennusoikeus 1 ), m Kehityssopimukset Rakennusoikeus 1), m ) rakennusoikeuteen sisältyy myös kaavoittamattomien maa alueiden ja sopimuksiin perustuvien maa alueiden arvioitu rakennusoikeus/rakennusvolyymi SRV:n kokonaan ja osittain omistamissa kohteissa. SRV:n konsernirakenne SRV on Suomen johtavia projektinjohtourakoitsijoita, joka rakentaa, kehittää ja omistaa liike ja toimitiloja, asuntoja sekä infrarakentamiskohteita. Yhtiö toimii Suomen lisäksi Venäjällä ja Virossa. SRV Yhtiöt Oyj on konsernin emoyhtiö ja vastaa konsernin johtamisen, rahoituksen, talouden ja hallinnon tehtävistä. Hankekehitys ja talotekniikka yksiköt tukevat ja palvelevat kaikkia konsernin liiketoimintoja. SRV:n liiketoimintasegmentit ovat Suomen liiketoiminta ja Kansainvälinen liiketoiminta sekä Muut toiminnot. Suomen liiketoiminta alue muodostuu SRV Rakennus Oy:n johtamista Suomen rakentamistoiminnoista sekä kiinteistöjen kehittämisestä. Suomen liiketoiminta jakautuu toimitilarakentamiseen sisältäen liike, toimisto, logistiikka, maan ja kalliorakentamisen toiminnot ja asuntorakentamiseen. Kansainvälisen liiketoiminnan muodostavat SRV:n liiketoiminnot Venäjällä ja Virossa. Muut toiminnot muodostuvat pääosin SRV Yhtiöt Oyj:n ja SRV Kalusto Oy:n toiminnoista. Henkilöstö SRV:n henkilöstömäärä oli keskimäärin 937 (949) henkilöä, joista toimihenkilöitä 722 (700). Emoyhtiön palveluksessa oli keskimäärin 59 (54) toimihenkilöä. Tilikauden päättyessä konsernin palveluksessa oli 958 (912) henkilöä, joista emoyhtiössä 58 (55). Ulkomaan tytäryhtiöissä työskenteli 206 (148) henkilöä. SRV:n toiminnoissa Suomessa tilikauden lopussa työskenteli 45 (36) työharjoittelijaa ja opinnäytetyön tekijää. SRV tarjoaa monipuolisia harjoittelumahdollisuuksia erityisesti rakennusalan opiskelijoille. Systemaattisella yhteistyöllä oppilaitosten ja korkeakoulujen kanssa luodaan jatkuvuutta SRV:n omalle harjoitteluohjelmalle, jolloin nuoret pystyvät yhdistämään opiskelun ja työn mahdollisimman luontevasti toisiinsa.\n16 15 SRV:n henkilöstöstrategian tavoitteena on henkilöstön osaamisen ja johtamisen jatkuva kehittäminen sekä varmistaa henkilöstön saatavuus ja motivaatio. Vuoden 2014 aikana on jatkettu systemaattista panostusta sopimustekniikan sekä lisä ja muutostöiden hallinnan koulutukseen. Johtamisen ja vuorovaikutustaitojen kehittämiseksi aloitettiin laaja 360 palauteohjelma, johon osallistui kevään aikana 120 esimiestä ja asiantuntijaa ja syksyn aikana 80 työmaaorganisaation avainhenkilöä. Työhyvinvointiin panostettiin mm. järjestämällä henkilöstölle SRV:n KUNNONpäivät Salmisaaren liikuntakeskuksessa Helsingissä. Työkyvyttömyysriskien hallintaa on tehostettu kehittämällä muun muassa varhaisen tuen prosesseja ja yhteistyötä työterveyshuollon sekä eläkeja tapaturmavakuutusyhtiöiden kanssa. Osuus konsernin Henkilöstö segmenteittäin henkilöstöstä , % Suomen liiketoiminta Kansainvälinen liiketoiminta Muut toiminnot Konserni yhteensä SRV Yhtiöt Oyj:n hallitus päätti uudesta konsernin avainhenkilöiden osakepohjaisesta kannustinjärjestelmästä. Järjestelmän tarkoituksena on yhdistää omistajien ja avainhenkilöiden tavoitteet yhtiön arvon nostamiseksi sekä vahvistaa avainhenkilöiden sitoutumista yhtiöön. Järjestelmän piiriin kuuluu 26 SRV:n avainhenkilöä. Järjestelmän ansaintajakson v avainmittareina ovat konsernin kumulatiivinen liikevoittoprosentti ja oman pääoman tuotto. Lisäksi ansaintaan vaikuttaa muita liiketoimintokohtaisia mittareita, jotka on määritelty vuosille Kannustinjärjestelmän piiriin kuuluvien on omistettava kannustinjärjestelmän perusteella saaduista osakkeista vähintään puolet saakka ja vähintään puolet saakka. Mikäli avainhenkilön työsuhde päättyy ennen osakkeisiin liittyvän sitouttamisjakson päättymistä, hänen on luovutettava osakkeet vastikkeetta takaisin yhtiölle. Mittareiden täyttyessä palkkio maksetaan osittain yhtiön osakkeina ja osittain rahana. Järjestelmän puitteissa voidaan luovuttaa vastikkeetta avainhenkilöille enintään SRV Yhtiöt Oyj:n osaketta ja luovutettujen osakkeiden arvoa vastaava määrä rahana palkkiosta maksettavia veroja varten. Kannustinjärjestelmän vaikutusaikana v osakkeina annettavasta osuudesta kirjattava IFRS kustannuksen määrä on noin 2,1 milj. euroa lisättynä rahana maksettavalla määrällä. SRV Yhtiöt Oyj:n hallitus päätti joulukuussa 2014 uudesta osakeperusteisesta kannustinjärjestelmästä, jonka piiriin kuuluu SRV Yhtiöt Oyj:n toimitusjohtajana aloittava Juha Pekka Ojala. Järjestelmän perusteella Ojalalle annetaan hankintaoikeutta, jotka oikeuttavat hänet hankkimaan hankintaoikeuksia vastaavan määrän SRV Yhtiö Oyj:n osakkeita hintaan 3,1374 euroa osakkeelta tai saamaan hankintaoikeuden käytöstä syntyvää, SRV Yhtiöt Oyj:n osakkeen kurssikehitykseen perustuvaa hyötyä vastaavan määrän rahaa tai osakkeita tai näiden yhdistelmän. Yhtiön hallitus tekee toteutustapaa koskevan päätöksen kulloinkin erikseen. Järjestelmän ehtojen mukaan näin saadusta, verojen jälkeisestä arvosta on puolet oltava sidottuna SRV Yhtiöt Oyj:n osakkeisiin. Näitä osakkeita koskee luovutusrajoitus, joka on voimassa kaksi vuotta osakkeiden saamisesta lukien. Hankintaoikeuksia voidaan käyttää viidessä kahden vuoden mittaisessa käyttöjaksossa, joista ensimmäinen alkaa ja päättyy sekä viimeinen alkaa ja päättyy Kunkin käyttöjakson aikana on oikeus käyttää hankintaoikeutta. Kannustinjärjestelmän vaikutusaikana vuosina osakkeina\n17 16 annettavasta osuudesta kirjattava IFRS kustannuksen määrä on enintään noin 0,4 milj. euroa. Katsauskauden osakepohjaisten kannustinjärjestelmien kustannus oli noin 1,7 milj. euroa (2,4 Me). Rakentamisen näkymät Maailmantalouden näkymät ovat lievästi optimistisia Yhdysvaltojen, Ison Britannian ja Kiinan johtaessa hidasta elpymistä. Suomen talouden paranemisesta on olemassa vain vähän merkkejä. Vuoden 2014 BKT:n kasvun arvioidaan jääneen lähelle 0 tasoa. Ennusteet tämän vuoden kehitykselle ovat lievästi positiivisia. Rakentamisessa jatkuu heikko suhdannetilanne. Rakentamisen kokonaismäärän arvioidaan supistuneen vuonna 2014 noin 3 prosenttia ja täksi vuodeksi ennakoidaan vielä 0 1 prosentin laskua. Rakennuskustannusten nousu on maltillista. Huono taloustilanne ja kuluttajien epävarmuus ovat vaikuttaneet asuntotuotantoon hiljentävästi. Vuonna 2014 aloitettiin arviolta noin asuntoa ja tänä vuonna asuntoaloitusten ennustetaan olevan likimain samalla tasolla. Uudisasuntokauppa on hidastunut etenkin pääkaupunkiseudun ulkopuolella. Heikentynyttä myyntiä kotitalouksille on korvannut osittain kauppa asuntorahastojen sekä muiden sijoittajien kanssa. Asuntokysyntään liittyy merkittäviä epävarmuustekijöitä. Pidemmällä aikavälillä asuntorakentamisen tarvetta Suomessa pitävät yllä muun muassa muuttoliike kasvukeskuksiin sekä asuntokuntien koon pieneneminen. Toimitilarakentamisen aloituksissa arvioidaan vuoden 2014 osalta päädyttävän kokonaisuudessaan aikaisempaa vuotta alemmalle tasolle. Talouskasvun hitaus on pitänyt tyhjän toimistotilan määrän korkealla ja kaupan lisätilojen tarve on pysynyt vähäisenä. Julkisten palvelurakennusten aloitukset laskivat edellisvuodesta. Nykyaikaisille ja hyvien liikenneyhteyksien varrella sijaitseville tiloille on kuitenkin tarvetta. Toimitilarakentamisen aloitusten ennustetaan tänä vuonna kääntyvän alhaisesta tasostaan selvään kasvuun. Korjausrakentamisen odotetaan kasvavan melko tasaisesti noin 2,5 prosenttia vuodessa. Rakennuskannan kasvu, sen vanheneminen sekä teknisen laadun nostaminen nykytasolle ylläpitävät korjausrakentamista tulevaisuudessa. Infrarakentamisen tilannetta heikentää vielä uudistuotantoon liittyvien töiden vähentyminen ja väylärakentamisen investointi ja kunnossapitopanostusten supistuminen. Venäjän BKT:n kasvun hidastuminen on jatkunut. Ukrainan kriisi, heikentynyt rupla sekä öljyn hinnan lasku ovat tuoneet merkittäviä vaikeuksia taloudelle. Investointien sekä vähittäiskaupan kasvu ovat pysähdyksissä. Vuoden 2014 BKT:n kasvun arvioidaan jääneen nollatasolle. Vuoteen 2015 liittyy suuria epävarmuuksia ja kokonaistalouden osalta ennustetaan jo selvää supistumista. Venäjän tilanne tuo merkittäviä epävarmuustekijöitä myös Viron talouteen, jonka ennustetaan kuitenkin kasvavan lievästi tänä vuonna. Riskit, riskienhallinta ja hallinnointi Yleisellä taloussuhdanteella ja asiakkaiden toimintaympäristön muutoksilla on välitön vaikutus rakennus ja kiinteistömarkkinoihin sekä rahoitusmarkkinoihin, mikä voi muuttaa muun muassa tilauskannan määrän ja toiminnan kannattavuuden kehitystä, heikentää rahoituksen saatavuutta\n18 17 sekä kasvattaa pääoman sitoutumista hankkeisiin. Korkotason muutoksella on suoria vaikutuksia sekä liiketoiminnan kassavirtaan että rahoituskustannuksiin. Yleinen taloussuhdanne on epävakaa ja kansainvälinen valtioiden rahoituskriisi luo epävarmuutta talouden kehitykseen. Tämä epävarmuus sekä rahoituksen saannin vaikeus vähentävät kiinteistöinvestointien kysyntää ja viivästyttävät erityisesti suurten hankkeiden aloituksia. SRV kehittää, omistaa ja operoi kauppakeskuksia Venäjällä. Ukrainan kriisillä on vaikutuksia Venäjän talouteen sekä mm. sijoittaja ja projektirahoituksen saatavuuteen ja kiinteistöjen myyntiin. Yhdysvaltojen ja EU:n päättämät finanssimarkkinoihin kohdistuvat pakotteet heikentävät venäläisen pankkisektorin lainanantokykyä. Ruplan valuuttakurssin lasku vaikuttaa kuluttajien ostovoimaan ja alentaa kauppakeskusten vuokralaisten vuokranmaksukykyä. Öljyn hinnanlasku heikentää Venäjän valtiontaloutta. Lisäksi kriisillä on vaikutuksia Venäjän merkittävien kauppakumppaneiden talouksiin. Kiristynyt pankkisäätely vaikuttaa pankkirahoituksen saatavuuteen, laina aikojen pituuteen sekä lainamarginaalien tasoon. Huolimatta hyvin matalalla tasolla olevista koroista, rahoituskustannukset kasvavat lainamarginaalien noustessa. Asiakkaiden rahoituksen saatavuuden heikentyminen voi kasvattaa asiakassaatavien määrää ja kiristää SRV:n likviditeettiä. Omaperusteisiin hankkeisiin sovelletaan pääosin luovutuksenmukaista tuloutusta ja luovutettujen kohteiden tuloutus on riippuvainen myyntiasteesta. Omaperusteisten hankkeiden luovutusten aikataulu voi vaikuttaa oleellisesti sekä tilikauden että vuosineljännesten liikevaihdon ja tuloksen kehitykseen. Hankkeiden myyntiin vaikuttaa muun muassa ostajien rahoituksen saatavuus ja kohteen vuokrausaste. Myyntien siirtyessä eteenpäin liikevaihdon ja liikevoiton tuloutuminen siirtyy vastaavasti. Myynnin nopeuttamiseksi hidaskiertoisten kohteiden myyntihintoja voidaan joutua laskemaan. Omaperusteisten hankkeiden aloitusten siirtyminen kasvattaa kuluksi kirjattavaa kehityskustannusten määrää. Asuntomyynnin hidastuminen kasvattaa myynti, markkinointi ja korkokustannusten määrää omaperusteisessa asuntotuotannossa. Talouden epävarmuus ja verotuksen kiristykset ovat heikentäneet kuluttajamyynnin näkymiä ja volyymiä. Asuntokysynnän keskeisiä riskitekijöitä ovat kuluttajien luottamus tulevaisuuteen, rahoituksen saatavuus ja korkotason voimakas nousu. Sijoittajille suunnatun omakehitteisen vuokra asuntotuotannon kysynnän muutoksilla on vaikutus SRV:n uuden tilauskannan määrään ja sen kannattavuuteen. Rakentamiseen liittyy merkittäviä aliurakoinnin ja hankintojen kustannusriskejä, joiden hallinta korostaa pitkäjänteisen suunnittelun tarvetta. SRV:n toimintamalli edellyttää osaavan ja ammattitaitoisen henkilöstön riittävää saatavuutta. Huonossa suhdannetilanteessa kasvavat aliurakoitsijoihin liittyvät taloudelliset riskit. Rakennusalaan liittyvä hallinnollinen säätely on kasvanut, mikä edellyttää tehostettua tarkkuutta. Rakentamisen jälkeiset takuu ja vastuuvelvoitteet kestävät pisimmillään 10 vuotta kohteen luovutuksesta. Rakentamiskustannusten nousu on hidastunut ja rakennuskustannusindeksi on pysynyt varsin tasaisena. SRV:n liikevaihto syntyy rakentamisprojekteista ja yhtiön tulos on riippuvainen yksittäisten projektien kannattavuudesta ja etenemisaikataulusta. Kilpailu uusista tilauksista on tiukkaa, mikä voi vaikuttaa uuden tilauskannan kannattavuuteen ja määrään. Rakentamista koskevat urakkasopimukset ovat arvoltaan merkittäviä. Sopimusehdot edellyttävät osapuolilta sovittujen tavoitteiden, aikataulujen ja toimintatapojen noudattamista. Erityisesti lisä ja muutostöiden tekemiseen voi liittyä taloudellisia riskejä, jotka kasvavat huonossa suhdannetilanteessa.\n19 18 Urakkakohteiden saamisissa voi olla lisä ja muutostöitä, joihin liittyy reklamaatioita tai erimielisyyksiä tilaajan maksuvelvollisuudesta. Liiketoimintojen johdon arvioihin perustuen saataviin on tehty varaukset, jotka voivat osoittautua riittämättömiksi. Mikäli urakkaa koskevassa taloudellisessa loppuselvityksessä ei maksuvelvollisuudesta saavuteta yhteisymmärrystä, voi SRV joutua oikeudenkäyntiin tilaajaa vastaan. Oikeudenkäyntiprosessien lopputulokseen liittyy epävarmuuksia. SRV aloitti vuonna 2013 oikeudenkäynnin tilaajaa vastaan kahdessa valmistuneessa kohteessa, joihin liittyy asiakasreklamaatioita tai erimielisyyksiä lisä ja muutostöiden maksuvelvollisuudesta. SRV käynnisti vuonna 2013 Auroratalo Oy:tä ja HDL Talot Oy:tä vastaan oikeusprosessin, joka liittyy rakennuskustannusten maksuvelvollisuuteen Auroratalon rakennuksen peruskorjaus ja uudisrakennusurakassa. SRV:n vaatimuksen määrä on noin 3,6 milj. euroa (alv 0 %). SRV Käynnisti vuonna 2013 Kiinteistö Oy Abraham Wetterintie 6:tta vastaan oikeudenkäynnin riidassa, joka koskee rakennuskustannuksia ja aikataulua sekä kiinteistöyhtiön maksuvelvollisuutta rakennusurakassa, jossa SRV Rakennus Oy on rakentanut kiinteistöyhtiölle useita asuinkerrostaloja käsittävän kohteen. Keva omistaa kiinteistöyhtiön koko osakekannan. Tilaaja on esittänyt maaliskuussa 2014 vastakanteen, jossa tilaaja on vaatinut SRV Rakennus Oy:ltä noin 3,9 milj. euroa. SRV:n vaatimuksen määrä on noin 7,1 milj. euroa (alv 0 %). SRV:n johto uskoo, että tapaukset ja niiden tulokset eivät vaikuta merkittävästi SRV:n taloudelliseen asemaan. Kiinteistöhankkeissa on maanhankintariskien lisäksi muun muassa kaavoituksen toteutumiseen, maaperään, hankkeen rahoitukseen, annettuihin rahoitussitoumuksiin perustuvia rahoituksen likviditeettiin, hankkeen kaupallistamiseen, toteutusaikatauluihin ja sopimuksiin, yhteistyökumppaneihin, hankkeen maantieteelliseen sijaintiin ja kohdetyyppiin liittyviä riskejä. SRV arvostaa tonttivarantonsa IFRS tilinpäätöskäytännön mukaisesti hankintamenoon. Tontin arvoa alennetaan, jos arvioidaan, että tontille suunnitellun hankkeen myyntiarvo ei vastaa tontin hankintahintaa lisättynä rakennuskustannuksilla. SRV on kehittänyt strategiansa mukaisesti omaperusteisia hankkeita ja panostanut maanhankintaansa Suomessa ja erityisesti Venäjällä. SRV:n tavoitteena on toteuttaa suuret kehityshankkeet yhteistyössä kiinteistösijoittajien kanssa projektirahoituksella. Projekti ja sijoittajarahoituksen saatavuus ja ehdot vaikuttavat kehityshankkeiden etenemiseen, hankkeen kannattavuuteen SRV:lle ja hankkeen sitoman SRV:n rahoituksen määrään. SRV:n sijoitussitoumukset hankkeisiin edellyttävät riittävän likviditeetin ja rahoituskapasiteetin ylläpitämistä. Sijoittaja ja projektirahoituksen saatavuuden heikentyminen voi kasvattaa SRV:n omaa rahoitusosuutta ja alentaa konsernin omavaraisuutta sekä heikentää konsernin likviditeettiä ja muun rahoituksen saatavuutta. SRV:n liiketoimintaan liittyviä rahoitusriskejä ovat korko, valuutta, likviditeetti, pääomanrakenne ja sopijapuoliriskit, joista tullaan esittämään tarkempi selvitys vuoden 2014 tilinpäätöksen liitetiedoissa. Valuuttariskit jaetaan transaktioriskiin ja translaatioriskiin. Transaktioriski liittyy liiketoiminnan ja rahoituksen valuuttamääräisiin virtoihin. Translaatioriski käsittää ulkomaisiin tytäryrityksiin tehdyt sijoitukset, joiden laskennalliset vaikutukset näkyvät konsernin yhdistelyssä oman pääoman muuntoeroissa. Likviditeettiriskillä voi olla vaikutusta konsernin tulokseen ja kassavirtaan, mikäli konserni ei pysty varmistamaan riittävää rahoitusta toiminnalleen. SRV ylläpitää riittävää likviditeettiä tehokkaalla kassanhallinnalla ja siihen liitetyillä ratkaisuilla kuten toistaiseksi voimassaolevilla sitovilla tililuotoilla. Yhtiöllä on pitkäaikainen sitova 100 milj. euron suuruinen luottolimiittijärjestely, joka erääntyy tammikuussa Yhtiön rahoitussopimuksissa on tavanomaisia kovenantteja. Taloudellisina kovenantteina ovat omavaraisuusaste ja likviditeetti. Omavaraisuusaste\n20 19 raportoidaan rahoittajille myös perustajaurakointikohteiden osalta osatuloutukseen perustuvana tunnuslukuna. Likviditeetilla tarkoitetaan konsernin heti käytettävissä olevat rahavarat ja talletukset, kommittoidut limiitit ja nostamattomat lainat joissa maturiteetti ylittää 12 kk sekä syndikoidun maksuvalmiuslimiitin nostamaton osuus. Pääomarakenneriskillä voi olla vaikutusta konsernin rahoituksen saatavuuteen, mikäli yhtiön omavaraisuusaste laskee liian matalalle tasolle. Konsernilla ei ole luottoluokituslaitoksen antamaa julkista luottoluokitusta. Pääomarakenteen ylläpitämiseksi konserni voi sovittaa osingonmaksuaan, laskea liikkeelle uusia osakkeita tai oman pääoman ehtoisia lainoja. Omavaraisuuden ylläpitämiseksi konserni voi joutua sopeuttamaan liiketoimintojaan ja pääoman käyttöään. Omavaraisuuteen vaikuttavat muun muassa liiketoiminnan kannattavuus, omaperusteisten hankkeiden luovutusten ja myyntien siirtyminen, tontti investoinnit ja taseen muu kasvu. Konserni valvoo pääomarakennetta konsernin omavaraisuusasteella. Konsernin tavoitteena on pitää konsernin oman pääoman osuus konsernin taseen loppusummasta vähennettynä saaduilla ennakoilla vähintään 30 prosentissa. SRV on laskenut liikkeeseen 45 milj. euron kotimaisen hybridilainan (oman pääoman ehtoinen joukkovelkakirjalaina) Lainalla ei ole eräpäivää, mutta yhtiöllä on oikeus lunastaa se takaisin neljän vuoden kuluttua. Lainasta maksettava korko kasvaa ensimmäisen lunastusajankohdan jälkeen. Konsernin riskienhallinnassa noudatetaan konsernin toimintajärjestelmän mukaista riskienhallintaa ja valvontaa emoyhtiön hallituksen hyväksymän konsernistrategian mukaisesti. SRV pyrkii myös kattamaan toimintaansa liittyvät riskit vakuutuksilla ja sopimusehdoin. Selvitys hallinto ja ohjausjärjestelmästä annetaan erillisenä kertomuksena. Tietoja riskeistä ja riskienhallinnasta on myös tilinpäätöksen liitetiedoissa ja vuosikertomuksessa. Hallinto ja yhtiökokouksen päätökset SRV Yhtiöt Oyj:n varsinainen yhtiökokous pidettiin Kokous vahvisti tilinpäätöksen ja myönsi hallitukselle ja toimitusjohtajalle vastuuvapauden tilikaudelta Osingoksi vahvistettiin hallituksen esityksen mukaisesti 0,12 euroa osakkeelta. Osinko maksettiin Hallituksen puheenjohtajaksi valittiin Ilpo Kokkila ja hallituksen jäseniksi Minna Alitalo, Arto Hiltunen, Olli Pekka Kallasvuo, Timo Kokkila ja Risto Kyhälä. Yhtiön tilintarkastajaksi valittiin KHTyhteisö PricewaterhouseCoopers Oy toimikaudeksi. Päävastuullisena tilintarkastajana toimii KHT Samuli Perälä. Yhtiökokous valtuutti hallituksen päättämään omien osakkeiden hankkimisesta yhtiön vapaalla omalla pääomalla. Hallitus valtuutettiin hankkimaan enintään yhtiön osaketta kuitenkin siten, että valtuutuksien perusteella hankittavien osakkeiden määrä yhdessä yhtiön ja sen tytäryhtiön jo omistamien osakkeiden kanssa on kulloinkin yhteensä enintään osaketta, joka on 10 prosenttia kaikista yhtiön osakkeista. Valtuutuksen perusteella hankittavista osakkeista voidaan hankkia enintään osaketta Nasdaq OMX Helsinki Oy:n järjestämässä julkisessa kaupankäynnissä hankintahetken markkinahintaan sekä enintään SRV Yhtiöt konsernin palveluksessa oleville henkilöille kannustinjärjestelmien perusteella annettua osaketta vastikkeetta tai enintään hintaan, jolla kannustinjärjestelmän piirissä oleva henkilö on velvollinen osakkeen luovuttamaan, kuitenkin enintään yhteensä osaketta. Edellä mainitut valtuutukset sisältävät oikeuden hankkia osakkeita muutoin kuin osakkeenomistajien omistusten mukaisessa suhteessa. Valtuutuksien perusteella osakkeet voidaan hankkia yhdessä tai useammassa erässä. Yhtiön omia osakkeita voidaan hankkia käytettäväksi muun muassa


Uudet taloudelliset lisärasitteet pakottavat pohtimaan palveluiden tuotantoa maittain - Finanssiala\nFinanssiala on jo nyt Suomen suurimpia veronmaksajia. Kansallinen rahoitustoimintavero ja\neurooppalainen finanssitransaktiovero (FTT) lisäisivät alan kustannuksia, jotka todennäköisesti\nheijastuisivat myös asiakkaille nousevina hintoina.\nFinanssialaan kohdistuvia erillisveroja perustellaan toisinaan sillä, että ala ei ole arvonlisäveron piirissä. Arvonlisäverottomuus on pankeille ja muille finanssialan yrityksille ongelmallinen\nasia. Koska asiakkaat eivät maksa finanssialan palveluista arvonlisäveroa, eivät finanssialan\nyritykset voi vähentää omiin hankintoihinsa sisältyvää alv:tä. Näin syntyvä ns. piilevä arvonlisäverorasite on vuosittain noin 300 miljoonaa euroa finanssialan yrityksille.\nSuomi menettäisi työpaikkoja tämänkaltaisen veron vaikutuksesta. Ruotsissa esitettiin vuonna\n2016 palkkasummapohjaista 15 prosentin erityisveroa finanssialan toimijoille. Vero olisi tutkimusten mukaan johtanut jopa lähes joka viidennen työpaikan menetykseen alalla.\nEsillä on ollut ehdotus eurooppalaisesta rahoitustoimintaverosta, joka kompensoisi pankkien\narvonlisäverottomuutta. Pankit maksavat arvonlisäveroa, kun ne hankkivat itse arvonlisäverollisia palveluita ja tuotteita. Sen sijaan useimmat pankkien tarjoamista palveluista eivät ole arvonlisäveron piirissä.\nArvonlisäverottomuuden ansiosta kotitalouksille tarjotut finanssipalvelut ovat edullisempia.\nSen sijaan yritysasiakkaat kärsivät finanssialan piilevästä arvonlisäverorasitteesta, koska se\nlisää alan palveluiden tuotantokustannuksia ja välittyy usein korkeampina hintoina yritysasiakkaille. Myöskään nykyisin Suomessa käytössä oleva alv:n suuruinen vakuutusmaksuvero ei ole yrityksille vähennyskelpoinen. Vakuutusmaksuveron tuotto oli vuonna 2017 yhteensä 768 miljoonaa euroa.


1 AIKA klo PAIKKA Vaajakosken kirkko Kirkkotie Vaajakoski Sivu / Alkuhartaus ja kokouksen avaus 2/13 Kokouksen laillisuus ja päätösvaltaisuus 3/14 Työjärjestyksen hyväksyminen 3/15 Pöytäkirjan tarkastajat 3/16 Läsnäolo- ja puheoikeuden myöntäminen 3/17 Vaajakosken alueseurakunnan toimintakertomus työaloittain ja toimintakertomusten yhteenveto vuodelta /17 Muut asiat 4/18 Ilmoitusasiat 4/19 Seuraavan kokouksen aika ja paikka 4/20 Oikaisuvaatimusohje ja valitusosoitus 4/21 Kokouksen päättäminen Esteestä pyydämme ilmoittamaan aluesihteeri Leena Syrjälälle, p tai sähköpostitse\n2 OSALLISTUJALUETTELO AIKA klo PAIKKA Vaajakosken kirkko Kirkkotie Vaajakoski JÄSENET/LÄSNÄ Varsinanen jäsen: Henk.koht. varajäsen: Puheenjohtaja Liimatainen Päivi (Asikainen Aimo) Varapuheenjohtaja Laatinen Liisa (Jurvanen Leena) Göös Riitta-Liisa (Nordman Peter) Lohi Santeri (Ilkka Päivi) Hintikka Pauli (Damskägg Yrjö) Taivassalo Maria (Tuomisalo Johanna) Malinen Juhani (Göös Hannu) Vesterinen Aarne (Hokkanen Arja) Huttunen Hannu aluekappalainen Läsnäolo- ja puheoikeus Viitala Arto kirkkoherra Ylhävaara-Perendi Arja KN:n edustaja Kauppinen Arto sihteeri Alueneuvoston kokoukseen on kutsuttu myös kaikki alueseurakunnan työntekijät, jotka ovat vastuussa oman työalansa toiminnasta ja talousarviosta. Paikalla olivat Tarja Palander, Marja-Leena Liimatainen, Tero Reingoldt, Maria Salmela, Toni Launonen ja Assi Nieminen. LIISA LAATINEN Liisa Laatinen puheenjohtaja ARTO KAUPPINEN Arto Kauppinen sihteeri PAULI HINTIKKA Pauli Hintikka pöytäkirjan tarkastaja MARIA TAIVASSALO Maria Taivassalo pöytäkirjan tarkastaja Alkuhartaus ja kokouksen avaus Hannu Huttunen piti alkuhartauden ja puheenjohtaja avasi kokouksen. 2/13 Kokouksen laillisuus ja päätösvaltaisuus Alueseurakunnan johtosäännön 4 :n 2 mom. mukaan kutsu alueneuvoston jäsenille on lähetettävä kirjallisesti viimeistään viisi päivää ennen kokousta ja kutsuun on liitettävä luettelo käsiteltävistä asioista. Kokouskutsu esityslistoineen on postitettu s-postilla KL 7:4,1 mukaan toimielin on päätösvaltainen, kun enemmän kuin puolet jäsenistä on saapuvilla.\n3 Päätös Kokous todetaan laillisesti koollekutsutuksi ja päätösvaltaiseksi. Kokous todettiin laillisesti koollekutsutuksi ja päätösvaltaiseksi. 3/14 Työjärjestyksen hyväksyminen Hyväksytään alueneuvoston jäsenille postitettu esityslista tämän kokouksen työjärjestykseksi. 3/15 Pöytäkirjan tarkastajat Päätös Muut asiat pykälä muuttuu pykäläksi Jaetut eväät. Muilta osin esityslista hyväksyttiin työjärjestykseksi. Päätös Valitaan kaksi pöytäkirjantarkastajaa. Pöytäkirjan tarkastajiksi valittiin Pauli Hintikka ja Maria Taivassalo. 3/16 Läsnäolo- ja puheoikeuden myöntäminen Läsnäolo- ja puheoikeus myönnetään osallistujalistan mukaisesti. Päätös Läsnäolo- ja puheoikeus myönnettiin osallistujalistan mukaisesti. Myös mukana oleville työntekijöille myönnettiin läsnäolo- ja puheoikeus. 3/17 Vaajakosken alueseurakunnan toimintakertomus työaloittain ja toimintakertomusten yhteenveto vuodelta Liite. Esittelijä Hannu Huttunen, Alueneuvoston tulee käsitellä ja hyväksyä kultakin kalenterivuodelta kertomus alueseurakunnan toiminnasta ja antaa se määräaikaan mennessä kirkkoneuvoston käsiteltäväksi. ( 3. luku 8 :2) Pohjana toimintakertomukselle on vuoden 2015 toimintasuunnitelma, johon kirjattujen tavoitteiden toteutumista toimintakertomuksessa arvioidaan. Toimintakertomuksen kokoaminen toteutetaan kaksitasoisena. Alueneuvostot ja johtokunnat käsittelevät ensin oman yksikkönsä osalta tehtäväalueittain arvioinnit menneen vuoden toiminnasta. Kirkkoneuvoston ja valtuuston hyväksyttäväksi viedään alueneuvoston tai johtokunnan hyväksymä 2 lomakkeelle laadittu yhteenvetoarvio tavoitteiden toteutumisesta. Kirkkoneuvostolle ja kirkkovaltuustolle menevään yhteenvetoon liitetään kooste olennaisista toimintaa kuvaavista tilastoista. Alueseurakunta / toimintayksikkö kerää itse lomakkeen tilastotiedot tammikuun aikana kirkkoherranvirastoon toimitetuista tiedoista. Lisäksi yhteenvetoon liitetään taloushallinnon toimesta sen kokoama talousarvion toteutumisen vertailu. : 1. Alueneuvosto hyväksyy työalojen toimintakertomukset\n4 2. Alueneuvosto hyväksyy Vaajakosken alueseurakunnan toimintakertomuksen yhteenvedon ja lähettää sen edelleen kirkkoneuvoston hyväksyttäväksi Päätös: 1. Alueneuvosto hyväksyi työalojen toimintakertomukset poislukien erityisnuorisotyön ja rippikoulutyön toimintakertomukset, jotka käsitellään seuraavassa kokouksessa. 2. Alueneuvosto hyväksyi Vaajakosken alueseurakunnan toimintakertomuksen yhteenvedon ja päätti lähettää sen kirkkoneuvoston hyväksyttäväksi. 4/18 Jaetut eväät Jaetut eväät jumalanpalveluspäivä Saarijärvellä Mukaan lähtee Liisa Laatinen. 4/19 Ilmoitusasiat Jäsen 360-koulutus pidetään Vaajakosken kirkolla klo 8.00 alkaen. 4/20 Seuraavan kokouksen aika ja paikka Seuraava kokous pidetään klo Paikka ilmoitetaan myöhemmin. 4/21 Oikaisuvaatimusohje ja valitusosoitus Oikaisuvaatimusohje/valitus on tehtävä Kirkkolain 24 luvun mukaisesti. 4/22 Kokouksen päättäminen Puheenjohtaja päätti kokouksen klo\nJYVÄSKYLÄN SEURAKUNTA ESITYSLISTA 1/2014 1 (5) AIKA 11.2.2014 klo 18.00 PAIKKA Vaajakosken kirkko Kirkkotie 11 40800 Vaajakoski Sivu / Alkuhartaus ja kokouksen avaus 2/1 Kokouksen laillisuus ja päätösvaltaisuus


Tänään on 27.2.2021 4:36\nEikös näitä molempia ketjuja, Black Canyon ja Amazon Cafe ole huoltoasemien yhteydessä? Muistaakseni useimmissa on erillinen rakennus missä kahvilat sijaitsee. Amazon on laajentunut paljon niistä ajoista kun täällä viimeksi kävit ja niitä on pajon muuallakin nykyään, vaikkapa Sametin lauttarannassa...\nIhan mielenkiinnosta kysyn, kun en tiedä ja en koskaan käynyt. Mitkä palvelut tuolla on ulkkareille paremmat, kun esim Udon Thanissa? Toisin sanoin, mitä Udonista puuttuu, mitä tuolla on? Molemmissa ainakin on kansainvälinen lentokenttä. Chaing main kentältä voi lentää Qatarilla normaalisti lähes m...\nSuosittelen myös maistamaan thai kahvia! Doi chaang coffee mielestäni paras. Löytyy kaupoista ja Voi tilailla myös suoraan tuottajilta tai vaikka lazadasta! On muuten huikea alue käydä ajelemassa jos chiang rain suunnalla Pyörii;) en nyt saa linkkiä jostain syystä laitettua mutta google/ doi chang ...\nMoccoman murukahvia käytän kotona ja tuleehan loistavaa kahvia kun se kahviin tuleva vesi höyrystetään Nescafe Red cup kahvikoneella, aivan eri planeetalta kun että laitat kuumaan veteen murukahvin sekaan. Sanoisin että tuo hakkaa suomikahvin mennen tullen, sitä kun tulee taas juotu Majatalolla, no ...\nChaing main kentältä voi lentää Qatarilla normaalisti lähes minne tahansa palloa myös suomeen.etalla Chiang Maissa. Toi nyt on ainakin huono argumentti. Yksi pomppu siitäkin tulee. Samoin UTH-BKK ja sieltä pääsee myös ihan minne vaan. Lentoaika UTH-BKK taitaa olla joku 45min, eli reilussa tunnissa ...\nSamoin täältä. ulkomaalaisille huomattavasti paremmat palvelut kuin missään isaanissa, paljon nähtävää, parempi ilmasto kevään savutuksia lukuunottamatta ja todella edullinen hintataso ja kansainvälinen lentokenttä kaupungissa josta kohtuuhyvät yhteydet aina pohjolaan asti. Ihan mielenkiinnosta kys...\nChiang Maille myös peukut minulta. Vajaa pari vuotta siellä viettänyt ja etähommia tehnyt! Samoin täältä. ulkomaalaisille huomattavasti paremmat palvelut kuin missään isaanissa, paljon nähtävää, parempi ilmasto kevään savutuksia lukuunottamatta ja todella edullinen hintataso ja kansainvälinen lento...\nTestiä jpeg toimii mutta png tiedostot jossa muodossa nämä Macin kuvankaappaukset ovat antaa tuon HTTP virheen näemmä. Kyllä PNG kaappauksetkin toimii, niitä vaan pitää jostain syystä pienentää vaikka esikatseluohjelmalla. Paska homma tuo sillä noiden jpegien laittaminen on nyt todella helppoa, ois...\nAlkuun sain kuvia hyvin liitettyä tänne mutta nyt tulee aina vaikkapa kuvankaappauksia liitettäessä teksti HTTP virhe, mikähän moiseen on syynä, koneena on Macbook air M1\nNyt tuli ilmoitus että pääsee ilman viisumia jo. Pikku hiljaa turhia säätöjä tippuu pois. "High" season ahdistus varmaan Thaimaassa. :D Ehkä vuoden 2022 high season voi olla mahdollinen jos Thaimaahan koskaan enää mitään high seasonia tuleekaan. Pessimisti ei pety, unta näimme kuulemma rokotuksista...\nMulla näkyy PC:llä Edgellä Maukan molemmat kuvat, Chromella vain lätkänpelaaja. Firefoxillakin näkyy kaksi kuvaa, Chromella vaan yksi täälläkin. Onko Chromen asetuksissa jossain, ettei http-linkatut kuvat on estetty? En mä näistä mitään tiedä :-) Tuntuu olevan jotain tuollaista kun vähän lukaisin a...\nPc:llä näkyy vain pelaaja.\nBannit on paikalaan silloin kn se ei ole laskan ja saamattoman miehen helpin tapa olla tekevinään jotain. Ja se miten asia hoidetaan, on sitteb ihan toinen maailma. Nykymalli on se kaikkein huonoin kun sitä joitaa henkilö jolla ei riitä siihen kyvyt ja joka ei pysty oman työn kriittiseen arviointii...\nEi tarvitse enää miettiä pääseekö helmikuussa reissuun. Finnair perui juuri lennot. Niin perui, itse varasin samantien sen jälkeen liput Qatarilta tammikuun alkuun hintaan 484€ pala, jos ei lennellä niin muutetaan tai otetaan 10% korotettu voucher ja mennään sitten kun lentää, finkihän palauttaa li...\nHelppoa tosiaan tuon kuvan lisääminen nyt\nMelrose kirjoitti: Mikäs nyt on vikana kun ei ole mitään ketjua lukittu muutamaan päivään?\nHotohan oli lomailemassa ja ilmeisesti porukka on käyttäytynyt kiltisti


Taajamasusi - Sutta hoitamaan\nOlet tässä: / Mielipidekirjoitukset Sutta hoitamaan\nMetsästys ja Kalastus -lehti, Pannu kuumana -palsta, 12/2015:\nKalenterivuosi päättyy, eli aika vaikka toivottaa Hyvää Joulua!\nMutta metsästysvuosi on erilainen, sehän alkaa ja loppuu elokuussa. Osa pyyntiä jatkuu, osa vasta alkaa. Sellainen on suden kannanhoidollinen metsästys, jonka aika on 15.1. - 15.2.2016. Lupahaku oli jo marraskuussa.\nTulevalle kaudelle MMM on esittänyt lupaa 39 sudelle, joka on 10 enemmän kuin viime kaudella. Leikkisästi voisi ajatella, että lupamäärässä on otettu "korjauskertoimena" huomioon todennäköisesti viime kaudesta toistuva suojelupiirien valitusrumba, mutta onhan susimäärä maassamme varovastikin arvioituna nyt suurempi kuin sataan vuoteen.\nTänä vuonna sudet ovat tappaneet 340 poroa, 68 lammasta, 6 nautaa ja 40 koiraa. Ja lisää tulee koko ajan. Viimeksi tätä kirjoitettaessa lehdet kertoivat, että Vuotsossa oli 14 poroa päässyt hengestään. Koiria valitettavasti on tuota arviolukua huomattavasti enemmän. Koska koira ei ole taloudellinen tuotantoeläin, niin perheenjäsenen ja pyytökaverin menetys jää usein tilastoimatta ja vain perheen suruksi.\nLuken varovainen arvio nykykannan kooksi on n. 250, mutta siellä missä susien kanssa eletään, arviot ja asenteet ovat aivan toiset. Metsästäjäliiton Kainuun piirin toiminnanjohtaja Juhani Voutilaisen mukaan jo yksin Kainuussa on n. 150 sutta, joista tehdään havaintoja jopa keskellä päivää ihmisasuntojen läheisyydessä. Voutilaisen mielestä sietämättömään tilanteeseen tarvittaisiin 70 - 80 suden kiintiö.\nLuonnonsuojelijoita eivät taloudelliset vahingot eivätkä inhimilliset kärsimykset tunnu vähääkään hetkauttavan. Esimerkiksi Luonnonsuojeluliitto Tapiola Ry ei myöntäisi "kiiluvasilmäisille metsästäjille" ainuttakaan lupaa, ja kantaa huolta vain siitä, jos susikanta lakkaisikin kasvamasta.\nLisäksi Tapiola Ry uhoilee sivuillaan jo täysin varmana, että "tähän asiaan tullaan saamaan laillisuusarvio tuomioistuimesta. Jollei suomalaisissa tuomioistuimissa riitä selkärankaa asiaa arvioida, tullaan se saattamaan EU-tuomioistuimen ratkaistavaksi. Silloin suden viidessä vuodessa aiheuttama 6 miljoonan porovahinko tulee tuntumaan juomarahalta".\nLuonto-Liiton järjestöpäällikkö Sami Säynevirran mukaan ihmisen harrastus- tai elinkeinotoiminta ei voi määrittää Suomen susikannan tasoa (Maaseudun Tulevaisuus 17.11.) Hänestä suden etu ajaa ihmisen edun edelle, minkä takia susi pitää rauhoittaa kokonaan. Toki susimieheltä löytyy sympatiaa susien tappamille kotieläimille. Hän ratkaisisi ongelman lopettamalla koirametsästyksen susialueilla, eli käytännössä koko jahti-Suomessa (Kaleva 17.11.).\nSäynevirran ihanne-Suomi näyttäisi olevan maa, missä susi on vapaana metsissä ja vainioilla, ja sutta pelkäävät ihmiset, sekä porot ja koirat pysyttelisivät kaupungeissa tai vähintään kotonaan (Pohjolan Sanomat 18.11.). Säynevirran Suomeen minulla ja ainakin kymmenillä tuhansilla muilla koiralla metsästävillä ei olisi mitään asiaa. Jos heittäytyisin yhtä yksisilmäisen ahdasmieliseksi, niin minun Suomestani pitäisi kiireellä siirtoistuttaa Sami Säynevirta ja kaikki hänen hengenheimolaisensa jonnekin hemmetin kauas muualle. Varmuuden vuoksi vielä niskanahan vereslihalle hiertävillä seurantapannoilla varustettuina.


Prusiluskan väkerrykset: elokuuta 2012\n.. Sukkasadon Perunalaariin. En ole aiemmin tähän tempaukseen osallistunutkaan. Paljoa en ehdi tekemään, aloittelen taas opintoja työn ohessa ja lukemista ja kirjoittamistä tämän tiimoilta on paljon. Harmi, että tenttikirjojani ei ole ääniversioina.\nArvuutukseen on tullut kivasti vastauksia ja vielä on aikaa vastata kuun loppuun. Kaikkien vastanneiden kesken arvon yhden palkinnon, jos tuntuukin, että oma arvaus olisi jo vastattu.\nLähettänyt Prusiluska klo sunnuntaina, elokuuta 26, 2012 1 kommentti:\nLankaa voi käyttää monilla eri tavoilla. Laittakaahan kommenttilaatikkoon arvauksia tai tietoa siitä, minkä arvelette kuvan kerien käyttötarkoituksen olevan. Lähetän pienen palkinnon ekalle oikean vastauksen hoksaavalle ja lisäksi arvon pienen palkinnon kaikkien osallistuneiden kesken. Vastailla voi elokuun loppuun saakka.\nLähettänyt Prusiluska klo perjantaina, elokuuta 24, 2012 15 kommenttia:\n.. niin tulee taas innostus neuloa jotain lämmintä. Tein perussukat lahjaksi saamastani Järbo garnin Raggi -langasta, jota menikin melkein koko kerä eli reilut 100 grammaa omiin 'pikku' jalkoihini tarkoitettuihin sukkiin. Tein vahvistetun kantapään ja spiraalikavennuksen kärkeen enkä jaksanut yrittääkään kohdistaa raitoja ja loppujen lopuksi en olisi siinä onnistunutkaan, koska lankaa jäi niin vähän. Kivat sukat, kuva ei tee oikeutta niille, kun en sukkablokkia omista. Toivottavasti lanka kestää käyttöä, minulla ei ole aiempaa kokemusta tästä langasta.\nLähettänyt Prusiluska klo tiistaina, elokuuta 21, 2012 4 kommenttia:\nÄitini teki minulle lahjaksi villatakin. Langasta ei tietoa, ohje taitaa olla Modasta.\nOn minun lempivärinen. :)\nPintaneule on yksinkertainen ja nätti.\nItse en vieläkään ole saanut mitään käsityötä valmiiksi saakka, aika kuluu marjanpoimintahommissa ja viimeisistä kesäpäivistä nautiskellessa.\nLähettänyt Prusiluska klo lauantaina, elokuuta 18, 2012 3 kommenttia:\nLenkkireittini varrella olen ihastellut tänä kesänä tällaisia näkymiä.\nLähettänyt Prusiluska klo keskiviikkona, elokuuta 15, 2012 3 kommenttia:\nHiljaiseksi on mennyt täällä blogissani, on ollut matkustelua, mustikanpoimintaa ja työkiireitä eikä mitään varsinaisesti valmistunutta työtä. Keskeneräinenkin työ seisahtui, kun Novitan sivuilla oli viikonloppuna katkos, enkä tietenkään ollut printannut ohjetta meneillään olevaan työhön. Ja ehkä vähän inspiraatiopulaakin olen itsestäni löytänyt. Toivottavasti ohimenevää.\nTämän kuvan peiton tein viime keväänä. Peittoa en ole vaan tullut kuvanneeksi ja tämän blogiharrastuksenkin aloitin vasta viime kesänä.\nTein peiton tosi lämpimäksi, siinä on villakangastausta. Kaikki neliöt on virkattu jämälangasta ja vain palojen yhdistämiseen käytetty lanka on hankittu tätä peittoa varten.\nSinisävyisiäkin isoäidinneliöitä on virkattuna vastaavaan peittoon, mutta se projekti on ollut seisahduksissa jo pitemmän aikaa. Aina kiilaa väliin jotain mielekkäämpää väkerrettävää. Myös erilaisiin tempauksiin osallistuminen vie innon muihin asioihin. Ideoin mielessäni, että pitäisi olla joku inspiroiva ikkunanpesutempaus ja vaikka kaappien siivoustempaus täällä blogimaailmassa. Saisi nekin hommat paremmin tehtyä.\nLähettänyt Prusiluska klo tiistaina, elokuuta 14, 2012 6 kommenttia:\nTunnisteet: isoäidinneliö, jämälanka, virkkaus\nKävin pienen lomareissun Tukholmassa. Vanhastakaupungista löytyi kivoja käsityöputiikkeja, mutta en sortunut ostoshoukutuksiin, vaan keräsin vain ideoita.\nEhkä maailman simppelein hartiahuivi-idea.\nMuutakin kuvattavaa toki löysin.\nLähettänyt Prusiluska klo keskiviikkona, elokuuta 08, 2012 1 kommentti:\nVoitin Notton blogiarpajaisissa lankapaketin ja eilen sen postista kävin hakemassa. Hakureissu oli tapaus sinänsä, lähdin pyörällä vinttaamaan noin kolmen kilometrin matkaa ja tietysti - tämän kesän tapaan - kunnon sadekuuro yllätti. No, kesä kastelemansa kuivaa ja paketin sain kotiosoitteeseen ihan vesivaurioitta. Mitä kaikkea ihanaa sieltä löytyikään!!\nNovitan Rose mohairia, joka päätyi puikoille jo samana iltana....\nja farkunsinistä Samosta ja Teddyä kunnon satsi. Tuolle Karusellillekin minulla on jo idea päässä...\nSuuri kiitos Sinulle Notto!\nLähettänyt Prusiluska klo perjantaina, elokuuta 03, 2012 3 kommenttia:\nViimeisin valmistunut: Lehtiköynnöshuivi, ohje täältä. Lanka on Malabrigo Baby merino.\nKesäyön hullutus -tempaus on nyt päätöksessä ja tässä loppusaldo. Kaikki valmistuivat ajallaan, valitsin sopivan pieniä ja inspiroivia töitä. Langatkin löytyivät pääosin omista varastoista, joten kulutustakin tuli. Kaikenkaikkiaan oli kiva hullutella muiden neulojien ja virkkaajien blogiseurassa, kiitos kanssaväkertelijöille!\nErilaisia kirjanmerkkejä virkaten.\nLämmittimiä käsiin, jalkoihin ja päähän sekä kaulalle.\nLähettänyt Prusiluska klo keskiviikkona, elokuuta 01, 2012 5 kommenttia:\nTunnisteet: KYH12, lehtiköynnöshuivi, neulonta, virkkaus


HTC:n valmistama G1 oli ensimmäinen Android-alustaa käyttävä puhelin. (KUVA: T-Mobile)\nMicrosoftin pääjohtaja Steve Ballmer ei koe, että hakukoneyhtiö Google muodostaisi vielä minkäänlaista uhkaa yhtiölle mobiililaitteissa, uutissivusto CNET kertoohttp://news.cnet.com/8301-1035_3-10083590-94.html.\n– Google ei ole varsinaisesti tärkeimpien kilpailijoidemme joukossa mobiilipuolella. He saattavat olla jonain päivänä. Mutta nyt...\nBallmer puhui australialaisen teleyhtiö Telstran sijoittajapäivillä torstaina.\nMicrosoft ja Google kilpailevat paikasta älypuhelimissa.\nMicrosoft yrittää edistää Windows Mobile -käyttöjärjestelmänsä käyttöönottoa puhelimissa. Google satsaa Android-mobiilialustan levittämiseen.\nBallmer kritisoi puheessaan Androidin ansaintamallia.\nGoogle odottanee ilmaiseksi jaettavan Androidin lisäävän yhtiön palveluiden käyttöä ja tuovan siten mainostuloja sille.\nMicrosoftin pääjohtaja ei kuitenkaan usko, että Googlen ilmaiseksi jakama käyttöjärjestelmä tulee valtaamaan alaa.\nHänen mukaansa matkapuhelinoperaattorit ovat tarpeeksi fiksuja, jotta ne eivät anna Googlen valloittaa mobiilihakujen sarkaa.\n– En oikein ymmärrä Googlen strategiaa. Ehkä joku muu ymmärtää.


Mitä asioita kannattaa ottaa huomioon, kun hankitaan turvaistuinta autoon? Voiko käytettyä turvaistuinta ostaa? Mihin asti turvaistuin on välttämätön? Lue vinkit lapsen turvalliseen kuljettamiseen autossa.\nLapsen turvalliseen kuljettamiseen liittyy paljon suosituksia ja säädöksiä. Turvaistuin on kiinnitettävä autoon oikein ja oikealle paikalle sekä huolehdittava, että se on lapselle sopivan kokoinen. Kun lapsella on mahdollisimman mukava ja ennen kaikkea turvallista matkustaa, automatkat sujuvat huolettomammin.\nMinkä ikäinen lapsi tarvitsee turvaistuimen?\nIkäsuosituksen sijaan Liikenneturva suosittelee, että lapsella on turvaistuin autossa, kunnes lapsi on 150 cm pitkä, eli arviolta 9-12 ikävuoteen asti.\nEU-direktiivin mukaan alle 150 cm pituiset lapset kuljetetaan lasten turvalaitteessa henkilö-, paketti- ja kuorma-autossa. Se kuitenkin sallii jäsenmaiden soveltaa alueellaan alempaa 135 cm rajaa, mikä on käytössä Suomessa. Alle 3-vuotiasta lasta ei saa koskaan kuljettaa autossa ilman turvalaitetta.\nTäytyykö lapsen matkustaa kasvot vai selkä menosuuntaan päin?\nLiikenneturvan suositus on, että lapsi matkustaa vähintään 4-vuotiaaksi asti selkä menosuuntaan päin. Pienen lapsen pää on painava suhteessa kehoon, ja kun turvaistuin on asennettu selkä menosuuntaan, se tukee kolaritilanteessa lapsen päätä, niskan lihaksia ja nivelsiteitä, jotka ovat vasta kehittymässä. Turvavyöistuimeen siirryttäessä lapsi matkustaa kasvot menosuuntaan päin.\nKuinka monta turvaistuinta lapsi tarvitsee elämänsä aikana?\nLapsen kanssa pärjää useimmiten kolmella istuimella: turvakaukalo vauvalle, turvaistuin taaperolle ja turvavyöistuin leikki-ikäisestä koululaiselle. Kannattaa muistaa, että turvaistuimen käyttöikä on noin seitsemän vuotta, eli jos perheessä on sisaruksia suurella ikäerolla, turvaistuin ei välttämättä enää mene käyttöikänä puolesta seuraavalle lapselle. Turvavyöistuimessa lapsi voi matkustaa siihen asti, kunnes erillistä turvaistuinta ei enää tarvita, ja lapsi voi siirtyä istumaan auton penkille.\nMiten ja mihin turvaistuin asennetaan autossa?\nEnnen turvaistuimen hankkimista kannattaa selvittää, onko malli yhteensopiva oman auton kanssa. Auton ohjekirjasta voi tarkistaa, mille paikoille turvaistuimen voi asentaa. Takapenkin ikkunapaikat ovat turvaistuimelle usein sopivimmat - etupenkillä voi olla turvatyyny ja keskimmäisen paikan jalkakorokkeen päälle on vaikea asentaa esimerkiksi telakallista turvakaukaloa.\nHuolehdi, että istuin on kiinnitetty ohjeiden mukaisesti. Vauvaikäisen turvakaukaloa asennettaessa on syytä huolehtia, että lapsen istuinkulma ei ole liian pystyssä. Tiettyjä malleja pystyy säätämään autossa makaavampaan asentoon.\nTurvaistuin kiinnitetään autoon Isofix-kiinnityksellä tai turvavöillä, lisäkiinnitysvöitä apuna käyttäen. Varmista, että kiinnitysvyöt on asennettu oikein ja varsinaiset turvavyöt asettuvat kaulan alapuolelle. Huolehdi myös, että lapsen vyöt ovat tarpeeksi tiukalla, eikä jalkatilassa ole turhaa irtotavaraa.\nLastentarvikeliikkeet osaavat neuvoa oikeanlaisen istuimen hankinnassa ja osa niistä tarjoaa myös asennuspalveluita. Ota lapsi mukaan turvaistuimen hankintareissulle, jotta voit käytännössä kokeilla, millainen istuin olisi juuri hänelle paras.\nMikä on Isofix?\nIsofix on kansainvälinen standardi kiinnikkeille, joilla lasten turvaistuin kytketään autoon. Kaikissa vuoden 2012 jälkeen valmistetuissa autoissa on Isofix-kiinnityspisteet.\nMitä iSize tarkoittaa?\niSize on ECE R129-säännön alainen yhdenmukaistamisjärjestelmä, jonka tarkoituksena on varmistaa turvaistuimen sopivuus autoon. iSize-turvaistuimille on seuraavat vaatimukset:\ntukijalka selkä menosuuntaan asennettavissa istuimissa ja yläkiinnitysvyö kasvot menosuuntaan asennettavissa istuimissa\nKannattaako turvaistuin ostaa käytettynä?\nLiikenneturvan suosituksen mukaan turvaistuimen käyttöikä on 7 vuotta. Yli 10 vuotta vanhaa istuinta ei voi enää käyttää. Tämän ajan sisällä voi istuinta hyödyntää esimerkiksi saman perheen sisaruksilla. Käytetyn turvaistuimen ostaminen on aina riski, koska ei voida täysin varmistua siitä, että istuimen koko käyttöhistoria on tiedossa. Istuimesta ei näy päällepäin, onko sen kanssa esimerkiksi kolaroitu. Paras tapa varmistua istuimen turvallisuudesta on ostaa se uutena.\nMiten turvaistuin pidetään puhtaana?\nIstuin kannattaa imuroida säännöllisesti. Jokaisesta turvaistuimesta saa myös päälliset irrotettua ja konepestyä.\nNäillä vinkeillä toivotamme turvallisia ajokilometrejä koko perheen kesken! Tutustu myös Autolle.comin lapsiperheystävällisimpiin automalleihin.\nAsiantuntijana artikkelia varten on haastateltu Karoliina Renholmia Vaunuaitasta.


Lämmittimien asennus: tarkoitus ja laite, tyypit ja - LVI-oppikirja\nUuden mallin lämpöpatterien asentaminen lisää merkittävästi lämmityksen energiatehokkuutta ja talon lämpötilaa. Materiaalit, joilla on korkea lämmönjohtavuus, ja kehon harkittu muoto lisäävät laitteen lämmönsiirtoa ja konvektiota. Kerromme, miten asennetaan jäähdytin kotiin.\nAluksi kannattaa harkita lämmityspatteria.\nTämä on laite, jonka pitäisi suorittaa seuraavat toiminnot:\ntuottaa, muuntaa tai vastaanottaa lämpöenergiaa;\nlämmitä omaa kehoa tai näyttöä lämmönsiirtoon;\nlevittää lämpöenergiaa ympäröivään tilaan.\nNykyaikaisessa elämässä käytetään kahdenlaisia lämmittimiä: nestettä ja sähköä. Ensimmäinen on yhdistetty keskitettyyn tai autonomiseen jäähdytysnesteen syöttöjärjestelmään, toinen - muuntaa sähköenergiaa lämpöksi.\nKäytä myös kaasu- ja bensiinilämmittimiä, mutta useammin niitä käytetään rakentamisessa ja tuotannossa. Emme pidä puulämmitteisiä uuneja.\nNestemäiset konvektorit ovat kanavajärjestelmä, jonka kautta jäähdytysneste kiertää ja antaa energiaa tuotteen runkoon. Ne voivat olla akkuja, rekistereitä, paneeleja tai konvektoreja.\nSähkömalleissa on erilaisia muotoja, ne usein jäljittelevät vesilaitteita, mutta harvemmin niillä on alkuperäinen muotoilu. Näiden laitteiden peruslaitteessa on myös eroja. Sähkölaitteiden asennus ei yleensä aiheuta vaikeuksia, ja siksi keskitymme nestemäisten mallien asentamiseen.\nKiinnitä huomiota! Sähköakun asennus itse ei yleensä aiheuta ongelmia, joten keskitymme vesisäteilijöihin.\nJoten olemme jo huomanneet, että on olemassa paristoja:\nkaasu tai bensiini;\npuu (tämä on toisesta "oopperasta", mutta silti).\nLisäksi ne voivat poiketa suunnittelusta.\nputkimainen. Järjestelmä, jossa on kaksi tai kolme (joskus enemmän) vaakaputkea, on liitetty sivupäähän yhdeksi säiliöksi, jonka läpi jäähdytysneste kiertää. Niitä kutsutaan rekistereiksi.\npoikkileikkaus-. Vertikaalisten kanavien järjestelmä on yhdistetty ylempään ja alempaan yläosaan yksittäisessä astiassa, joka on täynnä jäähdytysnestettä. Runko on suunniteltu tuottamaan mahdollisimman paljon lämpöä.\npaneeli. Teräslevyt ovat hitsattuja litteitä sivuja, joilla on profilointi kanavien muodossa. Neste virtaa näiden kanavien läpi ja lämmittää paneelin.\nTehokkuuden kannalta parhaan mahdollisen paristojen ja putkimallisten paristojen paristot osoittautuivat tehokkaimmiksi. Lisäksi jälkimmäiset erottuvat paitsi tehokkuuden lisäämisestä ja aktiivisesta konvektiosta myös hyväksyttävällä vasteella automaattiseen säätöön termostaattisen pään avulla. Kotelon pieni kapasiteetti ja pieni paino tekevät tällaisista lämpöpattereista markkinajohtajia.\nLaitteen tehokkuuden kannalta ei kuitenkaan ole merkitystä pelin laitteen ja mallin ominaisuuksien kannalta. Materiaali, josta se koostuu, on myös tärkeä.\nmateriaali Ominaisuudet ja ominaisuudet\nValurauta Kestävyys, luotettavuus, suhteellisen pieni lämmönjohtavuus, hauraus, huono ylläpito, suuri massa\nteräs Kestävyys, korroosion pelko, suhteellisen pieni lämmönjohtavuus, suuri massa, pelko veden vasarasta\nalumiini Korkea lämmönjohtavuus ja lämmönsiirto, happamuuden pelko, korkeat vaatimukset jäähdytysaineelle, hyvä vaste säätöön, korkea hyötysuhde\nkupari Korkein lämmönjohtavuus, lujuus, ei pelkää korroosiota, hyvä vaste säätöön, korkea hyötysuhde, korkea hinta\nbimetallic Alumiinikotelon kupari- tai teräsydin on mahdollista. Korkea lujuus, hyvä lämmöntuotto ja tehokkuus, hyvä vaste säätöön, keskimääräiset kustannukset. Kompromissi vaihtoehto niille, jotka osaavat laskea rahaa\nKiinnitä huomiota! On suositeltavaa asentaa valurautaa tai bimetalia, ja alumiini sopii täydellisesti itsenäiseen järjestelmään asennettavaksi keskitettyyn jäähdytysnesteen syöttöön.\nKiinnitys on menetelmä jäähdytysnesteen syöttö- ja valintaputkien liittämiseksi. Tästä järjestyksestä riippuu hieman lämmitysjärjestelmän tehokkuus.\nUseimmiten harjoitellaan sivuttaista tai diagonaalista yhteyttä. Diagonaalia pidetään kaikkein oikeana, mutta pienellä määrällä osia sivu ei ole jäljessä.\nPohjaliitäntä on teknisesti vähemmän järkevä, mutta se on aivan perusteltua, kun lämmitysputket asetetaan sokkelin sisä- tai sisäpuolelle.\nOn myös muistettava, että kun käytetään yhden putken syöttöjärjestelmää, on käytettävä ohituslaitetta, ja termostaattisen säädön tapauksessa se on ehdottoman välttämätöntä.\nKiinnitä huomiota! Jäähdytysnesteen virtaus on aina tehtävä ylhäältä ja valinta - pohjasta, jos mitään muuta järjestelmää ei ole.\nEnsinnäkin suljamme veden järjestelmässä, ruuvataan tulpat ja tyhjennät jäähdytysnestettä laitteesta. Kerätään osia uudesta akusta. Sitten opetus sisältää vanhan konvektorin purkamisen.\nNesteen syöttöputket voidaan leikata hiomakoneella siten, että on kätevä asentaa uusi laite. Vanhat kiinnittimet on myös purettava.\nRipustamme uuden laitteen kiinnikkeiden avulla, jotka ovat asennussarjassa. Kiinnikkeet on yleensä kiinnitetty seinään tyynyillä. Noudatamme vaaka-asentoa tasolla.\nKierrä termostaattinen säätöventtiili syöttöputkeen ja paluukansi akun reikään. Lämmittimen vastakkaisessa reiässä Mayevskyn nosturi.\nAkun alaosassa kierrämme varren, jonka liitämme paluuputken palloventtiiliin. Tämän järjestelmän segmentin säätö ei ole hyödyllinen.\nJäljelle jäävä reikä on suljettu tiukasti erityisellä pistokkeella, joka toimitetaan laitteen pakkauksessa. Työn lopussa tarkistamme vaakasuoran asennon uudelleen.\nKiinnitä huomiota! Kierreliitokset on tiivistetty hinaus-, juuttikuitu- tai FUM-nauhalla, jossa on erityinen korkean lämpötilan tiiviste.\nLämmittimien asennus on ratkaiseva tehtävä, ja kodin mukavuus riippuu ratkaisun oikeellisuudesta. Katso video tässä artikkelissa ja opi uusia vivahteita aiheesta.\nPreviousMiten suodatin tehdään hyvin kaivolle\nNextMikä voisi olla kaivon vesi\nPolyeteeniputket - kaikki lupaavasta materiaalista\nSinkitty profiiliputki 20x20: tutkitaan tyyppejä ja hyötyjä\nMuoviputkien hitsaus: työn ominaisuudet\nNostolaite pisaroita varten - mallien tyypit ja suositukset


Kommentti: Miljoonapeliin valmistautuvalla HJK:lla paha ongelma - Mestarien liiga - Ilta-Sanomat\nKommentti: Miljoonapeliin valmistautuvalla HJK:lla paha ongelma\nAtomu Tanaka on tehnyt kesällä suuren osan HJK:n pelitilannemaaleista. Astana sai japanilaisen kuitenkin avausosassa kuriin. (KUVA: Roni Rekomaa / Lehtikuva)\nJulkaistu: 5.8.2015 6:15\nPelitilannemaalien tekeminen on ollut Klubille tänä kesänä vaikeaa, kirjoittaa Lari Vesander.\nHJK:lla on vuoden tärkeimmän pelinsä alla yksi ongelma ylitse muiden: kuka tekisi maalin?\nKeskushyökkääjähankinnat Mike Havenaarhttps://www.is.fi/haku/?query=mike+havenaar ja Ousman Jallowhttps://www.is.fi/haku/?query=ousman+jallow ovat epäonnistuneet. Veikkausliigan vuosikymmenen parhaalla maalintekijällä Demba Savagella https://www.is.fi/haku/?query=demba+savagellaon takanaan kahden kuukauden kuiva kausi, eikä hän pysty takareisivamman takia edes pelaamaan jälkimmäisessä osassa.\nPikainen vilkaisu tilastoihin kertoo tylysti, että HJK:lla on tänä kesänä ollut kaksi maalintekoreittiä: erikoistilanteet ja Atomu Tanakahttps://www.is.fi/haku/?query=atomu+tanaka. HJK on kahdeksassa viime liigaottelussaan tehnyt seitsemän pelitilannemaalia. Tanaka on tehnyt niistä neljä.\nMitä pidemmälle kesä on edennyt, sitä hankalampaa pelitilanneosumien tekeminen on HJK:lle ollut. Liigassa Klubi on tehnyt pelitilanneosuman viimeksi 26. kesäkuuta. Latvialaista Ventspilsiä vastaan joukkue osui pari kertaa myös erikoistilanteista, Tanaka oli luonnollisesti osujien listalla.\nAstana oli kuitenkin vakoillut HJK:n pelitavan huolellisesti ja otti japanilaisen keskikenttäpelaajan pois pelistä. Jos sama tahti jatkuu keskiviikkoiltana, HJK:n paras mahdollisuus elintärkeään vierasmaaliin ovat erikoistilanteet.\nSe voi riittää jatkopaikkaan Kazakstanissa, mutta valmentaja Mika Lehkosuohttps://www.is.fi/haku/?query=mika+lehkosuo on varmasti huojentunut siitä, että viime kaudelta tuttu Macoumba Kandjihttps://www.is.fi/haku/?query=macoumba+kandji on käytettävissä taas Astanan-reissun jälkeen.


Voimalaitoskattilat Osana Kiertotalouden ja Uusiutuvan energian ratkaisuja (VOKUs) hankevalmistelusta – Poweria Warkaudesta\nStandard / by Petteri Heino / 7 kesäkuun, 2022 / No Comments\nKun Ratkaisut BIo- ja jätekattiloiden TUhkan käyttäytyMisen ja päästöjen hallintaan (BI-TUM) –hanke päättyi kesäkuussa 2021, niin hankkeeseen osallistujien kesken todettiin, että koetoimintapainotteiselle kattilatekniikan kehittämiselle on edelleen tarvetta, vaikka ala energia tuottamisen osalta onkin murroksessa.\nRakennerahastokausien vaihtumiset, kehittämisen jatkuvuuden kannalta, ovat olleet hankalia aiemminkin, eikä tämäkään kauden vaihtuminen näytä tuovan siihen muutosta. Rakennerahastovaroja myönnetään aina kuusivuotiskausiksi ja edellinen päättyi periaatteessa jo 2020, mutta kuitenkin ”vanhan” kauden varoja voidaan käyttää vielä 2023 aikanakin. Uudistuva ja osaava Suomi 2021-2027 –ohjelman piti alkaa nimensä mukaisesti vuoden 2021 alussa, mutta kauden ensimmäinen rahoitushaku avautui vasta toukokuun 2022 lopussa. Rahojen alueellinen jako vei aikaa ennakoitua enemmän ja erityisesti hankkeiden hakemiseen ja hallinnointiin liittyvä EURA 2021 järjestelmän kanssa tuntui olevan teknisiä haasteita.\nOtsikon mukaisen VOKUs-hankkeen valmistelua on tehty yhdessä Itä-Suomen yliopiston kanssa ja valmius sitä kautta koetoimintapainotteisen kattilahankkeen jatkamiseksi olisi olemassa. Hankeidea on esitelty rahoittajalle, mutta rahoittaja haluaa hankkeen jätettäväksi vasta JTF-rahoitushakuun. Sinne hanke hyvin sisällön puolesta sopiikin, mutta mikä ihmeen JTF ja ennen kaikkea koska?\nJTF tarkoittaa ”oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa” se on yksi Euroopan unionin keskeisistä välineistä alueiden tukemiseksi ilmastoneutraaliuteen siirtymisessä vuoteen 2050 mennessä. Suomen osalta kyseistä rahoitusta tulee jakoon runsaat 400 M€, josta puolestaan Pohjois-Savon osuus on noin 82 M€. Tähän kun lasketaan päälle yksityisen ja hanketoimijoiden omarahoitus, niin JTF-rahoituksen tuki maakuntaan on noin 100 M€. Summahan on joka tapauksessa merkittävä ja alun pitäen käyttökohteiden rajauskin oli vain turvealalta poistuvien työpaikkojen korvaaminen ja turvetuotantoalueiden jälkikäytön valmistelu. Käyttökohteen ovat tästä onneksi laajentuneet ja mm. otsikon mukainen hanke sopii JTF-ohjelman kautta rahoitettavaksi erinomaisesti. JTF-rahoitusten haku ei kuitenkaan ole vielä auki ja Pohjois-Savon Liiton toimesta tehdään edelleen komission pyytämiä täydennyksiä ohjelman alueelliseen sisältöön. On ennakoitu, että haku voi aueta aikaisintaan ”myöhään syksyllä 2022”. Rahoitusehdot nähtävästi noudattavat niitä samoja ehtoja, kun jo avoinna oleva Suomen alue- ja rakennepolitiikan ohjelman (AURA) mukainen hankehakukin. Epäselvää on edelleen, että voiko JTF rahoituksella rahoittaa vain kehittämistoimenpiteitä vai voiko mukana olla myös investointeja. Otsikon mukaisessa VOKUs hankeessa haluttaisiin toteuttaa näitä molempia.\nVOKUs-hankkeen keskeinen sisältö:\n• Kattilakorroosion, likaantumisen ja pedin agglomeroitumisen hallinta\n• Tuhkien käsittely ja hyödyntäminen\n• Teollisten rejektien hyödyntäminen päästöjen hallinnassa\n• Koeympäristön varustaminen online‐alkalikloridimittauksella\nKehittämishankkeen toteutusajaksi on suunniteltu kolme vuotta ja kehittämisen osalta budjetiksi noin 250 K€ ja investointien osalta 550 K€.\nHankkeen toteuttamiseksi vaadittavia yksityisen osuuden sitoumuksia on jo ehditty saada useammalta yritykseltä, joka kyllä osoittaa toiminnan jatkamisen tärkeyden. Hankkeen sisällöstä ja yritysten kehittämistarpeista keskustellaan mielellään lisää, mutta hankkeen hakemisen, saatikka sen alkamisen, ajankohtaa ei ikävä kyllä voida edellä olevista syistä johtuen vielä teille kertoa. Tahtotila on, että hanke haetaan heti kun se on mahdollista, vähintään edellä olevassa laajuudessa ja toteutus alkaa heti kun se päätöksen myötä on mahdollista.\nYhteydenotot tämän hankkeen (valmistelun) tiimoilta petteri.heino@savonia.fi\nPrevious Kattiloiden hyötysuhteen määritykset


Suosituimmat nähtävyydet – Frederiksberg\nForum CopenhagenForum Copenhagen on kuvan tai parin arvoinen, kun olet alueella Frederiksberg C. Mikset lähtisi satamaan katselemaan auringonlaskua, kun kerran olet alueella?\nKööpenhaminan eläintarhaRuoka-aika eläintarhassa! Jos karvaiset veijarit saavat hymyn kasvoillesi, on Kööpenhaminan eläintarha sopiva vierailupaikka. Eäintarha sijaitsee 0,9 km:n päässä kaupungin Frederiksberg keskustasta. Mikset lähtisi satamaan katselemaan auringonlaskua, kun kerran olet alueella? Jos Kööpenhaminan eläintarha tarjoaa hauskoja hetkiä, ovat lähistön Kööpenhaminan Tivoli ja Tyko Brahen planetaario samaa sarjaa.\nTrover-valokuva: Beste Ozer\nFrederiksbergin puistoJos kaipaat ulkoilmaa, valitse iltapäivän vierailukohteeksi Frederiksbergin puisto. Puisto sijaitsee 2,4 km:n päässä alueen Kööpenhamina ytimestä. Matkailijat pitävät tästä kompaktista alueesta myös sen sataman ansiosta. Etkö vielä saanut kävelystä tarpeeksesi? Valitse kohteeksi Kasvitieteellinen puutarha tai Amagerin rantapuisto, jotka molemmat sijaitsevat lähistöllä.\nFrederiksberg HospitalFrederiksberg Hospital on sairaala, joka sijaitsee 0,6 km:n päässä kaupungin Frederiksberg keskustasta.\nCisternerne Museum Of Modern GlassJos museot sisältyvät lomalistallesi, sopii kokoelmien selailuun esimerkiksi Cisternerne Museum Of Modern Glass alueella Frederiksberg C. Mikset lähtisi satamaan katselemaan auringonlaskua, kun kerran olet alueella? Mikäli haluat nähdä lisää museoita kaupungissa Frederiksberg, ei Tanskan kansallismuseo ole sekään kaukana.\nLandbohojskolens HaveFrederiksberg C on kaupunginosa, jossa sijaitsee Landbohojskolens Have, joten mikset poikkeaisi siellä lomallasi kaupungissa Frederiksberg. Mikset lähtisi satamaan katselemaan auringonlaskua, kun kerran olet alueella? Jos Landbohojskolens Have tarjoaa hauskoja hetkiä, ovat lähistön Kööpenhaminan Tivoli ja Kööpenhaminan eläintarha samaa sarjaa.\nTutustu tarkemmin kohteeseen Frederiksberg\nYleistietoa kohteesta Frederiksberg\nParhaat yöpymispaikat kohteessa Frederiksberg\nNämä ovat matkailijoiden neljä suosikkimajoitusta kohteessa Frederiksberg:\nKaupungin keskustassa sijaitseva hotelli; Frederiksbergin puisto sijaitsee lyhyen etäisyyden päässä\nBoutique-tyylinen hotelli; Kööpenhaminan Tivoli sijaitsee lyhyen etäisyyden päässä\nKööpenhaminan Tivoli lyhyen matkan päässä\nFrederiksberg – miten sinne pääsee\nLähin lentokenttä kohteessa Frederiksberg\n• Kööpenhamina (CPH-Kastrup): 9,7 km:n päässä kohteen Frederiksberg keskustasta\nFrederiksberg – nähtävää ja tehtävää\nNähtävää kohteessa Frederiksberg\n• Frederiksbergin linna\nTekemistä kohteessa Frederiksberg\nParas aika vierailla kohteessa Frederiksberg