2000 vai 3000 teloitettua rintamakarkuria? - Sivu 18 - Agricolan uutis- ja keskustelufoorumit\nheehak kirjoitti: Ekille:\nMyyttien analysointi kuulunee kansatieteeseen tai folkloristikkaan. Vaikuttava maailma sekin!\nVaikuttava se tosiaan on. Myyttejä ovat kylläkin lähes yksinomaan analysoineet uskontotieteilijät.\njoo kyllä. kiitos!\n"Myytti" lienee jumaluustaru ja "legenda" lienee pyhimystaru. Arkikielessä on tapana käyttää näitä ilmaisuja kuvaamaan jotain väittämää, jota ei voida perustella tosiasioilla.\nEn tiedä. mitä ilmaisua "Huhtiniemen" tapaisesta asiasta pitäisi käyttää. "Kansanomainen käsitys". "heijastuma". "mielikuva" tai pelkästään "käsitys" ? Määritelmä ei kuitenkaan saisi olla halventava, koska nämä jutut voivat olla joko myönteisiä tai kielteisiä. Ihmiset, jotka pohtivat niitä, ovat pääosin kunnon väkeä.\n"Heijastumia" vastaan ei tulisi kummemmin taistella. Tulee uskoa, että ne häipyvät kuvioista, koska ne eivät kehity ja alkavat pian kyllästyttää. Niihin liittyvä kaupallinen arvo on äkkiä realisoitu. On toki järkeen käyvää, että että tällaisessa "Huhtiniemi" tapauksessa joku asiantuntija sanoo kerran, pari ettei asiassa ole perää.\nEki kirjoitti: "Heijastumia" vastaan ei tulisi kummemmin taistella. Tulee uskoa, että ne häipyvät kuvioista, koska ne eivät kehity ja alkavat pian kyllästyttää. Niihin liittyvä kaupallinen arvo on äkkiä realisoitu. On toki järkeen käyvää, että että tällaisessa "Huhtiniemi" tapauksessa joku asiantuntija sanoo kerran, pari ettei asiassa ole perää.\nNäyttäisihän "heijastumia" ja historian myyttejä olevan enemmänkin.\naikana hoettiin Leninin antaneen Suomelle itsenäisyyden unohtaen Leninin tunnustaneen myös Kansanvaltuuskunnan ja lähettäneen sille Pietarista aseita.\nNeuvostoideologiassa oli myös "oikeutettuja sotia", tietystikin rauhan puolustamiseksi.\nTalvisota oli neuvostoideologian vastainen hyökkäyssota ja jatkosota oikeutettu sota.\nKylmän sodan aikana Suomessa korostettiin Jatkosotaa ikäänkuin epäoikeutettuna hyökkäyssotana ja Suur - Suomikin tuotiin usein esille. ( NL:n, Hitlerin Saksan liittolaisen välirauhan aikainen painostus sivuutettiin )\nOlisikohan Suomessa jako oikeutettuun ja epäoikeutettuun sotaan alkanut\nns. sotasyyllisyysoikeudenkäynnistä, jossa Talvisotaa ei saanut ottaa esille?\nVäinö Linnakin sijoitti Tuntemattomansa tapahtumat Jatkosotaan muokaten mielipiteitä.\nEiköhän noistakin historian myyteistä voisi todeta, etteivät ne ole häipyneet kuvioista täysin vieläkään joidenkin mielipiteissä?\nJa missähän mitassa historian myyttejä on edelleen elossa "yleisenä mielipiteenä"?\nHuhtiniemi-myytti eroaa muista sotien myyteistä sikäli, että se ei ole virallisen poliittisen hegemonian/liturgian tulosta, vaan suuntautuu oleellisimmin sitä vastaan, vai suuntautuuko sittenkään. -Onko viime kädessä kyse karkurien kunnianpalautuksesta vai mistä? Ymmärtävä suhtautuminen karkureihin ja kieltäytyjiin ei ole missään nimessä uusi asia. Sota ei ole enää aikoihin ollut mustavalkoinen asia. Karkureita on teloitettu, kuten tiedetään, mutta määrästä on ollut kiistaa. Mitään näyttöä ei kuitenkaan ole siitä, että yhtään karkuria olisi teloitettu Huhtiniemessä.\nTodisteitakin on kovin paljon vähemmän kuin muissa myyteissä. Esim. Leninin tunnustukselle itsenäisyydestä on olemassa mustaa valkoisella joulukuulta 1917. Erillissota-tulkinnasta ei ole kovin montaa ensi käden lähdettä, ja ne ovat tulkinnanvaraisia. Totta on, ettei voida olla yksinomaan asiakirjojen varassa, vaan ratkaisevaa on niiden avulla tehty päättely ja tulkinta. Näiden tulisi kuitenkin pysytellä lähteiden rajoissa. Aikakauslehtien haastattelujen lähdearvo on kyseenalainen. Jos tutkisin jatkosodan syntyä Suomen Kuvalehden ja Helsingin Sanomien perusteella, tutkisin lehden toimituksen näkemyksiä asiasta, en itse tapahtumia.\njsn kirjoitti: Karkureita on teloitettu, kuten tiedetään, mutta määrästä on ollut kiistaa. Mitään näyttöä ei kuitenkaan ole siitä, että yhtään karkuria olisi teloitettu Huhtiniemessä.\nEhkä kannattaaa pitää erillään käsitteet teloittaminen ja ampuminen. Teloittaminen on oikeusistuimen (esim. kenttäoikeus) määräämä rangaistus, mutta ampuminen on esimiehen määräämä, josta olisi kuitenkin tehtävä ilmoitus. Sotaoloissa, etenkin vaikeassa perääntymisvaiheessa tapahtuneet ampumiset, joista ei ole tehty ilmoitusta, ovat olleet mahdollisia, ehkä jopa ilmeisiä. Huhtiniemen tapauksessa on kyse juuri viimemainituista ampumisista.\nSotatilan aikana oli sensuuri ja sotilailla vaitiolovelvollisuus palveluasioista (sotilasasioista?), joten sen aikaisia lehti- tai kertomusaineistoja ei ole käytettävissä. Ilmeisesti suurin osa sotilaista käsitti vaitiolovelvollisuuden jatkuvan sodan jälkeenkin. Tästä kaiketi johtuu, että Huhtiniemen tapauksesta on niin vähän veteraanikertomuksia.\nSotapäiväkirjoihin on tässäkin ketjussa viitattu ja uskottu niihen täyteen luotettavuuteen. Asiasta on tehty tutkimuskin: Tuunainen Pasi: "Saamani kuva on masentava" - näkemyksiä suomalaisten sotapäiväkirjojen lähdearvosta, käytöstä ja säilyttämisestä. Tiede ja ase 64 (2006), s. 196-220.\nOn aivan selvää, ettei sotapäiväkirjoihin ole kirjattu kaikkia tapahtumia, eikä varsinkaan sellaisia, joista voisi aiheutua ikäviä jälkiseuraamuksia sotapäiväkirjaa ylläpitäneelle joukko-osastolle.\nheehak kirjoitti: Sotaoloissa, etenkin vaikeassa perääntymisvaiheessa tapahtuneet ampumiset, joista ei ole tehty ilmoitusta, ovat olleet mahdollisia, ehkä jopa ilmeisiä. Huhtiniemen tapauksessa on kyse juuri viimemainituista ampumisista.\nHuhtuniemen huhussa ei ole kyse perääntymisestä, vaan väitetään, että olisi teloitettu pidätettyjä karkureita kymmeniä kilometrejä rintaman takana ja sen jälkeen, kun he olisivat kieltäytyneet palaamasta rintamalle. Ainoatakaan tapausta ei ole todistettu. Kyseessä olisi täysin eri asia kuin laillinen aseenkäyttö taistelutilanteessa. Puhumattakaan täysin keksitystä salaisesta kenttäoikeudesta teloitustuomioineen.\nheehak kirjoitti: Sotatilan aikana oli sensuuri ja sotilailla vaitiolovelvollisuus palveluasioista (sotilasasioista?), joten sen aikaisia lehti- tai kertomusaineistoja ei ole käytettävissä. Ilmeisesti suurin osa sotilaista käsitti vaitiolovelvollisuuden jatkuvan sodan jälkeenkin. Tästä kaiketi johtuu, että Huhtiniemen tapauksesta on niin vähän veteraanikertomuksia.\nVetraanien muistelmia sota-ajalta on suunnaton määrä. Huhtiniemeä koskevia veteraanikertomuksia voi lukea esimerkiksi Pasi Jaaakkosen Huhtiniemi-kirjasta.Teloituksista ei voi olla kertomuksia, koska niitä ei ole tehty.\nheehak kirjoitti: Sotapäiväkirjoihin on tässäkin ketjussa viitattu ja uskottu niihen täyteen luotettavuuteen. Asiasta on tehty tutkimuskin: Tuunainen Pasi: "Saamani kuva on masentava" - näkemyksiä suomalaisten sotapäiväkirjojen lähdearvosta, käytöstä ja säilyttämisestä. Tiede ja ase 64 (2006), s. 196-220.\nKuka on uskonut sotapäiväkirjojen "täyteen luotettavuuteen"? Kuten olen tässäkin ketjussa todennut, ne on verrattava keskenään ja muihin tietolähteisiin, myös muistitietoon. Silloin ollaan niin lähellä totuutta, kun jälkikäteen on mahdollista.\nheehak kirjoitti: On aivan selvää, ettei sotapäiväkirjoihin ole kirjattu kaikkia tapahtumia, eikä varsinkaan sellaisia, joista voisi aiheutua ikäviä jälkiseuraamuksia sotapäiväkirjaa ylläpitäneelle joukko-osastolle.\nVoisitko kertoa muutaman kirjaamatta jättämisen? Ja mitähän jälkiseuraamuksia kirjaaminen olisi aiheuttanut?\nHeehakille ja Ilmo Kekkoselle\nHeehakillä on perusteltua oikeaa tulkintaa siitä, että omassa asiassaan toimien ja omia virkatoimiaan kirjatessa armeijan upseerit kaikkina aikoina ja kaikissa maissa ovat visusti varoneet panemasta tai antamasta nimeään pareriin, joka vastaisuudessa voitiin kääntää mahdollisessa sotavirkavastuita koskevassa rikosprosessi heitä vastaan.\nMannerheim tai kukaan muukaan kesällä 1944 Kannaksen murtumisen tuoksinnoissa esimiesasemassa käskyvaltaa käyttänyt upseeri ei poikennut tästä kirjauslinjasta.\nKekkosen sinimustan tulkinnan mukaan upseerimme ja suojeluskuntalaiset olivat kaikinpuolin pyhäkoulupoikia kaikissa virkatoimissaan kesällä 1944.\nEtelä-Saimassa toimittaja Jyri Hänninen kirjoitti Huhtiniemen kaivauksista 17.4.2007 seuraavasti:\nHuhtiniemen tutkimukset jatkuvat maan läpivalaisulla\nPuolustusvoimat tekee maaperän skannauksia lähiviikkoina Lappeenrannan Huhtiniemessä sekä Mattilassa. Varsinaiset kaivaukset aloitetaan toukokuussa.\nHuhtiniemen joukkohautojen jatkotutkimukset ovat käynnistyneet. Oikeuslääkäri Helena Ranta oli viikonloppuna Lappeenrannassa yhdessä puolustusvoimien maatutkayksikön kanssa. Ryhmä kartoitti alueita, joissa tehdään maaperän skannauksia.\n- Tutkimuksia tehdään leirintäalueella, sen välittömässä läheisyydessä sekä Kuutostien kupeessa Mattilassa. Nämä ovat paikkoja, joista puhuttiin jo viime vuonna, mutta joita ei ehditty vielä tutkia, Ranta sanoo.\nTutkinta laajenee myös Huhtiniemen vesilaitoksen läheisyyteen. Sitä on pidetty yhtenä mahdollisena joukkohaudan paikkana. Aluetta ei tutkittu viime syksynä tai Lappeenrannan kaupungin aikaisemmin suorittamissa koekaivauksissa.\nMaaperän skannaukset valmistuvat mahdollisesti jo ensi viikolla.\nGEOFYSIKAALISISSA tutkimuksissa eli maaperän mittauksissa selviää, onko maaperää muokattu lähimenneisyydessä. Laserkeilausmenetelmällä voidaan taas selvittää, näkyykö maaperässä sinne kuulumattomia esineitä, kuten luun palasia.\nSamaa menetelmää on käytetty muun muassa Irakissa etsittäessä Saddam Husseinin hallinnon aikaisia joukkohautoja.\n- Pyrimme tarkastamaan kaikki vihjeet, joita olemme saaneet. On viisasta selvittää, onko niissä perää vai ei, Ranta sanoo.\nSkannausten tulosten selvittyä tutkimusryhmä tekee varsinaisen kaivaussuunnitelman. Rannan mukaan kaivaukset alkavat jo toukokuun puolella.\n- Kaivauksia tehdään kesällä sekä tarvittaessa myös syksyllä leirintäalueen sulkeutumisen jälkeen, Ranta sanoo.\nKAIVAUKSIA on tekemässä pitkälti sama ryhmä kuin viime vuonna, joskin sen vahvuutta on nostettu hiukan aikaisemmasta. Kaivauksia johtaa Helsingin yliopiston arkeologian oppiaine. Käytännön työtä on tekemässä reilu kymmenkunta arkeologia.\nRannan lisäksi oikeuslääketieteellisistä tutkimuksista vastaavat professorit Erkki Vuori ja Antti Sajantila.\nHuhtiniemestä löytyi viime vuoden kaivauksissa kolmentoista vainajan luurangot. Tutkimusten mukaan vainajat ovat todennäköisesti 1800-luvulta.\nViime syksyn kaivausten tutkimusraportti valmistuu huhtikuun loppupuolella."\nOlen katsonut puolustustusvoimien edustajien olevan esteellisiä Huhtiniemessä vuosina 2005-2009, "omassa asiassaan", suorittamiinsa tutkintavirkatoimiin.\nEspanjassa tuomioistuin katsoi maan armeijan edustajien olevan esteellisiä osallistumaan maassa sotilashallinnon ja suojelukuntalaisten toimeenpanemien noin 200000 kansalaisen teloitusten ja salattujen joukkohautojen etsimisessä ja maatutkailussa.\nAndalusiassa, jota tätä nyt raapustan, on löytynyt jo 618 teloitettujen kansalaisten joukkohautaa, joista on kaivettu 48000 kansalaisen jäämistöt. Espanjan kenraalien historiankirjoituksen mukaan näitä joukkohautoja ei ollut olemassa.\nKartta Andalusian "puhdistuksissa" teloitettujen kansalaisten joukkohaudoista on luettavissa mmm. osoitteesta http://www.theolivepress.es.\nKuten olen kirjoittanut, Helsingin yliopiston vuosien 2006-2009 Huhtiniemen tutkimusryhmien virkatoimien uskottavuutta rasittaa tukeutuminen esteellisen viranomaisen - armeijan - maatutkailuvirkatoimiin Huhtiniemessä ja sen lähistöllä.\nJoku voisi sanoa kysymyksessä olleen lähinnä tieteen nimissä suorittua puoskarointia sinivalkoisen historiantulkintamme puolesta.\nNyt lokakuussa verovaroin suoritetusta puoskaroinnista julkistetaan verovaroin rahoitettu kirja yhteiseksi iloksemme.\nOppiako Espanjan puhdistuksista?\nEspanjan armeijan ja suojeluskuntalaisten kansallismielisten terrorin oleellinen kapina-ajatus oli puhdistus (limpieza).\nSen tarkoituksena oli eliminoida Espanjan kansasta vasemmistolaiset ja demokraattisliberaalit ainekset.\nHeinäkuusta 1936 alkuvuoteen 1937 tappaminen oli ”harkinnanvaraista” ja se tehtiin sodan varjolla. Eliminointi muuttui sen jälkeen järjestelmälliseksi ja jatkui osittain aina 1970-luvulle saakka.\nEnsin ammuttiin kaikki sotavangit ja tasavaltalaisten joukoissa taistelleet, seuraavaksi ammattiyhdistysjohtajat ja tasavaltalaisen hallinnon edustajat, vasemmistolaiset poliitikot sekä kaikki tunnetut tai epäillyt liberaalit ja vapaamuurarit.\nSuuret maanomistajat, paikallisen suojeluskunnan päällikkö ja melko usein pappi muodostivat paikalliskomitean, joka johti teloituksia.\nTerrori jatkui kauan sodan jälkeen. Teloitettujen luku voi nousta jopa 300 000:een niiden dokumentoitujen 165 000 uhrin lisäksi, jos otetaan huomioon kaikki rekisteröimättömät ja vielä dokumetoimattomat surmatyöt.\nMartti Pelho kirjoitti: Heehakillä on perusteltua oikeaa tulkintaa siitä, että omassa asiassaan toimien ja omia virkatoimiaan kirjatessa armeijan upseerit kaikkina aikoina ja kaikissa maissa ovat visusti varoneet panemasta tai antamasta nimeään pareriin, joka vastaisuudessa voitiin kääntää mahdollisessa sotavirkavastuita koskevassa rikosprosessi heitä vastaan.\nOnpa todella päätelmä. Missähän "heehak" on tällaista tulkinnut? Sotapäiväkirjasta vastasi sen pitäjä.\nAsiakirjan allekirjoitti poikkeuksetta se upseeri, jonka vastuulle toiminta kuului. Ellen väärin muista, niin satoja upseereita syytettiin ja monet tuomittiin Suomessakin sodan jälkeen erilaisista rikoksista ja rikkomuksista. Todisteina käytettiin mm. heidän allekirjoittamiaan asiakirjoja.Samaa tapahtui useimpien hävinneiden maiden armeijoissa.\nTietysti on selvää, että kukaan - ainakaan suomalainen upseeri - ei ryhdy tietoisesti antamaan laittomia käskyjä.\nMartti Pelho kirjoitti: Mannerheim tai kukaan muukaan kesällä 1944 Kannaksen murtumisen tuoksinnoissa esimiesasemassa käskyvaltaa käyttänyt upseeri ei poikennut tästä kirjauslinjasta.\nMistä sitten johtuu, että Mannerheimin ja alempien komentajien nimet löytyvät lukemattomien asiakirjojen alta?\nMartti Pelho kirjoitti: Kekkosen sinimustan tulkinnan mukaan upseerimme ja suojeluskuntalaiset olivat kaikinpuolin pyhäkoulupoikia kaikissa virkatoimissaan kesällä 1944.\nMissä olen tuollaisen "sinimustan tulkinnan" esittänyt? Minkähän värisiä ovat Pelhon lukuisat perättömät väitteet?\nPoikkean Pelhosta aika jyrkästi siinä, että pysyn faktoissa. Senhän monet keskustelijat ovat todenneet. En ole huomannut kenenkään esittäneen Pelhosta vastaavaa mielipidettä,vaan juuri päinvastoin.\nJälleen edellä on joukko täysin perättömiä väitteitä. Ainakaan ne eivät perustu mihinkään tutkimukseen tai esittäjänsä asiantuntemukseen.\nIlmo Kekkoselle kommentoitavaksi\nToimittaja Hannu Ojala on haastatellut päätoimittaja Antti Arposta ja koonnut Arposen kommentteja jyväskyläisen sotiemme veteraanin kirjeestä:\nToivo elää Tapanaisen tarinoista\nPäätoimittaja Antti Arponen on lukenut kymmeniä samansuuntaisia tarinoita Huhtiniemestä. Niiden ristiriidattomuus laittoi mietteliääksi kokeneen historian harrastajan.\nPäätoimittaja Antti Arposesta välittyy innostunut poikamaisuus. Maanantaina hän on saanut taas uutta postia, joka tukee näkemystä, että pankinjohtaja Toivo Tapanaisella oli sotakesänä 1944 virallista tietoa merkittävämpi rooli sotilasasioissa Lappeenrannassa.\nKeski-Suomessa asuva veteraani on lääkärinsä pyynnöstä kirjoittanut Arposelle, koska nukahtamispillereistä eikä valeriaanasta ole ollut apua öisiin sotatraumoihin.\nVeteraanien ja heidän omaistensa kirjeitä on kertynyt mapillinen, joten Antti Arposelta voidaan pyytää kokemukseen perustuvaa arviointia nimettömänä pysyvä kirjoittajan asemasta ja tarinan uskottavuudesta.\n"Veistaron työhuoneessa oli 4-5 upseeria ja se Tapanainen pikkuinen mies jolla hiukan kyömy nenä, ja silmät kuin lasipallot puhui kimittämällä siltä se kuulosti. En voinut olla kuulematta mitä ne siellä puhui, sillä olimme viereisessä huoneessa."\nOliko kirjoittaja upseeri vai kuuluiko miehistöön?\n- Arvaukseni on, että hän oli ehkä 18-vuotias lähetti. Hän kävi esikunnissa ja kuuli ja näki kaikenlaista. Ei hän upseeri ollut, koska näkökulma olisi ollut toinen.\n"Veistaro ajoi voimakkaasti sitä, että ammutut pitää siirtää huhtiniemestä muualle, nyt kun rintamakin näyttää pysähtyneen eikä ryssät päässeet Lappeenrantaan asti. Kimittäjä sano, että ei se hänelle kuulu eikä hän ole ojankaivaja. Teillä on mäki täynnä ryssiä pankaa ne jotain tekemään ruokansa edestä kaivakoon ne. Että 1942 tehtiin samoin ryssät kaivoi ja laittoi puulaatikoihin nämä 1918 ammutut punikit."\n- Kaveri osaa kertoa vuoden 1918 tapahtumat oikein, ja se on varsin painava argumentti, pysäyttää teksti paikallishistoriasta kiinnostuneen Arposen.\nTämän yksityiskohdan takia Arponen antaa merkitystä myös kirjeen muille tiedoille.\n"Toinen kartta oli sellanen johon oli rajattu kaikki puolustusvoimain omistamat maa-alueet. Kartassa oli nuppineuloja punaisia ja sinisiä, punaiset ryssiä ja siniset suomalaisia. Yksi neula merkitsi 1-10 hautattua."\n"Sitten ilmestyi tuohon nuppineulatauluun punaisella kirjoitettu paperi lappu jossa luki JÄLKIHOITOPROJEKTI".\nKesästä kerrotaan sen jälkeen aiemmista tarinoista tutuksi tulleiden teloituslatujen mukaisesti, mutta kuinka Antti Arponen arvottaa kertojan tarinaa 50-luvun veteraanitapaamisista?\n"Vuonna 1957 Tapanainen järjesti vuorollaan tapaamisen missä oli vielä 35 henkilöä oltiin pankin tiloissa ja asuttiin hotellissa tai kuka missäkin. Tapanainen oli jäänyt eläkkeelle pankista mutta kertoi että pyrkii Chymos tehtaan toimitusjohtajaksi."\nOlisiko mahdollista, että 69-vuotias vapaussodan sotatuomari ja miehistöön kuuluvat 30 vuoden iässä oleva miehet olisivat pitäneet yhteisiä pirskeitä?\n- Miksi ei. Noin hän antaa ymmärtää, Antti Arponen ei anna vielä epäilykselle sijaa.\nSeuraavan vuosikymmenen osalta hänkin sitten joustaa.\n"Tapanaisen luokse oli laitettu miehiä, jotka kävivät tarkastamassa oliko hänelle jäänyt mitään (papereita)."\n"Tyhjästä oli ilmestynyt mies konepistooli kourassa ja alkanut komennella miehiä pois katolta."\n- Syväkurkku on kertonut saman tarinan, mutta ei siellä mitään konepistoolia ollut, Arponenkin jo pidättelee vauhtia.\nLennokkaasta kerronnasta huolimatta kirjeellä on Antti Arposelle todistusarvoa. Tapanainen on nähty pyörivän 1944 esikunnissa ja hänen on kuultu keskustelleen eversti Veistaron kanssa. Pelkästään tästä syystä Huhtiniemestä kiinnostunut Arponen toivoo, että kirjoittaja ilmoittaisi henkilötietonsa.\nPöydällä on mappi samankaltaisia tarinoita ja seinältä Karjala-lehden päätoimittajan kiinnostusta menneeseen valvoo muotokuvallaan - kukapas muu kuin varatuomari Toivo Tapanainen.\nTarinoiden perusteella on kirjoitettu kirja teloitetuista. Kaiken tämän jälkeenkin Antti Arponen sanoo, että kertynyttä aineistoa ei ole käyty läpi historiantutkijan näkökulmasta kriittisesti arvioiden.\nKysymys siitä, löytyykö joukosta toistensa kanssa selvästi ristiriitaisia kertomuksia yllättää.\n- En ole miettinyt ristiriitaa, koska tarinoissa ei niitä ole ollut. Ainoat ristiriidat ovat siinä, että tietyillä ihmisillä on olevinaan tarkkoja tietoja, missä haudat ovat. Niitä on eri puolilla, eivätkä ne sitten pidäkään paikkaansa.\nKun on vuosia pitänyt esillä ihmisten tarinoita Huhtiniemestä tapahtuneista teloituksista, ei voi välttää henkilöitymästä asiaan. Antti Arponen tietää tilanteen, eikä ole siihen tyytyväinen.\n- Se häiritse ja harmittaa. Yksi asia on tullut ainakin selväksi. Tähän suhtaudutaan hyvin intohimoisesti molemmilla suunnilla. Kyllä minua vähän rassaa nämä puheet, että kaivamiseen käytetään 100 000 euroa valtion rahoja, eikö se Arponen voisi maksaa niitä. En minä ole vaikuttanut tähän pennin vertaa.\nMissioitumisen lisäksi Huhtiniemen ympärillä on leijunut selkeän salaliittoteorian elementtejä.\n- Minä en usko salaliittoteorioihin, piste - ei kun pilkku. Työssä on kannustanut se, että aihepiiriin liittyviä papereita on hävinnyt vuosien varrella, Antti Arponen selittää pilkun merkitystä.\nHuhtiniemen vainajista hän on valmis luopumaan sitten, kun on toisin todistettu. Se hetki voi tulla jo syksyn aikana. Salaisesta kenttäoikeudesta ja Tapanaisesta sen puheenjohtajana Antti Arponen kieltää koskaan aktiivisesti puhuneenkaan. Ehkä tällaista on vain muutaman kerran vahingossa lipsahtanut.\nToivo Tapanaista vapautus sotarikoksesta ei silti jätä rauhaan. Ehkä mies rupesi jakelemaan rääväsuisille karkurikommunisteille oman käden oikeutta.\n- Ammutti niistä 10, 20, 30 tai 40. Sitten havahduttiin, että "pojat perkele, nyt taisi mennä jotakin pieleen", että ei tämä nyt mennyt aivan pykälien mukaan.\nTässä vaiheessa kyse on erittäin ohuesta hypoteesista, mutta viimeisin kirje on mielenkiintoinen, ja kaivausten Antti Arponen soisi ulottuvan Taipalsaarelle saakka."\nheehak kirjoitti: Kyse ei olekaan siitä, kuka on oikeassa ja kuka väärässä. Kekkonen tosiaan on asiantuntija, mutta hänen loppukaneettinsa valheista ja satuilusta vähentää hänen sanomansa painoarvoa. Se ei sen lisäksi kuulu herrasmiehen tapoihin.\nNo tämä on kyllä omaperäisin koskaan kuulemani näkemys historiakeskustelujen sisällöstä. Ei sillä ole mitään väliä, mikä on totta ja mikä ei; tärkeintä on, että ihmiset puhuvat toisilleen kiltisti!\nTapakasvatus tietysti saakoon sijansa, mutta tässä näkyy taas jonkinlainen outo kaksinaismoralismi. Aiemmin tulin tässä ketjussa jo maininneeksi tuosta erikoisesta kaksinkertaisesta todistustaakasta, minkä nimimerkki "heehak" on jostain kumman syystä halunnut sälyttää vain salaliittoteorioita vääriksi todistaville osapuolille. Nyt hän iskee peliin lisäksi vielä kultaiset käytössäännöt ja "herrasmiesmäisyyden", joita hän tietysti edellyttää jälleen kerran vain ja ainoastaan toiselta osapuolelta.\nOmasta mielestäni satuilua sopii kutsua satuiluksi, etenkin sen jälkeen kun se on sellaiseksi osoitettu. Se ei vähennä annetun todistuksen painoarvoa millään tavalla. Se on myös sopivan neutraali termi, koska se jättää avoimeksi sen mahdollisuuden, että Pelho vain toistaa joidenkin muiden ihmisten mielikuvituksellisia tulkintoja. "Valehtelu" on toki minunkin mielestäni turhan moralistinen termi. Valehteleminen edellyttää suoranaista harkintaa ja aktiivista halua vääristellä totuutta, mutta minusta vaikuttaa kovasti siltä, että Pelho kyllä aivan oikeasti uskoo kovasti noihin julistuksiinsa, joilla hän tätä palstaa on viime aikoina sulostuttanut.\nOman aikamme polarisoituneissa keskusteluissa tietysti on jo pitkään vallinnut eräänlaisena sääntönä päästää se provosoivampi ja selkeämmin kyseenalaisia tulkintoja esittävä osapuoli pälkähästä, samalla kun toisilta tahoilta on vaadittu täydellistä virheettömyyttä ja moitteetonta käytöstä. Tämä on sellainen asia, mikä on oikeasti laajempi kulttuurinen ja yhteiskunnallinen ongelma; se nimittäin näkyy paitsi tiedekeskusteluissa, myös kulttuurissa ja politiikassa. Niille, jotka pelaavat kaikkein härskeimmin, halutaan antaa parempi tasoitus.\nSamaa puutaheinää aina vain. Koko artikkeli on typerää hölynpölyä.\nKyseessä on Etelä-Saimaan toimitukseen heinäkuussa 2007 lähetetty kirje, joka on yksi Veli Holapan lapsellisista väärennysyrityksistä. Arposeen se meni taas kerran täydestä, vaikka ei taida mennä enää muihin kuin Pelhoon.\nTutkimme asian yhdessä Ilta-Sanomien toimittajien kanssa ja hyödynsimme muitakin tietolähteitä mm. sota-arkistoa, jossa tutkin eversti Veistaron toimintaa koskevan aineiston. Tulos löytyy Jaakkosen Huhtiniemi-kirjan sivulta 200-209.Kirje ei pidä paikkaansa missään kohdin.\nArposen tarinat paljasti puhtaaksi satuiluksi mm. Pasi Jaakkonen. Uudet kuvitelmat teloituksista kehitteli sitten Heikki Ylikangas. Nekin siis mitätöivät osaltaan Arposen kehitelmät, joita Pelho niin innolla lainaa. Ylikankaan tulkinnat taas kumottiin perin pohjin alla esitellyssä kirjassa.Se ei ollut mitenkään ristiriitainen Jaakkosen kirjan kanssa. Tietenkin se on tieteellinen tutkimus, kun Jaakkonen lähestyi Huhtiniemen huhua nimenomaan mediahuijauksena. Olin mukana Jaakkosen kirjan teossa, enkä löydä siitä virheitä vieläkään. Jokunen löysä tulkinta on, mutta tieteestä ei ole kysekään.\nAlla on Arposen näkemys "kuusikon" tutkimuksesta.\nTotuus kesästä 1944?\nPosted on Joulukuu 1, 2008 by Jarmo Nieminen\nHarvoin on yhden historiaan liittyvän tiedon kumoamiseksi lähdetty porukalla liikkeelle tekemään toista kirjaa, jossa kumotaan edellisen kirjan tiedot.\nProfessori Heikki Ylikangas julkaisi vuosi sitten teoksen Romahtaako rintama? Suomi puna-armeijan puristuksessa kesällä 1944.\nYlikankaan kirja sai suurta huomioita ja julkisuutta. Hän esitti näkemyksiä viimeisen sotakesän rintamakarkuruuteen ja kurinpitotoimiin liittyneisiin ampumatapauksiin.\nNyt on julkaistu kirja Teloitettu totuus – kesä 1944. Siinä professori Ohto Manninen, sotahistorian dosentti Jukka Kulomaa, yleisesikuntaeverstiluutnantti Jarmo Nieminen, oikeustieteen tohtori Jukka Lindstedt, filosofian maisteri Pasi Nurminen ja toimittaja Pasi Jaakkonen asettavat hyvin kyseenlaiseksi Ylikankaan tiedot ja päätelmät.\nRintamakarkuruudesta tohtoriksi väitellyt Kulomaa ja teloituksista väitellyt Lindstedt kertaavat vielä tutkimustietojaan siitä, että Ylikangas ei tuonut viime vuoden kirjallaan esiin mitään uutta, tai että hänen kertomissaan tiedoissa on virheitä.\nNieminen ja Nurminen ovat myös tutkineet jatkosodan asioita ja kesää 1944 perusteellisesti arkistotietojen pohjalta. Ylikangas häviää ainakin tämän kirjan sivuilla urheilutermein kuvattuna 6-0.\nKirjassa on mukana tiedot kaikista yli 500:sta talvi- ja jatkosodan aikana suomalaisten tuomioistuinten päätösten perusteella teloitetuista ja armeijan kurinpitosäännösten perusteella ammutuista.\nLehtimiehelle kirjan mielenkiintoisin luku on Pasi Jaakkosen yhteenveto viime syksyn sotateloituskeskustelusta suomalaisessa julkisuudessa. Ylikankaan kirja ja vuosikausia velloneet huhut saivat viime syksynä palstametreittäin julksisuutta lehdistössä.\nOn erittäin hyvä asia, että viime sotien asioita tutkitaan. Sotatapahtumat kiinnostavat paitsi tutkijoita myös tavallisia ihmisiä, sillä lähes kaikilla suomalaisilla on isiensä ja isoisiensä kautta yhteyksiä viime sotiin.\nKenen totuus voittaa? Tämän kirjan luettuaan arvelee Ylikankaan olevan tappiolla.\nKesään 1944 liittyviä tutkimuksia on tiettävästi tulossa vielä lisää.\nThis entry was posted in - TT-44 -kirja-arvostelut, 1. Teloitettu totuus -kirja (2008). Bookmark the permalink.\nPelho on "tiedoissaan" useita kierroksia jäljessä. Hän nojautuu 2007 lopullisesti paljastettuun mediahuijaukseen. Miksi?\nMinun käsitykseni mukaan Arposen arvio Ylikankaan 6-0 tappiosta kuusikolle on kovin kohtelias. Hän ei kuitenkaan arvioi oman kirjansa arvoa. Minusta se häviää jo Jaakkoselle 600-0. Tieteelliseen tutkimukseen sitä ei voi edes vertailla.\nArposen kirjaa ei kukaan täysijärkinen voi pitää vakavsti otettavana lähteenä Lappeenrannan tapahtumista kesällä -44.\nLaitoin maaliskuussa 2011 keskusteluun lyhyet lainaukset aikalalaistodistajien tuoreista haastatteluista:\n"Ne olivat uusia, teräksestä ja raudasta tehtyjä, reilun puolen kontin kokoisia, viismetriä pitkiä ja 2.20 leveitä. Ne tuotiin kuorma-autoilla. Pitkällä sivulla niissä oli pään korkeudella kaks’ kalteri-ikkunaa. Niissä oli paksut kalterit . Kalterit olivat vain pystysuunnassa. Kontit olivat ampumaradan kaksikerroksisen huoltorakennuksen vieressä.\n“Sotapoliisit olivat pysäyttäneet äidin aamuvarhaisella Vanhaan Lavolaan menevällä tiellä, siellä lentokentän vieressä. Olivat kuulustelleet. Se meni aina viideltä polkupyörällä navettahommiin Vanhan Lavolan maatiloille. Olivat kysyneet , onko äiti nähnyt mitään kun aina aamuvarhain täällä pyöräilee töihinsä. Se oli sanonut niille ettei ollut nähnyt mitään. Uhkasivat äidinkin saavan napin otsaansa jos on nähnyt.\nMutta minulle äiti kertoi nähneensä. Ne olivat olleet partaisia suomalaiskarkureita. Armeijan kalsareissa. Muita vaatteita niillä ei ollu. Niitä oli ollut satoja. Kuorma-autoista niitä oli heitetty sinne hautoihin sähkölinjojen alle. Viikkoja. Aina aamuvarhain. Samoihin jonne venäläisiäkin kuskattiin.”\nKertojien yhteystiedot olen toimittanut toimivaltaiselle tutkintaviranomaiselle.\nRe: Oppiako Espanjan puhdistuksista?\nKoska kirjoitat Espanjan sisällissodasta sen Huhtiniemeen yhdistäen,\nniin oletko käynyt Alcázar´ssa tutkimassa Espanjan armeijan arkistoja, etsimässä faktatietoja?\nKuvassa taustalla on Wanha keskustori, jonka ulkokahvilassa voi miettiä Huhtinimi-tarinoitakin.\nTorin takana on Alcázar.\nJa mitenkähän nuo faktatiedot Toledosta liittyisivät Romahtaako rintaman Huhtiniemeen?\nTänään on 08.03.21 22:33


Rovaniemen Palloseura - L&T otteluennakko: RoPS - IFK Mariehamn\nL&T otteluennakko: RoPS - IFK Mariehamn\nRovaniemen Palloseura kohtaa huomenna torstaina Veikkausliigassa kahdeksantena olevan IFK Mariehamnin. Ottelu alkaa kello 18.30. Ennakkoliput ovat myynnissä RoPS:n Bingolta, Rovaniemen Prismasta sekä Ticketmasterin netistä www.ticketmaster.fi/rops\nEdellisessä ottelussa suurta suosiota kerännyt perhelippu (20 €, 2 aikuista + 2 lasta) saa jatkoa! Perheliput ovat myynnissä RoPS:n Bingolta sekä ottelupäivänä portilta. Portit Keskuskentälle avautuvat kello 17.30.\nOtteluisäntänä on Lassila & Tikanoja.\nJuha Malinen: Projektina kadonneen voiton metsästys\nRoPS ja IFK Mariehamn kohtaavat tälle kaudelle toistamiseen. Edellisellä kerralla toukokuun lopulla RoPS ei yltänyt Robert Taylorin osumasta huolimatta pisteryöstöön, vaan IFK klaarasi ottelun Jani Lyyskin toisen jakson voittomaalilla.\nTällä hetkellä IFK Mariehamnin kulku ei ole mestaruuskauden tasoista. Viime kierroksella Peter Lundbergin suojatit ylsivät 0-0 tasapeliin SJK:ta vastaan, mutta edellisessä vierasottelussaan saarelaiset taipuivat FC Lahdelle suurinumeroisesti 6-2.\nMaarianhaminan kulku on noteerattu myös Napapiirillä. Vaikka mestaruuden voittanut joukkue pysyi kohtalaisen hyvin kasassa, on tietynasteista krapulaa ollut havaittavissa.\n- Meidän onneksemme heidän tahtinsa ei ole aivan samaa kuin vuosi sitten, RoPS:n päävalmentaja Juha Malinen myöntää.\n- Mutta samaan hengenvetoon emme itsekään ole päässeet Maarianhaminaa vastaan herkuttelemaan. He puolustavat edelleen hyvin, heillä on fyysinen joukkue, joka iskee väkevästi vastaan. Juuri heidän vastaiskunsa ovat usein tuottaneet sen ratkaisevan maalin.\nMaarianhaminan hyökkäyksessä on pelote, joka kannattaa huomioida. Aleksei Kangaskolkka on noussut tällä kaudella IFK:n ykköshyökkääjäksi. On vain ajan kysymys, koska Viipurissa syntynyt tehomies nousee myös Moreloksen ohi Veikkausliigan maalipörssin kärkeen.\nVastustajaa enemmän Rovaniemen Palloseuran leirissä on viime viikot keskitytty joukkueen omaan pelaamiseen. Pelillisesti tekeminen kentällä näyttää tällä hetkellä paremmalta kuin kolme kuukautta sitten, mutta tuloksellisesti kuudesta viimeisestä ottelusta saldona on ollut neljä tasapeliä ja kaksi tappiota.\nJuha Malinen ei yritäkään peitellä lievää pettymystään.\n- Korrelaatio hyvien esitysten ja huonojen lopputulosten välillä on ollut niin poikkeuksellinen, ettei sekään voi enää loputtomiin jatkua, päävalmentaja tuhahtaa harmikseen.\n- Tällä hetkellä meidän projektina on kadonneen voiton metsästys. Olemme viime viikot puhuneet paljonkin siitä, kuinka otteluiden lopputulokset saataisiin käännettyä positiivisemmaksi.\nMieliala on silti luottavainen, kuten se on ollut läpi kauden. Joukkue uskoo omaan tekemiseensä sekä siihen, että ongelmakohtiin löydetään ratkaisut.\n- Tässäkin aika tulee tekemään tehtävänsä. Harjoittelemme päivittäin erilaisia murtautumismalleja ja oikeita tapoja, joilla ylletään antoisille maalintekopaikoille, Malinen kertoo.\n- Maarianhaminaa vastaan tulemme laittamaan kentälle neljä vahvasti hyökkäysorientoitunutta pelaajaa, joilla jokaisella on riittävästi ideaa sekä luottamusta ratkaisujen tekemiseen.\nHuomisesta ottelusta Rovaniemen Palloseuran kokoonpanosta puuttuvat varmuudella Cem Felek ja Aapo Heikkilä. Ottelu löytyy Veikkauksen vetokohteista. RoPS:n sivujen kautta veikkaamalla tuet samalla RoPS:n junioritoimintaa: www.rops.fi/veikkaus\n31.5.2017 IFK Mariehamn - RoPS 2-1 (1-0)\n10' 1-0 Amos Ekhalie\n58' 1-1 Robert Taylor\n64' 2-1 Jani Lyyski


Helmikuu 28, 2021, 04:56:12 ap\nKirjoittaja Aihe: 1ZPRESSO kahvimyllyt (Luettu 297 kertaa)\n« : Helmikuu 04, 2021, 14:00:17 ip »\nEhkä tämäkin ansaitsee oman ketjunsa?\nPäivitin joku aika sitten kalustoani ja halusin samalla vaihtaa Rancilio MD50 -myllyn laadukkaaseen ja hiljaiseen käsimyllyyn. Pääpaino espressojauhatuksessa ja jauhatustarve parhaimmillaan 40g/päivä, mutta useimmiten 20g/päivä. Tämä oli se yksi iso syy hakea pienempää myllyä.\nAika nopeasti päädyin kahteen, hyvin samankaltaiseen vaihtoehtoon. Kinu M47 Phoenix ja 1zpresso JX Pro. Hintakin oli sama, joten googlailemalla piti lähteä selvittelemään ominaisuuksia. Päädyin 1zpressoon ihan puhtaasti rakenteen vuoksi, joka on varsin vakuuttavan oloinen painoltaan ja viimeistelyltään. Eniten arvelutti Phoenixissa muovin käyttö akseloinnin laakerointien yhteydessä, joka luultavasti on ongelmana lähinnä omien korvieni välissä?\n1zpresso on kevytkäyttöinen, ainakin napolilaistyyppisten espressojen kanssa. Vaaleampia paahtoja en ole vielä ehtinyt kokeilla. Normaalilla veivauksella 14g-16g valmistuu espressokarkeuteen noin puolessa minuutissa. Silmämääräisesti arvioituna jauhatus on hyvää tasoa. Säätö on helppo ja ennenkaikkea tarkka ja riittävän pienin pykälin.\nVs: 1ZPRESSO kahvimyllyt\n« Vastaus #1 : Helmikuu 04, 2021, 16:50:34 ip »\nOlen itse miettinyt JX:ää pour over käyttöön. Coffeechroniclerin arviossa oli vertailtu JX:ää ja JX Prota ja jostain syystä JX jauhoi hieman nopeammin saman määrän kahvia, vaikka sisuskalujen pitäisi olla samat. JX Prossa jauhatuskarkeuden säätö on ilmeisesti helpompi ja säätövaraa on enemmän, mutta minulle nämä ominaisuudet eivät olisi niin tarpeellisia kun espressomyllynä on jo Eureka Mignon Specialita. Hintaeroa ei Cremalla tosin ole kuin 20€.\n« Vastaus #2 : Helmikuu 04, 2021, 20:27:42 ip »\nLuin itse saman jutun. Terät ovat samat, mutta erohan ei voi kuitenkaan olla mikään iso. Vaikuttaisiko se säätöjen porrastus-ero? JX Pro:ssa on säätöpykälät tiheämmin, joten ei kai noita ihan samaan säätöön edes saa, vaikka yrittäisi?\nJX Pron säätö on kyllä helppo ja sijoituspaikka kätevä. Tähän mennessä olen ollut siihen tyytyväinen. Ja pitäisi sillä myös pour-overit onnistua. Pitääkin kaivaa Kalitat taas esille. Terien kalibrointi ei ollut ihan kohdallaan, koska ”nollakohta”, jossa terät ovat täysin kiinni, meni hieman yli nollakohdasta (yhden numeron verran). Käytännön merkitystä tuolla ei ole, kun sen tietää. Valmistajan sivuilla on kyllä hyvät ohjeet kalibroimiseen, jos haluaa tuon nollakohdan täsmäävän.\nUskon, että tulet olemaan tyytyväinen, jos jonkun noista myllyistä hankit.\n« Vastaus #3 : Helmikuu 10, 2021, 20:40:15 ip »\nPäädyin sitten tilaamaan tuon normi JX:än Cremalta. Tänään tuli postista ja täytyy kyllä sanoa, että todella laadukkaan ja jämäkän oloinen mylly. Jauhaa erittäin nopeasti ja miellyttävä käyttää - ero Hario Skertoniin on kuin yöllä ja päivällä.\nMinulla tuo nollakohta ei myöskään täsmännyt vaan terät olivat yhdessä numero 8 kohdalla. Kun kuitenkin muistaa tuon on helppo laskea siitä täysiä kierroksia kun myllyä löysää. Toinen pieni valituksen aihe, että säiliöön, mihin pavut kaadetaan, ei mahtunut 30 grammaa papuja kerralla. Jauhettua kahvia mahtuu kyllä purkkiin helposti enemmänkin, mutta jouduin ensin jauhaa yhden satsin ja sitten kaataa loput muutamat pavut toiselle kierrokselle. Tapaan tehdä kaksi kuppia kahvia kerralla V60:llä 33g/500g kahvi/vesi.


Kiertopalkinnot - SBK RY\nSandran juoksu -kiertopalkinto\n1. Kiertopalkinnon ovat lahjoittaneet kennelit Blue Fundogs, Caryotan ja Nachtwolken. Palkintoa seuraa albumi, johon Sandran juoksun voittajan omistaja liittää kuvan koirastaan nimi- ja sukutietoineen. Palkinto kiertää niin kauan kunnes saman omistajan kahdella eri koiralla on yhteensä neljä kiinnitystä. Palkinnon saaja velvoitetaan toimittamaan palkinto bedlingtontreffeille edelleen jaettavaksi.\n2. Palkinnosta on oikeutettu kilpailemaan bedlingtoninterrierit, jotka osallistuvat bedlingtontreffeille.\n3. Voittaja on se, joka saavuttaa nopeimman ajan juostavalla 50 metrin matkalla.\n4. Kilpailu on nimetty ensimmäisen järjestetyn kilpailun voittajan Cirrus Blue Tanzaran mukaan.\n5. Sandran juoksun voittaja palkitaan treffeillä.\nVuoden Agilitybedlington -kiertopalkinto\nLahjoittanut Minna Pihlavamäki.\nHetan malja -kiertopalkinto\nPalkinto annetaan vuodeksi Seinäjoen koiranäyttelyssä rotunsa parhaalle Suomessa asuvalle bedlingtoninterrierille.\nKiertopalkinnon mukana kulkee kansio johon omistaja lisää kuvan koirasta tietoineen.\nPalkinnon on lahjoittanut Teuvo Kiili, Kennel Slioorin.\nPalkinto on toimitettava omalla kustannuksella ja vastuulla näyttelytoimikunnalle seuraavan vuoden näyttelyyn.\nMarketeerin malja -kiertopalkinto (ei kierrä enää)\nPalkinto jaetaan Tampereen KV koiranäyttelyssä parhaalle suomalaissyntyiselle bedlingtoninterrierille.\nPalkinnon saa omakseen se koiranomistaja, joka on saanut viisi (5) kiinnitystä palkintoon. Ennen vuotta 1980 saatuja kiinnityksiä ei lasketa mukaan.\nPalkinnon saajan tehtävänä on kaiverruttaa palkintoon vuosiluku sekä koiran nimi voittopäivänä olevine titteleineen. Mukana seuraavaan kansioon koiran omistaja liittää kuvan koirastaan sekä kirjoittaa sen yhteyteen koiran nimen (titteleineen), koiran vanhempien nimet sekä omistajan nimen osoitteineen kauniisti tekstaten.\nNäillä säännöillä lahjoitan palkinnon edelleen kiertämään annettavaksi parhaalle suomalaissyntyiselle bedlingtoninterrierille Tampereen kv. näyttelyssä.\nLisäys: Palkinto on siirtynyt aikoja veteraanisarjaan ja kaipaa kunnostusta. Sillä aikaa palkintoa tuuraa uusi vaatimattomampi pytty, jossa ei ole kaiverrustilaa, joten siltä osin sääntöä muutetaan. Kiinnitykset selviävät albumin sivuilta. Arvokkain osahan tätä kiertopalkintoa on sen mukana kiertävä albumi. Sen omakseen saavalla henkilöllä on palanen suomalaista bedlintoninterrierin historiaa; kuvat voittaneista Suomessa syntyneistä koirista.


Sarjakuvan luokittelu - sarjakuvan arvostelu\nErojen ymmärtäminen sarjakuvalehdessä\nSarjakuvalehden palkkaluokkia annetaan CGC-nimisen Certified Guaranty Company -nimisen yrityksen kautta. Sarjakuvan arvosana perustuu sen fyysiseen kuntoon. Eri hintaoppaiden ja luokitteluyritysten käyttämät järjestelmät ovat erilaisia. Kaksi perusjärjestelmää koostuvat lukuasteikosta yhdestä kymmeneen, kuten CGC: n käyttöön ja toinen käyttää seuraavia termejä:\nKoska näitä termejä ei ole standardoitu, ne eivät välttämättä ole luotettavia. CGC: llä on opas, mihin ehtoihin liittyy numeroita.\nKuka on CGC?\nCGC on itsenäinen yritys, joka arvioi sarjakuvakirjojen kuntoa, jotta ne saisivat arvosanan, jota keräilijät voivat käyttää. Kun sarjakuvat on arvioitu, ne kapseloituvat sen tilan säilyttämiseksi, että ne luokitellaan.\nKuka on sarjakuva-asteikko tärkeitä?\nSarjakuvakirjat ovat tärkeitä kaikille, jotka ovat vakavasti sarjakuvien ostamista ja myymistä. Vaikka markkinoilla on paljon pieniä sarjakuvia, jotkut sarjakuvat ovat kirjaimellisen omaisuuden arvoisia. Jotta varmistetaan, että sekä ostajat että myyjät ovat suojattuja, kun on kyse tuotteiden myynnistä kohtuullisella hinnalla kolmannen osapuolen luokittelujärjestelmän avulla, on elintärkeää. Kaikki arvosanat annetaan anonyymisti, joten luokkalainen ei koskaan tiedä, jonka koomassa ne luokittelevat.\nMikä vaikuttaa sarjakuvaan?\nSarjakuvan fyysinen kunto on kaikkein tärkeintä tiukan arviointimenettelyn aikana. Kaikki mikä tahansa sivujen kunnosta (jos ne on repeytynyt tai taivutettu) vahingoittuneen sarjakuvan korjaamiseen käytettäville tuotteille, muuttuu arvosanaksi. Tämän takia on äärimmäisen vaikeaa löytää vanhanaikainen sarjakuva kopioita.\nKuitenkin sarjakuvan ei tarvitse olla myrkky vielä myydä hyvin! Harvinaisuus ja kuluttajien kysyntä nostavat myös sarjakuvan hintaa, mutta CGC ei palkitse niitä.\nSarjakuvanäyttelijä Stan Lee: n alkuperähistoria\nKuinka luoda sarjakuva\nKuinka olla sarjakuvakirjoittaja\nMikä on sarjakuvapaneeli?\nLuo ja julkaise sarjakuvia kautta Kickstarter\nAnna takaisin sarjakuvan hyväntekeväisyyteen\nTop Comic Book -konvention nähtävyyksiä\nTop sarjakuvakirjan Archenemies\nMikä on erittäin hieno sarjakuva?\nTop 18 Comic Books for Kids vuonna 2018\n20 Sarjakuvatapahtumia Jokaisen sarjakuvan fanin tulisi lukea\nTop 7 Urban Legend Kauhuhistoria\nVoitko ajaa Corvette Stingray talvella?\nLäntinen seinä: Pikahistoria\nMitä dinosaurukset todella näyttävät?\n10 Groundhog Day -lehdet muistuttavat sinua, että kevät on lähellä\n3 tapaa päättää tämän vuoden koulu vuosi seuraavan vuoden tuloksista\nToinen maailmansota: Tiger I Tank\nJohdatus 1 Korinttilaisiin\nKuinka käyttää samanaikaista kontrastia maalauksessa\nAnsaitse elämä luisteluvälineenä omistajana tai operaattorina\nRadioaktiivisten aineiden luettelo\nLuettelo vapaamuotoisista julkisista kouluista Missourin opiskelijoille, K-12\nTop Baby Name -kirjat\nGrapevine Legends ja Lore\nSmith College GPA, SAT ja ACT tiedot\nKuinka ottaa Paintball Gun lentokoneella laillisesti\nKuinka menestyä hyppäämään jääkiekkoon\nYhdysvaltain hallituksen kolme alaa\nHyönteisen sisäinen anatomia\n40-luvun ikuisen rakkauden lauluja\nLuettelo tupakoinnin vaurioituneista organismeista laajenee\nMitä ovat Septuagesima, Sexagesima ja Quinquagesima sunnuntaisin?\nMaking Lump ja Briketti Charcoal\nMikä on Aphesis?\nAZ: Star Wars -sanasto


RunoTalon voimapuutarha: Yrttitarhasta muotopuutarha\nVoimapuutarhaan syntyi uusi yrttien muotopuutarha. Suunnittelin paperille puutarhan muodon ja käytin yrttejä, joita puutarhassa on ennestään. Lisäsin piristykseksi pienet pallotuijat ja angervot. Keskelle asetin sammaleisen kiven. Sen päälle laitan ensi kesänä ison jalallisen kukkaruukun.\nÄitini tuli vierailulle ja ahkeroimme puutarhan lähes valmiiksi yhden päivän aikana. Ensin nostimme kaikki yrtit pois vanhoilta paikoiltaan. Sitten hahmottelimme istutusalueet ja hiekkakäytävät. Maasto ei ole aivan tasainen, joten jouduimme hetkisen miettimään lopullista toteutusta.\nTässä on kuva valmiista yrttitarhasta. Nyt odotan sadetta, että hiekka asettuisi tasaisemmin. Yrtit ovat pieniä reppanoita kun niitä on jaettu moneen osaan, mutta varmasti jo vuoden kuluttua ovat taas rehevämpiä.\nAivan kaikki ei mennyt suunnitelmien mukaan. Tuijan kohdalla olikin kallio, joten alkuperäiseen pohjapiirrokseen täytyi tehdä muutoksia. Tuijat löysivät onneksi hyvät uudet paikat vastapäätä toisiaan. Myös muutamia muita muutoksi tehtiin työn edetessä.\nOli mukavaa tehdä tätä projektia yhdessä äidin kanssa. Puuhailu sujui rattoisasti jutellen. Lopuksi istuimme tyytyväisinä ihastellen lopputulosta. RunoTalolla on nyt uusi hieno yrttitarha. Mikä onni!\nLähettänyt RunoTalon Sari & Kukat 24.8.13\nlilli 24. elokuuta 2013 klo 21.04\nVaikuttaa söpöltä, ja paranee vain ajan kanssa :) Ihanaa kun olette jaksaneet ahertaa!\nRunoTalon Sari 25. elokuuta 2013 klo 13.04\nMuutaman vuoden kuluttua kenties käytävillä tungosta :) Hyvin jaksettiin ja äitini heilutteli lapiota reippaammin kuin minä... Toivon, että otetaan uusi puutarhaprojekti vuoden kuluttua.\nKiitos kivasta viestistä Lilli <3\n▼ elokuuta 2013 (32)\nMiksi minulla on oikeus tähän kaikkeen?\n...näin alkaa syyskuun Voimakirje\nSalaTikulta: Maailmassa on paikka Unelmille\n10 voimarunoa surusta ja toivosta\n10 positiivista tsemppaavaa VoimaRunoa\nHengitykseni uudistaa minua - VoimaTreeni 2 - kert...\nUusi Spiraalikirja esittelyssä & Mielen VoimaTreen...\nMielen VoimaTreeni: Lepotauko II\nMielen VoimaTreeni 10: Tarkkaile asenteitasi\nMielen VoimaTreeni 9: Heittäydy rennosti luovaksi\nMielen VoimaTreeni 8: Luota omaan sisimpääsi\nMielen VoimaTreeni 7: Ota vastuu omasta elämästäsi...\nMielen VoimaTreeni 6: Säteile ympärillesi valoa\nLöydä omat ilosi ja seuraa niitä\nLepotauko mielen voimatreenissä\nVoimaTreeni 5: Lopetan etsinnän - Olen jo perillä\nVoimaTreeni 4: Puhu peileille rakastavasti\nVoimaTreeni 3: Tee pieniä hyviä tekoja\nVoimaTreeni 2: Minä olen, hengitän\nVoimaTreeni 1: Mitä sinä oikein kelailet?\nVoimaTreeni: Läsnäolo, positiivisuus, kiitollisuus...\nHyödynnä täydellisen maailman ainekset\nTreenaa vahva kiitollisuuden lihas\nNäe kaikki mahdollisuutesi\nUusi sammakkokuoro: Tule onnistumaan!\nJokainen päivä uusi Alku\nVoimamatka Ilon huntu


"Sofi Oksasen kirja myynyt yli odotusten" - Kulttuuri - Uutiset - MTV.fi\nJulkaistu 31.08.2012 10:28\nSuomalaisen kirjakaupan myymälä Helsingin keskustassa Aleksanterinkadulla.\nSofi Oksasen uutuuskirja "Kun kyyhkyset katosivat" on myynyt yli odotusten ainakin Helsingissä. Kirjaa on painettu 100 000 kappaletta.\nOksasen kirjan julkistusta odotti yöllä runsas joukko innokkaita faneja Suomalaisen kirjakaupan Aleksanterinkadun myymälän ulkopuolella Helsingissä. Kirja oli myynnissä kello 00–02.– Innokas jono oli odotti oven takana puoliltaöin. Ensimmäinen jonottaja oli tullut paikalle jo iltakahdeksan aikaan, kertoo vuorossa oleva myymälävastaava Heli Pelkonen.\nPelkosen mukaan tunnelma myymälässä ja sen ulkopuolella oli iloinen ja innostunut.– Jonottajat kertoivat odottaneensa kirjaa todella paljon. Moni sanoi, että se on luettava aamuun mennessä.Kirjaa painettu 100 000 kappalettaSuomalainen kirjakauppa ei suostu paljastamaan tarkkoja myyntilukuja, mutta Pelkosen mukaan kirja on "myynyt yli odotusten".– Olemme varanneet kirjaa runsaasti myyntiin, jotta sitä riittäisi kaikille.Sofi Oksasen kirjaa on painettu 100 000 kappaletta. Like pitää painosta poikkeuksellisena Suomen kirja-alalla.Viestintäpäällikkö Nora Varjaman mukaan samanlaisiin painosmääriin ei ole ylletty Suomessa ainakaan pariinkymmeneen vuoteen.(MTV3)Katso Petteri Savolaisen juttu (Huomenta Suomi 31.8.2012)\n"Sofi Oksasen kirja on väkevä ja vakuuttava"KIRJA-ARVIO: Sofi Oksanen: Kun kyyhkyset katosivatSofi Oksasen uutuusteos veti täyden tuvan


Varjossa Kasvanu: Erittäin huono tuuri\nNoniin, en ole aivan täysin varma tästä postauksesta sillä siitä on ehkä jopa erittäin noloa kirjoittaa. Ennekuin menemme itse asiaan kerron että ''Tämä vai Tuo'' postauksen videovastaus tulee tällä viikolla jos jaksan sen editoida. Olen tällähetkellä nimittäin vatsataudissa ja kuumeessa että aikaa olisi ainakin tehdä jos vain kehtuuttaisi. Santunkaan luokse en nyt oikein pääse ennenkuin tervehdyn.\nTämä postaus koskee siis viime torstaita(8.5.-14) jolloinka kävin siis Kiuruvedellä.\nÄitini tuli meidän luoksemme jo keskiviikkona(7.5) yöksi sillä aamulla oli aikainen herätys klo: 4:30 että kerkeäisimme ajamaan rauhassa Hinguniemeen.\nItse heräsin jo 04:10 enkä saanut kunnolla unta mutta yritin. Nukuin poikaystäväni kanssa olohuoneessamme yhdellä patjalla sillä annoimme äidilleni oman sänkymme joten nukkuminen ei ollut kovinkaan kuninkaallista vaikka olikin tärkeä päivä. Herätessäni niskani olivat kipeät ja jokainen lihas huusi hoosiannaa edellisen päivän maastolenkin takia Santun kanssa. Noh itsehhän minä sinne lähdin herran kanssa kävelemään joten sain siitä sitten itse hiljaa kärsiä.\nLähdimme äidin kanssa matkaan 05:15 ja ulkona taisi olla -2°C, mutta se tuntui enemmältä. Onneksi päivän mittaan lämpötila nousi auringon noustua, että tarkeni olla hupparilla ulkona.\nPysähdyimme yhden kerran matkanvarrella ja sekin oli alkumatkasta kun tarvitsimme kahvia. Loppumatkasta aloin hieman pelätä ettemme kerkeisi ajoissa paikan päälle sillä luokassa piti olla 8:15 ja viime vuonna myöhästyimme kun lähdimme samoihin aikoihin. Mutta kerkesimme todella hyvissä ajoin paikalle ja meille jäi jopa ylimääräistä aikaa jonka istuimme autossa sekä käytimme Puffea ulkona sekä annoimme sille juotavaa.\nHerra oli oikein tyytyväisen näköinen vaikka ympärillä olikin tuntemattomia hevosia ja tallikissa jonka se taisi viimekerralla ajaa puuhun kun äiti päästi sen juoksemaan vapaasti hetken ajan. Nyt oli herra kiinni niin ei päässyt ajolle.\nIstuntomme alkoi suurinpiirtein asetettuun aikaan ja siellä kerrottiin koulutuksesta sun muusta sekä kokeiden muuttumisesta. Nyt oli lisätty soveltuvuuskoe mukaan tähän putkeen sekä ratsastuskokeessa vaadittiin pohkeenväistöä. Viimevuonna menimme askellajit läpi jonka jälkeen hyppäsimme radan ja se oli siinä. Tälläkertaa oli siis enemmän haastetta ja toivoin että ei tulisi saman kaltaista hevosta kuin viimeksi sillä viimekerta oli katastrofi.\nViimevuonna käsi siis niinkin huono säkä että sain hevosen joka oli todella iso ja omasi isot askeleet. Ja kun minä olin ratsastanut Dustyllä sekä Santulla viimeisen vuoden läpi enkä ollu päässyt istumaan edes laukkaakaan kunnolla niin oli haastetta kerrakseen ja varsinkin kun en saanut mokomaa hevosta liikkumaan. Huomasin jo alkukäynneissä etten saanut hevosta hereille en millään. En pidätteillä enkä pohkeilla. Kun pyydettiin pääty-ympyrällä laukkaa niin eihän sekään onnistunut. Vasta kun alettiin hyppäämään sain hevosen laukkaamaan ja sekin hankalutti esteelle viemistä kun hypin selässä kuin mikäkin vieteri. Yritin saada hevosta jatkuvasti tuntumalle, tein mitä ikinä osasinkaan ja mitenkä olin saanut ennen hevosen jopa hetkittäin peräänantoon ja hyvään muotoon mutta tämä hevonen ei totellut minua sitten yhtään vaan kulki niska ylhäällä ja todella laiskasti. Kun pääsin hevosen selästä alas lähdin ulos ja lyyhistyin maahan kuinka huono olinkaan. Haastattelukaan ei sinä vuonna mennyt nappiin sillä minut lyyhistettiin penkkiin aliarvioimalla.\nTiedän sen etteivät kokeissa todellakaan anna helpoimpia hevosia ratsastettavaksi, mutta tuo oli kyllä sellainen hevonen minkä kanssa kemiamme eivät kohdanneet.\nTänävuonna oli hieman sama tilanne eli olen päässyt ratsastamaan vain Santulla enkä päässyt tunneilla käymään rahatilanteen vuoksi, mutta halusin silti yrittää pyrkiä kouluun sillä tämä on se paikka minnekkä haluan enkä muualle.\nNo kuinka huono säkä voikaan sitten hevosten jaossa olla että sain saman hevosen kuin viimeksikin? ''Ei voi olla totta'' ajattelin mielessäni mutta en sanonut asiasta mitään vaikka olisin voinut. Raippa mukaan ja hevosen selkään. Ja kaikki samat ongelmat tulivat esille. Ratsastin kuitenkin enemmän ja topakammin kuin viimeksi ja sain hevosen ehkä muutaman kerran pudottamaan päänsä ja myötäämään mutta se painoi niin kauheasti sitten kädelle että oli pakko ottaa se takaisin kiinni ja ylös. Hevonen oli jopa laiskempi kuin viimeksi, no eihän kukaan pidä aamutöistä mutta että kuitenkin. Siinä vieressä oli paljon virkeämpiä ja pienempi kokoisia hevosia ja minä sain sen isoimman ja ''laiskimman'' tapauksen.\nÄitini otti video pätkiä ratsastuksestani mutten pystynyt katsomaan ne kuin kerran ja sekin oli liikaa. Hevonen ei liikkunut mihinkään ja minä jopa itkin hevosen selässä että ei tämä onnistu ei yhtään. Pohkeenväistö oli ainoa mikä onnistui edes jotenkin. Pääty-ympyrällä laukkaaminen ei onnistunut taaskaan. Hevonen vain juoksi raviin eikä kuunnellut pidätteitä ollenkaan, asetin, pidätin, annoin pohjetta mutta ei mitään. Yritin monta kertaa mutta ei onnistunut, joko hevonen veti päänsä alas tai veti pienelle ravi ympyrälle muiden keskelle.\nTiemme esteillekkin olivat liian tiukkoja ja hevonen ei polkenut allensa ollenkaan sillä en saanut siihen mitään tolkkua. Saimme hypätä verkka esteet ja minua ei kutsuttu radalle sillä en saanut hevosta liikkumaan minkä ymmärsin hyvin ja en olisi uskaltanut lähteäkkään rataa hyppäämään, tiedä mitä siitä olisi tullut.\nMonet hevoset kuullemma kielsivät okserille joka oli radalla ja joku tippuikin. En ollut sitten ainoa jolla ei mennyt putkeen.\nRatsastuksen jälkeen meillä oli noin tunti aikaa soveltuvuus kokeeseen ja siitä toinen tunti haastatteluun. Istuskelin autossa ja mietin mitä minä täällä oikein tein. En ollut valmis mihinkään tämmöiseen en ollenkaan sillä olen todella ruosteessa kaikesta mitä olen oppinut 12vuoden aikana hevos historiassani. No sille ei voinut mitään ja meille sanottiin alku istunnossa ennen kokeita että jos tämä ratsastuskoe ei menen nappiin ''se ei ole maailmanloppu'', mutta kyllä se siltä tuntui kun mikään ei mennyt putkeen.\nOnneksi soveltuvuuskoe ja haastattelu menivät paremmin minkä takia taisin olla jopa tyytyväinen kun lähdimme kotiin päin. Haastattelussa minua pyydettiin ottamaan hoitajan paikka vastaan jos ei ohjaajan puolelle nyt ovet avaudu, mutta saa nähdä mikä on fiilis juhannuksena kun saan tietää kuinka surkea todellakin olin.\nLähettänyt Kuurasusi klo 8.18\nSpring Diamond 12. toukokuuta 2014 klo 12.04\nKyllä kieltämättä paskaa tuuria, ei voi muuta sanoa :/ Mutta peukut ja varpaat pystyyn (Y)! :)\nKuurasusi 12. toukokuuta 2014 klo 12.52\nNiimpä niin! Pidetään vaan peukkuja pystyssä. Jospa olisi paikka edes siellä hoitajan puolella sitten mulle auki. Haastattelussa kuullemma minuun ''hurmaannuttiin''. :D\nOnskujau 16. toukokuuta 2014 klo 13.56\nMihin opistoon hait? :)\nKuurasusi 16. toukokuuta 2014 klo 15.42\nKiuruvedelle hain. Hingunniemeen. :)


Komissio helpotti verkkokaupoista valittamista - Markkinointi & Mainonta\nM&M 17.2.2016 16:11 päivitetty 3.3.2016 15:39\nKomissio helpotti verkkokaupoista valittamista\nEU:n uuden verkkopalvelun kautta kuluttaja voi hakea verkkokaupan riita-asialle tuomioistuimen ulkopuolista ratkaisua.\nEuroopan komissio on avannut verkkopalvelun, joka toimii riidanratkaisufoorumina kuluttajille ja yrityksille.\nOnline Dispute Resolution -foorumin (ODR) kautta esimerkiksi suomalainen kuluttaja voi tehdä valituksen toisessa EU-maassa sijaitsevalle vaihtoehtoiselle riidanratkaisuelimelle. Suomessa ODR-järjestelmään kuuluvia riidanratkaisuelimiä ovat kuluttajariitalautakunta, Vakuutus- ja rahoitusneuvonta FINE sekä liikennevahinkolautakunta.\nODR-foorumin kautta kuluttaja voi saattaa käsittelyyn riita-asian, joka koskee verkossa tehtyä kulutustavaran tai -palvelun hankintaa. Jos vaihtoehtoisia elimiä on useampia, saavat kuluttaja ja tavaran tai palvelun tarjoaja itse valita ratkaisun tekevän elimen.\nEri maiden riidanratkaisuelinten menettelysäännöt voivat poiketa suomalaisten riidanratkaisuelinten menettelysäännöistä: osa riidanratkaisuelimistä perii käsittelymaksuja, joillakin on riidan kohteena olevaa taloudellista etua koskevia raja-arvoja ja osa antaa sitovia, täytäntöönpanokelpoisia ratkaisuja.\nODR toimii kaikilla EU:n virallisilla kielillä. Ratkaisut riitoihin voidaan antaa kuluttajan pyynnöstä hänen omalla äidinkielellään.\nKaikkien palvelujaan ja tuotteitaan verkossa kuluttajille tarjoavien EU-alueella toimivien yritysten tulee vastedes linkittää ODR-forumin osoite sivuilleen.\nMessi jäi pois pelistä, kuluttaja vaati korvausta - "Alan yleisesti tunnettuun käytäntöön HJK ei voi vaikuttaa"


Vauhtia rakentamisen ja hajautetun energian integraatioon - Sitra\nMillennium-palkinnon saaja Michael Grätzel on esitellyt tulevaisuudessa hyvin edullisia aurinkokennoratkaisuja, jotka integroituvat täydellisesti rakennusosiin, kuten julkisivuihin. Energiatehokkuusdirektiivi edellyttää, että vuoden 2020 jälkeen osa rakennuksissa käytettävästä energiasta tuotetaan paikallisesti rakennuksissa. Tällä hetkellä talonrakentajat panostavat rakennusten ja rakennusosien energiatehokkuuteen ja vähitellen myös niiden vähähiilisyyteen. Toisaalla hajautettuun tuotantoon suuntautunut energiateknologiateollisuus kehittää teknisiä ratkaisuja ja pinnistelee heikosti kehittyneiden kotimarkkinoiden puuttuessa kansainvälisille markkinoille.\nEikö aurinkoenergian, pientuulivoiman, led-valotekniikkayritysten, älykkäitä verkkoja kehittävien ja monien muiden lähienergian kehittäjien pitäisi tiivistää yhteistyötä nimenomaan rakennusteollisuuden kanssa? Sama toisinpäin: eikö rakennusteollisuuden pitäisi rakentaa strategisia kumppanuuksia energiateknologiateollisuuden kanssa? Tulevaisuuden ratkaisut ovat Grätzelin vision mukaan rakennusosiin integroituja kokonaisuuksia. Energia on seinissä, katoissa ja ikkunoissa valmiina erottamattomana osana. Samoin älykkäät ohjausjärjestelmät ja talotekniikka tulevat itsestään selvänä talon osana.\nKorjausrakentamisessa tehdään suuria ratkaisuja lähivuosina, kun 1960–70 -lukujen kerrostaloja parannetaan. Jotta korjausrakentamiseen saadaan volyymia, tarvitaan modulaarista teollista tuotantoa ja esivalmistettuja rakennusosakokonaisuuksia. Vaikka taloudellisesta kestävyydestä eli kohtuullisista takaisinmaksuajoista tulee suuri haaste, tulisiko silti tutkia integroituja hajautettuja ratkaisuja myös korjausrakentamiseen?\nRakennusteollisuuden pitäisi lähteä metsästämään edelläkävijyyttä kansainvälisillä markkinoilla älykkäillä rakennuksiin integroiduilla energiaratkaisuilla. Suomalainen energiateknologia antaa tähän hyvät mahdollisuudet.


Huu-haa-professori Knuuti vuoden professoriksi - VHH-terveysravinto\nHuu-haa-professori Knuuti vuoden professoriksi\nViestiKirjoittaja Kalakukko » 14 Tammi 2021 21:17\nYLE: Tiede 14.1. klo 16:45 Huu-Haata Milla Talassalo\nLääketieteen professori Juhani Knuuti on toiminut Turun yliopistossa vuodesta 1996 lähtien.\nLääketieteen professori Juhani Knuuti Turun yliopistosta on valittu Vuoden professoriksi 2021. Professoriliitto julkisti valinnan torstaina etäyhteyksin järjestyillä Tieteen päivillä Helsingissä. Valtakunnallisen PET-keskuksen johtajana toimiva Juhani Knuuti on tehnyt mittavan uran ja on kansainvälisesti arvostettu tutkija. Vuonna 1960 syntynyt Knuuti on toiminut Turun yliopistossa vuodesta 1996 lähtien.\nKnuuti kirjoittaa myös tiedettä yleistajuistavaa blogia ja vaikuttaa itse aktiivisesti sosiaalisessa mediassa. Ahkerana kouluttajana hän on myös yhteistyössä alan opiskelijoiden kanssa käynyt sosiaalisen median virheellisiä terveysväittämiä vastaan. Syksyllä 2020 hän julkaisi tiedettä yleistajuistavan kirjan, jossa käsitellään terveysväitteitä tutkitun tiedon avulla.\nTurun yliopiston, Åbo Akademin ja Tyksin yhteisessä, valtakunnallisessa PET-keskuksessa tutkitaan esimerkiksi syövän levinneisyyttä, aivoja tai sydäntä leikekuvausmenetelmällä. Juhani Knuuti toimii myös Tyksin kliinisen fysiologian, isotooppi- ja PET-tutkimusten yksikössä ylilääkärinä. Hän on tutkinut erityisesti sydänlihaksen verenkiertoa ja aineenvaihduntaa kohdistuen sepelvaltimotautiin ja sydämen vajaatoimintaan.\nJuhani Knuuti osallistuu aktiivisesti yhteiskunnalliseen keskusteluun ja torjuu somen virheellisiä terveysväittämiä.\nKommentti: Saapa nähdä, saako kalakukko julkaistuksi täynnä siirappia olevan kirjoituksen. Voipi tässä rattaat tahmeutua.\nKnuutin "partiopoika-hanke" jäi mainitsematta, jonka hän on omin käsin ja nerokkaasti organisoinut käyttämällä opiskelijoita tarkistuttamassa mm. pilkkuvirheitä. Ja opiskelijathan tekevät mitä tahansa saadakseen opintopisteitä tai myönteisiä referenssejä.\nMainitava on myös Knuutin oma "tieteellinen" tekele, jonka hän äskettäin julkaisi. Ei vaan saanut suuren yleisön suosiota ja taisipa jäädä opiskelijoiden tarkastuslautakuntakin sivuun tarkistusmenettelyssä.\nHieno juttu, että tuo rahasumma 20.000€ kuitenkin kolahti, kun on muuten melkoisen hinteläpalkkainen tuo vakihomma. Vielä puuttuu ainakin tuo "vuoden pakolaisuuteen avustajan palkinto". Varmaan Heikkilä innokkaasti sen palkintolautakunnalle esittelee.


Etusivu | Itä-Savon Uusyrityskeskus ry | Perusta yritys\nRAKENNA ITSE TULEVAISUUTESI-PERUSTA OMA YRITYS\nYrittäjyyden alkutaipaleen neuvontapalvelut Savonlinnan seudulla\nYrityksen perustaminen on suunnitelmallista toimintaa.\nSinun omat ominaisuutesi ja valmiutesi ratkaisevat sen,\nmiten hyvin onnistut ja miten kannattavaa toiminta on.\nYrityksen perustamiseen kannattaa valmistautua huolella.\nKiinnostaako yrityksen perustaminen tai valmiin yrityksen ostaminen?\nAika: to 30.11.2017 klo 16.30 - 19.00\nPaikka:Itä-Savon Uusyrityskeskus Puistokatu 1, 2 krs.\nIlmoittautumiset startti-infoon tästä\nTai katja.remes@savonlinna.fi /puh. 044 417 4960\nStartti-infossa käsitellään mm:\nYrittäjän ja yrittäjyyden perusedellytykset\nUusi yritys, vai ostanko valmiin toimivan yrityksen?\nYrityksen rahoituksen pääperiaatteet, rahoituskanavat ja tuotteet\nUseat yritykset Savonlinnan alueella etsivät toiminnalleen jatkajaa.\nLöydät yritykset sivulta kontrahti.fi\nExit Business - Yritykset myyntikuntoon -hanke:\nHankkeen tavoitteena on ensisijaisesti saada Savonlinnan talousalueen ikääntyvistä yrittäjistä (1419 kpl) mahdollisimman moni mukaan yrityksen tervehdyttämisprosessiin, niin kutsuttuun EXIT-prosessiin, jossa analysoidaan läpi yritysten nykytilanne talouden, kannattavuuden, kustannusten, tuotteiden ja palveluiden elinkaaren, ja taseen osalta. Yrityksille tehdään yrittäjän kanssa yhdessä toimenpidesuunnitelmat. Tavoitteena on, että hankkeen koulutusprosesseihin osallistuu 100 yrittäjää ja yrityskohtaisiin erillisiin EXIT-prosesseihin osallistuu 50 yrittäjää. Lyhyen aikajänteen tavoitteena on kannattavan/tuloksellisen/kaupattavan /rahoitettavan yrityksen tietoisuuden lisääminen alueen luopuville yrittäjille. Pitkällä tähtäimellä Exit-strategian kautta tietoisuuden leviäminen yrittäjien keskuudessa antaa heille valmiuden omatoimiseen prosessien jatkamiseen. Pitkän tähtäimen vaikutuksia ovat myös elinvoimaisen yritystoiminnan, helpommin myytävissä olevien yritysten ja tätä kautta työpaikkojen / elinvoimaisuuden säilyminen Savonlinnan seudulla. Hanke tuottaa enemmän elinkelpoisia yrityksiä, joihin haetaan jatkajia suoraan Suomen Uusyrityskeskusverkoston ja muiden toimijoiden avulla.


EK - TEKES: Uudistajat-julkaisu - Viestintätoimisto Teonsana\nEK – TEKES: UUDISTAJAT-JULKAISU\nEDELLÄKÄVIJÖIDEN KOKEMUKSISTA VIRTAA PK-YRITYSTEN JA STARTUPIEN YHTEISTYÖHÖN\nTeonsana sisällöntuottajana Uudistajat-julkaisussa\nSuomalainen startup-ilmiö on vaiheessa, jossa startupit ja kokeneet pk-yritykset ovat yhdistämässä osaamisiaan. Tätä kehitystä vauhdittaakseen Elinkeinoelämän keskusliitto EK ja Innovaatiorahoituskeskus Tekes tuottivat Uudistajat-julkaisun. Se on tarkoitettu pitkään toimineille, uudistumistaan pohtiville pk-yrityksille sekä startupeille, jotka miettivät kumppanuutta pk-yrityksen kanssa.\n”Yhtä lailla haluamme saada aikaan yhteiskunnallista keskustelua, jotta pk-yritysten merkitys tunnistetaan Suomen talouskasvulle ja työllisyydelle. Julkaisun havainnot perustuvat niin tutkimustietoon kuin case-yritysten kokemuksiin”, toteaa asiantuntija Outi Ervasti EK:sta.\nTekstituotanto asiantuntija- ja yrityshaastatteluina\nTeonsana vastasi julkaisun sisällöntuotannosta haastattelemalla startup-kenttään ja pk-yritysten toimintaan erikoistuneita asiantuntijoita EK:sta ja Tekesistä. Julkaisussa haastatellaan myös startup-verkottajina toimivia Pekka Pärnästä (MAD-Partners) ja Petri Viléniä (Industryhack).\nJulkaisussa kokemuksistaan kertoo metallialan yritys Pintos, jolle 3D- ja pelitekniikoihin erikoistunut Havamax kehitti uudenlaisesta toiminnanohjausjärjestelmää. HH-kiinteistöpalvelut on tehnyt IGL Technologies -startupin kanssa syvenevää innovaatioyhteistyötä uusien teknologioiden hyödyntämiseksi kiinteistöalalla. Startup-kokemuksiaan jakavat myös metallinjalostaja Joros, muovialalla toimiva Plastep sekä Messukeskus.\nUudistajat-julkaisun ulkoasu on graafikko Ilkka Kumpusen käsialaa.


Kekkonen tulee! (2013) ★★★ – Filmitahti\nElokuva-arvostelut, Ensi-ilta26/09/201329/09/2013 Kekkonen tulee! (2013) ★★★\nTämän syksyn uutuuskomedia on ohjaaja Marja Pyykön uran toinen pitkä elokuva. Ensimmäinen oli vuonna 2010 ilmestynyt Sisko tahtoisin jäädä. Solar Filmsin tuottama Kekkosen tuleminen on perinteinen suomalainen mustan huumorin värittämä elokuva, jossa nähdään tuttuja kuvioita toisensa jälkeen. Erikoiseksi sen tekee kaksi roolihahmoa, jotka on varmaankin juuri tätä tarkoitusta varten ynnätty mukaan. Koska heitä ei ole aiemmin näissä kotimaisissa leffoissa nähty – muuten kuin naurettavina hahmoina ja outoina friikkeinä.\n1970-luvun alkuun sijoittuvan elokuvan alussa lappilaisen pikkupitäjän äkäinen teinityttö Sylvi (Wilma Rosenqvist) esittelee katsojille kaksi poroa, Valon ja Kaarinan, joita hän välillä inhoaa todella paljon. Se antaa suunnan koko leffalle: Sylviä ahdistaa kotikylä ja sieltä pitäisi päästä pois, hinnalla millä hyvänsä. Sylvin äiti Alli (Merja Larivaara) pitää baaria ja saa sähkeen, jossa kerrotaan tasavallan presidentin olevan tulossa vierailulle matkalla pohjoiseen. Tuo sähke pistää liikkeelle todellisen lumipalloefektin, johon pyörähtävät mukaan kaikki kylän tärkeät henkilöt.\nTapahtuma-aikaan Kekkonen oli voimiensa tunnossa ja kansalaisten ihailu suurta. Alli innostuu tulevasta vierailusta täysin rinnoin ja alkaa suunnitella juhlatilaisuutta. Sylviä ei suunniteltu Finlandia-hymnin soittaminen viululla kiinnosta lainkaan ja hän vuodattaakin tuntojaan pussailukaverilleen Jussille (Ilmari Järvenpää). Tätä puolestaan risoo se, että hän on paasannut kylällä olevansa Kekkosen poika. Nyt ”isä” on tulossa käymään ja se muodostaa ongelman.\nKunnanvaltuustossa istuva apulaisinsinööri Martti Kellinsalmi (Konsta Mäkelä) huseeraa ideoimansa Joulumaa-teemapuistoprojektin kimpussa ja näkee pressan tulon olevan hyväksi suunnitelmilleen. Martin vaimo Maija (Marjaana Maijala) puolestaan on kylän hienostunut rouva, jonka ahdistukset tulevat esiin jo ensi kohtauksessa, jossa huumoria kaivetaan äidin tuskailusta itsemurha-ajatustensa ja –yritystensä kanssa. Maija ja Martti päättävät pitää coctail-kutsut presidentille, jotta tämä ei menisi antamaan haluttua maakuntaviiriä Allille.\nKylän terveysasemalla työskentelee outo Liisa (Miina Turunen), joka ei puhu eikä pukahda. Hän hoitaa myös vanhaa ja vuoteenomaa Fannia, joka sängystään huutelee komentoja Liisalle. On heti selvää, ettei Liisa haluaisi olla palloteltavana.\nKristiina Elstelän esittämä Kaarin-Anne on perinteinen höpsö kylähullu, joka tykkää luetella asioita. Salkkareista tuttu Jaana Saarinen puolestaan esittää Martin ja Maijan naapurissa asuvaa Vosurouvaa, joka tykkää soitella pianoaan ulkoilmassa, yllään pelkät rintaliivit ja alushousut. Jänkhällä asuvat laavuissaan Olavi ja Anneli, homopariskunta, joita esittävät Aake Kalliala ja Jukka Puotila. Olavi (Kalliala) tykkää lausua sonetteja ja Anneli (Puotila) kannustaa rakastaan, jota kyläläiset eivät ymmärrä. Lisäksi kylällä pyörii huutelemassa nuori Sinikka (Iina Kuustonen), joka on hurahtanut täysin Jeesus Kristukseen.\nKekkonen tulee! on hienosti kuvattu. Maisemat ovat upeita, mutta niihin keskitytään liian vähän. Viime vuonna nähtiin valkokankailla toinen Lappiin sijoittuva draamakomedia Kaikella rakkaudella, joka onnistui paremmin kuin kekkosfarssi, koska siinä huumoria ei yritetty väkisin muodostaa kliseiden listaa koluamalla.\nKäsikirjoituksesta vastannut Elias Koskimies on antanut ohjaaja-Pyykölle sellaisen paletin, että elokuvan seuraaminen on hieman ärsyttävää. Sen verran sekava ja pomppiva leffa on kyseessä. Kohtauksesta toiseen mennään vauhdilla ja vaikka se onkin tunnettu keino esitellä hahmoja ja näyttää heidän toimintojaan sen enempää aiheeseen paneutumatta, tekee se tarinan seuraamisen katkonaiseksi.\nPuvustus ja lavastus ovat tehneet hyvää työtä etsiessään ajankuvaan (taitaa olla 1970-luvulle sijoittuva elokuva) sopivia materiaaleja, mutta kuitenkin näytti siltä, että mutkissa on tapahtunut oikomista. Kunhan on vanhoja pyöriä, autoja ja vaatteita, niin hauskalta ne näyttävät.\nParhaat näyttelijäsuoritukset tekevät Timo Koivusalon ohjaamassa Sibeliuksessa nähty Turunen, harvoin valkokankaalla nähty Mäkelä sekä tämän vaimoa esittävä Maijala. Myös Larivaara on hyvä hetken arvostusta kaipaavana Allina. Elstelä, Kalliala ja Puotila menevät tavallaan hukkaan pienissä rooleissaan. Eniten ihmetystä herätti Ville Virtanen, jonka rooli on niin minimaalinen, että pakko ihmetellä miksi viime vuosina pääroolejakin tehnyt veteraani lähtee tällaista tekemään. Nuoret Rosenqvist ja Järvenpää ovat ihan mukavia, mutta kun on juuri nähnyt tällaiset samanlaiset hahmot samoissa maisemissa, häviävät he vertailussa edeltäjilleen.\nKekkonen tulee! ★★★★★\nKäsikirjoitus: Elias Koskimies, Pia Pesonen\nPääosissa: Iina Kuustonen, Konsta Mäkelä, Aake Kalliala\nKommentit Tags from the storyiina kuustonen, konsta mäkelä, suomifilmi Facebook Twitter Pinterest Google +\nEdellinenRakkautta ja Anarkiaa: Rakkaus on raakaa Seuraava2 Guns (2013) ★★★ More Stories\nValkokankaalta levylaulajaksi – tähtisikermän hitit ja hudit Filmitähti © 2017 Ylös


Kansainväliset startupit ja tytäryhtiöt - Profiz\nSAP Business One lyhyesti\nKansainväliset startupit ja monikansallisten yritysten tytäryhtiöt\nSAP Business One on aidosti globaali järjestelmä, joka sopii erinomaisesti kansainvälisille, voimakkaasti kasvaville startupeille ja monikansallisten yritysten tytäryhtiöille.\nKansainväliset startupit ja tytäryhtiötjanne2020-04-01T09:19:04+03:00\nSAP Business One on lokalisoitu yli 40 eri maan paikallisiin standardeihin ja käyttöliittymä on saatavissa liki 30 eri kielellä. Osaavia SAP Business One -partnereita on ympäri maailman, joten paikallinen käyttäjätuki on mahdollista järjestää liki maassa kuin maassa.\nMonen yrityksen ympäristö\nSAP Business One mahdollistaa yhden konsernin alla olevien yritysten toiminnanohjauksen ja taloushallinnon, vaikka yritykset toimisivat eri maissa, eri lakien ja standardien alaisuudessa. Jokaisella omalla juridisella yhtiöllä on oma tietokantansa, mutta käyttäjät voivat käyttää eri yhtiöiden kantoja samasta käyttöliittymästä samoilla tunnuksilla ja käyttöoikeuksilla.\nKonserniyritysten välinen tiedonsiirto ja konsolidointi\nSAP Business One Intercompany Integration mahdollistaa automaattisen tiedonsiirron saman konsernin eri yhtiöiden välillä. Intercompany Integrationin avulla voidaan mm. replikoida tuote- ja liikekumppanirekisteri eri yhtiöiden välillä, automatisoida konserniyhtiöiden väliset ostot, myynnit ja kirjanpidon kirjaukset sekä luoda monitasoinen, konsolidoitu talouden raportointi.


Kurssit - Koirakoulu Pawsiteam - Tampere - koirakoulutusta Tampereella\nagility Anna annina arkitottelevaisuus control unleashed drive-in Elokuu emilia eveliina hajutyöskentely harrastava koira helmikuu huhtikuu joulukuu jumppa kehonhuolto kehätkivoiksi kesä kesäkuu kevät kevät22 koirahieronta lahjakortti maaliskuu nina nosework näyttely pawlates pennut pentukurssi perustaidot rally-toko rauhoittuminen saara syksy tammikuu tehokurssi toukokuu vakiryhmä verkkokurssi\nPawsiteam tarjoaa erilaisia kursseja Tampereella Hatanpäässä arjen sujuvoittamiseksi, sekä eri lajien kursseja, teemakoulutuksia ja vakiryhmiä positiivisen vahvistamisen metodein. Kouluttajamme ovat alan ammattilaisia ja lisää heistä voit lukea täältä.\nTavoitteemme on positiivisen kouluttamisen ja syvemmän ymmärtämisen avulla parantaa koirien hyvinvointia ja luoda parempaa suhdetta koiran ja omistajan välille. Perustammekin kaiken koulutuksemme siihen, että harrastukset ja koulutus tehdään koiran kanSSA, ei koiraLLA.\nKoulutustapamme avulla opimme etsimään ja hyödyntämään koiran aitoa motivaatiota tehtävien tekemiseen. Annamme koiralle vaihtoehtoja vaikuttaa ja oivaltaa, myös lajitreeneissä. Treenit tehdään koiran näkökulmasta reilusti, koiran ominaisuuksia ajatellen. Tärkeintä ei ole päästä nopeasti näyttävään suoritukseen, vaan rakentaa yhdessä ymmärrystä ja yhteistyötä sekä tukitaitoja, joiden avulla päästään kestävämpään ja rennompaan lopputulokseen. Kaikki kurssimme pidetään aidoissa pienryhmissä, jotta kaikki saavat varmasti henkilökohtaista ohjausta.\nPalveluvalikoimaan kuuluu myös käytösneuvonta ja yksilöohjaus.\nTampereen lämmin halli sijaitsee osoitteessa Lokomonkatu 11, 33900 Tampere.\nToimimme kolmessa toimipisteessä, Tampereella, Turussa ja Kaarinassa.\nTurun seudun koulutukset.


Aito kohtaaminen työelämässä - HENRY ry\nEtusivu/Ajankohtaista/Blogit ja Kuukauden kasvo\t/ Aito kohtaaminen työelämässä - HENRY ry\nKohtaamisen merkitys työelämässä - ja elämässä yleensä on oleellista meille jokaiselle. Ihminen on sosiaalinen, toisten ihmisten kautta rakentuva ja rakentava yksilö. Ihmisen perustarpeita on tulla nähdyksi ja tulla kuulluksi. Ihmistä ei ole olemassa, jos hän on näkymätön ja äänetön. Meille jokaiselle lienevät muumien sadut tuttuja. Siellä on yhtenä hahmona näkymätön Ninni. Ninni oli muuttunut näkymättömäksi ja äänettömäksi kylmän ja ironisen tädin kasvatuksessa. Muumien talossa leikin kautta Ninni muuttuu hiljattain näkyväksi ja kuuluvaksi. Ninni sai rohkaistusta ja tukea muilta muumitalon asukkailta, tulla omaan tahtiinsa esiin omana itsenänsä.\nTyöelämässä on oleellista tulla nähdyksi ja tulla kuulluksi. Näen, että tämän mahdollistaa vain se, että antaa myös itselleen luvan tulla huomatuksi ja huomata muut. Vuorovaikutus on aina kahden suuntainen tilanne, sinä vaikutat minuun ja minä sinuun. Aidon kohtaamisen myötä hitsaannumme tiimeiksi, käsittelemme rakentavasti konflikteja, huomaamme onnistumisen, hiomme esimiestaitojamme, mahdollistamme yhdessä ajattelun – ja oppimisen. Itsensä ja kollegoiden kunnioittaminen, sekä arvostus antavat tilaa aidolle kohtaamiselle. Positiivinen kiinnostus ihmisestä, hänen ajatuksistaan, tunteistaan ja tarinoistaan. Miten hidastat itseäsi toisen ihmisen äärelle, virittäytyen hänen taajuudelleen, kuulemaan, näkemään ja kohtaamaan.\nKohtaaminen voi olla myös jännittävää, jopa pelottavaa. Aidossa kohtaamisessa vuorovaikutus syntyy meidän välillämme ainutlaatuisena ja ainutkertaisena, rakentaen meidän yhteistä sen hetkistä todellisuutta. Näihin kohtaamisiin meillä ei ole käsikirjoitusta, joka määrittelisi tarkasti keskustelun kulun tai käyttäytymisen mallin ja rakenteen. On vain uskaltauduttava, hypättävä, kokeiltava ja vaikutettava vuoroin. Tunteet vaikuttavat meidän toimintaamme ohjaavina, joten omien tunnetilojen tunnistaminen päivän aikana, erilaisissa kohtaamistilanteissa on olennaista oman toiminnanohjauksen kannalta.\nMitä tulee mukanasi, kun saavut paikalle? Filosofinen kysymys, jonka äärelle aika ajoin on hyvä pysähtyä. Mitä me tuomme huomaamattamme mukanamme ja mitkä ovat tietoisen päätöksemme mukana tuomia? Minkälaisten lasien kautta katsomme ympäröivää maailmaa ja ihmisiä? Miten näemme itsemme ja oman merkityksemme, osana työyhteisöämme? Aidon kohtaamisen mahdollistaminen alkaa meistä itsestämme. On hyvä myöskin pohtia sitä, miten itse haluan tulla kohdatuksi tai miten kohtaan itse itseni? Työpäivän aikana kohtaamisia tapahtuu useita. Aitoja, ainutlaatuisia tilanteita käytävillä, portaikossa, eteisissä, ruokatiloissa, kahvinkeittimen läheisyydessä, puhelimessa ja etäyhteyksien päässä.\nAito läsnäolo vaatii harjoittelua, niin kuin mikä tahansa muu taito. Se vaatii itsensä tuntemista, ajattelun, tilan ja keskeyttämisten rajaamista. Välillä se saattaa vaatia oman itsen rauhoittamista, tietoista pysähtymistä ja tilanteeseen maadoittamista. Kun huomaat kierrostesi kohoavan, ajattelun poukkoilevan ja tahdin kiihtyvän, voit vaikka kokeilla tietoista hengittämistä. Mikrotauko on 1-3min kestävä tauko, jolloin siirryt työpisteesi äärestä muuhun tilaan, esimerkiksi ikkunan ääreen. Katso ikkunasta näkyvää maisemaa ja hengitä hyviä, syviä hengityksiä 15 kertaa. Keskity huomaamaan, miten hengityksesi sinussa virtaa. Näin maadoitat itsesi juuri tähän hetkeen, tähän paikkaan. Suljet pääsi “selaimessa” olevia avoimia ikkunoita ja voit jatkaa työskentelyäsi fokusoituneempana. Pieni, häiriötön rentoutushetki tekee hyvää.\nMaltathan hidastaa kohtaamaan aidosti niin itsesi kuin toiset?\nVoimavarakeskeinen työnohjaaja (STOry), työyhteisövalmentaja\nKirjoittaja toimii Toisintekijöissä työhyvinvoinnin kentällä tiimeissä ja työyhteisöissä, pysäyttäen ihmisiä ajattelemaan, hidastaen huomaamaan hyvän, avartaen näkökulmia ja tuomaan positiivista muutosta arjentoimintaan.


Rakkaudesta kirjoihin: Ulla-Maija Paavilainen; Kylmä kamari\nLähettänyt Annika klo keskiviikkona, joulukuuta 22, 2010\nDelilah 23. joulukuuta 2010 klo 10.01\nRauhallista ja mukavaa lukujoulua Sinulle ja hyvää tulevaa vuotta!\nps. Viimeinen lukemani kirja oli Terhi Rannelan "Taivaan tuuliin". Koskettava, jännittäväkin kirja.\nHannelen kirja-paratiisi 23. joulukuuta 2010 klo 11.19\nRachelle 26. joulukuuta 2010 klo 14.59\nDelilah ja Hannele; ei kai vielä ole myöhäistä toivottaa ihania ja jouluisia lukuhetkiä teillekin!!\nKäynpäs googlettamassa tuon Taivaan tuuliin -kirjan :)


Uusia tartuntoja viikonloppuna Kainuussa - rokotekattavuudessa parantamisen varaa - Kuhmo\nAlle 40 -vuotiaiden kainuulaisten rokotekattavuudessa vielä parantamisen varaa\nKainuun rokotetilanne on tällä hetkellä verrattain hyvä vanhemman väestön parissa, mutta alle 40 -vuotiaiden rokotekattavuudessa on vielä parantamisen varaa. Suuri osa Kainuun viimeaikaisista koronatapauksista on ollut rokottamattomilla alle 30 -vuotiailla.\nKainuussa kaikkien 12 vuotta täyttäneiden ja sitä vanhempien on mahdollista saada koronarokote. Koronarokotusta suositellaan 12 vuotta täyttäneille nuorille, sillä rokottamalla voidaan suojata nuoria ja samalla heidän lähipiiriään erityisesti vakavalta koronavirustaudilta. Koska rokotukset estävät suuren osan tartunnoista, ne vähentävät myös lapsiin ja nuoriin kohdistuvien rajoitustoimien tarvetta.\n12 vuotta täyttäneiden rokotuksissa toimitaan kuten terveydenhuollossa muutenkin alaikäisten kanssa, eli lapsi tai nuori voi itse tehdä päätöksiä hoidostaan, kun hänet on arvioitu päätöskykyiseksi. Toivottavin tilanne on, että huoltaja ja nuori ovat jo kotona puhuneet rokotukseen liittyvistä seikoista ja päätös on yksimielinen.\nAjanvaraus 12-15 vuotiaille voidaan tehdä omasote.kainuu.fi huoltajan toimesta puolesta asiointina tai soittamalla takaisinsoittonumeroon 044 709 3788.\nToistaiseksi koululaisten rokotuksia järjestetään vain jo olemassa olevilla rokotuspisteillä, kouluissa tapahtuvista rokotuksista tiedotetaan erikseen soten tiedotteissa ja Wilma viestillä.\nMyös karanteenien välttämisessä kaikkein tehokkain keino on täysi rokotussarja. Kahteen kertaan rokotettuja ei pääsääntöisesti altistustilanteissa tarvitse asettaa karanteeniin lainkaan. Rokottamattomien osalta karanteenin pituus harkitaan tapauskohtaisesti, mutta suurin osa määrättävistä karanteeneista on 10 vuorokauden mittaisia.\nToinen rokoteannos edelleen 12 viikon kohdalla\nKainuussa käytössä olevien mRNA-rokotteiden suositeltu annosväli on edelleen 12 viikkoa. THL:n ohjeen mukaan 12 viikon annosväliä voidaan paikallisen harkinnan perusteella lyhentää, mikäli rokotteiden saatavuus alueella on hyvä, eikä annosvälin lyhentäminen viivästytä kenenkään muun ensimmäisen rokoteannoksen saamista. Koska Kainuussa kaikki halukkaat eivät ole saaneet vielä ensimmäistäkään rokotetta, ei 12 viikon annosväliä voida toistaiseksi lyhentää.\nToisen rokoteannoksen saamista ei tule itse nopeuttaa varaamalla toista rokoteaikaa, vaan noudattaa ensimmäisen rokotuksen yhteydessä annettua aikaa.


Jonis blogi: Moporeissu\nJossakin matkaoppaassa sanottiin, että vaarallisinta mitä Thaimaassa voi tehdä, on vuokrata skootteri.\nUskon sen kyllä mutta se on myös loistava tapa liikkua itsenäisesti.\nNyt meillä on kaksi skootteria ja lähdimme mukaan paikallisen Suomi MP-seuran retkelle. Ajoimme noin 70 km päähän letkana, jossa oli kolmisenkymmentä hyvin eritasoista "motoristia".\nSkootterit on täällä noin satakuutioisia ja niillä pääsee 100km tunnissa. Silti ne on sellaisia pienipyöräisiä kökkeröitä kuten Suomessakin mopokortilla ajettavat.\nNopeus oli minulle pieni yllätys, koska ekassa vuokramopossamme ei toimi mittari. Reissu ei osoittautunut vaaralliseksi muille kuin yhdelle uteliaalle kanalle. Siitä selvittiin sadalla bahtilla ja anteeksipyynnöllä.\nVarovaisuus on kyllä tarpeen. Tiet ovat kolmikaistaisia, vasemmanpuoleinen liikenne, kaikki kaistat pitää ylittää, jos aikoo vaihtaa suuntaa tai tietä ja autojen nopeus on suuri. Sitten paikalliset ajat vielä omilla skoottereillaan vastaan, koska isoilla teillä on harvassa ylityspaikkojen. Meille kerrottiinkin, että tienvarrella on oikeanpuoleinen liikenne, kun se muuten on vasemmanpuoleinen...\nSe Suomi-seura tuntuu olevan hyvin aktiivinen täällä ja järjestää monenlaista tapahtumaa. Meitäkin pyydettiin jo mukaan toimintaan mutta näillä näkymin emme vielä jäsenmaksua maksa.\nOltiin taas hieronnassa, se on kyllä niin hyvä ja 7 € tunnista...\nLähettänyt Jonis klo 17.23\nLaila 15. marraskuuta 2014 klo 20.15\nOlisipa mukava ajella mukava, mutta nuorisolle ette vrmaankaan mopoja lainaa...\nTerveiset kynttilöiden lämmittämästä launtai-illasta Saunaniemessä...\nMarjut Lindqvist 16. marraskuuta 2014 klo 16.35\nHauska lukea näitä sun juttuja. Olis kiva nähdä kuvia siitä teidän vuokra-asunnosta ulkoa ja sisältä tyyliin, tässä syömme aamupalaa, täällä luemme lehtiä jne. En ainakaan muista, että olisit tällaista arkista kuvausta vielä postannut.\nJukka Tammisuo 16. marraskuuta 2014 klo 23.48\nPaljonko maksaa Green Fee kentälle?\nJonis 17. marraskuuta 2014 klo 15.56\nVaikka monet asiat ovat täällä edullisia, niin yllättäen golf onkin hyvinkin kallista. Kenttiä on paljon, joten luulisi olevan kilpailuakin. Kentät ovat toki hyvinhoidettuja ja tasokkaita. Meidän lähikentän green fee on noin 45€, lisäksi caddie on pakollinen, 7 €. En oo vielä pelannut, ehkä Henrin kanssa, jos hän lähtee.


Kielellistä luovuutta ja selkeyttäviä sääntöjä - Kotimaisten kielten keskus\nEtusivu > Nyt > Uutistekstit > Uutiskirjeet > Uutiskirjeiden arkisto > Kielikuulumisia-uutiskirjeiden arkisto > 1/2012 > Kielellistä luovuutta ja selkeyttäviä sääntöjä\nKirjoitustapa ei varmaan ollut Agricolan eikä muidenkaan suomen kirjoittajapioneerien suurin ongelma. Kyllä aivosolut pisti puhkumaan ennemminkin se, mistä löytyisi sanoja kuvaamaan abstrakteja asioita tai miten muotoilla monimutkaisista ajatuksista ymmärrettäviä lauseita kielellä, jota ei tähän tarkoitukseen ollut aiemmin käytetty. Ongelmaa ratkottiin mm. nappaamalla sanoja muista kielistä – ruotsista, saksasta, latinasta – lähes sellaisenaan (signetti ’sinetti’) tai kääntämällä (näkypaikka ’teatteri’). Arkikielen sanoja otettiin uuteen käyttöön (asetus) ja muodostettiin johdoksia ja yhdyssanoja (käskyläinen ’upseeri’, köyhäkylä ’torppa’).\nSuomen kirjakieli alkaa Agricolan teoksista. Kirjakielemme ei ole siis kovinkaan vanha. Vanhaksi sen oikeastaan tekee se, että se on kokenut hyvin paljon muutoksia ennen nykyistä muotoaan. Kirjoitustavan ohella myös lauserakenteet ja sanamuodot poikkeavat nykyisestä. Itse sanatkin voivat olla outoja tai merkitykseltään erilaisia kuin nykyään. Nykyiseen, kaikilla elämänaloilla toimivaan kehittyneeseen kirjakieleen on tarvittu myös ankara tietoisen kielenkehittelyn kausi, joka alkoi vasta 1800-luvulla. Sitä ennen kirjoitettu suomi oli suurelta osin lounaismurteisiin pohjautuvaa.\nAgricola ei kehittänyt kirjakieltä yksin. Hänellä oli aikalaisia, jotka myös kirjoittivat suomea. Monien tekstit tosin jäivät käsikirjoituksiksi, niitä ei koskaan painettu. Niin kävi myös ensimmäiselle Ruotsin valtakuntaa – siis myös Suomea – koskevalle maanlaille (maaseudulle ja kaupungeille oli omat lait), jonka eräs herra Martti suomensi ilmeisesti 1500-luvun loppupuolella. Suomennos levisi kopioina eri puolille suomenkielistä maan osaa. Se alkaa näin:\nRotzin valdacunda ombi pacanaitten olemuxest yhten tullut. Swean maasta Ia Gotan. Swea cutzuttin Pohian puoli metzä, ia Gota Etälen puoli.\n[Ruotsin valtakunta ompi pakanaitten olemuksest yhteen tullut, Svean maasta ja Götan. Svea kutsuttiin pohjan (= pohjoisen) puoli metsää ja Göta etelän puoli.]\nKirkon kätköistä maailman turuille\nVanhan kirjasuomen aika kesti 1540-luvulta noin vuoteen 1810. Tuona aikana julkaistiin tekstejä enimmäkseen kirkollisiin tarkoituksiin. Lainsuomennokset juuttuivat käsikirjoituksina byrokratian rattaisiin pitkälle 1700-luvulle asti, mutta kuninkaan asetuksia käännettiin kuitenkin suomeksi ja luettiin pyhäisin kirkonmenojen yhteydessä ääneen kansalle. Suomea taitamattomille virkamiehille avattiin maankolkan kielen saloja muutamien kielioppien ja sanakirjojen avulla.\nVasta 1759 painettiin ensimmäinen suomenkielinen Ruotsin valtakunnan laki. Se kattoi monia elämänaloja, mm.\ncuinga siat mahta terho metzään päästettää\n[kuinka siat mahtaa terhometsään päästettää]\nTuo kummallinen verbimuoto, päästettää, on yksi vanhan kirjakielen erikoisuuksia, nimittäin passiivin infinitiivi. Muista erikoisuuksista voisi mainita genetiividatiivin, joka esiintyy seuraavassa Agricolan tekstikatkelmassa:\nne sanat, jotkas minun [= minulle] annoit, ne minä annoin heille.\nVanhan kirjasuomen aikakauteen mahtuu myös valistuksen aika ja sen mukanaan tuomat maanviljelyyn, karjanhoitoon, terveydenhoitoon, luonnonvarojen hyödyntämiseen yms. liittyvät kirjoitukset. Tuolloin ilmestyi myös ensimmäinen suomenkielinen sanomalehti Suomenkieliset Tieto-Sanomat (1775–1776):\nEnglantin Waltakunnalla on nyt sodan alku niitten Neljännesä Maailman Osasa Amerikasa asuwaisten kanssa, jotka Englantin Hallituxen ala muinan tullet owat. Amerikalaiset tahtowat, niinkuin olewat Englantin Alammaiset, nautita tawallisia wapauxiansa, joita he syyttäwät Hallituxen ruwennen wähentämään ja heiltä josakin mitasa kieltämähän. Ja että Amerikalaiset owat asettanet itzensä senkaltaisia Esiwaltansa Asetuxia wastaan; Niin tahtoo Hallitus heitä, niinkuin uppiniskaisia, Sota wäellä hillitä. (Suomenkieliset Tieto-Sanomat 1775)\nKielikuulumisten 1/2012 etusivulle


Chorizo-perunatikut | Tapakset | Yhteishyvä\nHyvää rasvaaVähemmän suolaaGM\nHerätä ruokahalu herkullisilla chorizo-perunatikuilla. Tässä tapaksessa yhdistyvät makkaran mausteisuus, perunoiden rapeus ja paprikamajoneesin savuisuus. Suupalat kasataan cocktailtikkuihin ja nautitaan majoneesin kanssa hyvässä seurassa.\nHyvää rasvaaVähemmän suolaaGluteenitonMaidoton\n(1 pkt) chorizoa\n(2 dl) majoneesia\n(n. ½ ruukkua)\truohosipulia hienonnettuna\nPese ja kuutioi perunat noin 26 osaan. Sekoita kulhossa öljy, paprikajauhe, juustokumina ja perunakuutiot. Levitä leivinpaperin päälle pellille. Paahda 200 asteessa noin 25 minuuttia, kunnes perunat ovat pinnalta rapeita.\nKokoa chorizot cocktailtikkuihin perunoiden kanssa. Taittele leikkele kahteen kertaan ja työnnä tikku läpi. Pujota peruna tikkuun ja aseta tarjoilulautaselle.\nValmista paprikamajoneesi sekoittamalla majoneesi, paprikajauheet ja ruohosipuli. Tarjoa tikut majoneesin kanssa.\nVinkki: Saat tapaksesta vegaanisen korvaamalla makkaran ja majoneesin vegaanisella vaihtoehdolla.\nPikkujoulutViikonloppuIllanistujaisetJuhlatUusivuosiVappuTapaksetDippikastikkeetUuniruoatMakkaratPerunaMausteet ja yrtitSianlihaAlkuruoatBrunssi ja piknikPiknikEspanjalainenPaistaminenHyvää rasvaaVähemmän suolaaGluteenitonMaidoton\n1 tl juustokuminaa jauhettuna.


040 6856485 / 044 2308400 ingafe@ingafe.fi\nIngafé - Juhla- ja pitopalvelu\nTarjous annetaan kirjallisena, joka on voimassa merkittyyn päivämäärään asti,\njohon mennessä tilaus tulee hyväksyä tai muutoin tarjous raukeaa.\nAsiakkaalle lähetetään kirjallinen tilausvahvistus, jossa on lueteltu tilauksen ajankohta,\ntilatut tuotteet ja palvelut, sekä hinnat arvonlisäveroineen.\nTilausvahvistus on molempia osapuolia sitova.\nTilauksen voi perua ilman kustannuksia 2 viikkoa ennen tilaisuutta.\nSen jälkeen perutuista varauksista veloitamme 50% tilauksen hinnasta.\nHenkilömäärät, kellonajat ja erityisruokavaliot tulee olla tiedossamme 1 viikko ennen tilaisuutta.\nTarjoilutuntiveloitus lasketaan tapauskohtaisesti aina juuri kyseessä olevalle tilaisuudelle.\nTarjoilutuntien minimi veloitus 4h.\nElintarvikkeiden hygieninen vastuu päättyy, kun pitopalvelun henkilö poistuu juhlapaikalta.\nKylmänä ja lämpimänä tarjottavat ruuat, sekä jälkiruoat\nTilaa osa tarjoiluista tai koko menu\nSuolaiset piirakat ja muut tilaustuotteet\nIngafésta voi tilata suolaiset- ja makeat piirakat, kääretortut, sekä kuivat kakut ja pullat. Myös gluteenittomana! Tässä vain osa tuotteista! Ota yhteyttä kun haluat kuulla muistakin vaihtoehdoista.\nKysy lisää tai tee tilaus suoraan sähköpostiimme tästä\nOlemme koostaneet valmiita menuja helpottaaksemme valintaasi tarjottavista tilaisuudessasi. Katso menut alla olevista linkeistä.\nJuhlamenu Keittomenu Kevyesti, mutta ruokaisasti Nuorekkaaseen menoon Kahvipöytämenu Juustokakut Täytekakut Muistotilaisuusmenu\nIngafé tarjoaa palveluna myös astioiden vuokrauksen pienimuotoisiin juhliin.\nKatso alla olevasta linkistä hinnasto.\nSuosittelemme juhlille juhlapaikaksi Punainen Talo Riihimäki\nVaraa juhlatila ja järjestä oma unohtumaton hetkesi! Sali taipuu tunnelmallisesta keikkapaikasta aina sykähdyttäviin synttäreihin ja häkellyttäviin häihin. Myös muistotilaisuudet, ristiäiset koulutuspäivät ja yhdistyksien kokoontumiset sujuvat ongelmitta. Punaisen Talon tunnelma taipuu hienosti tapahtumaan kuin tapahtumaan.\nAlla olevasta linkistä pääset suoraan paikan web-sivuille.\nPUNAINEN TALO - RIIHIMÄKI\nSuosittelemme juhlille juhlapaikaksi KORMU-LAUNONEN ERÄSAVU - JUHLATILA LOPPI\nKormu-Launosten Metsäveikkojen Eräsavu on seurantalo moninaisiin juhla- tai kokoustilaisuuksiin. Erähenkinen juhlatila sopii pitopaikaksi häille, syntymäpäiville, sukujuhlielle tai mille tahansa yritysten tai yhdistysten juhlille.\nKORMU-LAUNONEN ERÄSAVU - JUHLATILA LOPPI\nPitopalvelun lounaspöytä juhliisi tai tapahtumaasi\nIngafésta voit tilata juhliisi tai tapahtumaasi myös täydellisen lounaspöydän jälkiruokineen. Ingafé valmistaa kylmänä ja lämpimänä tarjottavat ruuat, sekä jälkiruoat. Voit tilata tarpeidesi mukaan, joko osan tarjoiluista tai koko menun.\nVoileipä-, täyte- ja juustokakut juhliisi tai tapahtumaasi\nIngafé tarjoaa asiakkailleen mahdollisuuden tilata tilaisuuksiinsa voileipä-, täyte- ja juustokakut. Kakut valmistetaan käsityönä yrityksen omissa tiloissa, jolloin ne ovat "kotitekoisia" ja perinteisiä herkkuja. Valitse mieleisesi kakku ja kerro henkilömäärä. Niin helppoa se on!\nVoileipäkakut Esimerkkejä täytekakuista Esimerkkejä juustokakuista\nVoit ottaa meihin yhteyttä myös Facebookin kautta\nAlla olevasta Facebook linkistä pääset suoraan Facebook sivuillemme\nOletko jo maistanut Riksun Grilleriä?\nRiksun Grillerit myynnissä meillä!\nResQ CLUB sertifikaatti\nHenkilöstöravintola Ingafé Fortum Riihimäki:\nLinkistä suoraan Facebook sivulle\nCopyright © All rights reserved | Web Design MRT-Viihde


Ajankohtaista - Uutisia - Maksjoki-Seura r.y.\nSeuran Vuosikokous - Maksjoen koululla 28.6.2017 klo 18:00 alkaen Maksjoki-Seuran säääntömääräinen vuosikokous pidetään Maksjoen koululla (Lammentei 2, 08700 Lohja) 28.6.2017 alkaen klo 18:00.1) Kokouksen avaus ja järjestäytyminen2) Vuoden 2016 tilinpäätös3) Vuoden 2017 ...\nLähettänyt 26.6.2017 klo 7.21 Hallitus Maksjoki-Seura\nMaksjoen koulun 90v-juhlajulkaisua myyvät Maksjoen koulun 90v-juhlajulkaisua myyvät seuraavat:1) Hilman Herkku (entinen Nymanin kodinkoneliiketila) Virkkalassa on luvannut niitä välittää. Auki arkisin 10-17 ja la 10-15. 2) Cafe Wanha Virkkala (ti ...\nLähettänyt 18.5.2016 klo 14.52 Reijo Perkiömäki\nEnnakkojuttu Länskärissä 5.5.2016 Maksjoen koulun 90v-juhlista Ohessa on ennakkojuttu, mikä julkaistiin Länsi-Uusimaa-lehdessä 5.5.2016.Koulu juhlii 90v-taivaltaan. Seuran kustantamana on koulun historiikin koonnut ja toimittanut Torsti Salonen.Torsti on juhlailtana suostunut signeeraamaan ...\nLähettänyt 9.5.2016 klo 22.06 Hallitus Maksjoki-Seura\nMaksjoen koulu 90v-juhlajulkaisu ilmestyy 12.5.2016 Maksjoki-Seura on kustantanut juhlajulkaisun koulun historiasta pääosin koulutoimen näkökulmasta.Julkaisun on koonnut ja toimittanut Torsti Salonen eri tahojen avustamana.Torsti on juhlailtana suostunut signeeraamaan myytävät juhlajulkaisut.Julkaisu on 40 ...\nLähettänyt 9.5.2016 klo 22.08 Hallitus Maksjoki-Seura\nMaksjoen koulun puolesta Make Treuthardt kirjoitti Länsi-Uusimaa lehteen 26.1.2016 asiasta, mikä meitä kaikkia on ihmetyttänyt.Toimiva, terve koulu päätettiin linjata valtuuston toimesta lopetettavaksi.Tätä on vaikea hyväksyä, koska se oli ...\nLähettänyt 30.1.2016 klo 10.23 Hallitus Maksjoki-Seura\nlähettänyt Hallitus Maksjoki-Seura 26.6.2017 klo 7.19 [ 26.6.2017 klo 7.21 päivitetty ]\nMaksjoki-Seuran säääntömääräinen vuosikokous pidetään Maksjoen koululla (Lammentei 2, 08700 Lohja) 28.6.2017 alkaen klo 18:00.\n1) Kokouksen avaus ja järjestäytyminen\n2) Vuoden 2016 tilinpäätös\n3) Vuoden 2017 toimintasuunnitelma ja talousarvio.\n4) Hallituksen puheenjohtajan valinta.\n5) Yhdistys hakee uutta puheenjohtajaa ja uusia ja hallituksen jäseniä.\n6) Hallituksen jäsenten valinta erovoroisten tilalle.\n7) Muut asiat\n- Kokous valitsee Etelä-Lohjan aluetoimikuntaan ehdokkaat (vähintään yksi varsinainen ja yksi varajäsen).seuran toimialueelta tai hallitus valtuutetaan valitsemaan heidtät\n- Valitaan Masukas 2017 ehdokkkaat, jotka julkistetaan Virkkalapäivillä. Hallitus tekee lopullisen valinnan.\nlähettänyt Reijo Perkiömäki 18.5.2016 klo 14.51 [ 18.5.2016 klo 14.52 päivitetty ]\nMaksjoen koulun 90v-juhlajulkaisua myyvät seuraavat:\n1) Hilman Herkku (entinen Nymanin kodinkoneliiketila) Virkkalassa on luvannut niitä välittää. Auki arkisin 10-17 ja la 10-15.\n2) Cafe Wanha Virkkala (ti-pe 10-15) myy julkaisua osoite Virkkalantie 27, Lohja.\n3) Lohjan Keskustassa Sepänkatu 3-5 liiketila 4 (Oranssit ikkunateippaukset) LJY:n (Länsi-Uudenmaan Järjestöjen Yhteisön) toimisto Danske pankkia vastapäätä arkisin klo 9-15.00.\n4) Puheenjohtajalta myös saa:\n- Ota ensin yhteys Sähköpostilla reijo.perkiomaki@mail.com tai puh 050 550 3578.\nlähettänyt Hallitus Maksjoki-Seura 9.5.2016 klo 22.03 [ 9.5.2016 klo 22.06 päivitetty ]\nOhessa on ennakkojuttu, mikä julkaistiin Länsi-Uusimaa-lehdessä 5.5.2016.\nKoulu juhlii 90v-taivaltaan. Seuran kustantamana on koulun historiikin koonnut ja toimittanut Torsti Salonen.\nTorsti on juhlailtana suostunut signeeraamaan myytävät juhlajulkaisut.\nJulkaisun hinta on 10 euroa.\nLiittenä länskärin juttu kahtena palana.\n| Liitteet: MJS L-U 2016-05-05-1.JPG MJS L-U 2016-05-05-2.JPG\nlähettänyt Hallitus Maksjoki-Seura 8.5.2016 klo 0.13 [ 9.5.2016 klo 22.08 päivitetty ]\nMaksjoki-Seura on kustantanut juhlajulkaisun koulun historiasta pääosin koulutoimen näkökulmasta.\nJulkaisun on koonnut ja toimittanut Torsti Salonen eri tahojen avustamana.\nJulkaisu on 40-sivuinen ja sisältää paljon ennen julkaisematonta aineistoa.\nOsa julkaisusta on värillinen.\nMaksjoki-Seura myy juhlajulkasiua klo 17:00 alkaen.\nJuhlatarjouksena saat julkaisun ostaessasi kaupan päälle Maksjoki-Seuran jäsenyyden vuodeksi 2016.\n- Ohjeet paikan päällä.\nlähettänyt Hallitus Maksjoki-Seura 30.1.2016 klo 10.21 [ 30.1.2016 klo 10.23 päivitetty ]\nMake Treuthardt kirjoitti Länsi-Uusimaa lehteen 26.1.2016 asiasta, mikä meitä kaikkia on ihmetyttänyt.\nToimiva, terve koulu päätettiin linjata valtuuston toimesta lopetettavaksi.\nTätä on vaikea hyväksyä, koska se oli työtapaturma.\n| Liitteet: MJS L-U 2016-01-21 Maksjoen koulun puolesta.JPG


Mekkoviikko; Musta salmiakki ja punainen ketsuppi Elaina midimekko - DOPP\nMekkoviikko jatkuu midimaittaisella ja super hauskalla sekä käyttökelpoisella Elaina mekolla. Elaina mekkoa on valmistettu kaksi väriä, punainen ketsuppi ja musta salmiakki. Kerron lisää mekon käyttökelpoisuudesta myös videollamme, joka löytyy postauksen lopusta.\nElaina mekko on minusta hauska ja hyväntuulinen mekko 🙂 Mekko on malliltaan ihan suora ja hyvin leveähkö. Rinnan alla on nauhakuja ja ideana on vetää nauhakuja napakasti rusetille rinnan alle. Hihat ovat leveähköt, hieman kimonomaiset ja ne loppuvat kyynerpäiden alapuolelle. Kaula-aukko on V-mallinen. Mekon helmassa on noin 20 cm leveä salsakantti.\nElaina mekko; ketsuppi € 129,95\nMikä ihana sää olikaan tiistaista torstaihin! Veneilimme perheen kesken torstaina ja kävimme NJK:n terassilla syömässä. Olimme tämän vuoden ensimmäiset ruokailijat terassilla, olimme paikalla kun he avasivat klo. 14.00. Suosittelen heidän terassia ja ruokaa, miljöö on kiva ja ruoka on aina ollut hyvää. Valkosaarelle pääsee myös yhteysveneellä, joka lähtee Valkosaaren laiturista, joka sijaitsee Kaivopuistossa.\nJalassani minulla on Heidi korkkarit rusetilla. Nämä kengät ovat ihanat jalkaan ja kun korko on tolppamainen, jaksaa niillä olla vaikka koko päivän.\nElaina mekkoa löytyy myös musta/beigenä. Tämä mekko on sellainen, jonka voi pukea vaikkapa uikkareiden päälle kun menee etelässä rannalle tai illalla syömään. Tämä on sellainen mekko, joka voi olla aina kaapissa ja sitä ei koskaan laiteta kirpparille. Itsekin haluan tämän mekon juuri sellaiseksi ”joka paikan” mekoksi, mutta en ole vielä päättänyt kummanko värin. Tiedän, että mustassa viihtyisin 100% varmasti, mutta punainen ketsuppi kiehtoo myös.\nElaina mekko; musta € 129,95\nKumpiko Eleina mekoista iskee sinuun, punainen ketsuppi tai musta salmiakki?\nKatso alla oleva video Elaina mekosta!\nTunnisteetculture, mekko, mekkoviikko\nIlmava Antoniett paitamekko\nWau mikä ketsuppi! Ihastuin aivan täysin Katan päällä olevaan punaiseen mekkoon. Mekko on täydellinen ja Kata näyttää tyrmäävän kauniilta mekossa.\nJos olisin Kata ja miettisin kumman mekon nappaan, niin ehdottamasti ketsuppi. Musta on toki tyylikäs, mutta näen jo silmissäni näyn: Katan kövelevän ketsuppi-mekko päällään Espanjan rantabulevardia lempeän merituulen puhaltaessa hiuksia.\nMolemmat mekot ovat aivan täydellisiä ja vielä taskutkin niissä. Myyty olen ja mieleeni tulee niin Espanjan muistoja.\nNuorena tyttönä ostin aikoinani vastaavanlaisen mekon Espanjasta minkä rakas isäni kutisti pesukoneessa puseroksi. Miehet kun eivät lue yleensä pesuohjeita.\nMekko-viikko on ollut aivan ihana ja niitä Doppwomanin omia mekkoja odotan innolla. Nyt olen fiilistellyt Leana mekon kanssa ja se on ihan täydellinen valinta itselleni. Kyllä tuo ketsuppi-mekkokin veti mietteliääksi, että pitäisikö se kotiuttaa?\nHei Jaana! Oi, oi mikä ihana kuvaus 🙂 Itseasiassa minäkin näet itseni sielä kävelemässä, mutta en ketsuppi mekko päällä, koska ne loppuivat jo! Mutta varmasti löytyy toinen mekko iltakävelyille. Voih, välillä pesukone kutistaa, meidänkin pesukone tekee sitä välillä. Varsinkin mieheni sanoo että paidat kutistuvat, mutta välillä kyllä mietin että se ei ehkä olekaan pesukone vaan se on jääkaappi 🙂 terveisin Kata