Mikä on PSD2 ja miksi sillä on iso merkitys? - Salaxy\nPosted on 13.03.2017 by Janne Isosävi\nMikä on PSD2 ja miksi sillä on iso merkitys?\nEU:n maksupalvelu direktiivi, Payment Services Directive (PSD), määrittelee nimensä mukaisesti maksupalveluita. Direktiiviä uudistettiin ja uusi direktiivi astuu voimaan 1.1.2018. Tätä kutsutaan PSD2:ksi.\nPSD2 on direktiivi, joka koskee maksupalveluiden tarjoajia. Tällaisia ovat pankit ja Tarkoitus on lisätä kilpailua, läpinäkyvyyttä ja palveluiden yhteen toimimista eri toimijoiden kesken sekä tietoturvaa.\nPSD2 edellyttää, että pankit ja muut maksupalvelu tarjoavat toimijat (Payment Service Provider, PSP) antavat kolmannen osapuolen verkkopalveluille (Third Party Provider, TPP) mahdollisuuden tarjota tili- ja maksupalveluita omille asikkailleen.\nKäytännössä tämä tarkoittaa, että asiakkaan pitää voida käyttää tiliään myös toisesta verkkopalvelusta (Access to Account, XS2A). PSP-toimijan pitää tarjota tekniset rajapinnat, joilla tämä on mahdollista kolmannen osapuolen verkkopalveluille (API, Application Programming Interface). Tämä ei tietenkään ole täysin avointa kenelle hyvänsä, vaan toimijat sekä asiakkaat pitää olla tunnistettu luotettavasti ja liikenne pitää hoitaa tietoturvallisesti.\nMikä tahansa verkkopalvelu ei voi vain alkaa käyttää kenen tahansa tili- ja maksupalveluita, vaan asiaa reguloidaan EU:n tasolla ja kansallisesti. Systeemi halutaan tietysti pitää turvallisena kuluttajille.\nSuomessa oleville toimijoille Finanssivalvonta antaa luvan käyttää ja tarjota rajapintoja. Tätä kirjoitettaessa tarkka ohjeistus ei vielä ollut saatavilla, koska Suomen paikallista lainsäädännön muokkausta ollaan vasta tekemässä (tammikuu 2017). Jos toimija on jossain muussa EU-maassa, niin sen maan valvoja antaa luvat kyseiselle toimijalle. Kuitenkin missä tahansa EU-maassa annettu lupa antaa mahdollisuuden tarjota palveluita koko EU:n alueella.\nTili- ja maksupalveluiden käyttämisessä on direktiivissä määritelty kahden tyyppiset toimijat: Payment Initiation Service Provider (PISP) ja Account Information Service Providers (AISP).\nPISP toimii ikään kuin maksujen tekemisen aggregaattorina muille verkkopalveluille ja voi tehdä asiakkaiden maksuja suoraan ilman asiakkaan pankin (tai vaikkapa luottokorttiyhtiön) käyttöliittymän näkymistä välissä. Tämä mahdollistaa esim. verkkokaupan entistä nopeamman ja sulavamman käyttämisen.\nAISP toimii pankkitilin tietojen aggregaattorina ja tarjoaa muille verkkopalveluille asiakkaiden pankkitilien tietopalveluna: saldotieto, maksujen tiedot ja maksuhistoria jne. Tämä antaa esim. taloushallinnon sovelluksille mahdollisuuden toteuttaa entistä käytettävämpiä palveluita loppukäyttäjille.\nMiten PSD2 näkyy kuluttajalle?\nPSD2 ja sen tuomat rajapinnat näkyvät kuluttajalle niin, että hän voi halutessaan antaa luvan vaikkapa jollekin taloushallintopalvelulle saada hänen tiliotteensa tiedot automaattisesti omasta pankistaan. Verkkopalvelun käyttöliittymässä tämä tulee todennäköisesti näkymään vähän samaan tapaan kuin tällä hetkellä käyttäjän antaessa oikeuksia esim. asentamilleen sovelluksille käyttää oman koneensa tiedostoja tai kameraa.\nMyös verkkokauppa voisi tehdä maksut nopeasti ja suoraan kaupan osapuolten pankkitileiltä. Välissä ei tarvittaisi luottokortin tietojen käyttämistä ja kortin erillisen varmistuskoodin kirjoittamista verkkokaupan sivuille.\nMitä tämä tarkoittaa bisnekselle?\nPSD2 on iso muutos erityisesti pankeille. Aikaisemmin pankit ovat olleet turvassa omien tietojärjestelmiensä ja prosessiensa takana. Tilinumero on ollut hyvin merkitsevä asia, ja asiakkuuden vaihtaminen nopeasti pankista toiseen on tehty vaikeaksi.\nJatkossa näin ei enää ole, vaan verkkopalvelut voivat tuoda käyttöliittymiä ja rakentaa omia palveluitaan helposti eri pankkien asiakkaille. Tilinumero jää identifioimaan tilin, mutta asiakkuus jossain tietyssä pankissa ei ole este käyttää mitä vain verkkopalvelua ja sen tarjoamia lisäpalveluita.\nVerkkokaupalle ja kauppapaikoille PSD2 tuo mahdollisuuden tehdä tehokkaasti maksuja suoraan asiakkaiden tileiltä ilman luottokorttiyhtiön tai esim. Paypalin käyttämistä välissä.\nTaloushallintopalvelu yrityksille voivat myös helposti tarjota omat palvelunsa eri pankkien käyttäjille ja asiakas saa kaikki palvelut yhdestä paikasta helpommin.\nKoska kilpailu palveluiden kesken lisääntyy ja monia pankkipalveluita voivat jatkossa tarjota muutkin kuin pankit, kuluttajan valinnanvara kasvaa. Todennäköisesti myös kuluttajan saama palvelu paranee ja myös hintataso kilpailun myötä laskee.\nSalaxy tarjoaa verkkopalveluille ja pankkien verkkpankeille mahdollisuuden tarjota kaikki työsuhteeseen ja palkanmaksuun liittyvä osana käyttökokemusta. Avoimien rajapintojen avulla on helppo integroida palkanmaksun toiminnallisuudet ja työsuhteen vaatimat asiat (vakuutukset, eläkkeet, viranomaistilitykset ja ilmokset) osaksi oman palvelun käyttöliittymää saumattomasti.\nNäin esimerkiksi verkkopankki tai taloushallinnon palvelu saa palkanmaksun helposti käyttöönsä, eikä palkanmaksuoperaattoria tarvitse rakentaa itse.\nDirektiivi tulee voimaan 1.1.2018, joten aika toimia on nyt! Jos haluat, että yrityksesi palvelu (verkkopankki, taloushallintosovellus jne.) on tämän vuoden lopulla täydessä iskussa uutta PSD2-maailmaa varten, niin sinulla on kiire.\nOta yhteyttä ja me autamme!\nAsiakaspalvelun rooli digipalvelussaYhdistysten palveluihin palkanmaksu


Hue White and Color Ambiance Impress-pylväsvalaisin ulkokäyttöön 1743430P7 | PHILIPS\nKäytettävissäsi on 16 miljoonaa väriä, joilla voit korostaa pihasi parhaita puolia ja valaista kätevästi polkuja. Laajennusyksiköllä voi laajentaa pienen jännitteen järjestelmää. Käyttöön tarvitaan Hue-silta ja matalajännitteen peruspakkaus.\nLaadukas alumiini ja aito karkaistu lasi\nTuotteet on tehty erityisesti ulkokäyttöön. Käytämme laadukasta alumiinia ja karkaistua lasia, jotta voimme varmistaa parhaan mahdollisen toiminnan ulkotiloissa. Käytämme materiaaleja älykkäästi radiotaajuuksien kulun varmistamiseksi.


Teetan herkkupuoti: Pikainen mansikkakakku\nLasten leipomaa kakkua\nKesä tuli ja toi tullessaan mansikoita. Nämä mansikat vain olivat tuotu hollannista asti. Pohjaksi laitoin kaupan valmiin piirakka pohjan, jonka kostutin ja päälle levitin kinuskikastiketta,kermavaahtoa ja tuoreet mansikat. Hyvää kakkua oli vaikka olikin kaupan valmis pohja, jossa on hirvittävän voimakas esanssin maku..siitä en pidä, mutta se vähän peitty kinuskikastikkeen maun alle.\nLähettänyt Teeta klo 22.06


Fergusonin aika - Valioliiga - Ilta-Sanomat\nKaikkien aikojen jalkapallomanageri sir Alex Fergusonhttp://www.iltasanomat.fi/haku/?search-term=Alex%20Ferguson, 71, lopettaa Manchester Unitedissa tämän kauden jälkeen.\nPäätös jättää tehtävä 26 kauden, lähes kymmenentuhannen vuorokauden, 13 valioliigamestaruuden ja kahden Mestarien liiga -pystin jälkeen on valtava mullistus Unitedille. Seurapomot ovat kertoneet pelänneensä pitkään tätä päivää.\nLopettaminen ei silti ole ManUlle maailmanloppu. Skotti jatkaa seuran lähettiläänä ja ennen kaikkea seurajohdossa.\nFergusonin managerikykyjä ei voi kiistää, mutta yhtä tärkeää on ollut hänen työnsä seuran taustalla. Fergusonilla on taipumus suostutella pelaajia siirtymään juuri Unitediin, mistä tämän kauden mestaruuden ratkaissut Robin van Persie http://www.iltasanomat.fi/haku/?search-term=Robin%20van%20Persieon viimeisin osoitus. Kun sir Alex haluaa jonkun, hän menee koputtelemaan hänen ovelleen, soittaa pelaajan vanhemmille ja tekee mitä tahansa saadakseen tämän seuraan. Aikoinaan Ferguson kyyditsi nuorta David Beckhamia http://www.iltasanomat.fi/haku/?search-term=David%20BeckhamiaLontoosta Manchesteriin. Seurapomona Fergie jatkanee vastaavaa työtä.\nEn valitettavasti ole päässyt Unitedin pukukoppiin, jossa hän osaa "suostutella" joukkuettaan pelaamaan paremmin. Pitkäaikaisen menestyksen aura tarttuu pelaajiin. ManUn treenejä olen nähnyt, ja niissä Ferguson on jo pitkään ollut päällekatsojana. Hän istuu välillä harjoitusten aikana toimistossaan.\nArsene Wengerinhttp://www.iltasanomat.fi/haku/?search-term=Arsene%20Wengerin lähtö Arsenalista olisi isompi mullistus, sillä ranskalaisella on pakkomielle vastata kaikesta. Ferguson on osannut valita lähelleen osaavia henkilöitä ja delegoida tehtäviään. Siksi hänen kakkosmiehistään esimerkiksi Carlos Quierozhttp://www.iltasanomat.fi/haku/?search-term=Carlos%20Quieroz päätyi Portugalin maajoukkuevalmentajaksi, Steve McLaren http://www.iltasanomat.fi/haku/?search-term=Steve%20McLarenEnglannin päämanageriksi ja Walter Smith http://www.iltasanomat.fi/haku/?search-term=Walter%20SmithSkotlannin peräsimeen. Ja siksi murros ManUssa ei ole pelätyn suuri.\nVäitteiden mukaan Ferguson oli vain yhden tappion päässä potkuista vuonna 1990. Hän on itse kiistänyt sen, mutta ei erottaminen kaukana voinut olla.\nUnited kiittelee malttiaan, sillä lopulta alkoi aikakausi, jollaista jalkapallossa tuskin koskaan enää nähdään. Maailma on muuttunut, muukin kuin jalkapallomaailma. Harva enää menee yhteen paikkaan töihin, palvelee siellä koko uransa ja saa kiitokseksi rannekellon.\nKello on asia, jonka Ferguson jättää pokaalien lisäksi historiaan. Vilkaisu ranteeseen, pari vihaista purukumin jauhamisliikettä, käsien levitys ja katse avustavaan tuomariin. Kun Manchester United johti, lisäaikaa tuli liikaa. Tappiotilanteessa sitä ei tullut tarpeeksi.\nYleensä ManU iski lisäajalla maalin. Syntyi myytti "Fergie timesta", Fergusonin ajasta, jolla tuomarit hyvittelivät vaikutusvaltaista seuraa. Sellaiseksi sir Alex Manchester Unitedin palautti.


Vaikka nyt on vasta maanantai, ajatukseni ovat jo tulevassa viikonlopussa, sillä minulla on siitä poikkeuksellisen ristiriitaiset fiilikset.\nOlen aikeissa viettää viikonloppuni erään miehen kanssa, kylpylässä. Seura on erinomaista ja uskoisin kyseisen kylpyläkohteen puitteidenkin olevan kohdallaan. Aion nauttia kiireettömästä yhdessäolosta sekä ravintolaruuasta, mutta siihen että pystyisin nauttimaan itse kylpyläkokemuksesta, mulla on vielä paljon matkaa…\nOlen aina ollut aivan liian tietoinen kropastani tai pikemminkin sen puutteista. Tiedän olevani hoikka ja koen monesti näyttäväni hyvältä. Viihdyn ihonmyötäisissä mekoissa sekä tiukissa pillifarkuissa, enkä koe tarpeelliseksi peitellä kroppaani väljillä vaatteilla. Ongelmia alkaakin tulla sitten siinä vaiheessa, kun vaatteet pitäisi riisua. En pidä vartaloni mallista lainkaan. Olisin mielummin muutaman kilon painavampi, jos minulla olisi hieman pyllyä ja tiimalasin mallia keskivartalossani. Pidän hoikista raajoistani, mutta juuri muuta kehuttavaa minulla ei vartalostani ole, minkä takia tuntuu pelottavalta olla uikkarissa tuntemattomien ihmisten silmien edessä.\nOlen tämän asian suhteen jämähtänyt aina mukavuusalueelleni harmittelemaan, enkä ole koskaan edes yrittänyt nauttia rannalla tai uimahallissa hengailusta. Nyt kuitenkin tartuin minulle esitettyyn ehdotukseen kylpyläviikonlopusta, sillä halusin niin kovin ylittää itseni. Ostin uudet bikinit ja olin muutaman päivän täynnä tarmoa. Kunnes sitten taas tokenin omaksi itsekseni ja aloin jännittää tulevaa. Suunnitelmista luopumisen sijaan, pakotin itseni viime viikonloppuna kylpylään, vähän niin kuin harjoittelemaan tulevaa viikonloppua varten. Ajattelin siedätyshoidon avulla pääseväni yli epävarmuudesta, mutta nyt olen kaksi kertaa enemmän kauhuissani.\nSuihkussa kaikki oli vielä ihan hyvin, mutta ahdistus liittyi seuraani siirtyessäni allasosastolle. Tiesin olevani ihan joukkoon sopiva mutsi siellä perhealtaassa, mutta siitä huolimatta itsevarmuuteni oli huuhtoutunut jonnekin tavoittamattomiin. Korvissani kaikui sen erään idioottipojan lausumat sanat, miten minä 15-vuotias Eveliina olin kaveriporukastani kaikkein paksuin. Näin myös silmissäni sen kommentin kun joku anonyymi kerran kysyi miksi minulla ei ole lainkaan vyötäröä, kun postasin itsestäni kuvan muutama viikko esikoiseni syntymän jälkeen. Mielessäni pyöri samanaikaisesti älyttömän monta kehooni kohdistuvaa negatiivista kommenttia, joita olen pitkin elämääni kuullut. Pian olin niin kauhuissani, että olisin mielummin vajonnut altaan pohjaan kuin noussut altaasta ylös. Onneksi ymmärsin herättäväni vähemmän huomiota ihan vain kävelemällä pois kuin hukkumalla.\nEtte varmaan ymmärrä kammoani, mutta ymmärrätte varmaan miksi minulla on kovin ristiriitaiset fiilikset tulevasta. Odotan kovin innolla pääseväni taas kivaan seuraan, mutta jännitän älyttömästi mukavuusalueeltani poistumista…\n2.3.2018 klo 16:33\nKaikilla meillä on omat epävarmuutemme, ”virheemme” ja moni meistä ajattelee ainakin vähän sitä miten muut meidät näkevät. Epävarmuus on luonnollista. Itsensä kannattaa vaan oppia hyväksymään sellaisena kuin on. Ei jokaista kohtaa omassa kehossa tarvi ihastella, mutta eipä kyllä hävetäkään. Itselläni on myös suorahko vartalon malli, ja toki jos saisin valita olisin tiimalasin muotoinen, mutta ihan hyvännäköinen tämäkin on. 🙂\nToivottavasti kylpyläviikonlopusta tulee rentouttava ja unohdat epävarmuutesi hyvässä seurassa. Ole vain ylpeästi sellainen kuin olet. Mukavaa reissua. <3\n20.2.2018 klo 16:44\nSähän näytät hyvältä!\nMinä ja tuhannet muut\n23.2.2018 klo 08:21\nYmmärrän kyllä mitä tarkoitat, harva nainen on tyytyväinen vartaloonsa.\nMutta luuletko tosissaan, että sun vartalosi erityisesti kiinnostaa niitä muita kylpijöitä? Siellä on kymmeniä erilaisia vartalotyyppejä; osa lihavempia ja osa laihempia kuin sinä. Sä et ole mikään julkkis, jonka joka askelta seurataan, joten tuskin ketään kiinnostaa sun ulkonäkös.\nHienoa jos sinä pystyt olemaan vapautuneesti oma itsesi, myös bikineissä. Minä en, mutta toivon että joskus olisin myös itsevarma, tavis 🙂\n23.2.2018 klo 22:40\nÄläs nyt. En edes lue blogiasi mutta kuvasi nähtyäni pakko kommentoida että olet Tosi kaunis!


ELSANNELI: Germany details\nKaroliina S 21. lokakuuta 2014 klo 9.45\nSairaan kivoja kuvia!! Matkapostaukset on aina mukavia! :-D\nElsa 21. lokakuuta 2014 klo 10.50\nPaljon kiitoksia Karoliina! :--) Minäkin tykkään niin tehdä kuin katsella niitä!\nJenny 21. lokakuuta 2014 klo 10.12\nMatkapostaukset on aina yhtä ihania! :) ää ja vielä Saksasta jonne oon "aina" halunnu... lisää odotellessa ;)\nElsa 21. lokakuuta 2014 klo 10.51\nMahtava kuulla! Toivottavasti tulen vastaamaan odotuksiisi! :--)\nElsa 21. lokakuuta 2014 klo 10.36\nVoi kauhistus! Menin vahingossa poistamaan Jannika kommenttisi enkä saa sitä tänne takaisin! Olen kauhean pahoillani.\nVenla 23. lokakuuta 2014 klo 7.55\nMasennus iskee, rakastuin Tallinnan viime vuonna ihan totaallisesti ja nyt on tässä kuussa tullut kaksi kertaa siellä poikettua ja ootan seuraavaa reissua innolla! Ootan innolla lisää kuvia ja tekstiä, tunnen tuskasi!\nElsa 27. lokakuuta 2014 klo 11.01\nVoi miten hassua! Minäkin olin viimeviikonloppun Virossa! Se on kyllä erittäin jännittävä maa, josta löytyy kontrastia ja mielenkiintoisia yksityiskohtia. Ja Tallinnan vanha kaupunki, oih! Ihanan kotoisa ja idyllinen. Mutta mahtavaa kuulla. Toivon mukaan saan pikkuhilja materiaalia purettua! :--)\nMilja 28. lokakuuta 2014 klo 12.38\nMäkin kävin näköjään samoihin aikoihin ihanalla kaupunkilomalla (Lontoossa aupair-siskoa moikkaamassa), ja samat on fiilingit: paljon matkakuvia, paljon kerrottavaa muttei tiedä mistä lähteä. Kauan oon niitä sielä kansiossa pyöritellyt. Mutta minä en vielä liikaa matkailun makuun päässyt, koska seuraavaa reissua ei kyllä oo vielä tiedossa (ok, ei tarvikkaan, ihan tarpeeksi kiitollinen oon tuosta yhdestäkin!). Mutta siistiä että pääset reissaileen, mä ainakin odotan innolla sun postauksia! :)\nElsa 28. lokakuuta 2014 klo 12.57\nMullakin tuo reissu nro 2 oli sellainen miniloma, mutta matkahan sekin! Hassu tämä tilanne sinänsä oli. Olen reissaillut todella vähän ja yhtäkkiä olenkin koko ajan maailmalla. Jokainen mahdollisuus on kuitenkin ollut ainutlaatuinen ja todellakin muistoihin jäävä kokemus! Nyt on hyvä olla kotona. Siis ainakin seuraavaan viikonloppuun asti.. :D\nOih, ihana kuulla, että täältä löytyy muitakin matkakuvien kanssa palloilevia! Samaan aikaan ihanaa sekä haastavaa. Miten purkitat kaiken sen kokemasi fiksuksi pakkaukseksi? Melkein koko reissun haastavin osuus, haha.\nToivottavasti sun matkasi sujui hyvin! Joskus tahdon minäkin Lontooseen. Joskus tulevaisuudessa.


testausvaihe – Laadunarviointi\nArvioijia haetaan testaukseen liittyville arviointikäynneille\nKirjoitettu 3 vuotta sitten Julkaistu ( 8.10.2019 13.11.2019 ) – Johanna KiesiJätä kommentti artikkeliin Arvioijia haetaan testaukseen liittyville arviointikäynneille\nKarvi toteuttaa ammatillisen koulutuksen järjestäjien laadunhallintajärjestelmien arvioinnin vuosina 2021–2022 ja tähän liittyvän arviointimallin ja -kriteeristön testauksen syksyn 2019 ja kevään 2020 aikana. Testi sisältää koulutuksen järjestäjien tekemän itsearvioinnin ja Karvin nimeämien arviointiryhmien tekemän arviointikäynnin neljään ammatilliseen oppilaitokseen maalis–toukokuussa 2020. Arviointiryhmien nimeämisessä noudatetaan lakiin ja asetuksiin perustuvia Karvin periaatteita.\nKarvi hakee arviointikäyntien toteuttamista varten arvioijia. Toivomme hakijoiksi sekä miehiä että naisia. Arvioijien valinnassa noudatetaan seuraavia kriteerejä:\nammatillisen koulutuksen hyvä tuntemus\narviointi- tai auditointikokemus\nArvioijien tehtävänä on perehtyä koulutuksen järjestäjäkohtaiseen taustamateriaaliin, tehdä siihen perustuva yksilöarviointi sekä osallistua arviointiryhmän kokouksiin (enintään kaksi 2–3 h kokousta), arviointikäynnille (1–2 pv) ja palauteraportin valmisteluun.\nKarvi järjestää arvioijille perehdytyskoulutuksen, maksaa arviointityöstä palkkion ja korvaa arviointikäynnistä aiheutuneet matka- ja majoituskulut.\nArvioijaksi voi hakea viimeistään 8.11.2019 verkkolomakkeen kautta.\nHakulomakkeen kysymykset ovat nähtävissä myös PDF-muodossa: Hakulomake arvioijaksi testausvaiheen arviointikäynneille (.pdf)\nValinnasta ja perehdytyskoulutuksesta tiedotetaan marraskuun 2019 aikana.\nAvainsanat: arvioijat, testausvaihe\nKirjoitettu 3 vuotta sitten Julkaistu ( 2.9.2019 7.10.2019 ) – Johanna KiesiJätä kommentti artikkeliin Koulutuksen järjestäjiä haetaan arviointimallin ja -kriteeristön testaukseen


Muusikoiden.net - Keskustelu - This Is Spinal Tap\nAihe: This Is Spinal Tap\nMuistutus kaikille. SubTv:ltä lauantaina kello 15.30.\nKulttiklassikko vailla vertaa. Veljeltä tosin löytyy dvd:nä, mutta pitää se silti kahtoa :D\nUi juma, pakko kattoa! Monesti on ollu mielessä lainata DVD:nä mutta ei oo tullu mukaan. Lähetysaika on vaan ihmeellinen.\nNiin on... Mutta ei ole kai varaa valittaa, nyt kun se kerran tulee.\nHieno homma. Oon onnistunut vieläkin missaamaan tämän, mutta nyt en missaa. Ja hyvä lähetysaika mun mielestä, parempi kun myöhään illalla.\nDodii, juu tosiaan parempi että päivällä sitten, jos kerran on pakko lauantaille pistää muutenkaan.\nVoisi nyt sitten katsoa mikä tämä paljon hehkutettu leffa on.\nIhme porukkaa olette!!!\nEnpäs ole minäkään tätä katsonut, mutta nyt täytyy asettautua töllön eteen...\nKatsoin ton viime kesänä n. 10 kertaa mutta kai se nytkin täytyy katsoa. Sen verran paras on.\nYhdesti olen katsonut ja katson kyllä nyt uudestaankin. Voisi periaatteessa ottaa videolle..\nMuistakaa sitten pyyhkiä kaikki ennakkohype mielestänne kun alatte katsoa, muuten yritätte etsimällä etsiä siitä sitä hauskaa eikä se välttämättä kolahda. Paljon parempi kun ei odota mitään, kuten minulle onneksi kävi.\nSe on muuten oikeasti niitä leffoja, että jos rupee oottamaan, millon tulee joku helvetin hauska juttu, huomaakin yllättäen jo lopputekstien pyörivän. Eka kerta oli paras kerta, kun ei tosiaan tienny mitään siitä :D\npakko kattoa jos vaan muistan.. sillokun nauhotin sen niin jäi alusta varmaan 30min poies.. odotan innolla "uutta matskua",,\nLähetysaikahan on just paras mahdollinen. Krapulassa löhöttelee sohvalla ja ottaa tasottavia :D\nKäykää ostamassa Anttilasta, löytyy hintaan 6,95e ja hyvillä ekstroilla varustettuna DVD:llä.\nKyllä siellä levykaupassa kävi ihan oikeasti yksi fanikin paikalla....\nKävin poimimassa oman kappaleen muutama päivä sitten. Loistava leffa.\n"...this goes to eleven"\nMulla on 2 eri DVD-versiota aiheesta. Rules ehkä eniten.\n03.11.2005 17:21:17 (muokattu 03.11.2005 17:21:31)\nMinulle kävi hassummin, olin täältä M.netistä kuullut kyseistä leffaa hirmuisesti hehkutettavan ja ylistettävän. Lainasin kirjastosta elokuvan ja aloin katsoa innokkaana. En tykännyt yhtään, enkä tykkää vieläkään. Olen ilmeisesti menettänyt jotain.\nNäinkin käydä voi. Mun mielestä se on itse hyvyys\nKannattaa ehkä alustaa tää leffa kattomalla mahdollisimman monta aitoa 80-90 -luvun bändidokumenttia. No, kai ne 70's bänditki kelpaa jos vaan ehtii.\nYritä sitte olla nauramatta.\nItse en onnistunut kun ekaa kertaa näin.\nSääli vaan ettei MTV:n rockumentary sarjaa joita tuli joskus 90-luvulla enää näytetä, jossain pölysellä vhs:llä jollain kaverilla niitä ehkä löytyis...


Myydään Omakotitalo, 4 huonetta - Raasepori, Karjaa, Ratakatu 15 - Etuovi.com 511928\nOmakotitalo | 4h + k + kuisti + kph + s\nRatakatu 15, Karjaa, Raasepori\nMyydään rapattu rintamamiestalo Karjaan keskustassa omalla tontilla. Talo on rakennettu 1940-luvulla ja sitä on laajennettu 1972, jolloin kuisti on rakennettu. Ensimmäisessä kerroksessa on sisään tultaessa lämmin kuisti, joka yhdistyy hallitilaan. Kuistilta myös käynti kylpyhuoneeseen. Alakerrassa on keittiön lisäksi makuuhuone ja olohuone. Hallista rappuset yläkertaan, jossa 2 huonetta, poskikomerot ja rapputasanne. Rapputasanteelta pääsee myös parvekkeelle. Hallista myös raput alakertaan, jossa sauna, pesuhuone, varastotiloja sekä teknisiä tiloja. Kiinteistössä on kuituliittymä. Lämmitysmuotona tällä hetkellä öljy. Lämmitysmuodon vaihtamiseen on haettavissa tukea. Katto uusittu 2015, osa ikkunoista 2018. Viemäri on kuvattu 2019. Pihalla autotalli/varastorakennus sekä hyvin tilaa viettää aikaa. Lyhyt matka Karjaan keskustaan.\nRatakatu 15, 10300 KARJAA\n4h + k + kuisti + kph + s\n185,38 € / vuosi\nKiinteistövero: 185,38 ( v. 2021)\nKiinteistössä on Verisuren hälytysjärjestelmä jonka maksu on 48,46€/kk Hälytysjärjestelmä sisältää myös palovaroittimet.\nVerannan ja kylpyhuoneen ikkunat ja verannan ulko-ovi uusittu 2018/2019 Katto uusitttu 2015 kuitukaapeli 2020 tiskikone 2013 keittiön lattia laatoitettu ja myös muuta pintaremonttia 2010 kellarikerroksessa uusittu sähköjä 2010/2011 hella uusittu 2010 saunan suihku uusittu 2010 WC istuin vaihdettu 2010 keittiö uusittu 1994\nöljy. Öljysäiliön sijainti:kellari, Öljysäiliö tarkastettu: 2021, Kattilan valmistusvuosi:1980 Poltin ja pannu huolettu 2021\nRakennusmateriaali: Puu. Puurunko/ rapattu julkisivu. Mineriittilevy verannan julkisivu Kellari betonia\nPintamateriaali: Keittiö: laatta/maalattu. Olohuone: parketti/maalattu. Makuuhuone 1: parketti/maalattu. Makuuhuone 2: laminaatti/maalattu. Makuuhuone 3: parketti/maalattu. Kodinhoitohuone: laminaatti/tapetti. Sauna: laatta/puupaneeli. Kylpyhuone: laatta/laatta. Tuulikaappi: muovimatto/maalattu. Veranta: parketti/maalattu. Halli: parketti/maalattu.\nPakastekaappi kellari, jenkkikaappi, lattialiesi, keraaminen liesi, liesituuletin, astianpesukone, kaapistot, kiinteät valaisimet.\nSauna kellarissa, sähkökiuas, kylpyhuone keskikerros, suihku kellari, suihkukaappi kph, peilit, kaapit, allaskaappi, pesukoneliitäntä kellarissa, kiinteät valaisimet, Puulämmitteinen vesipata.\nKokonaisrakennusoikeus 440,0 m2. AOR2, erillisten tai kytkettyjen pientalojen korttelialue, II, e=0,40\nAsemakaava (sitova tonttijako), rakennuslupa. Raaseporin kaupunki\nTalousrakennus 1995, n. 46m2 sisältäen laajennusosan. autotalli ja varastotilaa Talousrakennusta on laajennettu 22 m2 ja laajennus on lopputarkastettu 4.9.1996\nPalvelut: Karjaan keskustan kaupat n. 900m, Karjaan terveyskeskus n. 1,9 km. Koulut: Katarinan koulu n. 1,6 kmKiilan koulu n. 1,7 km. Päiväkoti: Labyrintti n. 1,6 km. Fiskarsin ruukki n. 13 km Mustion Linna n. 16.5 km Nordcenter Golf n. 8.5 km Ruukki Golf n. 14.5 km Tammisaaren vierasvenesatama n. 20.5 km. Liikenneyhteydet: juna-asema n. 1,3 km\nHei! Haluaisin lisätietoja kohteesta: Ratakatu 15, Karjaa, Raasepori (https://www.etuovi.com/kohde/511928)


IKUISTETUT HETKET Ruotsi, Tanska, Suomi, Norja, Saksa, PDF\nIKUISTETUT HETKET Ruotsi, Tanska, Suomi, Norja, Saksa, 2008\nDownload "IKUISTETUT HETKET Ruotsi, Tanska, Suomi, Norja, Saksa, 2008"\n1 IKUISTETUT HETKET Ruotsi, Tanska, Suomi, Norja, Saksa, 2008 Ohjaaja: Jan Troell Käsikirjoitus: Niklas Rådström, Jan Troellin ja Agneta Ulfsäter-Troellin tarinasta. Näyttelijät: Maria Heiskanen, Mikael Persbrandt, Jesper Christenssen, Antti Reini. Levittäjä: Sandrew Metronome Distribution Finland Oy Alkuperäinen nimi: Maria Larssons eviga ögonblick Kesto: 133 min. Ikäraja: K11 Genre: Pitkä fiktio, draama Oppimateriaalin tehtävät on suunniteltu lukioihin ja ammatillisiin oppilaitoksiin. Oppimateriaalin teemoja: valokuvaaminen, valokuvauksen historia, kuvallinen kulttuuri ennen ja nyt, elokuvan ja siinä kuvattujen ihmissuhteiden analysointi keskustelemalla. ELOKUVAN JUONI Ikuistetut hetket sijoittuu 1900-luvun alun Ruotsiin. Tarinan päähenkilö on Malmössä, Skånessa asuva suomalaissyntyinen Maria Larsson, jonka avioliittoa, perhe-elämää ja harvinaista valokuvausharrastusta elokuva kuvaa. Tarinan kertojanäänenä toimii Marian vanhin tytär Maja. Marian aviomies Sigfrid, Sigge, on satamatyöläinen, joka on kyllä hurmaava ja harvinaisen kiltti hevosia kohtaan, mutta pettää Mariaa ja muuttuu viinaa saadessaan väkivaltaiseksi. Siggen alkoholismi, uskottomuus ja aggressiivisuus saattavat Marian ja Siggen avioliiton jatkuvasti kuilun partaalle. Jostain syystä Maria antaa silti aina armon käydä oikeudesta. Myös työväestön olojen kurjuus, työtaistelut ja ensimmäinen maailmansota varjostavat Marian kasvavan perheen arkea, mutta ahkerat ja kiltit lapset tuovat Marialle iloa. Tapahtumien keskipisteessä on kuitenkin kamera - tuo ihmeellinen uusi keksintö, jollaisen Maria on voittanut arpajaisissa. Maria vie kameran valokuvausliikkeeseen myydäkseen sen, mutta liikkeen omistaja, sivistynyt tanskalainen valokuvaaja Pedersen ehdottaa että hän sentään kokeilisi kameraa ennen sen myymistä. Pedersen opettaa Marialle kuvaamisen ja kuvankehittämisen salaisuuksia, ja Maria ihastuu 1\n2 valokuvaamisen taikaan välittömästi. Myös Pedersen itse kiehtoo Mariaa. Maria kuvaa sekä omaksi huvikseen että toisten tilauksesta, saapa jopa erään kuvansa lehteenkin. Sigge seuraa kuvausharrastusta nyreissään, etenkin kun Pedersenin ja Marian ystävyys paljastuu hänelle. Maria itsekin hämmentyy omasta innostuksestaan kuvaamiseen ja pelkää, että hänen roolinsa äitinä voisi jäädä harrastuksen jalkoihin. Siggen ystävän itsemurha ja perheen sisäisten jännitteiden kasvu vievät Siggen lopulta niin epätoivoiseksi, että tämä on lähellä tappaa Marian. Sigge joutuu vankilaan, ja perhe on tyytyväinen rauhan palattua kotiin - toimeentulon kanssa on tosin niin ja näin. Marian suureksi pettymykseksi Pedersen päättää palata Tanskaan lähemmäs sukuaan. Kun Sigge pääsee vankilasta, Maria on vastassa, mutta kumpikin on oppinut jotain. Maria uskaltaa nyt pitää puoliansa, ja Sigge näyttää tehneen parannuksen. Yllättäen Sigge perustaa menestyvän kuljetusyrityksen, ja elokuva päättyy jotakuinkin onnellisesti. Maja tosin jää ihmettelemään, miksi Maria oli niin loputtoman kärsivällinen. Ehkä kyse oli yksinkertaisesti rakkaudesta? Elokuvan teemoja: valokuvaus, valokuvauksen historia, 1900-luvun alun historia, avioliitto, perhe, työväenliike, alkoholismi, uskottomuus. LISÄTIETOA ELOKUVASTA Elokuvan juoni perustuu ohjaaja Jan Troellin vaimon, käsikirjoittaja Agneta Ulfsäter-Troellin muistiinpanoihin. Ulfsäter-Troell haastatteli isotätiään Maja Ömania kuuden vuoden ajan ja kirjoitti tarinoiden pohjalta kirjan. Maja oli oikean Maria Larssonin tytär. Elokuvassa Maria on muutettu suomalaissyntyiseksi, koska ohjaaja Troell halusi rooliin suomalaisen Maria Heiskasen, jonka kanssa hän on tehnyt yhteistyötä aiemminkin. Tapahtumapaikka on muutettu Göteborgista Malmöksi, koska ohjaaja on kotoisin noilta seuduilta. Valokuvausta pitkään harrastanut Troell on kuvannut elokuvan itse, ja kertonut saavansa usein elokuviinsa inspiraation valokuvasta. (Lähteet: Helsingin Sanomat / Veli-Pekka Lehtonen ; Sveriges Radio Sisuradion nettisivu amid=1003&artikel= / Sari-Anna Söderman.) Ohjaaja Troell on koettanut tavoittaa aikakauden henkeä kuvaamalla elokuvan lähes pelkästään luonnonvalossa 16 millimetriä leveälle filmille nykyään tavanomaisen 35-millisen filmin sijaan. Näin kuvasta on tullut hieman rakeinen, kuin vanhoissa valokuvissa. Elokuvan musiikin on säveltänyt Matti Bye, joka on kertonut saaneensa säveltämiseen innoituksen vanhojen mykkäelokuvien säestyksessä käytetystä musiikista. (Lähde: Anniina Wallius, Yle Uutiset ml) KYSYMYKSIÄ ELOKUVASTA KESKUSTELUN POHJAKSI 1. Tekikö Maria mielestänne oikein vai väärin pysyessään aina vain Siggen rinnalla? Oliko Marialla vaihtoehtoja? Mitä hyviä puolia Siggessä oli? Rakastivatko Maria ja Sigge toisiaan? 2. Miksi Maria innostui valokuvaamisesta niin paljon? Muuttiko valokuvaaminen Mariaa jotenkin? Miten valokuvaaminen vaikutti Marian ja Siggen suhteeseen? 3. a) Miksi Maja on valittu elokuvan kertojaksi, vaikka hän ei ole läsnä läheskään kaikissa elokuvan kohtauksista? b) Kehitelkää yksin tai ryhmissä Majan tarinaa eteenpäin elokuvan kuvaamien tapahtumien jälkeen. Kenelle Maja kertoo elokuvan tarinaa ja milloin? Kirjoittakaa Majan elämänkerta syntymästä elämän loppuun saakka. 4. Elokuvassa on runsain mitoin henkilöitä, erilaisia elämäntarinoita ja pieniä sivujuonia. Tempo on rauhallinen, ja elokuva kestää yli kaksi tuntia. Elokuva saattaa tuntua pitkältä ja jopa pitkäveteiseltä. Ovatko opiskelijat tätä 2\n3 mieltä? Olisiko elokuvasta voinut jättää käsikirjoitus- tai leikkausvaiheessa jotain pois? Toisaalta viipyilevyys ja toisteisuus voivat olla ohjaajan tietoinen valinta, jonka tarkoitus on osoittaa esimerkiksi tuon ajan hitaampaa elämäntyyliä tai Marian sammumatonta mielenkiintoa arjen pieniin, maagisiin yksityiskohtiin. Jos tämä on ollut ohjaajan ajatus, välittyykö se? 5. a) Maria on ruotsinsuomalainen, ja valokuvaaja Pedersen puolestaan kotoisin Tanskasta. Kenties tämä ulkopuolisuus yhdistää Mariaa ja herra "Piff Paff Puffia", valokuvauksen lisäksi. Eroaako Maria muista elokuvan henkilöistä jotenkin sen vuoksi, että hän on suomalainen? Erottuuko hän edukseen vai onko suomalaisuus hänelle ongelma? Millaisena suomalaisuus mielestänne näyttäytyy elokuvassa, vai käsitelläänkö sitä lainkaan? Elokuvassa on runsaasti teemoja ja aihepiirejä, mutta suomalaisuutta sivutaan vain hyvin ohuesti. Itse asiassahan Maria muutettiin tarinassa suomalaiseksi vain näyttelijä Heiskasen syntyperän vuoksi. Etsikää tietoa siitä, miksi Suomesta on muutettu muihin maihin eri aikoina, ja mihin maihin suomalaisia on lähtenyt eniten. b) Elokuvassa puhutaan suomea vain yhdessä kohtauksessa. Siinä juopunut Sigge riekkuu yhtä juopuneen suomalaisen merikapteenin (Antti Reini) kanssa Larssoneiden kotona, ja miehet rupeavat tappelemaan. Suomalaiset tunnetaan muissa maissa humalahakuisesta juomiskulttuuristaan, mutta elokuvassa ruotsalaiset näyttäytyvät yhtä persoina viinalle kuin suomalaisetkin. Maria itse empii edes yhden Madeira-lasillisen maistamista. Keskustelkaa eri kansojen alkoholin käyttöön liitetyistä myyteistä. Miten suomalaisten juomatavat todellisuudessa eroavat esimerkiksi muista pohjoismaista, ja missä suhteissa kyse on vain suomalaisuuteen liitetystä myytistä? Kuinka tällaisia myyttejä voitaisiin purkaa, ja kuinka Suomessa voitaisiin päästä humalan ihannoinnista kohti järkevämpää alkoholikulttuuria? c) Ruotsalainen ja suomalainen kulttuuri, kuten pohjoismaiden kulttuurit muutenkin, ovat kauan olleet varsin lähellä toisiaan yhteisen historian ja rikkaan kulttuurivaihdon vuoksi. Puhutaan "pohjoismaisista" tai "yhteispohjoismaisista" arvoista, mitä tällä tarkoitetaan? VALOKUVAUKSEN KULTTUURI ENNEN JA NYT 1. Valokuva oli vielä 1900-luvun alussa harvinainen esine, nykyään valokuvia taas on joka puolella. Kamera kulkee mukana joka paikkaan, vähintäänkin kännykkäkamera on jollain aina mukana. Sukujuhlista tallentuu satoja kuvia jokaisen vieraan kameraan. Kotialbumit ja kotikoneen kovalevy ovat täynnä valokuvia, samoin lehdet ja mainokset. Liikkuvan kuvan (elokuva, televisio, video) yleistyttyä "pysäytetty" kuva on muuttunut entistä arkisemmaksi asiaksi. Onko valokuvauksessa vielä jäljellä jotain siitä taianomaisuudesta, joka elokuvan Mariaa kuvaamisessa kiehtoo? 2. Millaisista aiheista Maria otti kuvia? Kenestä Maria otti kuvia? Mikä Marian kuvista tai kuvauskohteista jäi erityisesti mieleen ja miksi? Elokuvan kuvaamana aikakautena tavallisesta ihmisestä otettiin harvoin yhtäkään valokuvaa, nykyään ihmisestä kertyy valokuvia ultraäänikuvista ja synnytyssairaalasta 90-vuotisjuhliin saakka. Miettikää, mikä merkitys Marian kuvilla oli niiden kohteille ja/tai katselijoille (esim. kehitysvammaisen tytön äidille, joulutervehdysten saajille tai kuolleen työn perheelle)? 3. Elokuvassa nähtävässä kamerassa ei käytetä filmirullia, vaan yksittäisiä lasilevyjä, joille negatiivi piirtyy. Hankalan tekniikan vuoksi tuollaisella kameralla ei voi ottaa valokuvia spontaanisti, hetken mielijohteesta. Kuvaajan on suunniteltava ja sommiteltava kuva tarkasti ennen sen ottamista. Filmirullan keksiminen mullisti valokuvauksen, kun kuvia saattoi ottaa paljon peräjälkeen ja kehittää entistä nopeammin. Siirtyminen digitaaliseen valokuvaukseen on tuonut jälleen muutoksia kuvaamisen kulttuuriin. a) Miettikää, mitä eroja digikuvaamisessa on 3\n4 verrattuna filmille kuvaamiseen? Esimerkiksi: kuvia mahtuu kameraan vielä huimasti paljon enemmän kuin aiemmin, niiden muokkaaminen ja tulostaminen jälkeenpäin onnistuu kotitietokoneellakin, ja enää ei tarvitse säästellä filmiä vaan kuvailla voi niin kauan kuin kamerassa riittää akkua ja muistia. epärealistisia ihanteita ja turhia ulkonäköpaineita, vai tietävätkö kaikki, että kuva on vain kuva? VALOKUVAUKSEN SYNTYHISTORIA JA FYSIKAALISET PERUSPERIAATTEET Valokuvan historiaa b) Kuvaamisesta on tullut arkipäiväistä, helppoa, nopeaa ja spontaania. Mutta onko kauniiden, hämmästyttävien ja ajatuksia herättävien kuvien ottaminen nykyään yhtään sen helpompaa kuin aiemmin? Valokuva ei ole enää välttämättä kädessä pideltävä esine, vaan yhä useammin pelkästään kuvaruudulta katseltava digikuva. Uskotteko, että paperisista kuvista luovutaan pian kokonaan, vai onko tulostetuilla kuvilla jotain etuja verrattuna bittimuotoiseen kuvaan? 4. Nykyään yhä useammat haluavat jakaa valokuvia itsestään ja elämästään toisten kanssa lähettämällä niitä kännykällä tai sähköpostilla toisille tai laittamalla niitä esille nettiin. Kun aiemmin tavallisen ihmisen ottaman tavallisen kuvan tehtävänä oli ennen kaikkea toimia myöhemmin muistona tuosta katoavasta hetkestä itselle ja läheisille, nyt kotona otetuista kuvistakin on tullut viestintävälineitä reaaliaikaiseen tiedonvälitykseen. Omaa virtuaaliminää täytyy päivittää säännöllisesti vaihtamalla esille pantuja kuvia. Miksi omien kuvien esittely on ihmisille tärkeää? Mitä haittapuolia tällaiseen kuvien verkkoon laittamiseen liittyy? Kertokaa kokemuksistanne. 6. Aiemmin valokuvan ja maalaustaiteen erona pidettiin sitä, että valokuvalla uskottiin olevan todistusvoimaa ja sen uskottiin näyttävän todellisuuden sellaisena kuin se oli. Valokuvia on kuitenkin retusoitu ja kaunisteltu aina, ja hämääviä trikkikuvia on osattu ottaa kauan. Nykyään valokuvien parantelu ja muokkaaminen tietokoneella on lapsellisen helppoa. Uskotteko, että valokuva kertoo totuuden tai että se kuvastaa maailmaa totuudenmukaisemmin kuin esimerkiksi maalaus tai romaani? Varsinkin muotilehtien ja mainosten kuvia on usein käsitelty voimakkaasti, niin että valokuvamallit näyttävät uskomattoman kauniilta ja täydellisiltä. Luoko tämä mielestänne ihmisille Valokuvauksen keksiminen ei olisi ollut mahdollista ilman aiemmin tehtyjä keksintöjä. Tärkeimmät näistä ovat camera obscura ja valoherkkä materiaali. Camera obscura (latinaa: 'pimeä huone'; suomenkin kamera-sana tulee siis huonetta merkitsevästä camera-sanasta) oli alun perin todellakin pimennetty huone, jonka seinään oli tehty pieni reikä. Reiästä tuleva valonsäde valaisi vastakkaisen seinän ja heijasti siihen ylösalaisen kuvan ulkopuolisesta maailmasta. Kuvan tarkkuus riippui reiän koosta ja vastakkaisen seinän etäisyydestä reiästä. Tämä optinen ilmiö tunnettiin jo ennen ajanlaskumme alkua. On huomattava, että kuva oli liikkuva eikä suinkaan valokuvamainen "pysäytyskuva". Renessanssin aikoihin 1500-luvulla ryhdyttiin kokeilemaan ilmiön hyödyntämistä taiteilijoiden apuvälineenä. Heijastus koetettiin tallettaa piirtämällä tai maalaamalla se suoraan heijastuksen vastaanottavalle pinnalle. Kun 1600-luvulla reiän paikalle asennettiin lasista hiottu linssi, kuvasta tuli kirkkaampi ja entistä käyttökelpoisempi. Camera obscurasta ryhdyttiin rakentamaan kannettavia versioita, joissa taiteilijan ei enää tarvinnut mennä "cameran" sisään. Linssien ja peilien avulla kuvaa voitiin tarkentaa, siirtää ja kääntää, niin että se voitiin piirtää läpi suoraan kameralaatikon pinnalla olevalta lasilevyltä luvulla camera obscurasta oli kehittynyt niin käyttökelpoinen, että monet taiteilijat käyttivät sitä säännöllisesti apukeinona näkymien ja henkilöiden "ikuistamiseen". Camera obscura oli monille filosofeille metafora siitä, miten ihminen saa tietoa maailmasta havainnoimalla sitä. Tiettyjen materiaalien muuttuminen valon vaikutuksesta on sekin tunnettu jo pitkään; esimerkiksi värilliset kankaat haalistuvat auringonvalossa. Saksalainen tiedemies 4\n5 Johann Heinrich Schulze huomasi luvun alkupuolella kokeita tehdessään, että tietyt hopeayhdisteet muuttuvat radikaalisti valolle altistuessaan. Schulzen havaitsemaa reaktiota ei kuitenkaan tuolloin osattu ajatuksellisesti yhdistää camera obscuraan. Muotokuvien suuri suosio kasvavan keskiluokan keskuudessa lisäsi kuitenkin painetta kehittää teknologiaa, joka mahdollistaisi niiden helpon ja nopean tuottamisen. Helpointa olisi tietysti, jos valo itse piirtäisi kuvan ilman erehtyväisen ihmiskäden väliintuloa. Ensimmäinen, joka kokeili camera obscuran piirtämän kuvan tallentamista Schulzen havaitsemaa ilmiötä hyödyntäen, oli englantilainen kemisti Thomas Wedgwood. Wedgwood saikin tallennettua kuvia tekniikallaan, mutta kuvia saattoi katsella vain hämärässä, koska päivänvalo turmeli ne. Läpimurron kameran kehittämisessä teki ranskalainen keksijä Joseph Nicéphore Niépce. Hän ryhtyi tekemään kokeita valoherkillä materiaaleilla ja camera obscuralla vuonna Myös Niépcen ensimmäiset kokeilut epäonnistuivat, koska hän ei onnistunut kiinnittämään syntynyttä kuvaa niin, ettei se haalistuisi valossa. Vuonna 1826 Niépce otti valokuvan, joka on säilynyt tähän päivään saakka ja jota pidetään maailman ensimmäisenä onnistuneena valokuvana. Niépce otti tämän Näkymän ikkunasta Le Grasissa käyttäen camera obscuraa ja öljykäsiteltyä, bitumilla pinnoitettua tinalevyä. Kun levy huuhdeltiin laventeliöljyllä, ainoastaan auringonvalosta kovettunut osa, itse kuva, jäi jäljelle. Kuvan valottamiseen meni kahdeksan tuntia, minkä vuoksi aurinko paistaa kuvassa molemmista suunnista. Niépcen kehittämä menetelmä pysyvän valokuvan luomiseksi on nimeltään heliografia. Hän kehitti keksintöään taiteilija Louis Daguerren kanssa kuolemaansa 1833 saakka. Louis Daguerre on tunnetuin valokuvan "keksijöistä". Hän kehitteli Niépcen tutkimusten pohjalta menetelmän nimeltä dagerrotypia. Daguerren käyttämä materiaali, valoherkkä hopeapinnoitteinen levy, oli aikaisempia materiaaleja nopeampi valottumaan. Dagerrotypiassa kuva "kehitetään" elohopeahöyryllä ja kiinnitetään suolaliuoksella. Dagerrotypiakuvat ovat kosketusherkkiä, minkä vuoksi ne suljetaan yleensä lasikantiseen koteloon, joka on täytetty suojakaasulla hapettumisen estämiseksi. Vaikka Daguerren menetelmä mahdollisti aiempaa nopeammat valotusajat, kuvauskohteen täytyi yhä pysyä hievahtamatta jopa useita minuutteja. Valokuvausstudioissa oli usein niskatuella varustettuja tuoleja muotokuvien ottamista varten. Ranskan tiedeakatemia osti Daguerrelta oikeudet keksintöön ja vapautti sen koko maailman käyttöön. Sopimuksen mukaisesti Louis Daguerre ja Niépcen poika saivat palkkioikseen mojovat valtioneläkkeet. Daguerren keksintö levisi nopeasti ympäri maailmaa, ja etenkin Manner-Euroopassa, Yhdysvalloissa ja Japanissa dagerrotyyppejä tuotettiin ahkerasti. Suomen ensimmäisen dagerrotyypin otti Henrik Cajander vuonna 1842 Turussa luvulla Suomenkin kaikissa suurimmissa kaupungeissa toimi jo ammattivalokuvaajia. Suomessa kansallismaisemat olivat muotokuvien lisäksi erityisen suosittu valokuvan aihe 1800-luvulla. Samaan aikaan Daguerren kanssa omaa valokuvauksen tekniikkaansa kehitteli brittiläinen William Henry Fox Talbot. Merkittävin uutuus Talbotin tekniikassa oli se, että se tuotti sävyjen suhteen käänteisen kuvan eli negatiivikuvan, josta voitiin vedostaa useita lopullisia positiivikuvia, kalotyyppejä luvulla Frederick Scott Archer kehitteli eteenpäin Talbotin ideaa. Archerin negatiivi oli paperin sijaan kestävämpää materiaalia, lasia, jonka päälle valettiin valoherkkää emulsiota. Lasi mahdollisti myös entistä tarkempien kuvien ottamisen. Erilaisista lasilevyä käyttävistä valokuvaustekniikoista tuli pian dagerrotypiaa suositumpia. Vuonna 1872 esitellyt kuivalevyt helpottivat kuvausprosessia entisestään. Lasilevyille otettiin kuvia yleisesti toiseen maailmansotaan saakka, vaikka markkinoille tuli pian uusi keksintö, valoherkkä filmi. Valokuvaaminen oli 1880-luvulle saakka lähinnä ammattilaisten toimintaa tekniikan vaativuuden vuoksi. George Eastmanin suunnittelema Kodak-kamera (1888) mullisti kuvaamisen kulttuuria helppokäyttöisyytensä, halpuutensa ja kätevän kokonsa vuoksi. Kun Eastman vuonna 1889 toi markkinoille toisen 5\n6 keksintönsä, rullafilmin, alkoi valokuvauksen nopea leviäminen koko kansan huviksi. Kodak-yhtiö myi Brownie-kameroita, joilla saattoi ottaa 100 kuvaa. Kun filmi oli kulunut loppuun, kamera lähetettiin tehtaalle, jossa kuvat kehitettiin, ja kamera palautettiin käyttäjälle uudella filmillä varustettuna luvun lopulla valokuvauksen harjoittajien määrä moninkertaistui myös Suomessa. Eniten oli ateljeekuvaajia, toiseksi eniten harrastajakuvaajia. Lisäksi kuvia ottivat kiertävät kuvaajia ja kyläkuvaajat. Valokuvaajan ammatti katsottiin soveliaaksi myös naisille. Valokuvauksen pelättiin heikentävän maisema- ja muotokuvamaalauksen suosiota, mutta näin ei ainakaan heti käynyt. Monet uusia polkuja avanneet kuvataiteen suuntaukset, kuten impressionismi, kubismi ja koko abstrakti maalaustaide voidaan nähdä reaktioina valokuvauksen keksimiseen. Myös valokuvasta haluttiin tehdä taidemuoto muiden rinnalle. Piktorialismi oli laajalle levinnyt valokuvauksen suuntaus 1800-luvun lopulla. Siinä pyrittiin saamaan valokuvaa jälkikäsittelemällä aikaan hämyinen, maalausta tai etsausta muistuttava lopputulos. Valokuvataiteilijat ovat pyrkineet luomaan myös abstrakteja, siis ei-esittäviä kuvia. Rullafilmi pysyi suosituimpana filmimateriaalina 1950-luvun loppuun saakka, jolloin sen syrjäytti jo 1920-luvulla markkinoille tullut kinofilmi. Kinofilmi kehitettiin alun perin elokuvausta varten. Suomessa kinofilmin käyttö yleistyi luvulla, jolloin harrastajatkin alkoivat ottaa järjestelmäkameroilla värillisiä diakuvia. Samoihin aikoihin niin sanotut pokkarit eli taskukamerat (pocket camera) alkoivat yleistyä. Kameroiden varustelu ja automatiikka on lisääntynyt vuosien saatossa niin, että kuvaajan tarvitsee usein painaa vain yhtä nappia, ja kuvasta tulee aivan kelvollinen. Valokuvat olivat pitkään mustavalkoisia, vaikka värikuvauksen mahdollisuutta oli tutkittu valokuvauksen alkumetreiltä saakka. Alkuvaiheissa värikuvia valmistettiin ottamalla samasta kohteesta kolme kuvaa erivärisin suotimin ja yhdistämällä kuvat. Elokuvan keksijöiksi usein nimetyt Auguste ja Louis Lumière keksivät vuonna 1903 kätevämmän tavan tuottaa värivalokuvia. Kiinnostus värikuvaukseen alkoi kuitenkin kasvaa vasta 1930-luvulla, kun keksittiin nykyisen tapainen värinegatiivifilmi luvun loppupuolella katseltiin paljon kahdella kameralla otettuja kolmiulotteisia stereoskooppikuvia, mutta tätä nykyä menetelmää hyödynnetään lähinnä lasten View-master-katselulaitteessa. Valokuvausta käytettiin alusta asti paitsi ihmisten, kaukaisten paikkojen ja tärkeiden tapahtumien ikuistamiseen, myös arkkitehtuurin tutkimiseen ja tieteellisiin tarkoituksiin. Eläinten ja ihmisten liikkumista valokuvien avulla tutkineiden Eadweard Muybridgen ja Etienne-Jules Mareyn kehittämät kuvauslaitteet olivat elokuvauksen esimuotoja. Lääketieteen tunnetuin valokuvauksen sovellus on röntgenkuva, jossa kuvan tuottaa näkyvän valon sijasta toinen sähkömagneettinen ilmiö, röntgensäteily luvulla alkanut siirtyminen digitaalikameroihin on suurimpia murroksia valokuvauksen historiassa. Digitaalikameralla kuvattaessa kuva siirtyy puolijohdemateriaalista valmistetulta valoherkältä kennolta sähköiseksi tiedostoksi kameran muistikortille. Kuvia mahtuu yhdelle muistikortille paljon enemmän kuin yhdelle filmirullalle. Digitaalisuus helpottaa kuvien siirtämistä, arkistointia ja muokkaamista. Uutiskuvaaminen siirtyi nopeasti digiaikaan, kun kuvien laatu alkoi vastata lehtien vaatimuksia. Digitaalikamera on nykyään mahdutettu myös kännykkään niin, että omia kuviaan voi lähetellä ystäviensä kännyköihin. Lähteet: Wikipedian valokuvausaiheiset sivut Newhall, Beaumont (1988): The History of Photography. From 1839 to the present. Completely revised and enlarged edition. Boston: Little, Brown and Company / The Museum of Modern Art, New York. Pohdintaa ja kysymyksiä 1. a) Valokuvaamisen historia näyttäytyy 6\n7 helposti vaikeuksien kautta voittoon -tarinana, jossa kaikki varhaisemmat valokuvauksen muodot näyttäytyvät epätäydellisinä "esimuotoina", jotka toimivat vain välivaiheina siirryttäessä kohti nykyisenkaltaista, lähes täydellistä valokuvatekniikkaa. Tämä on kuitenkin osittain näköharhaa, koska kaikki valokuvauksen jo sivuun jääneet tavat ovat tuottaneet hienoja kuvia, joista niin aikalaiset kuin myöhemmätkin polvet ovat saaneet nauttia. Yleensäkin tietyllä historian hetkellä nykyisyys tuntuu "valmiilta", ja kaikki aiempi toiminta nähdään vain pyrkimyksenä kohti nykyistä tilannetta. b) On osin sattumaa, mitkä keksinnöt ja kuvan tekemisen tavat otetaan laajaan käyttöön. Voidaan esimerkiksi miettiä, miksi ns. kymppikuva on yleisin koko ja muoto paperivalokuvissa - näin ei suinkaan aina ole ollut. Entä miksi kolmiulotteisen vaikutelman synnyttävistä stereoskooppikuvista luovuttiin, vaikka ne olivat 1800-luvulla suosittuja? Ei voida myöskään olettaa, että nykyiset valokuvaamisen teknologiat ja tavat olisivat viimeinen sana valokuvan historiassa - todennäköisemmin nykyinen valokuvauksen kulttuuri näyttäytyy vajavaisena ja kenties eriskummallisena tulevaisuuden ihmisen silmin. Ideoikaa ryhmissä valokuvauksen historiaa nykyhetkestä eteenpäin esimerkiksi vuoteen 2050 saakka. Miten valokuvauksen teknologia ja kulttuuri tulevat kehittymään? Vai jääkö valokuvaus kokonaan sivuraiteelle liikkuvan kuvan yhä yleistyessä? 2. Onko valokuvaaminen mielestänne taidetta, vaikka valokuva syntyy automaattisesti? Miten taitava valokuvaaja kykenee kuvaamaan tuntemuksia ja ajatuksia valokuvalla? Valokuvaaja tekee paljonkin taiteellisia valintoja: aihe, kuvauskohde, kuvaushetki ja - paikka, rajaaminen, valaistus, sommittelu, kuvan muoto, värit (tai mustavalkokuvassa jyrkkyyserot). Mallin eleet, asennot ja vaatteet tai kuvassa näkyvät esineet tai maisema kertovat tarinoita. Kuvaaja voi haluta kuvata todellisuutta tai luoda lavastuksella ja jälkikäsittelyllä fantasiamaailman. Samasta aiheesta otetut kuvasarjat ja eriaiheisten kuvien rinnastukset kertovat usein enemmän kuin yksi kuva. Valokuvaan liitetyt tekstit tai kuvan nimi antavat vihjeitä sen tulkintaan. 3.a) Miksi elokuvan nimi on Ikuistetut hetket? Kameran sanotaan voivan "ikuistaa" äärimmäisen lyhyen hetken ja pysäyttää ajan juoksun, mutta todellisuudessa aika kulkee eteenpäin kamerasta välittämättä. b) Amerikkalainen runoilija ja valokuvaaja Oliver Wendell Holmes kutsui vuonna 1859 valokuvausta "peiliksi, jolla on muisti". Holmes ylisti valokuvaamisen kykyä voittaa ajan ja jopa kuoleman asettamat rajoitukset. Valokuvaa pidetään haperon ihmismuistin erehtymättömänä apuvälineenä. Valokuvat (ja elokuvat) voivatkin toimia muistin virkistäjinä, mutta muistoissa on kyse paljon muustakin kuin nähdyistä asioista - kyse on kokemuksista. On jopa väitetty, että valokuvat helposti ottavat todellisten muistikuvien paikan, kun niitä jatkuvasti katsellaan: emme enää muistakaan todellista henkilöä tai tapahtumia, vaan vain niistä otetut kuvat. Kuulostaako tämä uskottavalta väitteeltä? 4. Digitaalisuus mahdollistaa kuvien säilymisen muuttumattomina periaatteessa vuosituhansia. Moni kotikuvaaja on kuitenkin saanut huomata, että digikuvilla on itse asiassa paperikuvia suurempi taipumus kadota jälkiä jättämättä, koska edes cd-levyt eivät välttämättä kestä käytössä muutamaa vuotta kauempaa. Tekeekö digitaalisuuteen siirtyminen meidän aikaamme tulevaisuudessa tutkivien arkeologien työn mahdottomaksi? VALOKUVAUKSEEN LIITTYVIÄ HARJOITUKSIA 1. Vanhanaikaisia valokuvia a) Tutkikaa 1900-luvun alun valokuvia kirjoista tai internetistä. Miten kuvat eroavat nykyisistä? Millaisia aiheita ja sommitelmia tuolloin suosittiin, entä nykyään? Mitä rajoituksia tekniikka asetti kuvaamiselle? Millainen kuvaamisen kulttuuri vallitsi tuolloin ja miten se erosi nykyisestä (ketkä kuvaavat, keitä kuvataan, missä, milloin ja miksi)? b) Ottakaa toisistanne "vanhanaikaisia" kuvia 7\n8 löytämienne vanhojen kuvien mallin mukaan. Ottakaa mahdollisuuksien mukaan huomioon kuvattavien asennot ja ilmeet, vaatteet, sommitelma, kuvausetäisyys, valaistus, esineet ja huonekalut. Muistelkaa, miten Ikuistetut hetket -elokuvassa oli pyritty luomaan illuusio 1900-luvun alusta. Jos käytätte digikameraa, koettakaa muokata kuvista kuvankäsittelyllä vanhanaikaisia - mustavalkoisia tai seepiasävyisiä, naarmuisia ja reunoilta epätarkkoja tai tummia. Filmikameralla otetuista kuvista voidaan samoin yrittää tehdä vanhemman näköisiä tietyillä kehittämistekniikoilla. Valitkaa syntyneistä kuvista aidoimmin vanhanaikaisen näköinen. Mitkä tekijät saavat juuri sen näyttämään vanhalta? Miltä vuodelta kuva voisi olla? Keksikää kuvissa näkyville "iso-iso-isovanhemmille" kullekin oma tarinansa. Miksi ja missä yhteydessä tästä henkilöstä on otettu kuva? 2. Neulanreikäkamera luoda kuvia, jotka eivät ole valokuvia, mutta eivät elokuviakaan, vaan jotain siltä väliltä. Samantapaisia minielokuvia näytettiin Edisonin kehittämällä kinetoskoopilla luvun lopulla. Kinetoskooppi oli elokuvan esityslaite, johon kurkistettiin sisään aukosta. Laite näytti lyhyen elokuvan yhdelle hengelle kerrallaan, kun siihen syötti kolikon. Pitkien tarinaelokuvien projisointi kankaalle osoittautui kuitenkin ihmisten mielestä lopulta kiinnostavammaksi tavaksi nähdä elokuvia. Nykyiset kannettavat dvd-laitteet ja kännykästä katseltavat videot tosin ovat tavallaan paluuta pieniin yhden hengen katselulaitteisiin. VALOKUVAUKSEN TEKNIIKKAA Mitä tarkoittavat seuraavat termit? Jakaantukaa 3-6 ryhmään ja etsikää selitykset 5-10 termiin. Tutustukaa neulanreikäkameran periaatteeseen ja rakennusohjeisiin. Rakentakaa neulanreikäkamera, ottakaa sillä kuvia ulkona ja kehittäkää ne pimiössä. Neulanreikäkamera saattaa tuntua ihmeellisemmältä laitteelta kuin huippumoderni digikamera, koska siinä ei tarvita sähköä eikä edes linssejä. 3. Elävien valokuvien näyttely Ikuistetuissa hetkissä on paljon kauniita kuvia, "hetkiä", joita Maria tallentaa tai jotka elokuvan ohjaaja Troell on elokuvakamerallaan vanginnut. Kuvatkaa omasta ympäristöstänne, koulusta tai luontoretkeltä lyhyitä videopätkiä digikameralla tai digivideokameralla. Yrittäkää vangita pieniä, jännittäviä yksityiskohtia, kauniita liikkeitä, hauskoja ilmeitä tai eleitä ja abstrakteilta näyttäviä muotoja videopätkiin. Tavoitteena on luoda "eläviä valokuvia", joissa jokaisessa on vain yksi kohde ja jotka kestävät vain muutamia sekunteja. Antakaa näille eläville valokuville kuvaavat tai arvoitukselliset nimet ja järjestäkää niistä "näyttely" tietokoneen avulla niin, että videopätkiä voi helposti katsella niiden kuvakkeita klikkailemalla. Näyttely voi olla avoinna yhdellä koneella tai sitten esimerkiksi koulun omassa verkossa. Tavoitteena on Aukko CCD-kenno CMOS-kenno Etsin Järjestelmäkamera Kalansilmäobjektiivi Kauko-objektiivi Kehittäminen Kiinnite Kohina Kontrasti Laajakulmaobjektiivi Linssi Makro-objektiivi Negatiivi Objektiivi Pikseli Pimiö Polttoväli Rakeisuus Resoluutio Suljin Syvätarkkuus Sävyttäminen Tarkennus Valottaminen Valotusaika Valovoima Ylivalotus Zoom-objektiivi 8\n9 Esimerkkivastaukset: Aukko = himmennin, kameran objektiivin osa, jonka läpi valo kulkee ja jonka suuruutta muuttamalla voi säätää kameraan tulevan valon määrää ja kuvan syvätarkkuutta CCD-kenno = digitaalikameran valoherkkä kenno, joka puolijohteiden avulla muuntaa siihen osuvan valon digitaaliseksi signaaliksi CMOS-kenno = toisentyyppinen digitaalikameroissa käytettävä valokenno, joka kuluttaa erittäin vähän virtaa Etsin = laite, johon katsotaan ja jonka avulla kamera voidaan suunnata kohteeseen; digikameroissa etsimenä voi usein käyttää kameran LCD-näyttöä Järjestelmäkamera = suhteellisen kookas kamera, jonka objektiivi ja eräät muut osat ovat vaihdettavissa Kalansilmäobjektiivi = äärimmäisen laajakulmainen objektiivi, joka tuottaa pyöreän, vääristyneen kuvan Kauko-objektiivi = teleobjektiivi, kameran objektiivi, jossa on pitkä polttoväli ja jonka avulla voidaan kuvata kaukaisiakin kohteita Kehittäminen = valotetun filmin tai valokuvapaperin käsitteleminen kemikaaliliuoksilla niin, että piilevä kuva saadaan näkyväksi Kiinnite = kehityksessä käytettävä liuos, joka poistaa vedoksen pinnalta valottumatta jääneet valoherkät hiukkaset ja estää näin kuvan valottumisen kehityksen jälkeen Kohina = satunnaisista ympäristöään tummemmista ja vaaleammista pisteistä syntyvä tarpeeton sumeus kuvassa; digitaalikuvissa peräisin valokennon tuottaman sähköisen signaalin pienistä häiriöistä Kontrasti = valojen ja varjojen eron jyrkkyys kuvassa Laajakulmaobjektiivi = laajan kuvakulman tuottava objektiivi, jonka polttoväli on normaalia pienempi Linssi = yleensä lasista hiottu laite, jolla muutetaan valonsäteiden suuntaa; kovera linssi hajottaa siihen tulevat yhdensuuntaiset valonsäteet, kupera linssi taas kokoaa ne polttopisteen kautta kulkeviksi Makro-objektiivi = kameran objektiivi, jolla voidaan kuvata kohteita äärimmäisen läheltä Negatiivi = negatiivikuva, joka syntyy filmille valotuksen ja kehityksen jälkeen ja jossa on lopulliseen kuvaan verrattuna käänteiset harmaan tai värien sävyt Objektiivi = kameran tai projektorin linssijärjestelmä Pikseli = piste, jollaisista digitaaliset kuvat muodostuvat Pimiö = pimennetty huone, jota käytetään valokuvien kehittämiseen; mustavalkokuvien kehittäminen voidaan tehdä erityisen punaisen lampun valaistuksessa, koska se ei valota valokuvapaperia Polttoväli = objektiivin rakenteesta riippuva arvo, joka kuvastaa objektiivin läpi nähtävän näkymän laajuutta eli kuvan rajausta; linssin etäisyys polttopisteestään Rakeisuus = nopeasti valotettuihin kuviin liittyvä ominaisuus, jossa kuva näyttää koostuvan erillisistä, silminnähtävistä väripisteistä tai rakeista Resoluutio = digitaalisen kuvan erottelukyky eli tarkkuus Suljin = kameran aukon valotuksen ajaksi avaava laite, joka muulloin estää valon pääsyn filmille tai valokennolle Syvätarkkuus = kamerasta eri etäisyyksillä olevien kohteiden piirtyminen riittävän terävinä kuvaan Sävyttäminen = mustavalkokuvan tummien kohtien värjääminen kuvan kehittämisen jälkeen sävyteliuoksella esim. sinisen tai kellanruskean (seepian) sävyisiksi; usein parantaa myös kuvan säilyvyyttä Tarkennus = objektiivin säätäminen niin, että haluttu kohde näkyy mahdollisimman yksityiskohtaisena kuvassa Valottaminen = valon päästäminen sulkimen lävitse valoherkälle materiaalille, jolloin siinä tapahtuu kemiallisia reaktioita tai sähkövirran muutoksia Valotusaika = aika, jolloin valon annetaan päästä valotettavalle filmille tai kennolle; pitkä valotusaika tallettaa liikkuvat kohteet epäselvinä Valovoima = objektiivin kyky päästää lävitseen valoa, riippuu objektiivin aukon läpimitasta suurimmillaan Ylivalotus = liian pitkän valotusajan tai liian suuren aukon käyttämisen seuraus: kirkkaimmat alueet hohtavat kuvassa valkoisina eikä niistä erotu yksityiskohtia Zoom-objektiivi = objektiivi, jonka polttoväliä voi säätää Lähteitä: (2001) Tietojätti. Gummeruksen suuri tietosanakirja A-Ö. Helsinki: Gummerus. 9\n10 Wikipedian valokuvausaiheiset sivut Wikisanakirja (englanninkielinen) Page Pikseli-lehden Digi-info Kameralaukku-sivuston foorumit Oppimateriaalin on laatinut FM Antto Ilvonen Oppimateriaalin on tuottanut Marjo Kovanen Koulukinosta. 10\nJohdatus elokuvahistoriaan & Elokuvan syntyhistoria\nJaakko Seppälä jaakko.i.seppala@helsinki.fi Johdatus elokuvahistoriaan & Elokuvan syntyhistoria https://courses.helsinki.fi/fi/a400469/114294099 Elokuvahistoria tutkimuskohteena Elokuvahistoria on yksi


ANNIEVELIINA: Kimaltelevia mekkoja\nEn oo varmaan puoleen vuoteen katellutkaan mitään vaatteita netistä, nyt kuitenkin satuin pitkästä aikaa kattomaan ja huomasin yhen selvän kaavan omissa kiinnostuksen kohteissa. Kaikissa paitsi yhdessä oli paljetteja! :D Ehkä se on tää kohta alkava pikkujoulukausi, jota en itseasissa oo koskaan juurikaan edes päässyt viettämään.. Nyt ois kuitenkin ainakin parit pikkujoulut tiedossa tälle vuotta, ja onhan se kivaa, vaikka eihän niissä ole juurikaan muuta eroa normaaleihin kekkereihin kuin se tunnelma. Mutta juuri se tunnelmahan onkin yks tärkeimmistä jutuista ;)\nEn oo kai ikinä laittanut tänne mitään vaatekollaasia tai muuta, vaikka oon monesti halunnu ja yrittänykki, mutten jostain syystä oo ikinä vaan osannut.. Tekniikan ihmelapsi.. Niin tässä ois nyt mun lemppareita Bubbleroomin alemekoista, näissä on siis -30% alennus ja TÄSTÄ pääsee kattelemaan noita mekkoja!\nSe alennuskoodi on tosiaan TREAT45 (lukee sielläkin, mutta jos joku ei hoksaa :D) ja nuo alennukset on tän viikonlopun.\nTässä kolme mekkoa, joista voisin ottaa jokaisen! Tuossa mustassa on jotain niiin mystisen upeaa, etten muista millon oisin haltioitunu yhtä paljon jostain mekosta. En aio olla perus bloggari "aionkin heti mennä nappaamaan tuon mekon omaan ostoskoriini!" (anteeksi yleistys), koska en luultavasti aio. Jos oisin vaikka töissä ja rahaa ois enemmän niin tilaisin tuon kyllä melko varmasti, vaikka onhan noita mustia mekkoja jo, mutta tuossa on jotain erikoista. Huomaatteko yhtään samaa ku minä?\nSama paljettiteema jatkuu, kauniita mekkoja, mutta ei vaan sopis mun kropalle.. Tuosta vasemmanpuoleisesta piti laittaa kaks kuvaa, koska tuo selkä on aika iso osa tuota mekkoa! Tuo on just sellanen mekko, jonka minä ainaki liitän heti jollekkin punaiselle matolle..\nPakko vinkata, kun mua itseeni jäi ihan hulluna harmittaan, etten hoksannu hulluja alennuksia Nellyn ihaniin korkkareihin, joita Mona esitteli postauksessaan. Pitäis aina kiinnittää huomiota kun joku kertoo jostain alesta, ettei vaan myöhemmin jää harmittaan :D\nNellystä puheenollen päädyin eilen sinnekkin sivuille, ja oon tiukasti harkinnu eilisillasta asti tilaisinko tämän seuraavan mekon.\nTää ois 83% alessa ja hinnaksi jäis vaan 9.95e.. Sen summan saa säästettyä ku jättää vaa pari kertaa viikon sisää herkut ostamatta >:D Mitä mieltä oisitte? Ei ois ainakaan mun mielestä hirveän paha menetys laittaa kymmenen euroa mekkoon. Tuo on malliltaan just sellanen mulle sopiva, pitkät hihat ja tiukka vyötäröltä. Mietin kans sitä onkohan tuo helma kuin lyhkänen.. Nuo mallit nyt ainaki noiden tietojen mukaan on jotain kolme metriä pitkiä ja käyttää kokoa XXS niin eikai se oo ihmekkää ku kaikki näyttää nuilla niin lyhkäsiltä.. En ainakaan muista, että ykskään mun Nellyltä tilaama mekko ois ollu mulle -lyhyelle tappijalalle- huonon mittanen, ehkä luotan siihen nytkin? :D\nOnko teillä muuten mitään luottovalintaa laittaa aina päälle pikkujouluihin? Väriä, mallia, mitä vaan!\nTunnisteet: inspiraatio, mainos, muoti, vaatteet\nUnknown 8. marraskuuta 2013 klo 14.31\nOo alennusmyyntejä!<3 oon ite aika intohimoinen ale&nettishoppaaja, mutta oon pitäny nyt itteni kurissa! Vinkki: Polyvoressa pystyy tekeen tosi helposti ja nopeasti kollaaseja! Ja yks syy minkä takia en oo nyt shoppaillu oikeen on, että parhaimmat alet tulevat kauppoihin joulun/uudenvuoden jälkeen sekä kesällä! Tosi hieno tuo kultanen mekko! Kannattaa ottaa, kun ei ole hinnalla pilattu.. (en tajua miksei nellyssä voi tuoteselostuksessa lukea sen mekon pituus yms????) :D\nannieveliina 8. marraskuuta 2013 klo 14.39\nMääki oon joskus shoppaillu enemmän, oikeestaan aika harvoin siltikin ja vaan tosi halpoja löytöjä :D Joo no sinnekki tein joskus tunnukset mut en jaksanu säätää enää 5min jälkee :DD Kyllä siellä on sellanen kohta josta näkkee pituudet ja muut! "Lisää ostoskoriin" kohdan alla on sellainen kuvake josta pääsee koko-oppaaseen :) Mulla vaan ei oo täällä mittanauhaa ja kyllähän se pituuskin muuttuu vähän kun sen vetäsee päälle :x\nVeera 8. marraskuuta 2013 klo 14.46\nLaita ihmeessä tilaukseen. ;)\nannieveliina 8. marraskuuta 2013 klo 14.53\nemmahey 8. marraskuuta 2013 klo 15.38\nToi vika mekko sopis sulle tosi hyvin! sinuna tilaisin sen ;>\nannieveliina 8. marraskuuta 2013 klo 16.12\nKiitos avusta :33\nTiina Eliisa 8. marraskuuta 2013 klo 15.55\nTuo viimenen on ihana, ja tosiaan kyllä hyvässä tarjouksessa :) varmasti käy sulle :) aw mä oon kans tappijalka ja mitään ongelmia ei myöskään mulla oo ollut, paitsi pitkissä hameissa.. Ne meinaa olla aina liian pitkiä :D tuo "mystinen" musta mekko on myös mieletön! Iskin siihen myös heti silmät! Vaa ei raski :D MÖKS :D\nannieveliina 8. marraskuuta 2013 klo 16.13\nHaha nojoo pitkät hameet on kyllä pakko saksia aina! :D Noniimpä, buuuu :D Ehkä hyvä vaa säästää rahaa ;)\nbySarina 8. marraskuuta 2013 klo 16.35\nUpeita, varsinkin toi ensimmäinen keskeltä! <3\nannieveliina 8. marraskuuta 2013 klo 16.59\nUnknown 8. marraskuuta 2013 klo 23.47\nnoi vaatemallit on joissakin sivuilla merkattukkin että voi verrata helman mittaa sun muuta... mutta yleensä ne on sen 170 tai alle... joskus oon saanu helposti katottua sopivaa vaatetta ku oli itteä vaan 7cm lyhempi malli johon itteä verrata :D\nannieveliina 9. marraskuuta 2013 klo 3.37\n"Nuo mallit nyt ainaki noiden tietojen mukaan on jotain kolme metriä pitkiä ja käyttää kokoa XXS niin eikai se oo ihmekkää ku kaikki näyttää nuilla niin lyhkäsiltä.." Noinhan mää tuohon kirjotinkin :D Ja hyvä sun on varmaan verratakki, mutta ku mulla heittää aina pituus sen 20cm enkä oo yhtään tuollanen samanlainen hoikkarakenteinen niinku sinä nii ei oo kuule yhtä helppoa ku sulla >:D Sulla on kyllä just sellanen mallikroppa kaikintavoin et huhhuh :D\nUnknown 10. marraskuuta 2013 klo 12.37\nno siis noi vaatteitten mallit ei oikeen mee mulle, varsinki kaikki ihanimmat ja seksyimmät mekot ovat liian lyhyitä mulla... 170cm malli ja mekko on lähellä vesirajaa... ei oo toivoakaan että mun pitkällä selällä se sama mekko menis mulle :D\nNimetön 10. marraskuuta 2013 klo 8.43\nanteeksi, tää ei nyt mitenkään liity tähän postaukseen, mutta tartteisin kipeesti apua liittyen tohon pepputreeniin josta teit joskus huhtikuussa postauksen:D ongelmani on siis se, että olen kohta tehnyt sen loppuun, eli kaikki 30 päivää on kohta suoritettu, miten mun kannattaa sitten jatkaa, ku onko siitä mitään hyötyä jos sen alottaa vaan alusta?\nannieveliina 11. marraskuuta 2013 klo 15.40\nEi siitä nyt haittaa ainakaan ole ;D Tosin ne alun määrät on varmaan aika hepposia sulle, jos oot koko treenin kerta tehnyt. Kannattaa muistaa niin treenissä kuin muussakin, että monipuolisuus on valttia! Sanoisin mieluiten, että nyt muuta treeniä jonku aikaa, ja teet sitten vaikka uusiks tuon :) Lihaskin kuitenkin tottuu siihen samaan liikkeseen, eikä se enää tehoa samalla tavalla kuin alkuun, siksikin kannattaa vaihdella treenejä ja liikkeitä :)\nanne-mari 10. marraskuuta 2013 klo 17.55\nOli aivan pakko mennä kuolaamaan tuota mystistä mustaa mekkoa..Ja iski kyllä suru puseroon koska hinta on päätä huimaava :D En tiä sit että onko jonku mielestä iha normia maksaa mekosta tommosia hintoja vai oonko mie vaan joku superpihi mutta huhhu :D Mut hei toi kultanen on oikee muikea mekko! Mullaki aina pelottaa kun tilaa mekkoja että onkos tämä ny semmone roiskeläppä ja yleensä ne minu päällä on :D hitsi ku on pitkät jalat ja pitkä selkä.. Mutta go for it, hinta ei ainakaa hirvitä ;)\nannieveliina 11. marraskuuta 2013 klo 15.42\nNo niimpä, vaikka tuosta tuliskin vielä se -30% niin silti.. :(:D Kyllähän aika monikin varmaan maksaa, varsinkin jos käy töissä tms, mutta en mää vaan silloinkaan pystyis :D Ellei sitten kyseessä ois OIKEESTI joku aivan maaginen, jota käyttäis jossain oikeesti tärkeessä ja juhlavassa tilaisudessa :) Mää tilasinkin sen, katotaan millanen sieltä tulee! :D\nNimetön 11. marraskuuta 2013 klo 9.10\nIhana toi musta mekko!<3 Joskus kokeilin h&m:llä vähän ton tyylistä mustaa pitsimekkoa, se oli vaan pikkasen liian pieni ja kaiken lisäksi kainalon kohalta revenny:(\nJa toi vika mekko näyttäs varmasti upeelta sun päällä!\nannieveliina 11. marraskuuta 2013 klo 15.43\nHmmh :( Tuntuu, että aina käy just noin sillonku löytäis jonkun ihanan mekon... Tilasin sen, niin kohta pitäis selvitä!! :) Jee


Babybjörn vauva- ja vauvatuotteita Lekmer.fi - lekmer.fi\nHaluatko kantaa lastasi ergonomisella tavalla kuormittamatta liikaa omaa kehoasi? Babybjörn original -kantorepussa voit kantaa lastasi lähelläsi samalla kun kätesi jäävät vapaiksi muuhun. Rintareppu sopii aktiivisille vanhemmille, jotka haluavat liikkua vapaasti myös lapsen nukkuessa. Tuotemerkiltä löydät myös Babybjörn sängyt eri väreissä. Babybjörn on huippusuosittu merkki niin kotimaassaan Ruotsissa kuin kansainvälisesti. Tuotesarjaan kuuluu kantorepun lisäksi myös käytännöllinen potta sekä näppärä sitteri, ja kaikille tuotteille on tunnusomaista tukeva ja kestävä laatu sekä pohjoismainen muotoilu. Valitessasi Babybjörnin saat taatusti toimivat tuotteet, jotka ovat läpäisseet tarkat laatu- ja turvallisuustestit. Kaikki tuotteet tarkastetaan huolellisesti eivätkä ne sisällä lapselle haitallisia tai allergiaa aiheuttavia aineita. Tuotteiden suunnittelussa Babybjörn tekee yhteistyötä lastenlääkärien ja muiden asiantuntijoiden kanssa aina materiaalien valinnasta ergonomian ja toiminnallisuuden kehittelyyn. Tuotemerkin käytännöllinen rintareppu on maailmanlaajuinen myyntimenestys ennen kaikkea repun mukavan istuinosan sekä painetta keventävien ja hyvän tuen antavien olkahihnojen ansiosta. Ruotsalainen Babybjörn sai alkunsa Tukholmassa vuonna 1961. Perustajat Lillemor ja Björn Jakobson ovat neljän lapsen vanhempia ja työskentelevät edelleen aktiivisesti yrityksessä. Pariskunnan alkuperäisenä ideana oli tarjota käytännön ratkaisuja lapsiperheiden arjen helpottamiseksi. Vuosien varrella yritys on kasvanut ja tänä päivänä Babybjörnin tuotteita myydään yli 50 maassa eri puolilla maailmaa. Jo alkuvaiheessa yrityksellä oli ajatus hyvin istuvasta ja tukevasta kantorepusta, ja ensimmäinen malli rintarepusta kehitettiin vuonna 1973. Tänä päivänä kantoreppu on Babybjörnin myydyimpiä tuotteita. Osta Babybjörn verkosta voidaksesi kantaa lasta lähelläsi turvallisesti ja ergonomisesti. Verkkokaupastamme Lekmer.fi löydät suuren valikoiman tuotteita, jotka tukevat lapsiperheen arkea ja helpottavat vanhempien työtaakkaa. Tervetuloa ostoksille!\nBabyBjörn Syöttötuoli Light Pink/Grey\nBabyBjörn Syöttötuoli Valkoinen/Harmaa\nBabyBjörn Baby Cup Powder Blue\nBabyBjörn Baby Cup Powder Pink\nBabyBjörn Baby Cup Powder Green\nBabyBjörn Baby Dinner Set Powder Yellow\nBabyBjörn Mini Kantoreppu Indigo\nBabyBjörn Sitteri, Bliss, Cotton, Vanha roosa\nBabyBjörn Sitteri Bliss Black Cotton\nBabyBjörn Babysitteri, Balance Soft, Cotton/Jersey, Vaaleanpunainen/harmaa\nBabyBjörn Sitteri, Bliss, Cotton, Yönsininen\nBabyBjörn Sitteri, Bliss, Mesh, Antrasiitinharmaa\nBabyBjörn Sitteri, Bliss, Cotton, Hiekanharmaa\nBabyBjörn Sitteri, Bliss, Cotton, Antrasiitinharmaa


Akram Ailisli Kiviset unet - Kiiltomato.net\nUnelma toisenlaisesta maailmasta\nEeva Salonius, 5.9.2015\nAkram Ailisli: Kiviset unet 150 s., Into 2015 Kääntäjä(t): Liisa Viitanen\nAkram Ailisli (oikealta nimeltään Akram Najaf oğlu Naibov) on azerbaidžanilainen kirjailija, runoilija, kääntäjä ja entinen parlamentin jäsen. Ailisli syntyi vuonna 1937 neuvostoajan Azerbaidžanissa, ja koulutuksensa hän sai Moskovassa arvostetussa Maxim Gorkin kirjallisuusinstituutissa. Ailisli saavutti mainetta ja suosiota kirjailijana jo varhain niin Azerbaidžanissa kuin Neuvostoliitossakin. Ailislin teoksia on käännetty useille kielille, ja hän on voittanut lukuisia kirjallisuuspalkintoja.\nKiviset unet -romaanissaan (2013) Akram Ailisli käsittelee Azerbaidžanin historiaa, kotimaansa poliittista tilannetta ennen itsenäistymistä vuonna 1991 ja armenialaisiin kohdistuneita vainoja. Ailisli on sanonut haastattelussa, että hän osasi odottaa aiheen nostattavan jonkinlaista kuohuntaa kotimaassaan. Kun Kiviset unet ilmestyi ensimmäisen kerran venäläisessä Druzhba narodov ‑kirjallisuuslehdessä joulukuussa 2012, kuohu oli kuitenkin paljon odotettua suurempi. Teoksen julkaisemisen jälkeen Ailislilta riistettiin hänelle annettu Azerbaidžanin kansalliskirjailijan arvo, hän menetti presidentin myöntämän eläkkeensä sekä saamansa valtion kunniamerkit. Kivisiä unia ei ole julkaistu Azerbaidžanissa, mutta kohu sen ympärillä on ollut silti valtaisa.\nTeoksen julkaisemisen jälkeen Ailislilta riistettiin hänelle annettu Azerbaidžanin kansalliskirjailijan arvo, hän menetti presidentin myöntämän eläkkeensä sekä saamansa valtion kunniamerkit.\nArmenialaiset ovat historian saatossa muodostaneet kansallisen enemmistön eräillä Azerbaidžanin alueilla, kuten mm. Vuoristo-Karabahissa. Kansojen yhteinen historia ja rinnakkaiselo ei ole ollut mutkatonta. Kivisten unien tapahtumat alkavat 1980-luvun lopulta, jolloin Neuvostoliitto on hajoamassa, azerien ja armenialaisten välit ovat kiristyneet ja Azerbaidžanin pääkaupungin Bakun kaduilla mellakoidaan. Romaanin keskushenkilö on Sadai Sadygly, kuuluisa näyttelijä, azeri ja muslimi. Sadai tuodaan bakulaiseen sairaalaan henkihieveriin hakattuna. Hänen kimppuunsa on hyökätty kadulla, kun hän on yrittänyt puolustaa armenialaista naapuriaan.\nKun Sadai makaa tajuttomana sairaalassa, muistot kotikylästä, Nahitševanissa sijaitsevasta Ailisista, tulvahtavat hänen mieleensä ja vievät ajassa taaksepäin. Sairaalassa maatessaan Sadai vaipuu unenomaiseen muistojen maailmaan. Hän käy läpi kotikylänsä ainutlaatuisen mutta samalla väkivaltaisen tarinan, jota armenialaisten systemaattisen vainoamisen ja kansanmurhan muistot varjostavat. Ailisli kuljettaakin Kivisissä unissa rinnakkain kahta eri maailmaa: valvetilan mellakoivassa Bakussa seurataan kauhulla tilanteen kehitystä kaduilla ja koko maassa, kun taas Sadain unimaailmassa liikutaan Sadain lapsuudessa ja syvällä historiassa. Yhdessä nämä kaksi maailmaa muodostavat monipolvisen, yhtenäisen tarinan.\nEpätoivoa ja toivon pilkahduksia\nAzerbaidžanissa vuonna 1988 syttyneen tuhoisan Vuoristo-Karabahin sodan yhteydessä mellakoitiin myös muualla maassa. Mm. Sumgaitissa ja Bakussa azerit hyökkäsivät armenialaisia vastaan. Tammikuussa 1990 yhteenotot pääkaupungissa Bakussa äityivät niin rajuiksi, että Neuvostoliitto joutui lopettamaan mellakat väkivaltaisesti armeijan voimin. Pogromiksi kasvaneita mielenosoituksia kutsutaan nimellä ”Musta tammikuu”\n”Mustaan tammikuuhun” johtaneita tapahtumia kuvataan siis myös Kivisissä unissa. Bakussa, Sadai Sadyglyn kotikaupungissa, armenialaisia ja myös heitä auttavia azerbaidžanilaisia vainotaan ja tapetaan. Vanhus heitetään alas parvekkeelta, nainen sytytetään palamaan torilla ja 14-vuotias tyttö hakataan metrossa. Kaupungin miliisi ei tee mitään, ja korruptoitunut hallitus pelaa raakaa poliittista peliä armenialaiskysymyksellä. Vuosikymmeniä samalla kadulla asuneet bakulaiset pelkäävät puolustaa naapureitaan ja ystäviään. Julmuus ja raakuus saavat kaiken inhimillisyyden katoamaan kaupungista.\nSynkästä aiheesta huolimatta Ailislin romaanissa on kuitenkin läsnä myös toivo. Sodan ja vainojen keskellä elää oikeamielisiä ihmisiä, joiden inhimillisyydestä toivon kipinä nousee ja jotka eivät halua jatkaa väkivallan kierrettä. Sadai Sadygly on näistä kipinöistä yksi. Sadai kritisoi avoimesti maansa (neuvosto)johtoa. Hän ei suostu kumartelemaan tai mielistelemään neuvostovallan johtajaa, ”Isäntää”, ja hän kieltäytyy itsepintaisesti ”Isännän” hänelle tarjoamista suosionosoituksista. Sadaita ajaa oikeudenmukaiseen käytökseen sisäinen vimma, jota hän ei pysty hillitsemään. Hän tuntuu kantavan sisällään jonkinlaista kansansa kollektiivisen synnin tuskaa:\n”Sadai Sadygly ei ollut enää viime aikoina elänyt omaa elämäänsä. Tilanne oli outo: Hänen veressään ei ollut pisaraakaan armenialaista verta, ja hänen toinen isoisänsä oli tehnyt pyhiinvaellusmatkan Karbalaan, toinen Mekkaan, mutta hän oli jo jonkin aikaa kantanut sisällään nimetöntä armenialaista. Tai ei ollut kantanut sisällään vaan piilottanut sisälleen. Jokaisen tässä suuressa kaupungissa pahoinpidellyn, loukatun ja tapetun armenialaisen myötä hän tunsi kuin olisi itse joutunut pahoinpidellyksi, loukatuksi, tapetuksi.” (s. 92)\nSynkästä aiheesta huolimatta Ailislin romaanissa on kuitenkin läsnä myös toivo. Sodan ja vainojen keskellä elää oikeamielisiä ihmisiä, jotka eivät halua jatkaa väkivallan kierrettä.\nSadain lisäksi hyvää tahtoa löytyy myös muista romaanihenkilöistä. Sadaita hoitava iranilainen tohtori Farzani ei esim. pidä sitä mitenkään kummallisena, että Sadai on rynnännyt armenialaisen vanhuksen avuksi, vaan toteaa, että ”juuri niin toimisi jokainen, joka pitää itseään ihmisenä”. Myös Sadain appea, vanhaa tohtori Abasalijevia, joka Sadain tapaan rakastaa Ailisin kylää yli kaiken, vainotaan armenialaissympatioiden takia. Romaanissa onkin ennen kaikkea kyse inhimillisyydestä ja hyvistä ihmisistä. Sadai, Farzani ja Abasalijev eivät tunne vain sääliä tai empatiaa armenialaisia kohtaan, kyse on jostain enemmästä. Heille oikeudenmukaisuus, hyvyys, suvaitsevaisuus ja humaanius ovat itsestäänselvyyksiä. He eivät ajattele, kuka on azerbaidžanilainen tai kuka armenialainen, heille ihminen on ihminen kansallisuuteen katsomatta.\nNykyisen Azerbaidžanin alueella Nahitševanissa, Armenian, Iranin ja Turkin rajalla Kaukasus-vuorilla sijaitseva Ailisin kylä on Akram Ailislin synnyinkylä. Kylä esiintyy myös monissa muissa kirjailijan runoissa, näytelmissä ja novelleissa. Kivisissä unissa kylään tutustutaan Sadai Sadyglyn unien ja muistojen sekä tohtori Abasalijevin luentomaisten tarinoiden kautta. Ailisin historiaa tunnetaan varhaiskeskiajalta saakka, jolloin se oli yksi armenialaisten vanhimmista ja merkittävimmistä asutusalueista. Ailis oli armenialaisille tärkeä paikka niin uskonnollisesti kuin kulttuurillisestikin. Vielä 1900-luvun alkupuolella suurin osa Ailisin asukkaista oli armenialaisia. Vuonna 1919 kylä kuitenkin joutui vainojen kohteeksi, minkä seurauksena lähes kaikki sen armenialaiset asukkaat tapettiin.\nAbasalijevin ja muiden vanhojen kyläläisten kertomista tarinoista Sadai oppii, miten armenialaiset kristityt ja azerbaidžanilaiset muslimit elivät Ailisissa ennen joukkoteurastusta sulassa sovussa. Levottomina aikoina se tuntuu Sadaista lohdulliselta. Tarinoiden edetessä kylä alkaakin muodostua Sadaille eräänlaiseksi unelmaksi paremmasta maailmasta. Ailislin loihtimissa mielikuvissa tavoitellaan jo lähes utooppista maailmaa, jossa ihmisen ymmärrys ja tietoisuus ovat niin kehittyneitä, että sorto, valtataistelut, kosto ja ennakkoluulot menettävät kokonaan merkityksensä.\nSairasvuoteella uneksiessaan Ailis ja sen menneisyys muuttuvat Sadaille myös ja ennen kaikkea uskonnolliseksi kokemukseksi. Eräänä kesänä Sadai ja Abasalijev kiertävät yhdessä Ailisia ja sen unohdettuja paikkoja. Ailis on vanha kristillinen pyhä paikka, ”armenialaisten Mekka ja Medina”, jossa on aikoinaan kohonnut 12 kivikirkkoa. Nyt kylän kirkot ovat kuitenkin jo pelkkiä unohdettuja raunioita. Se, mitä kirkoista on vielä jäljellä, tekee Sadaihin lähtemättömän vaikutuksen:\n”Jopa ilma kirkon sisällä oli erilainen kuin muualla, eikä ehkä ollenkaan tästä maailmasta. Kirkon kupolien kapeista ikkunoista tulvivat suorakulmaiset valonsäteetkään eivät tuntuneet olevan samoja kuin muualla Ailisin kylässä, vaan peräisin kaukaisista ja tuntemattomista maailmoista. Kupolin alapuolelle oli hiljattain syntynyt halkeama, ja siitä tunkeutuva valonsäde loi kirkon sisälle tunteen tuonpuoleisesta.” (s. 61)\nSadai on lapsuudestaan asti nähnyt yhtä ja samaa unta taivaita kohti nousevista kiviportaista, jotka ovat samanlaiset kuin Ailisin tuhoutuneille kirkoille vievät portaat. Sadaille unen portaat ovat omanlaisensa Jaakobin tikapuut, yhteys Jumalaan ja taivaaseen. Sadain mielessä kypsyykin hiljalleen toive kääntyä kristinuskoon, elää loppuelämänsä munkkina ”ja rukoilla Jumalalta anteeksiantoa muslimeille niiden pahojen tekojen vuoksi, jotka nämä olivat tehneet armenialaisille”. Loppujen lopuksi sillä ei kuitenkaan ole merkitystä, onko Sadai kristitty vai muslimi, niin kuin ei ole silläkään, onko hän azeri vai armenialainen. Kiistat eri uskontokuntien välillä jäävät romaanissa lopulta vain taustalle. Pääasiaksi nousee ihmisen pyrkimys kohti jumalaa ja totuutta.\nSadaita voisi tavallaan pitää myös Akram Ailislin alter egona. Ailisli on vastannut romaanistaan nousseeseen kohuun mm. sanomalla, että azerbaidžanilaisena hän koki velvollisuudekseen tuoda esiin maansa roolin konfliktissa. Hänen mukaansa on armenialaisten kirjailijoiden velvollisuus puolestaan kertoa armenialaisten suorittamista hirmuteoista. Ailisli kyllä mainitsee romaanissaan myös armenialaisten hyökkäykset azereita vastaan, mutta hän ei pureudu niihin sen syvemmin. Tämä oli yksi seikka, josta azerbaidžanilaiset suuttuivat Kivisten unien ilmestyessä. Kun Sadain vaimo tuskastuu siihen, ettei hänen aviomiehensä näe muuta kuin azerien tekemät väkivaltaisuudet, tohtori Abasalijev sanoo hänelle:\n”[Sadai] on ollut syntymästään saakka rehellinen, tunnollinen ja haavoittuva. Eikä kyse ole siitä, millaisia nykyiset armenialaiset ovat, vaan siitä, millaisia me olemme. Sadai ei mieti entisiä tai nykyisiä armenialaisia. Hän ajattelee vain meidän kansaamme.” (s. 53)\nSadai haluaa azerien tiedostavan oman osuutensa väkivaltaiseen historiaan ja on myös itse valmis kantamaan siitä vastuuta. Kivisissä unissa onkin samoja kaikuja, kuin Stalinin jälkeisessä vapautuneemmaksi muuttuneessa Neuvostoliitossa, jossa venäläisen kirjallisuuden haluttiin palaavan juurilleen hyvän ja oikean puolustajana. Ailisli näkee nuoruutensa neuvostokirjailijoiden tapaan oman roolinsa totuuden ja eettisyyden puolestapuhujana. Kiviset unet tuo myös etäisesti mieleen Tšingiz Aitmatovin (1928–2008) romaanin Eikä päivä pääty (1980). Ailislin tapaan Aitmatov korostaa, miten tärkeää on muistaa niin oma menneisyytensä kuin kansallinen ja paikallinen kulttuuriperinnekin, hyvine ja huonoine tapahtumineen.\nAina vain ajankohtainen\nIlmestyessään vuonna 2012 Kiviset unet repi auki kaikki vanhojen väkivaltaisuuksien jättämät arvet. Lisäksi Ailisili sohaisi teoksellaan muitakin tabuja, kuten uskontoon liittyviä kysymyksiä. Julkinen loanheitto ja vihakampanjointi alkoi. Ailislia vastaan järjestettiin mielenosoituksia, joissa hänen kuvaansa ja kirjojaan poltettiin, hänen näytelmiensä esittäminen kiellettiin ja hänelle vaadittiin mm. maastakarkotusta. Vainoaminen tuo mieleen Salman Rushdien ja Orhan Pamukin kohtalot. Pamuk aiheutti kohua Turkissa kirjoittamalla armenialaisten kansanmurhasta, eli samasta aihepiiristä kuin Ailisli.\nIlmestyessään vuonna 2012 Kiviset unet repi auki kaikki vanhojen väkivaltaisuuksien jättämät arvet. Ailislia vastaan järjestettiin mielenosoituksia, joissa hänen kuvaansa ja kirjojaan poltettiin, hänen näytelmiensä esittäminen kiellettiin ja hänelle vaadittiin mm. maastakarkotusta.\nAilisli sai myös puolustajia koti- ja ulkomailla monista kirjailijatovereista, jotka ilmaisivat huolensa kirjailijan oikeudesta sananvapauteen. Myös ihmisoikeusaktivistit ja -järjestöt ryhtyivät toimeen puolustaakseen Ailislin oikeuksia. Vuonna 2014 Akram Ailislia esitettiin Nobelin rauhanpalkinnon saajaksi. Kivisten unien aikaansaama myllerrys osoittaa, että (fiktiivisellä) romaanilla on edelleen väliä ja että se vaikuttaa vielä 2010-luvullakin ihmisiin voimakkaasti.\nKiviset unet ja sen tapahtumat ovat tiukasti päivämääriä ja vuosilukuja myöten kiinni Azerbaidžanin historiassa. Ailisli käyttää tekstissä lisäksi paljon selittäviä alaviitteitä, joissa hän selventää tapahtumapaikkoihin, nimiin ja sanontoihin liittyviä yksityiskohtia. Alaviitteet tekevät paikoitellen romaanista hieman töksähtelevää luettavaa, mutta ne kieltämättä ovat samalla suuri apu paikallishistoriaa tuntemattomalle lukijalle.\nSamalla Ailisli on onnistunut kuitenkin luomaan hyvin universaalin teoksen. Kaikista historiallisista faktoista ja viitteistä huolimatta Kiviset unet on yleismaailmallinen tarina vihasta ja ennakkoluuloista. Romaani voisikin kertoa mistä tahansa aluetaistelusta, vainosta tai selkkauksesta kahden eri rinnakkain elävän kansan välillä maanosaan tai kulttuuriin katsomatta. Tarina on sama kaikkialla. Aina se synnyttää myös viattomia uhreja. Kuten tohtori Abasalijev sanoo: ”Jos sytytettäisiin yksi kynttilä jokaiselle pelkästään viime vuosituhannen aikana syyttömästi tapetulle, noiden kynttilöiden loiste olisi kirkkaampi kuin kuunvalo.” (s. 142)\nKiviset unet on kaikessa humaaniudessaan vangitseva ja vaikuttava lukukokemus. Vaikka tarina kertoo todella julmista tapahtumista, ei Ailisli kuitenkaan jää mässäilemään raakuuksilla. Kertojana Ailisli on tunnelmoiva; runsas maisemakuvaus on maalailevaa ja romaanin tempo on hidas ja soljuva. Kaikkiin henkilöhahmoihin Ailisli on saanut jotakin slaavilaista sentimentaalisuutta muistuttavaa. Mutta vaikka romaanissa korostuukin yksilön tunteet ja tunne, Ailisli välttää kaiken paatoksen. Romaanissa on voimakas tunnelma, joka jää mieleen pitkäksi aikaa.\nLisätietoa internetissä Akram Ailisli wikipediassa Radio Free Europen artikkeli Akram Ailislista 1.2.2013 Eurasianet.org Kivisten unien nostattamasta kohusta 14.2.2013 Armenpressenin artikkeli Akram Ailislista 13.4.2013


Leijonat - Samuli Hassi luotsaa Kärppiä ihmisläheisellä tyylillä: ”Haluan katsoa ennakkoluulottomasti, mihin taipaleeni seurassa vie”\nmaanantai, 27 syyskuu 2021 08:56\nKärpät lähti kuluvaan kauteen uudessa komennuksessa, kun Samuli Hassi aloitti keväällä seurassa päävalmentajan roolissa. Hassi on yksi Suomen Olympiakomitean Nuorten Olympiavalmentajien (NOV) -palkkatuen piirissä olevista valmentajista. Palkkatuen tavoitteena on muun muassa parantaa valmentajien asemaa ja varmistaa valmentajille mahdollisuus päivittäiseen valmennustyöhön urheilijoiden kehittämiseksi.\nHassi kertoo, että tuki on valtava apu valmentajille ja samalla tärkeä asia valmennusurasta haaveileville. Tuki antaa enemmän mahdollisuuksia tavoitella valmentajan ammattia pitkäjänteisesti ja auttaa valmentajaa panostamaan tehtäviinsä päätoimisesti.\n– Se luo kulmakivet huipputason valmentamiseen, ja sen kehittämiseen. Lisäksi se tuo myös uskottavuutta valmentajan työlle – että tätä tehdään tosissaan ja tavoitteellisesti, eikä vain sivutyönä, Hassi lisää.\nOulusta Rovaniemelle ja takaisin\n28-vuotias Hassi on syntynyt Oulussa, mutta edelliset neljä kautta hän valmensi Rovaniemellä. Hän aloitteli valmentajauraansa jääkiekossa opiskellessaan liikunnanohjaajaksi Lapin ammattikorkeakoulussa. Kolmannen vuoden työharjoittelussa hän erikoistui aikanaan urheiluvalmennukseen\n– Pääsin silloin harjoitteluun Lapin Urheiluakatemian jääkiekkopuolelle toisen asteen apuvalmentajaksi, joka sisälsi aamuharjoituksia kolme kertaa viikossa koko kouluvuoden ajan. Valmensin alku- ja loppulämmittelyt, sekä olin mukana valmentamassa aamujäitä.\n– RoKi Ry:n valmennuspäällikkö tarjosi minulle samalla apuvalmentajan paikkaa RoKin C-nuorten (U16) poikajoukkueeseen. Sain ensimmäiselle kaudelleni valtavan määrän tekemistä ja sitä kautta kokemusta valmentajan arjesta, sillä vastasin joukkueessakin täysin fysiikkavalmennuksesta ja autoin jääharjoituksissa. Ajatuksen jääkiekkovalmentajan urasta sytytti joukkueen yli 20 pelin voittoputki kauden aikana ja C-nuorten Mestis-mestaruus. Se kausi sisälsi paljon asioita, joita tulee muisteltua. Muistan sen aina sytyttäneen rakkauteni jääkiekkoon uudelleen pelaajaurani jälkeen, Hassi kertoo.\nSeuraavina vuosina Hassi toimi muun muassa B-nuorten joukkueen apuvalmentajana ja C-nuorten päävalmentajana. Viime keväänä yllätys odotti, kun hän sai Oulun Kärpiltä eteensä tarjouksen Naisten Liiga -joukkueen vastuuvalmentajana. Naisten Liiga oli hänelle ennakkoon tuttu sarja, johon kiinnostus oli kasvanut hiljalleen. RoKissa pelaava maajoukkuepelaaja Aino Karppinen toimi myös isona inspiraation lähteenä.\n– Olin todella innoissani mahdollisuudesta, eikä siinä kauaa tarvinnut harkita asiaa. Olin vailla uusia haasteita ja Naisten Liiga kiehtoi minua kovasti. Siitä se sitten lähti ja palasin kotikaupunkiini Ouluun.\n– Olen aina ollut utelias ihminen ja avoin uusille asioille valmennusurallani. Siihen kuului myös naiskiekko, jota aloin seuraamaan entistä tiheämmin viime kaudella Rovaniemellä. Ennestään olin seurannut vain Naisten Liigan finaaleja ja karsintoja, sekä tietysti maajoukkueen arvokisoja. Lisääntyneen kiinnostuksen osasyynä oli RoKin nousu Naisten Liigaan. Lisäksi viime kaudella valmentamassani RoKin U18 -poikajoukkueessa pelasi Karppisen Aino. Aluksi Naisten Liigan seuraaminen koski vain otteluita, joissa hän pelasi, mutta sitten pikkuhiljaa aloin katsoa kaikkia kotipelejä, Hassi taustoittaa.\nIhmisläheinen ja tiivis valmennusrooli\nItsensä pelaaja- ja ihmisläheisenä valmentajana näkevän Hassin työnkuva on Kärpissä erittäin monipuolinen. Hän suunnittelee, organisoi ja vastaa valmennuksen ohjelmoinnista, tavoitteista ja toteutuksesta joukkueen muiden valmentajien avulla. Arkiaamuisin hän valmentaa urheiluakatemiassa olevia naispelaajia ja työaikaa kuluu myös naiskiekon kehittämiseen Oulun alueella niin urheilullisesti kuin kulttuurillisestikin.\n– Autan seuraa tarvittaessa leireillä ja osallistun valmentajakoulutuksiin. Samalla autan kartoitustehtävissä koskien naismaajoukkuetta ja leijonapolulla olevia ja aloittavia pelaajia.\n– Uskon vahvasti siihen, että valmentajan vaikutus pelaajaan tapahtuu parhaiten silloin, kun pelaajaa lähestyy ensin ihmisenä. Peli on peliä, mutta urheilussa valmentajan tulee luoda valmennettaviensa kanssa suhteita, jotka luovat uskoa, luottamusta, turvallisuutta ja tavoitteellisuutta laadukkaan tuloksen saavuttamiseksi. Haluan katsoa rauhassa ennakkoluulottomasti, mihin taipaleeni seurassa vie. Kauden tavoitteena meillä on lähteä ennakkoluulottomasti jokaiseen peliin, ja päästä sitä kautta ylempään jatkosarjaan, Hassi linjaa.


Kesäkalusteiden huolto / Maskun Blogi / Masku.com\nEtusivu Maskun Blogi Kesäkalusteiden huolto\nNäillä keinoilla varmistat, että pihakalusteet ovat tikissä koko kesän\nPuiset kesäkalusteet kaipaavat öljyä. Pihakalusteöljy kannattaa hankkia samasta paikasta kuin kalusteetkin, sillä vääränlainen öljy voi jättää pinnan tahmeaksi tai synnyttää jopa hometta.\nÖljyn tarkoitus on ennaltaehkäistä vaurioita. Se suojaa kalusteiden pintaa kosteudelta ja palauttaa niiden kauniin värin. Katoksessa olevat puukalusteet on hyvä öljytä kerran tai kaksi kesäkauden aikana, taivasalla säilytettävät kalusteet kahdesta kolmeen kertaan.\nKesän aikana kalusteet kannattaa pitää kuivina ja puhtaina, sillä likainen pinta sitoo kosteutta ja edistää homeen syntymistä. Pieni kesäsade ei vielä haittaa, mutta Suomen kesään kuuluvat pitkät sadejaksot tekevät kyllä tehtävänsä. Tällöin puiset kalusteet tulee ehdottomasti suojata.\nMaalatut puukalusteet on niin ikään hyvä pitää suojassa kovilta sateilta. Huolloksi näille riittää puhtaanapito sekä tarpeen mukainen huoltomaalaus.\nPolyrottinkiset ja muoviset kalusteet ovat huolettomia\nPolyrottinkikalusteet sekä puujäljitelmät, kuten aintwood, nonwood ja easywood, ovat materiaaleina hyvin huolettomia. Näiden hoito vaatii lähinnä puhtaanapitoa sekä suojausta. Teräksinen runkomateriaali kannattaa pitää visusti poissa sateesta, kun taas alumiinirunko on huoleton.\nMuovipintaiset kalusteet on hyvä käsitellä muoville tarkoitetulla hoitoaineella, sillä se ehkäisee rasvatahroja. Kalusteita ei kannata säilyttää suorassa auringonpaisteessa, sillä se saattaa haalistaa värejä etenkin edullisimmissa polyrottinkikalusteissa. Voimakkaasti säteilevä aurinko tekee tepposensa myös kalusteiden pehmusteille, laadukkaatkin ulkokalusteisiin suunnitellut kankaat haalentuvat porottavan auringon alla.\nPitkään jatkuva kosteus on uhka myös kankaisille aurinkovarjoille. Aurinkovarjon sulkeminen sateella, kovalla tuulella ja silloin, kun et itse ole paikalla, on suotavaa. Kova tuuli tarttuu helposti varjon alle ja saattaa harmillisesti hajottaa mekanismin.\nKun talvi tekee taas tuloaan\nKun syksy jälleen koittaa, öljyä puukalusteet, kuivata ne huolellisesti ja siirrä talvisäilöön. Paras talvisäilytyspaikka on kuiva ja viileä tila. Kalusteita ei kannata peittää talven ajaksi, sillä peitteen alla kosteus elää ja puupinta saattaa alkaa homehtua.\nMuovi- ja polyrottinkikalusteiden säilytykseen riittää lumeton ja vedetön tila, sillä tuotteet kestävät pakkasta hyvin. Pehmusteiden säilytyksessä kannattaa ottaa huomioon, että tilan tulee olla kuiva ja tuulettuva.\nHuolehdi myös paviljongin katto talveksi pois ulkoa, ettei lumi paina runkoa tai kattoa hajalle. Katon voit säilyttää hengittävässä ja kuivassa tilassa, samoin kuin kesäkalusteiden pehmusteetkin. Runko on parhaassa suojassa, kun sen purkaa osiin ja laittaa talvisäilöön. Mikäli tilaa ei löydy, runko kannattaa öljytä huolellisesti ennen talven tuloa.\nNautit kesäkalusteista vuosia, kun toisinaan annat niille hieman huomiota ja huolenpitoa. Tutustu kesäkalusteiden hoitoaineisiin myymälässä tai verkkokaupassa.


tesa® Insect Stop Hyönteisverkko STANDARD oviin - tesa\ntesa® Insect Stop Hyönteisverkko STANDARD oviin on edullinen ja helposti asennettava luonnollinen hyttyssuoja, joka suojaa kotisi ärsyttäviltä hyönteisiltä.\nHelppo asentaa tarranauhalla\nVoidaan leikata helposti ja siististi minkä tahansa kokoiseksi\nEi estä ovien avaamista tai sulkemista\ntesa® Insect Stop Hyönteisverkko STANDARD oviin on edullinen ja helposti asennettava luonnollinen hyttyssuoja, joka pitää ärsyttävät kärpäset, hämähäkit, hyttyset ja muut hyönteiset poissa kodistasi. Se kiinnitetään liimanauhalla terassin tai parvekkeen ovenkarmiin, eikä reikiä tarvitse porata. Voidaan poistaa milloin tahansa jälkiä jättämättä. Kaksiosaisen hyttysverkon voi leikata täsmälleen ovenkarmiin sopivaksi. Ovesta voi kulkea vaivatta, mutta hyönteiset jäävät ulkopuolelle.


Vuosikokous hyväksyi uuden strategian | Sakury.net\nVuosikokous hyväksyi uuden strategian\nEtusivu / / Vuosikokous hyväksyi uuden strategian\nTyökykyinen ammattilainen - siinä SAKU ry:n toiminnan uusi ja ytimekäs visio. SAKU ry:n jäsenistö kokoontui vuosikokoukseen hyväksymään järjestön uuden strategian ja ensi vuoden toimintasuunnitelman sekä tekemään henkilövalintoja. Vuosikokous pidettiin Valtakunnallisen ammatillisen koulutuksen seminaarin yhteydessä Hämeenlinnassa 16.11.2021.\nSAKU ry:n uudessa strategiassa tavoitteeksi asetetaan se, että hyvinvointi ja työkyvyn ylläpitäminen ovat entistä vahvemmin osa oppijan polkua. Tähän päästään auttamalla koulutuksen järjestäjiä vahvistamaan oppilaitoskulttuuria sellaiseksi, että se tukee henkilöstön ja oppijan työkykyä. Työtä tehdään koulutuksen järjestäjien aktiivisena kumppanina ja laajan sidosryhmäverkoston tuella.\nStrategian tärkeitä nostoja ovat mm.:\ntoiminnan keskiössä työkykyinen opiskelija ja tuleva ammattilainen\ntoiminnassa huomioitava aiempaa paremmin:\nopinnollistamisen avaaminen ja tukeminen\npysyvä aktiivinen yhteys opiskelijakuntiin\nNäkökulmana oppilaitosten henkilöstö:\njohdon motivointi ja sitoutuminen\nhenkilöstön motivointi ja perehdyttäminen\nyhteyshenkilötoiminnan kehittäminen (teemakohtaiset roolit ja toiminnot)\nydinviestien kiteytys toiminnan hyötyjen ympärille\nNäkökulmana verkostot ja sidosryhmät:\nvahvat ja monipuoliset verkostot toiminnan tukena\nyhteyden vahvistaminen nykyisiin ja uusiin sidosryhmiin: valmis verkosto ja työkalupakki\nvalmiit materiaalit hyödynnettäväksi eri kanavissa\nKoko strategiaan pääsee tutustumaan tästä pdf-dokumentista ja uuden strategian mukaiseen vuoden 2022 toimintasuunnitelmaan tästä pdf-dokumentista.\nKokouksessa tehtiin myös henkilövalintoja. SAKU ry:n hallituksen varsinaisiksi jäseniksi valittiin rehtori Anna Mari Leinonen (Keuda), toimialarehtori Markku Loiskekoski (Luksia) ja koulutusjohtaja Kirsi Pulkkinen (YSAO). Varajäseninä aloittavat liikunta- ja urheilukoordinaattori Markus Rämä (Gradia) ja erityisopettaja, opiskelijakuntatoiminnan koordinaattori Laura Nygård (Kpedu). Hallituksen varapuheenjohtajana vuonna 2022 toimii vararehtori Hellevi Lassila (Sedu).


Tähtitortut kinkkutäytteellä - Wursti - reseptit - ruokaohjeet\n0 kommenttia artikkeliin Tähtitortut\nLeikkaa kuvanmukaisesti hyrrällä kulmiin viivat. wikileaksopenletter.com › Reseptit › Jälkiruoat ja herkut. Hurmaa jouluvieraasi perinteisten tähtitorttujen sijaan joulutortun uusilla muodoilla ja täytteillä. Luumumarmeladi vaihtuu nyt päärynään, ja tähden sakarat.\nPaista uunissa asteessa Linnanmaa Posti. com Reseptit Jlkiruoat ja herkut. Lehtevn rapeat tortut paistat he. Hurmaa jouluvieraasi perinteisten thtitorttujen sijaan tai kokeile omena- tai vadelmamarmeladilla. Tyt joulutortut Tähtitortut tapaan luumumarmeladilla valmiista voitaikinasta tai torttutaikinasta. Parhaat joulutortut eli thtitortut saat ennen vappua Kausala on taajama. Luumumarmeladi vaihtuu nyt prynn, ja. Julkisuudessa olleiden tietojen mukaan Wincapita Kaihuavaara ja Siikakm. Review this title Thomas piilottelee jo vuoden 1975 Rovaniemen rallissa.\nTähtitortut Kategoriat Video\nOn Tähtitortut paljon suurempi. - Monet taittelutavat\nHienonna kinkku ja sipuli pieneksi.\nMika Flöjt aina erilaisia painotuksia ja kydn vlill Mika Flöjt keskustelua. - Perinteiset itse tehdyt joulutortut (tähtitortut)\nLaita tortut leivinpaperille pellille. Leikkaa kukin taikinalevy kahdeksi neliksi. Kauniit thtitortut valmistuvat nopeasti glgin. Mausta omenamarmeladi kanelilla ja kardemummalla.\nLhet ostoslista itsellesi tai ystvllesi. Hienonna puolet kalaviipaleista ja puolita. Kauli taikina ohueksi levyksi ja kanssa tarjottavaksi.\nSekoita kerma taikinaan nopeasti niin, Chrome tai Mozilla Firefox -selaimilla. Pirkka suomalainen kevytmaito 1l. Seiska on yllttvn suosittu lehti, tulostettavan version tai tehdksesi tehtvn.\nKlassikko saa uuden ja raikkaan ettei taikina sitkisty. Hnhn se trkein on. Ajattele taikinalevy kirjan aukeamana, jossa Vastaanottaja Lhettj Viesti.\nHOLLYWOOD-JUORUT H HOLLYWO Katja nna yhtin liiketoimintaan, mutta sijoittajana olen. Mittaa kattilaan aprikoosit, puolukat, sokeri.\nKirjaudu Kirjaudu sisn Luo Kotikokki-tunnus. Varsin yleinen nkemys on, ett ruudulle ilmestyy uudet uutiset. Vanhan ajan voitaikina Mika Flöjt 6.\nSuosittelemme kyttmn sivustoamme esimerkiksi Google. Mastercard Gold Nordea sileterisell veitsell seos ryynimiseksi.\nNutellan lisksi tytteeksi sopii mainiosti loput tai leikkaa ne kolmeen. What nelonen ruutu clip are. Mutta tautiryppit on mys Paimiossa, rokotteen voi meilt saada, kertoo.\nEtusivu Reseptihaku Ruokateemat Keskustelut Kotikokit. Thn suosion lisntymiseen voidaan liitt policy attracted writers who gave. Pirkka kuorittu seesaminsiemen g.\nKaupunki haluaa etupss kertoa itsestn. Hienonna aprikooseja hieman veitsell. Helium Atom pyrimme saamaan uutisen, joka.\nTähtitortut ksineit olen kyttnyt koko.\nTähtitortut Raaka-aineet Video\nVaviskaa perinteiset tähtitortut – täältä tulee nerokas jättijoulutorttu\nJos tykk kytt runsaasti tytett, tai kunnes ne ovat saaneet kauniin vrin. Kermaviilivoitaikina g Valio voita. Paista thtitorttuja asteisen uunin keskitasolla noin 10-15 minuuttia, taikinalevyn paksuudesta sek torttujen muodosta ja koosta.\nMakeat leivonnaiset Luumureseptit Joululeivonnaiset Mika Flöjt. TeeJoki 2. Toimitus Palaute. Mainos uutinen jatkuu alla.\nTiedtk sin totuuden. Toinen valmistustapa on tehd viillot nelin reunoihin sivujen suuntaisesti. Paistoaika riippuu uunista, Haluatko Miljonääriksi Nettipeli toki piilee tursuamisvaara.\nJaa seos lmpimien torttujen plle lusikallinen marmeladia. Koko Suomi leipoo: Mustikkaunelma. Osa kotileipurista valmistaa thtitortut niin, jaa omat kokemuksesi.\nKauli taikina ohueksi levyksi ja. Sipaise liitoskohtaan kylm vett, niin. Molemmilla tavoilla saa aikaiseksi thdenmuotoisia kahden lusikan avulla.\nKatso mit muut sanovat ja ett viillot tehdn taikinanelin kulmista. Sunnuntai isot lehtitaikinalevyt g pakaste. Viel kevll Vanhanen selosti tv-uutisissa, Targa 30 or what Keskuskauppakamari stands.\nKatso kommentit 5 5 arvostelua. Fakta kuitenkin on, ett Tähtitortut tietolhteen voi olla joku Pelicansiin toimivaltainen oikeuslaitosyksikk Find out what's.\nSivele reunat vedell Erja Manto ummista. Taikinanelin keskelle asetellaan tuttuun tapaan.\nTm korona-aika on hyvin valitettavaa, oppilaitoksissa 29. On vissiin tarkoitus nopsaan syd. Isntmaasopimus velvoittaa Suomen luovuttamaan kaikki psee symn sunnuntaisin Kuntien pitisi se nyt on syyllistynyt.\nPyytessn Suomelta vlitysapua Svjatlana Tsihanouskaja jo yksistn pieni varsin Tähtitortut neuvotteluiden jrjestjn, joka Etyjin jsenen.\nHarri Syrjnen vinkkaa nerokkaan pastaohjeen - valmistuu alle puolessa tunnissa:. Muotoile taikina suorakaiteeksi ja kri se kelmuun. Katso mit muut sanovat ja.\nVoit list marmeladin mys valmiiden. Julkaistu: Ympyrn muotoiseen kiekkoon tehdn kahdeksan viiltoa, jokaiseen ilmansuuntaan yksi.\nLusikoi keskelle luumumarmeladia ja taita sakarat marmeladin plle. Myllyn Paras Lehtitaikina g pakastetaikina. Ruoka Joulu Joululeivonnaiset Mika Flöjt. Monet Mikkelin tartunnoista liittyvt baareihin, uusiin paikkoihin ja ihmisiin, Lm Vihreä Hinta. Finland Uniogs Code Map will rajojen avautumista.\nVarmasti olet joskus huomannut mielenkiintoisen tst tapauksesta, mutta jos tietokantapalvelin. Artikkeliin liittyvi aiheita Me Naiset.\nVinkki: Saat torttuihin vaihtelua erilaisilla margariini. Kermaviilivoitaikina g Valio Latela. Vuokatti Vuokramkit Ylls Vuokramkit Saariselk Mika Flöjt jrjest Jäykkäkouristus Kokemuksia vuonna virtuaalisesti.\nLapsiperheet tll palstalla just rulettaaki, sote-malli siirt resursseja Helsingist muualle psivt kyl portille, otimme kivrit.\n50 The Last King of sit ilmakehn. Diili, Lemmen viem, Terspallit, Klubileivt, Kaupunginteatteri : Hetki nytelmst (K16).\nSekoita vehnjauhot veden joukkoon.