Sisällysluettelo. TeliaSonera lyhyesti 3 Vuosi lyhyesti 4 Toimitusjohtajan kirje 5 Markkinat ja brändit 7 - PDF\nDownload "Sisällysluettelo. TeliaSonera lyhyesti 3 Vuosi lyhyesti 4 Toimitusjohtajan kirje 5 Markkinat ja brändit 7"\n2 Sisällysluettelol Sisällysluettelo TeliaSonera lyhyesti 3 Vuosi lyhyesti 4 Toimitusjohtajan kirje 5 Markkinat ja brändit 7 Hallituksen toimintakertomus 9 Corporate Governance -selostus 22 Hallitus ja sen palkat ja palkkiot 29 Johtoryhmä ja sen palkat ja palkkiot 31 Laaja konsernituloslaskelma 33 Konsernitase 34 Konsernin kassavirtalaskelma 35 Konsernin oman pääoman muutokset 36 Konsernitilinpäätöksen liitetiedot 37 Emoyhtiön tuloslaskelma 89 Emoyhtiön laaja tuloslaskelma 90 Emoyhtiön tase 91 Emoyhtiön kassavirtalaskelma 92 Emoyhtiön oman pääoman muutokset 93 Emoyhtiön tilinpäätöksen liitetiedot 94 Voitonjakoehdotus 111 Tilintarkastuskertomus 112 Kymmenen vuoden katsaus Taloudelliset tiedot 113 Kymmenen vuoden katsaus Liiketoimintatiedot 114 Määritelmiä 115 Vuoden 2011 yhtiökokous 117 Yhteystiedot 118 TeliaSonera AB (publ), SE Stockholm, Sweden Yhtiörek.nro: , kotipaikka: Tukholma, puh.: +46 (0) ,\n3 TeliaSoneran yritysesittely Johdanto TeliaSonera lyhyesti TeliaSonera on kansainvälinen televiestinnän edelläkävijä. Tarjoamme verkkoyhteyksiä ja televiestintäpalveluja, joiden avulla ihmiset ja yritykset voivat viestiä helposti, tehokkaasti ja ympäristöystävällisesti. TeliaSoneran visio on olla maailmanluokan palveluyritys ja alansa johtava toimija. Olemme ylpeitä televiestintäalan edelläkävijän asemastamme, jonka olemme saavuttaneet innovatiivisuudella, luotettavuudella ja asiakasystävällisyydellä. Tarjoamme tuotteita ja palveluja kustannustehokkaalla ja kestävällä tavalla, joka pohjautuu asiakastarpeiden syvälliseen ymmärrykseen. Turvaamme omistaja-arvon kestävän ja paranevan kannattavuuden ja kassavirran avulla. TeliaSoneran osake noteerataan Tukholman ja Helsingin pörsseissä (NASDAQ OMX Stockholm ja NASDAQ OMX Helsinki). Liikevaihto ja käyttökateprosentti ennen kertaluonteisia eriä, 2008 Liikevaihto mrd. SEK Käyttökateprosentti 36% % 34% % 32% % 30% % 28% % Maailmanluokan palveluyritys Painopistealueemme ovat: maailmanluokan palveluyrityksen luominen verkkojemme laadun varmistaminen tehokas kustannusrakenne Liikevaihto Käyttökate -% 26% % Kansainvälinen televiestinnän edelläkävijä TeliaSonera on kansainvälinen konserni, jolla on globaali strategia mutta joka toimii kaikkialla paikallisena yhtiönä. Tarjoamme palveluja Pohjoismaissa ja Baltian maissa, Euraasian kehittyvillä markkinoilla Venäjä ja Turkki mukaan lukien sekä Espanjassa. Liiketoimintamme TeliaSoneran toiminnot on järjestetty kolmeksi liiketoiminta-alueeksi, jotka ovat: Mobility Services, Broadband Services ja Eurasia. Mobility Services Broadband Services Eurasia 3\n4 TeliaSoneran yritysesittely Johdanto Vuosi lyhyesti TeliaSonera tarjoaa verkkoyhteyksiä ja televiestintäpalveluja, joiden avulla ihmiset ja yritykset voivat viestiä helposti, tehokkaasti ja ympäristöystävällisesti. Taloudellisia tunnuslukuja, paitsi suhdeluvut, osakekohtainen tulos ja käyttökateprosentit 2008 Liikevaihto Käyttökate ennen kertaluonteisia eriä Käyttökate-% 34,7 33,6 31,8 Liiketulos Liiketulos ennen kertaluonteisia eriä Nettotulos josta emoyhtiön omistajille kuuluva osuus Tulos/osake (kruunua) 4,73 4,20 4,23 Oman pääoman tuotto (%, rullaava 12 kk) 17,8 15,2 17,2 Käyttöomaisuusinvestoinnit suhteessa liikevaihtoon (%) 14,0 12,8 15,2 Vapaa kassavirta Liikevaihto ja käyttökateprosentti ennen kertaluonteisia eriä, 2008 Liikevaihto mrd. SEK Liikevaihto Käyttökate -% Tulos/osake ja osingot, 2008 Käyttökateprosentti 36% % 34% % 32% % 30% % 28% % 26% % Tärkeimpiä tapahtumia ja saavutuksia Vahva taloudellinen tulos Liikevaihdon orgaaninen kasvu parani läpi koko vuoden, ja osakekohtainen tulos kasvoi 13 prosenttia ennätykselliseen 4,73 kruunuun. TeliaSonera alan edelläkävijä Vuoden aikana käynnistimme kaupalliset 4Gpalvelut ensimmäisenä operaattorina myös Suomessa, Tanskassa ja Virossa. Ruotsissa ja Norjassa lanseerasimme 4G-palvelut jo kuussa, ja jatkamme verkon laajentamista vuoden 2011 aikana. Kasvu jatkui Euraasiassa Liittymämäärän voimakkaan kasvun sekä makrotaloudellisen tilanteen paranemisen seurauksena liikevaihdon orgaaninen kasvu oli 16 prosenttia. Strategiamme mukaisesti kasvatimme vuoden aikana omistusosuuttamme nepalilaisessa Ncellissa ja uzbekistanilaisessa UCellissa. Markkinaosuus Espanjassa kasvoi Vuoden viimeisellä vuosineljänneksellä yhtiön espanjalainen matkaviestinoperaattori Yoigo saavutti tavoitteensa, kun sen käyttökate kääntyi positiiviseksi vain neljä vuotta toiminnan käynnistymisestä vuonna Yoigo on nyt saavuttanut neljän prosentin markkinaosuuden. Tilauspalvelujen kysyntä kasvaa Tilauspalvelujen, kuten elokuvien, kysyntä kasvaa, ja vuokrasimme Ruotsissa vuoden aikana yli kaksi miljoonaa elokuvaa tilausvideopalvelumme kautta. SEK/osake Tulos/osake Tavanomainen osinko Ehdotettu osinko 4\n5 TeliaSoneran yritysesittely Johdanto Toimitusjohtajan kirje Hyvät osakkeenomistajat, TeliaSonera jatkaa kasvuaan ja edelläkävijyyttään televiestintäalalla tuomalla markkinoille uutta teknologiaa ja tarjoamalla asiakkaille uusia palveluja kaikilla markkinaalueillaan. Vuonna jatkoimme vuoden lopulla käynnistynyttä 4G-palvelujen lanseerausta Ruotsissa ja Norjassa ja toimme 4G-palvelut markkinoille ensimmäisenä operaattorina myös Suomessa, Tanskassa ja Virossa. Pohjoismaisilla markkinoilla lisäsimme investointeja kuituverkkoihin ja kiinteisiin liityntäverkkoihin. Euraasiassa käynnistimme 3G-verkkojen rakentamisen Uzbekistanissa ja Nepalissa ja ostimme kauan tavoittelemamme 3G-toimiluvan Kazakstanissa. Vastaamme nopeiden yhteyksien tasaisesti kasvavaan kysyntään tuomalla markkinoille uusia palveluja ja investoimalla korkealaatuisiin verkkoihin, joiden kapasiteetti ja peittoalue ovat entistä paremmat. Markkinoiden vauhdittajat Osa markkina-alueistamme on kypsiä markkinoita, missä lähes kaikilla on matkapuhelin ja kasvua saadaan enimmäkseen lisäarvopalveluista, kuten kiinteästä ja langattomasta internetistä. Kasvumarkkinoilla taas lisäämme edelleen peittoaluetta ja kapasiteettia, koska näillä markkinoilla vasta pienemmällä osalla väestöä on matkapuhelin tai internetliittymä. Pohjois-Euroopassa älypuhelinten kysyntä kasvaa hurjaa vauhtia. Vuonna seitsemän kymmenestä yhtiön Ruotsin myymälöissä myydystä uudesta matkapuhelimesta oli älypuhelimia. Näitä puhelimia käytetään puhelujen, tekstiviestien ja sähköpostin lisäksi yhä enemmän erilaisiin internetpalveluihin. Lisäksi tilauspalvelujen, kuten elokuvien, kysyntä kasvaa tasaisesti, ja viime vuonna vuokrasimme Ruotsissa yli kaksi miljoonaa elokuvaa televisiopalvelumme kautta. Euraasiassa asukasluvut ovat suuremmat ja väestö nuorempaa kuin Euroopassa ja toisaalta matkaviestintiheys on pienempi ja kiinteän verkon kattavuus rajallinen. Näillä markkinoilla autamme asiakkaita nousemaan hetkessä suoraan matkaviestinnän kehityksen kärkeen tarjoamalla uusia palveluja edulliseen hintaan. Tällä alueella kehitysvauhti on huimaa. TeliaSoneralla on paljon kokemusta Euraasiasta. Olimme jo 1990-luvun alkupuolella mukana perustamassa eräitä liiketoimintoja tällä alueella. Kehitämme liiketoimintaamme yhdessä paikallisten kumppaniemme kanssa yhdistämällä paikallista asiantuntemusta kansainväliseen kokemukseen. Tavoitteenamme on olla johtava teleoperaattori kaikilla näillä markkinoilla, joiden yhteenlaskettu asukasluku Venäjä ja Turkki mukaan lukien on yli 380 miljoonaa. Matkaviestinpalvelujen kysyntä on kasvanut viime vuosina rajusti kiinteiden verkkojen rajallisuuden, matkaviestinverkkojen peittoalueen kasvamisen, kansainvälisen verkkovierailun kehittymisen, haluttujen lisäarvopalvelujen sekä edullisen hinnoittelun seurauksena. Kasvu Euraasiassa on yksi TeliaSoneran tärkeimmistä tavoitteista, ja alueen kasvupotentiaali on asiakaskunnan laajentamisessa ja langattomien puhe- ja datapalvelujen käytön lisäämisessä. 5\n6 TeliaSoneran yritysesittely Johdanto Meillä on sama tavoite kaikkialla, missä toimimme: olla markkinoiden suurin tai toiseksi suurin operaattori tarjoamamme parhaan asiakaskokemuksen, korkealaatuisten verkkojemme ja kustannustehokkaan toimintamme ansiosta. TeliaSoneran toimitusjohtaja Lars Nyberg Omistussalkkumme Pyrimme kasvuun myös kasvattamalla keskeisiä omistusosuuksiamme ja jatkamme uusien mahdollisuuksien etsimistä nykyisellä toiminta-alueellamme ja sen lähialueilla. Vuoden ensimmäisellä neljänneksellä lisäsimme omistusosuuttamme UCellissa Uzbekistanissa, jonka markkinoille menimme vuonna 2007, ja vuoden viimeisellä neljänneksellä kasvatimme omistusosuuttamme Ncellissa Nepalissa. Molemmissa näissä maissa kasvu on ollut erittäin voimakasta liittymätiheyden noustessa, sillä kasvatimme asiakasmäärää Uzbekistanissa 35 prosentilla ja Nepalissa 85 prosentilla edellisvuodesta. Käymme omistuksiamme läpi jatkuvasti ja vuoden aikana myimme tanskalaisen Telia Stofan, koska katsoimme, että se ei kuulunut keskeisiin omistuksiimme. Yhtiön espanjalainen matkaviestinoperaattori Yoigo saavutti vuoden viimeisellä neljänneksellä sille vuonna 2006 asetetun tavoitteen, kun sen käyttökate kääntyi positiiviseksi vain neljä vuotta toiminnan käynnistymisestä. Yoigolla on hyvät haastajan asemat Espanjan markkinoilla, ja se on saavuttanut neljän prosentin markkinaosuuden. Omistaja-arvon maksimoimiseksi jatkamme nyt liiketoiminnan kehittämistä, ja seuraavana tavoitteena on alkaa tuottaa positiivista kassavirtaa vuoden 2011 loppuun mennessä. Painopistealueet Meillä on sama tavoite kaikkialla, missä toimimme: olla markkinoiden suurin tai toiseksi suurin operaattori tarjoamamme parhaan asiakaskokemuksen, korkealaatuisten verkkojemme ja kustannustehokkaan toimintamme ansiosta. Vuonna jatkoimme korkealaatuisten kiinteiden ja langattomien verkkojen laajentamista parantamalla kapasiteettia ja peittoaluetta. Onnistuimme myös yhtenäistämään työtapoja koko yhtiössä. Mobility Services- ja Broadband Services -liiketoiminta-alueilla otettiin kaikissa maissa käyttöön yhteinen toimintamalli, jotta voisimme paremmin vastata asiakkaiden tarpeisiin, saavuttaa kustannussäästöjä ja hyödyntää suuruuden tuomia etuja. Eurasia-liiketoiminta-alueella lanseerattiin uusi brändi kaikissa toiminnoissa uzbekistanilaista UCellia lukuun ottamatta, jotta on entistä selvempää, että ne kuuluvat konserniin. Paikallista toimintaa globaalin strategian pohjalta TeliaSonerasta on tullut kansainvälinen konserni, jolla on globaali strategia. Samanaikaisesti toimimme kullakin markkinaalueella paikallisena operaattorina. Tätä yhdistelmää voimme hyödyntää, kun tuomme markkinoille uusia teknologioita ja palveluita. Voimme myös hyödyntää synergiaetuja ja parhaita käytäntöjä koko toiminta-alueellamme tarjotaksemme kullekin asiakkaalle jokaisella markkina-alueella parasta mahdollista osaamista ja asiantuntemusta. Toimimalla paikallisesti pysymme lähellä asiakkaita ja varmistamme, että palvelumme, myyntimme ja markkinointimme ovat juuri heidän tarpeisiinsa räätälöityjä, on sitten kyse uuden hinnoittelumallin lanseeraamisesta Espanjassa, televisiopalveluista Virossa tai pilvipalveluratkaisun tarjoamisesta ruotsalaiselle yritykselle tai yhteisölle. Tämä strategia luo vankan pohjan liiketoimintamme tulevalle kehitykselle. Menestyksekäs vuosi Vuosi oli menestyksekäs TeliaSoneralle. Liikevaihdon orgaaninen kasvu parani läpi koko vuoden, ja osakekohtainen tulos kasvoi peräti 13 prosenttia. Koska taloudellinen asemakin on vahva, hallitus esitti tavanomaisen osingon korottamista 22 prosentilla. Lisäksi hallitus on päättänyt käyttää yhtiökokouksen sille antaman valtuutuksen takaisinostaa osakkeita. TeliaSonera ostaa takaisin ulkona olevia osakkeitaan korkeintaan 10 mrd. Ruotsin kruunun kokonaisarvosta. Yksi painopistealueistamme on kustannustehokas toiminta kilpailukyvyn varmistamiseksi. Aiemmat kustannussäästöt auttoivat meitä tässä pyrkimyksessä vuoden ensimmäisellä puoliskolla. Vuoden toisen puoliskon aikana organisaatiossa nähtiin mahdollisuuksia lisäsäästöihin, jotka toteutetaan vuoden 2011 aikana. Odotamme Mobility Servicesja Broadband Services -liiketoiminta-alueiden yhteisen toimintamallin ja ns. cross-border-organisaation tuovan synergiaetuja, mutta meidän on myös rekrytoitava uusia osaajia. Uskomme liikevaihdon kasvun paikallisissa valuutoissa laskettuna olevan noin 4 prosenttia vuonna Tätä kehitystä vauhdittavat ennen kaikkea langattomat datapalvelut Pohjoismaissa, markkinaosuuden kasvu Espanjassa ja matkaviestintiheyden lisääntyminen Euraasiassa. Tukholmassa Lars Nyberg Toimitusjohtaja 6\n7 TeliaSoneran yritysesittely Markkinat ja brändit Markkinat ja brändit Maa Tuotemerkit Enemmistöomisteiset yhtiöt Omistusosuus (%) Palvelut Liittymämäärä (tuhatta) Markkinaasema Markkinaosuus (%)¹ Tärkeimmät kilpailijat Ruotsi Telia, Halebop 100 Matkaviestintä Tele2, Telenor, 3 Telia 100 Laajakaista Telenor, Com Hem Suomi Telia 100 Kiinteä puhe ml. VoIP Tele2, Telenor, Com Hem Telia 100 TV Com Hem, Boxer, Telenor, Tele2 Sonera, 100 Matkaviestintä Elisa, DNA TeleFinland Sonera 100 Laajakaista Elisa, DNA Sonera 100 Kiinteä puhe Elisa, Finnet, DNA ml. VoIP Logot Sonera 100 TV DNA, PlusTV, Elisa Norja NetCom, Chess 100 Matkaviestintä Telenor, Tele2 NextGenTel 100 Laajakaista Telenor, Get, Ventelo NextGenTel 100 Kiinteä puhe ml. VoIP Telenor, Ventelo, Telio NextGenTel 100 TV 6 10 <1 Telenor, Get, RiksTV, Viasat Tanska Telia, Call me 100 Matkaviestintä TDC, Telenor, 3 Telia, DLG Tele² 100 Laajakaista TDC, Telenor, Stofa Telia, Call me, DLG Tele² 100 Kiinteä puhe ml. VoIP TDC, Telenor Telia 100 TV 5 10 <1 TDC, Stofa, Viasat, Telenor Liettua Omnitel, Ezys 100 Matkaviestintä Bité GSM, Tele2 TEO 68,1 Laajakaista Dodeka, Viginta, Penkiu TEO 68,1 Kiinteä puhe ml. VoIP Baltnetos komunikacijos, Eurocom SIP Latvia TEO 68,1 TV Viasat, Vinita, Balticum TV LMT, Okarte, 60,3 Matkaviestintä Tele2, Bité Latvia Amigo Viro EMT, Diil 100 Matkaviestintä Tele2, Elisa Elion 100 Laajakaista Starman, STV Elion 100 Kiinteä puhe Starman, Elisa ml. VoIP Elion 100 TV Starman, STV, Viasat Espanja Yoigo 76,6 Matkaviestintä Telefónica, Vodafone, Orange Kazakstan³ Kcell 51 Matkaviestintä VimpelCom, Tele2 Azerbaidžan³ Azercell 51,3 Matkaviestintä Bakcell, Azerfon Uzbekistan UCell 94 Matkaviestintä MTS, VimpelCom Tadžikistan Tcell ,4 Matkaviestintä Babilon Mobile, VimpelCom Georgia³ Geocell 100 Matkaviestintä Magticom, VimpelCom Moldova³ Moldcell 100 Matkaviestintä Orange Nepal 5 Ncell 80 Matkaviestintä NTC 7\n8 TeliaSoneran yritysesittely Markkinat ja brändit Osakkuusyhtiöt Latvia Lattelecom 49 Laajakaista Balticom, Izzi Lattelecom 49 Kiinteä puhe Balticom, Izzi ml. VoIP Lattelecom 49 TV BaltkomTV, Izzi, Viasat Venäjä MegaFon 43,8 Matkaviestintä MTS, VimpelCom Turkki Turkcell 38,0 Matkaviestintä Vodafone, Avea Ukraina 6 Life Matkaviestintä Kyivstar, MTS Valko-Venäjä 6 Life Matkaviestintä Velcom, MTS ¹ Laajakaistapalveluissa sekä kiinteän verkon puhepalveluissa TeliaSoneran arvio markkinaosuudesta perustuu liikevaihto-osuuteen. Matkaviestinnässä markkinaosuus perustuu liittymämäärään, paitsi Euraasian tytäryhtiöissä, missä se perustuu yhdysliikenteeseen. TV-palveluissa markkinaosuus perustuu kaapeli-, satelliitti-, antenni- ja IP-television maksu- TV-liittymien määrään. ² TeliaSonera omistaa 50 prosenttia DLG Telestä, ja sillä on yhtiössä määräysvalta. ³ Kazakstanin, Azerbaidžanin, Georgian ja Moldovan osalta omistusosuus viittaa Fintur Holdings B.V.:n omistukseen kussakin yhtiössä. TeliaSonera omistaa suoraan ja välillisesti 74 prosenttia Fintur Holdingsista. 4 Käsittää Indigo Tajikistanin (60 prosenttia) ja Somonconin (59,4 prosenttia). 5 Nepalin osalta omistusosuus viittaa TeliaSonera Asia Holding B.V.:n omistukseen. TeliaSonera omistaa 75,45 prosenttia TeliaSonera Asia Holding B.V.:stä. 6 Turkcellin tytäryhtiöt Ukrainassa ja Valko-Venäjällä. Turkcellin omistusosuus on 55 prosenttia Ukrainan ja 80 prosenttia Valko-Venäjän yhtiöstä. 8\n9 Hallituksen toimintakertomus Hallituksen toimintakertomus TeliaSonera raportoi taloudellisen tuloksensa liiketoimintaalueittain. Liiketoiminta-alueet ovat Mobility Services, Broadband Services, Eurasia ja Muut toiminnot. Liiketoiminta-alueet perustuvat liiketoimintayksiköihin, jotka useimmissa tapauksissa ovat maaorganisaatioita ja joista raportoidaan tietyt taloudelliset tiedot. Muut toiminnot sisältää yksiköt Other Business Services, TeliaSonera Holding ja Konsernitoiminnot, joiden tiedot raportoidaan yhdessä. TeliaSoneran konsernitoimintoja ovat viestintä, talous ja rahoitus (mukaan luettuina yritysjärjestelyt sekä hankinta), henkilöstötoiminnot, sisäinen valvonta, tietohallinto ja lakiasiat. tietosuojasta ja verkon suojauksesta huolehditaan tarkasti, ja toimimme aina asiakkaiden ja yhtiön etujen mukaisesti. Tartun toimeen Teemme päätöksiä kehityksen ja muutoksen edistämiseksi. Suunnittelu ja nopea toteutus ovat ratkaisevan tärkeitä. Luomme yhdessä aktiivisen liiketoimintaympäristön, jossa kaikki voivat osallistua, ja hyödynnämme työntekijöidemme osaamista ja sitoutumista. Haluamme asiakkaiden kokevan, että meidän kanssamme on helppoa ja palkitsevaa toimia ja että me pidämme sen, minkä lupaamme. Visio ja strategia Missio verkkoyhteyksien ja televiestintäpalvelujen tarjoaminen TeliaSoneran missio on tarjota verkkoyhteyksiä ja televiestintäpalveluja, joiden avulla ihmiset ja yritykset voivat viestiä helposti, tehokkaasti ja ympäristöystävällisesti. Luomme lisäarvoa panostamalla maailmanluokan asiakaskokemukseen, verkkojemme laatuun ja tehokkaaseen kustannusrakenteeseen. TeliaSonera on kansainvälinen yhtiö, jolla on globaali strategia mutta joka toimii kaikkialla paikallisena yhtiönä. Visio maailmanluokan palveluyritys ja alansa johtava toimija TeliaSoneran visio on olla maailmanluokan palveluyritys ja alansa johtava toimija. Olemme ylpeitä televiestintäalan edelläkävijän asemastamme, jonka olemme saavuttaneet innovatiivisuudella, luotettavuudella ja asiakasystävällisyydellä. Toimintamme on vastuullista ja perustuu vankkoihin arvoihin ja liiketoimintaperiaatteisiin. Palveluillamme on tärkeä rooli ihmisten jokapäiväisessä elämässä niin työssä ja opiskelussa kuin vapaa-ajallakin. Näin edistämme omalta osaltamme parempien mahdollisuuksien maailmaa. Yhteiset arvot perusta päivittäiselle työlle Yhteiset arvot muodostavat perustan yhtiön päivittäiselle työlle. Arvomme ovat: Tuotan lisäarvoa Lisäarvon tuottamisessa tärkeintä on asiakaskeskeisyys ja liiketoimintalähtöisyys. Innovatiivisuus ja edelläkävijyys ovat osa perintöämme. Pyrimme jakamaan tietoa ja tekemään yhteistyötä tiimeissä ja yli rajojen sekä hyödyntämään resurssejamme tehokkaasti. Otamme vastuuta, toteutamme seurantaa ja annamme palautetta varmistaaksemme, että ratkaisumme ovat yksinkertaisia, kestäviä ja asiakkaille lisäarvoa tuottavia. Osoitan arvostusta Osoitamme luottamusta, rohkeutta ja vilpittömyyttä. Arvostamme työntekijöidemme osaamista ja erilaisuutta, ja olemme kaikki vastuussa hyvän työskentelyilmapiirin luomisesta. Kohtelemme toisia siten kuin haluamme itse tulla kohdelluiksi, eli ammattimaisesti ja rehdisti. Asiakkaan TeliaSoneran kolme painopistealuetta TeliaSonerassa on määritelty kolme painopistealuetta, jotka koskevat kaikkia liiketoiminta-alueita. Painopistealueet ovat: Maailmanluokan palveluyritys Kaikessa toiminnassa on kyse asiakkaista. Meidän tulee aina lähteä liikkeelle asiakkaiden tarpeista ja arvolupauksestamme suhteessa yhtiön kilpailijoihin. Verkkojemme laatu Luotettavuus on TeliaSoneran liiketoiminnan ja brändin perusta. On ensiarvoisen tärkeää, että verkot ovat laadukkaita kaikilla yhtiön markkina-alueilla. Jokainen toimintahäiriö vaikuttaa haitallisesti yhtiön brändiin. Kapasiteetin tarve on käytännöllisesti katsoen rajaton, ja verkkoja on uudistettava, jotta niissä voisi käyttää uusia lisäarvopalveluja. Vuonna käyttöomaisuusinvestoinnit olivat 14,9 mrd. Ruotsin kruunua, ja niihin sisältyi investointeja verkon kapasiteetin lisäämiseen sekä uusien lisäarvopalvelujen edellyttämiin päivityksiin. Hyvä laatu ei ole kalliimpaa kuin huono itse asiassa se on halvempaa. Kustannustehokkuus TeliaSonera ei voi olla maailmanluokan palveluyritys, jos sen rakenteelliset kulut ovat suuremmat kuin sen kilpailijoilla. Voimakkaiden tehostamistoimien jatkaminen on välttämätöntä, jotta TeliaSonera voi muuttaa kustannusrakennettaan niin, että siinä huomioidaan paremmin siirtyminen perinteisistä palveluista uusiin lisäarvopalveluihin. Vain tällä tavalla TeliaSonera voi pitkällä aikavälillä olla hyvä työnantaja ja asiakkaiden kannalta houkutteleva yhtiö. Päästrategia TeliaSoneran päästrategiana on tarjota yhtiön eri asiakassegmenteille tuotteita ja palveluja tavalla, joka pohjautuu nykyisten ja tulevien asiakastarpeiden syvälliseen ymmärrykseen. TeliaSonera tarjoaa palvelujaan kustannustehokkaalla ja kestävällä tavalla luodakseen omistaja-arvoa kestävän ja paranevan kannattavuuden ja kassavirran avulla. 9\n10 Hallituksen toimintakertomus Pohjoismaiden ja Baltian markkinat pääpaino kannattavuudessa ja kassavirrassa Pohjoismaiden ja Baltian markkinat ovat kypsiä markkinoita, joilla matkaviestintiheys on suuri. TeliaSonera on tällä alueella markkinajohtaja. Sen tavoitteena on kasvaa markkinoiden mukana tai nopeammin, hyödyntää langattomien datapalvelujen kiihtyvä kasvu ja säilyttää kannattavuus. Ankaran kilpailun ja viranomaissääntelyn vuoksi Pohjoismaiden ja Baltian markkinoilla on hintapaineita. Tällaisessa ympäristössä toiminnan tehokkuus on yksi tärkeimmistä asioista. TeliaSonera pyrkii jatkuvasti tehostamaan toimintaansa voidakseen kehittää uusia matkaviestin- ja IPpohjaisia palveluja. TeliaSoneran strategiana Pohjoismaiden ja Baltian markkinoilla on panostaa seuraaviin asioihin: langattomien datapalvelujen voimakas kasvu siirtyminen IP-pohjaisiin palveluihin kannattavuus ja kassavirta. Euraasia kasvua ja hyvä kannattavuus TeliaSoneran tavoitteena on laajentua Euraasiassa ja sen lähialueilla. Siksi pyrimme luomaan orgaanista kasvua, kasvattamaan keskeisiä omistuksiamme ja tekemään täydentäviä yritysostoja nykyisellä toiminta-alueellamme. Keskitymme markkinoihin, joilla matkaviestintiheys on alhainen, väestömäärä kohtuullinen ja talous kasvussa ja joilla voimme hyödyntää liikkeenjohtokokemustamme. Euraasiassa matkaviestintiheys on alhaisempi kuin TeliaSoneran muilla markkina-alueilla eivätkä kiinteät verkot ole yhtä kehittyneitä. Siksi nämä maat ovat riippuvaisia matkaviestinverkoista, mikä tarjoaa TeliaSoneralle suuria mahdollisuuksia. Tulevina vuosina tärkeimmät strategiset tavoitteemme Euraasiassa ovat: johtavien markkina-asemien saavuttaminen ja vahvistaminen verkkojen ja palvelujen laadun varmistaminen tasapainoisen kasvun ja kannattavuuden saavuttaminen uusien palvelujen, kuten liikkuvan laajakaistan, tarjoaminen vahvan hallinnon ja riskienhallinnan varmistaminen. Espanja Yoigon kehittäminen Espanjan markkinoilla TeliaSoneran tavoitteena on luoda yhdessä paikallisten kumppaniensa kanssa tehokas matkaviestinnän halpaoperaattori, jonka markkina-asema tuo kestävän, vahvan tuloksen ja kassavirran ja kasvattaa siten liiketoiminnan arvoa. Dataliikenne kasvaa asiakasmääriä nopeammin TeliaSoneran strategia perustuu oletukselle, että data- ja puheliikenne kasvaa asiakasmääriä nopeammin ja että nopeampien yhteyksien kysynnän kasvulle ei ole rajoja. Tästä seuraa kaksi asiaa: Kiinteät verkot pysyvät kilpailukykyisinä alueilla, joissa kiinteä verkko on ennestään olemassa. Uudet palvelut, kuten IPTV, tilausvideo ja IP-pohjaiset laajakaistapalvelut, kasvavat voimakkaasti. Palvelujen hinnoittelu kehittyy. Siirrymme puhepohjaisesta hinnoittelusta veloittamaan verkkoyhteydestä, käytöstä ja nopeudesta. Riskit ja riskienhallinta TeliaSonera toimii erittäin kilpaillulla ja säännellyllä televiestintäalalla ja tarjoaa laajan valikoiman erilaisia tuotteita ja palveluja useilla maantieteellisillä markkina-alueilla. Siksi TeliaSoneran toimintaan kohdistuu useita erilaisia riskejä ja epävarmuustekijöitä. Yhtiö on määritellyt riskin miksi tahansa tekijäksi, joka saattaa huomattavasti haitata TeliaSoneran tavoitteiden saavuttamista. Riskit voivat olla uhkia, epävarmuustekijöitä tai menetettyjä mahdollisuuksia, jotka liittyvät TeliaSoneran nykyiseen tai tulevaan toimintaan. TeliaSoneralla on käytössään vakiintunut riskienhallintajärjestelmä, jolla liiketoiminnan ja talouden riskejä ja epävarmuustekijöitä tunnistetaan, analysoidaan ja arvioidaan, niistä raportoidaan säännöllisesti ja niitä vähennetään mahdollisuuksien mukaan. Riskienhallinta on keskeinen osa TeliaSoneran liiketoiminnan suunnitteluprosessia ja liiketoiminnan tulosseurantaa. Tärkeimmät riskit liittyvät alan ja markkinoiden tilanteeseen, liiketoimintaan ja strategisiin toimiin, osakkuusyhtiöihin ja yhteisyrityksiin, TeliaSoneran omistusrakenteeseen, taloushallintoon ja -raportointiin sekä yritysvastuuseen. Liiketoimintaan ja omistusrakenteeseen liittyviä riskejä ja epävarmuustekijöitä kuvataan konsernitilinpäätöksen liitetiedossa K35 ja taloudellisia riskejä liitetiedossa K27. Valvontaympäristöä ja talousraportoinnin sisäiseen valvontaan liittyvää riskienhallintaa kuvataan Corporate Governance -selostuksessa. Lisätietoja yritysvastuuseen liittyvistä riskeistä on yritysvastuuraportissa Corporate Responsibility Report. Kehitys vuonna Vuonna liikevaihto paikallisissa valuutoissa ja ilman yritysostoja laskettuna kasvoi 3,5 prosenttia. Raportointivaluutassa laskettuna liikevaihto laski 2,4 prosenttia 106,6 mrd. kruunuun. Vuoden alussa yhtiö arvioi, että sen liikevaihto paikallisissa valuutoissa ja ilman yritysostoja laskettuna olisi vuonna jonkin verran korkeampi kuin vuonna. Vuoden aikana liikevaihto paikallisissa valuutoissa ja ilman yritysostoja laskettuna kasvoi. Kasvua vauhditti langattomien datapalvelujen, Espanjan Yoigon ja Eurasia-liiketoiminta-alueen myönteinen kehitys. Liikevaihto paikallisissa valuutoissa ja ilman yritysostoja laskettuna Kasvu kvartaaleittain (%) ja koko vuonna Q1 Q2 Q3 Q4 2,5 3,3 4,3 4,2 3,5 Käyttökate ennen kertaluonteisia eriä oli 37,0 mrd. kruunua (36,7) eli parempi kuin koskaan aikaisemmin. Nettotuloksen emoyhtiön omistajille kuuluva osuus oli 21,3 mrd. kruunua (18,9) ja osakekohtainen tulos 4,73 kruunua (4,20). Vapaa kassavirta väheni 12,9 mrd. kruunuun (16,6), mikä johtui maksettujen verojen määrän kasvamisesta 2,9 mrd. kruunuun ja käyttöomaisuusinvestointien kasvamisesta 0,6 mrd. kruunuun. Talouden taantumalla oli voimakas negatiivinen vaikutus Baltian maiden liiketoimintayksiköiden liikevaihtoon. Liikevaihdon lasku on kuitenkin vuoden aikana tasaantunut, ja kannattavuus on säilytetty kaikilla markkinoilla. Euraasiassa kannattavuus parani ja markkina-asemat joko säilytettiin tai niitä parannettiin. Verkon laajennustyöt jatkuivat erityisesti Nepalissa ja Uzbekistanissa, mikä edisti kasvua markkinoilla, joilla matkapuhelinliittymien tiheys on pieni. TeliaSonera toi ensimmäisenä operaattorina Suomessa, Tanskassa ja Virossa markkinoille kaupalliset 4G-palvelut vuoden viimeisellä neljänneksellä. Tällä hetkellä palvelut ovat Suomessa saatavilla Turussa ja Helsingissä. Tanskassa palveluja tarjotaan Kööpenhaminassa, Århusissa, Odensessa ja Ålborgissa, ja Virossa ne ovat saatavilla Tallinnan, Tarton ja Kohilan kaupunkien keskustoissa sekä Tallinnan teknillisen yliopiston teknillisessä tiedekunnassa. Verkon laajentaminen jatkuu vuonna Lokakuussa nepalilainen Ncell toi langattomat datapalvelut maailman korkeimmalle paikalle, kun se käynnisti 3G-palvelut Mount Everestin alueella. TeliaSonera sai G-toimiluvan Tanskassa. Toimilupa koskee 2 20 MHz:n taajuusalueparia ja 10 MHz:n 10\n11 Hallituksen toimintakertomus yksittäistä taajuusaluetta 2,5 GHz:n kaistalla. Toimilupa on myönnetty 20 vuodeksi. TeliaSonera AB laski liikkeelle 500 milj. euron suuruisen 15 vuoden Eurobond-joukkovelkakirjalainan osana 9 mrd. euron EMTN (Euro Medium Term Note) -ohjelmaansa. Lokakuussa 2025 erääntyville 15 vuoden sopimuksille asetettiin vuosituotoksi 3,928 prosenttia, mikä vastaa euron Mid-Swapviitelukua lisättynä yhdellä prosenttiyksiköllä. TeliaSonera alensi vuoden kolmannen neljänneksen aikana Kambodžan liiketoimintojen kirjanpitoarvoa 678 milj. kruunulla. Vuonna 2008 TeliaSonera osti kambodžalaisen Applifonen (brändinimi Star-Cell ) osana nepalilaisen Spice Nepalin hankintaa. Yleisesti ottaen näille markkinoille on tyypillistä ankara kilpailu ja suuri asiakasvaihtuvuus. Vuoden ensimmäisen neljänneksen aikana kävi ilmeiseksi, että TeliaSoneran oli tarkistettava Kambodžan markkinoiden tavoitteitaan, ja vastuu tästä segmentistä siirrettiin Eurasialiiketoiminta-alueelta Muihin toimintoihin kuuluvalle TeliaSonera Holdingille. Markkina-asema ja Applifonen arvo arvioitiin uudelleen vuoden kolmannen neljänneksen aikana. Applifone yhdisti viimeisellä vuosineljänneksellä toimintansa toisen paikallisen operaattorin Latelz Co. Ltd.:n kanssa (brändinimi Smart Mobile ) vahvistaakseen asemaansa operaattorina Kambodžan markkinoilla. Lisätietoja on kohdassa Yritysostot ja -myynnit. TeliaSoneran hallitus jatkoi yhtiön toimitusjohtajan Lars Nybergin työsopimusta kuuhun 2013 asti. TeliaSonera allekirjoitti uuden 7 vuoden syndikoidun valmiusluottolimiitin, joka on arvoltaan miljoonaa euroa. TeliaSoneran kazakstanilainen tytäryhtiö Kcell sai pysyvän 3G-toimiluvan kuussa myönnetyn tilapäisen 3Gtoimiluvan tilalle, kun 3G-palvelut avattiin Almatyn ja Astanan kaupungeissa., paitsi osakekohtainen tulos ja käyttökateprosentit Muutos (%) Liikevaihto Säästötoimien kohteena olevat kustannukset¹ Käyttökate² ennen kertaluonteisia eriä³ Käyttökate-% 34,7 33,6 Poistot ja arvonalennukset Tuotot osakkuus- ja yhteisyrityksistä Käyttökatteeseen sisältyvät kertaluonteiset erät³ Liiketulos Rahoitustuotot ja -kulut, netto Tuloverot Nettotulos Nettotuloksen jakautuminen: Emoyhtiön omistajille Määräysvallattomille omistajille Tulos/osake (kruunua) 4,73 4,20 13 Liiketulos ennen kertaluonteisia eriä³ Käyttökate-% 30,0 29,0 ¹ Tietoja säästötoimien kohteena olevista kustannuksista on jäljempänä kohdassa Kulut. ² Käyttökate vastaa liiketulosta ennen poistoja ja arvonalennuksia ja osakkuus- ja yhteisyrityksistä saatuja tuottoja. ³ Lisätietoja kertaluonteisista eristä on jäljempänä kohdassa Kertaluonteiset erät. Liikevaihto Muutos Muutos () (%) Mobility Services Broadband Services Eurasia Muut toiminnot Sisäisen myynnin eliminoinnit Konserni Liikevaihto laski 2,4 prosenttia milj. kruunuun ( ). Liikevaihto paikallisissa valuutoissa ja ilman yritysostoja laskettuna kasvoi 3,5 prosenttia. Yritysmyynneillä oli 0,4 prosentin ja valuuttakurssivaihteluilla 5,5 prosentin suuruinen negatiivinen vaikutus liikevaihtoon. Liikevaihto paikallisissa valuutoissa ja ilman yritysostoja laskettuna Muutos (%), Mobility Services 6,2 Muutos (%), Broadband Services 4,6 Muutos (%), Eurasia 16,4 Muutos (%), Muut toiminnot 7,2 Muutos (%), konserni 3,5 Mobility Services -liiketoiminta-alueen liikevaihto laski 0,1 prosenttia milj. kruunuun (50 671). Liikevaihto paikallisissa valuutoissa ja ilman yritysostoja laskettuna kasvoi 6,2 prosenttia. Valuuttakurssivaihteluilla oli 6,3 prosentin suuruinen negatiivinen vaikutus liikevaihtoon. Broadband Services -liiketoiminta-alueen liikevaihto laski 8,0 prosenttia milj. kruunuun (43 326). Paikallisissa valuutoissa ja ilman yritysostoja laskettuna liikevaihto laski 4,6 prosenttia. Yritysostoilla oli 0,4 prosentin suuruinen positiivinen ja valuuttakurssivaihteluilla 3,8 prosentin suuruinen negatiivinen vaikutus liikevaihtoon. Eurasia-liiketoiminta-alueen liikevaihto kasvoi 8,1 prosenttia milj. kruunuun (14 836). Liikevaihto paikallisissa valuutoissa ja ilman yritysostoja laskettuna kasvoi 16,4 prosenttia. Valuuttakurssivaihteluilla oli 8,3 prosentin suuruinen negatiivinen vaikutus liikevaihtoon. Liittymämäärä kasvoi 10,1 miljoonalla 157,1 miljoonaan. Enemmistöomisteisissa yhtiöissä liittymämäärä nousi 55,3 miljoonaan ja osakkuusyhtiöissä 101,8 miljoonaan. Kulut Liikevaihtoa vastaavat kulut¹ olivat 38,4 mrd. kruunua eli 2,8 prosenttia vähemmän kuin vuonna. Tämä vastasi liikevaihdon kehitystä, joten bruttokate pysyi vakaana vuosina. Säästötoimien kohteena olevat kustannukset paikallisissa valuutoissa ja ilman yritysostoja laskettuna kasvoivat edellisvuodesta 1,3 prosenttia, kun Broadband Services -liiketoiminta-alueen ja pääkonttorin kustannusvähennykset kompensoivat osittain kustannusten kasvua Mobility Services- ja Eurasia-liiketoiminta-alueilla. Henkilöstökulut olivat pienemmät kuin vuonna. Vaikka henkilöstökulut lisääntyivätkin Euraasiassa, missä TeliaSoneran liiketoiminta kasvaa, kulut pysyivät muuttumattomina Mobility Services -liiketoiminta-alueella (paikallisissa valuutoissa laskettuna) ja pienenivät Broadband Services -liiketoimintaalueella ja konsernitoiminnoissa. Markkinointikulut kasvoivat myynti- ja markkinointitoimien yhteisvaikutuksesta. Vuosikasvuun vaikutti myös markkinointitoimien lykkäys tietyissä liiketoimintayksiköissä vuonna. Muut kulut, kuten toimitila-, IT-, matka- ja konsulttikulut, vähenivät, kun kustannusten hallintaa ja ympäristönäkökohtien huomioonottoa tehostettiin päivittäisessä toiminnassa. 11\n12 Hallituksen toimintakertomus TeliaSoneran omia palveluja, kuten puhelin- ja videoneuvotteluja, on käytetty entistä enemmän. Poistot ja arvonalennukset kasvoivat 4,2 prosenttia ja olivat milj. kruunua (12 932). Lukuun sisältyy 678 milj. kruunua Kambodžan toimintoihin liittyneitä arvonalennuksia. Poistot ennen kertaluonteisia eriä vähenivät milj. kruunuun (12 861), mikä johtui valuuttakurssivaihteluista. Liiketoiminnan muiden tuottojen ja kulujen nettoarvo oli 578 milj. kruunun verran positiivinen vuonna. TeliaSoneran tanskalaisen tytäryhtiön Telia Stofan myynnin ja hollantilaisen holdingyhtiön organisaatiorakenteen purkamisen positiiviset vaikutukset enemmän kuin kompensoivat uudelleenjärjestelykustannukset vuonna. Kulut Muutos () Muutos (%) Ostetut tavarat ja palvelut Yhteenliittämis- ja verkkovierailukulut Verkkokapasiteetin kulut Vaihto-omaisuuden muutos Säästötoimien kohteena olevat kustannukset Henkilöstökulut Markkinointikulut Muut kulut Yhteensä ilman poistoja ja arvonalennuksia Poistot ja arvonalennukset Liiketoiminnan muut tuotot ja kulut Kulut yhteensä ¹ Liikevaihtoa vastaaviin kuluihin kuuluvat ostetut tavarat ja palvelut, yhteenliittämisja verkkovierailukulut, verkkokapasiteetin kulut ja vaihto-omaisuuden muutos. Kertaluonteiset erät Liiketulokseen vaikuttaneet kertaluonteiset erät olivat 68 milj. kruunua ( 1 355). Lukuun sisältyvät tanskalaisen Telia Stofan myynnistä saatu 830 milj. Ruotsin kruunun myyntivoitto, Muihin toimintoihin kirjattu ei-kassavirtavaikutteinen 347 milj. kruunun positiivinen valuuttakurssivaikutus, joka liittyi hollantilaisen holdingyhtiön organisaatiorakenteen lopulliseen purkamiseen, tehostamistoimiin liittyneet 373 milj. kruunun kulut sekä Kambodžan liiketoimintoihin liittyvä 678 milj. kruunun arvonalennus. Seuraavassa taulukossa on esitetty kertaluonteiset erät vuosina ja. Nämä erät eivät sisälly kohtiin Käyttökate ennen kertaluonteisia eriä ja Liiketulos ennen kertaluonteisia eriä, mutta ne ovat mukana TeliaSoneran ja yksittäisten liiketoiminta-alueiden kokonaistuloksissa. Käyttökatteeseen sisältyvät Uudelleenjärjestelykulut, synergiaetujen toteutuskulut ym. Mobility Services Broadband Services Eurasia Muut toiminnot josta TeliaSonera Holdingin osuus Myyntivoitot ja -tappiot Telia Stofa 830 Muut yksiköt 293 Poistoihin ja arvonalennuksiin sisältyvät Arvonalennukset, nopeutetut poistot: Broadband Services Muut toiminnot 678 Tuottoihin osakkuus- ja yhteisyrityksistä sisältyvät Myyntivoitot Rahoitustuottoihin ja -kuluihin sisältyvät Yhteensä Tulos Käyttökate ennen kertaluonteisia eriä kasvoi 0,8 prosenttia milj. kruunuun (36 666). Paikallisissa valuutoissa ja ilman yritysostoja laskettuna kasvu oli 6,1 prosenttia. Käyttökatteen kasvuun vaikuttivat liikevaihdon vahva kehitys Mobility Servicesja Eurasia-liiketoiminta-alueilla ja kannattavuuden parantuminen Eurasia-liiketoiminta-alueella. Käyttökateprosentti nousi 34,7:ään (33,6). Käyttökate ennen kertaluonteisia eriä, Muutos () Muutos (%) Mobility Services Broadband Services Eurasia Muut toiminnot Eliminoinnit Konserni Liiketulos ennen kertaluonteisia eriä kasvoi milj. kruunuun (31 679) pääasiassa käyttökatteen parantumisen vuoksi. Osakkuusyhtiöistä saadut tuotot pienenivät 2,4 prosenttia milj. kruunuun (8 015), mihin vaikuttivat varsinkin 1,9 prosentin suuruiset valuuttakurssivaihtelut sekä Turkcellista saatujen tuottojen pieneneminen 500 milj. kruunulla. Vaikka kehitys MegaFonissa oli positiivista, se ei täysin kompensoinut laskua. Liiketulos ennen kertaluonteisia eriä, Muutos () Muutos (%) Mobility Services Broadband Services Eurasia Muut toiminnot Eliminoinnit Konserni Rahoitustuotot ja -kulut, verot ja vähemmistön osuus Rahoituserät olivat yhteensä milj. kruunua ( 2 710), josta milj. kruunua ( 2 346) liittyi nettokorkokuluihin. Tuloverot olivat milj. kruunua ( 6 334). Efektiivinen veroaste laski edellisvuodesta ja oli 21,3 prosenttia (22,9). Suurimmat erot olivat virolaisesta Eesti Telekomista saatujen osinkojen pieneneminen ja siitä seurannut alempi osinkoverotus sekä kertaluonteinen Telia Stofasta saadun verovapaan myyntivoiton positiivinen vaikutus, jonka vaikutuksen kumosi osittain Kambodžan liiketoimintojen verotuksessa vähennyskelvoton arvonalennuskirjaus. 12\n13 Hallituksen toimintakertomus Kirjatut laskennalliset verosaamiset alenivat milj. kruunuun (11 177), mikä johtui sekä verosaamisten hyödyntämisestä että valuuttavaikutuksista. Määräysvallattomien omistajien osuus tytäryhtiöistä oli milj. kruunua (2 426), josta milj. kruunua (1 994) liittyi Eurasia-liiketoiminta-alueen toimintoihin ja 302 milj. kruunua (424) Latvian ja Liettuan toimintoihin. Lisäksi Kambodžan liiketoimintojen liiketappiot ja arvonalennuskirjaus olivat yhteensä 279 milj. kruunua. Nettotuloksen emoyhtiön omistajille kuuluva osuus nousi milj. kruunuun (18 854) ja osakekohtainen tulos 4,73 kruunuun (4,20) lähinnä käyttökatteen parantumisen, kertaluonteisten erien pienenemisen sekä nettorahoitustuottojen ja -kulujen paranemisen vaikutuksesta. Taloudellinen asema, pääomavarat ja maksuvalmius Tase Muutos Muutos () (%) Vastaavaa Liikearvo ja muut aineettomat hyödykkeet Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet Osakkuus- ja yhteisyritysosuudet, laskennalliset verosaamiset ja muut pitkäaikaiset sijoitukset Pitkäaikaiset varat yhteensä Lyhytaikaiset varat (paitsi rahavarat) Rahavarat Lyhytaikaiset varat yhteensä Myytävänä olevat pitkäaikaiset 0 varat Vastaavaa yhteensä Vastattavaa Oma pääoma Määräysvallattomien omistajien osuus Oma pääoma yhteensä Pitkäaikaiset lainat Muut pitkäaikaiset velat Pitkäaikainen vieras pääoma yhteensä Lyhytaikaiset lainat Muut lyhytaikaiset velat Lyhytaikainen vieras pääoma yhteensä Vastattavaa yhteensä Taloudellinen asema säilyi vakaana edellisvuoteen verrattuna. Liikearvo ja muut aineettomat hyödykkeet pienenivät vuonna. Valuuttakurssivaihteluilla oli taloudelliseen asemaan 8,7 mrd. kruunun suuruinen negatiivinen vaikutus. Aineelliset käyttöomaisuushyödykkeet kasvoivat 11,8 mrd. kruunun suuruisten käyttöomaisuusinvestointien vaikutuksesta ja pienenivät 4,1 mrd. kruunun ( 3,2) negatiivisten valuuttakurssierojen vaikutuksesta. Poistot olivat 10,3 mrd. kruunua. Osakkuus- ja yhteisyritysten tasearvo oli 46,5 mrd. kruunua (42,5). Tasearvo kasvoi tulososuuksien (7,8 mrd. kruunua) johdosta, mutta osakkuusyhtiöiden, lähinnä Turkcellin, maksamat osingot (1,7 mrd. kruunua) ja negatiiviset valuuttakurssierot (3,5 mrd. kruunua) kumosivat osittain tämän vaikutuksen. Laskennalliset verosaamiset ja laskennalliset verovelat pienenivät valuuttavaikutusten vuoksi. Käytetyt verotappiot pienensivät edelleen laskennallisia verosaamisia, ja laskennalliset verovelat pienenivät nopeutettujen poistojen peruuttamisen ja pääasiassa Ruotsin toimintoihin liittyneiden väliaikaisten erojen vaikutuksesta. Kaiken kaikkiaan vuonna kirjatut 2,0 mrd. kruunun suuruiset laskennalliset nettoverovelat kasvoivat vuoden loppuun mennessä 3,5 mrd. kruunun suuruiseksi laskennalliseksi nettoverovelaksi. Käyttöpääoman nettomäärä (vaihto-omaisuus ja korottomat saatavat, joista on vähennetty korottomat velat) säilyi negatiivisena ja oli 3,2 mrd. kruunua ( 2,6). Oma pääoma pieneni 125,9 mrd. kruunuun (135,4), mihin vaikuttivat osakkeenomistajille kuuluva 21,3 mrd. kruunun (18,9) osuus nettotuloksesta ja 19,5 mrd. kruunun ( 5,9) suuruiset negatiiviset valuuttakurssierot sekä osakkeenomistajille vuoden huhtikuussa maksetut 10,1 mrd. kruunun osingot. Ehdotettujen osinkojen mukaisesti oikaistu omavaraisuusaste pysyi vakaana ja oli 48,0 prosenttia (49,1). Nettovelka kasvoi 46,2 mrd. kruunusta 47,3 mrd. kruunuun. Osinkojen maksulla oli 13,0 mrd. kruunun suuruinen negatiivinen vaikutus. Nettovelan suhde käyttökatteeseen kasvoi 1,28:aan (1,26), ja nettovelkaantumisaste kasvoi 39,3 prosenttiin (34,9). Lisätietoja on konsernitaseessa, laskelmassa konsernin oman pääoman muutoksista ja konsernitilinpäätöksen liitetiedoissa. Rahoitusjärjestelyt TeliaSonera uskoo, että sen luottolimiitit ja avoimilta markkinoilta keräämä rahoitus riittävät täyttämään tämänhetkiset maksuvalmiustarpeet. TeliaSoneran kassavarat ja lyhytaikaiset sijoitukset olivat vuoden lopussa yhteensä 16,4 mrd. kruunua (22,8). Käyttämättömien vahvistettujen valmiusluottojen ja limiittien määrä oli vuoden lopussa 11,9 mrd. kruunua (13,1). TeliaSoneran luottoluokitukset pysyivät vuonna ennallaan. Moody s Investors Servicen luottoluokitus TeliaSoneran pitkäaikaisille lainoille on A3 ja lyhytaikaisille lainoille Prime-2 ( Stable outlook ). Standard & Poor s Ratings Servicesin TeliaSoneran pitkäaikaisille lainoille antama luottoluokitus on A ja lyhytaikaisille lainoille A2 ( Stable outlook ). TeliaSonera pyrkii yleensä järjestämään rahoituksensa emoyhtiön, TeliaSonera AB:n, kautta. Ulkoisen rahoituksen ensisijaiset keinot on kuvattu konsernitilinpäätöksen liitetiedoissa K21 ja K27. TeliaSonera AB laski vuonna liikkeelle noin 7,3 miljardia kruunua vastaavat joukkovelkakirjalainat EMTN (Euro Medium Term Note) -ohjelmansa puitteissa. Uusi velkarahoitus oli suurelta osin euromääräistä ja kokonaisuudessaan pitkäaikaista, mikä vaikutti TeliaSonera AB:n kokonaisvelkasalkun keskimääräisen erääntymisajan pitenemiseen noin 5,6 vuoteen (5 vuotta vuoden lopussa). Vuoden lopussa TeliaSonera AB:lla ei ollut liikkeelle laskettuja yritystodistuksia. Kassavirta Muutos Muutos () (%) Liiketoiminnan kassavirta Maksetut käyttöomaisuusinvestoinnit Vapaa kassavirta Muiden investointien kassavirta Kassavirta ennen rahoitusta Rahoituksen kassavirta Rahavarat kauden alussa Kauden nettokassavirta Valuuttakurssierot Rahavarat kauden lopussa Liiketoiminnan kassavirta pieneni 10 prosenttia vuonna ja oli 27,4 mrd. kruunua. Kassavirtaan vaikuttivat positiivisesti käyttökatteen paraneminen ja uudelleenjärjestelyvarausten maksujen pieneneminen. Kassavirtaan vaikuttivat negatiivisesti maksettujen verojen määrän kasvu (2,9 mrd. kruunua), osakkuusyhtiöistä saatujen osinkojen pieneneminen (0,4 mrd. kruunua) ja käyttöpääoman muutos ( 1,4 mrd. kruunua). Maksetut käyttöomaisuusinvestoinnit kasvoivat 0,6 mrd. kruunulla eli 4 13\n14 Hallituksen toimintakertomus prosenttia. Tämän vuoksi vapaa kassavirta (liiketoiminnan kassavirta vähennettynä käyttöomaisuusinvestointien määrällä) pieneni 22 prosenttia vuonna ja oli yhteensä 12,9 mrd. kruunua. Muiden investointien kassavirta koostuu yritysostoista ja -myynneistä, lainasaamisten ja lyhytaikaisten sijoitusten muutoksista sekä maksuista eläkesäätiöihin ja niistä saaduista takaisinmaksuista. Yritysostoihin käytetty nettokassavirta oli 3,2 mrd. kruunua (5,1), ja lainojen myöntämiseen käytetty nettokassavirta oli 0,8 mrd. kruunua (0,4). Rahoituksen nettokassavirta vuonna sisälsi 13,0 mrd. kruunun suuruiset osingot, joista 10,1 mrd. kruunua (8,1) maksettiin emoyhtiön osakkeenomistajille ja 2,9 mrd. kruunua (3,1) vähemmistöosakkaille. Uusien lainojen nettomäärä oli 0,8 mrd. kruunua (8,6). Lisätietoja on konsernin kassavirtalaskelmassa ja konsernitilinpäätöksen liitetiedoissa. Yhtiön hallitus on arvioinut ehdotetun osingon perusteluja Ruotsin osakeyhtiölain 18. luvun 4. pykälän mukaisesti. Yhtiön hallituksen arvio on seuraava: Emoyhtiön sidottu oma pääoma ja konsernin emoyhtiön osakkeenomistajille kuuluva oma pääoma yhteensä ovat ehdotuksen mukaisen voitonjaon jälkeen riittävät emoyhtiön ja konsernin liiketoiminnan laajuuteen nähden. Ehdotettu osinko ei vaaranna emoyhtiön tai konsernin kykyä tehdä tarpeelliseksi katsottuja investointeja. Ehdotus on yhdenmukainen vakiintuneen käytännön mukaan tehdyn kassavirtaennusteen kanssa, jonka perusteella emoyhtiön ja konsernin oletetaan pystyvän hallitsemaan odottamattomia tapahtumia ja kassavirtojen tilapäisiä vaihteluja kohtuullisessa määrin. Yhtiön hallituksen täydellinen lausunto asiasta sisällytetään yhtiökokouksen asiakirjoihin. Ks. myös kohta Voitonjakoehdotus. Kehitysnäkymät vuonna 2011 Liikevaihdon arvioidaan kasvavan paikallisissa valuutoissa ja ilman yritysostoja laskettuna noin 4 prosenttia. Valuuttakurssivaihtelut saattavat olennaisesti vaikuttaa Ruotsin kruunuissa ilmoitettuihin lukuihin. Odotamme säästötoimien kohteena olevien kustannusten kasvavan vuonna 2011 liikevaihtoa hitaammin paikallisvaluutoissa ja ilman yritysostoja laskettuna. Käyttökateprosentin ennen kertaluonteisia eriä odotetaan vuonna 2011 olevan parempi kuin vuonna. Käyttöomaisuusinvestoinneista tärkeimpiä tulevat olemaan investoinnit laajakaistan ja matkaviestinnän kapasiteettiin sekä verkkolaajennuksiin Euraasiassa. Käyttöomaisuusinvestointien odotetaan vuonna 2011 olevan noin prosenttia liikevaihdosta, kun toimilupa- ja taajuusmaksuja ei oteta huomioon. Tavanomainen osinko osakkeenomistajille Yhtiön hallitus esittää yhtiökokoukselle, että vuodelta jaetaan tavanomaisena osinkona 2,75 kruunua (2,25) osakkeelta eli yhteensä 12,3 mrd. kruunua, mikä on 58 prosenttia emoyhtiön omistajille kuuluvasta nettotuloksesta (osinkoprosentti). Osingonjako ¹ Muutos (%) Osinko/osake (SEK) 2,75 2,25 22 Osinko yhteensä (GSEK) 12,3 10,1 22 Osinko/tulos (%) 58,0 53,6 ¹ Hallituksen esityksen mukaan. Hallitus esittää, että viimeinen kaupankäyntipäivä osinkoon oikeuttavilla osakkeilla on ja että ensimmäinen osinkoon oikeuttamaton kaupankäyntipäivä on Euroclear Swedenin suosittelema osingonmaksun täsmäytyspäivä on Mikäli yhtiökokous hyväksyy hallituksen esitykset, osingonmaksun odotetaan tapahtuvan Euroclear Swedenin kautta Osingonjakopolitiikkansa mukaisesti TeliaSonera tavoittelee vakaaseen investointiluokkaan kuuluvaa pitkäaikaista luottoluokitusta (välillä A ja BBB+). Näin halutaan turvata yhtiölle strategisesti tärkeä rahoituksellinen joustavuus investoitaessa sekä orgaaniseen että yritysostojen kautta tapahtuvaan kasvuun. Yhtiö jakaa tavanomaisina osinkoina vähintään 50 prosenttia emoyhtiön omistajille kuuluvasta nettotuloksesta. Tämän lisäksi ylimääräinen pääoma palautetaan osakkeenomistajille hallituksen huomioitua yhtiön käteisvarat, kassavirtaennusteet ja keskipitkän aikavälin investointisuunnitelmat sekä tilanteen pääomamarkkinoilla. Takaisinosto-ohjelma TeliaSoneran hallitus päätti käyttää vuoden varsinaisen yhtiökokouksen antaman valtuutuksen ja ostaa takaisin enintään osaketta eli enintään 3,6 prosenttia kaikista yhtiön liikkeelle laskemista osakkeista tekemällä takaisinostotarjouksen TeliaSoneran osakkeenomistajille. TeliaSoneran osakkeenomistajille tarjottiin mahdollisuus myydä joka 28. osake TeliaSoneralle hintaan 62 kruunua osakkeelta, joka on noin 15,5 prosenttia korkeampi kuin osakkeen kaupankäyntimäärillä painotettu keskikurssi Tukholman pörssissä (NASDAQ OMX Stockholm) ajalla TeliaSoneran osakkeenomistajille maksetaan noin 10 mrd. kruunua takaisinostetuista osakkeista. TeliaSoneran hallitus on arvioinut tulevia kassavirtoja ja tasevaikutuksia. Ennakoitujen vahvojen kassavirtojen ja mahdollisten yrityskauppojen ansiosta yhtiö voi tänä vuonna tehdä osakkeenomistajille takaisinostotarjouksen ehdotetun tavanomaisen osingonjaon lisäksi. Takaisinostotarjouksen piirissä olevilla osakkeilla on äänioikeus vuoden 2011 varsinaisessa yhtiökokouksessa ja ne oikeuttavat osinkoon tilikaudelta. Ehdotus valtuutukseksi Jotta TeliaSoneralla olisi käytössään lisäinstrumentti yhtiön pääomarakenteen sopeuttamiseen, hallitus ehdottaa, että yhtiökokous myöntäisi hallitukselle valtuudet ostaa takaisin enintään 10 prosenttia yhtiön kaikista ulkona olevista osakkeista tarkoituksena mitätöidä takaisinostetut osakkeet. Kehitys liiketoiminta-alueittain vuonna Mobility Services Mobility Services -liiketoiminta-alue tarjoaa liikkuvuuspalveluja kuluttaja- ja yrityssegmentin massamarkkinoille. Sen palveluja ovat langattomat puhe- ja datapalvelut ja sisältöpalvelut, WLANpalvelualueet, liikkuva laajakaista, matkapuhelinten ja tietokoneiden yhdentyminen sekä Wireless Office. Liiketoimintaalueeseen kuuluu matkaviestinliiketoiminta Ruotsissa, Suomessa, Norjassa, Tanskassa, Liettuassa, Latviassa, Virossa ja Espanjassa. Vuonna talouskehitys tasaantui ja kasvu parani kaikilla Pohjoismaiden ja Baltian markkinoilla. Langattomien laajakaistaja datapalvelujen sekä laitteiden, kuten älypuhelimien, kysyntä pysyi edelleen vahvana. Eniten myyty älypuhelin vuonna oli iphone 4, mutta Android-käyttöjärjestelmään perustuvien älypuhelimien myynti on kasvussa. Langaton dataliikenne kasvoi 14\n15 Hallituksen toimintakertomus lähes 100 prosenttia ja laajakaistaliittymien määrä nousi 44 prosenttia vuoden aikana. Joulukuussa TeliaSonera avasi Tukholman ja Oslon keskustaan maailman ensimmäiset kaupalliset 4G-verkot. Vuoden aikana 4G-verkon laajentaminen jatkui, ja kaupalliset palvelut on nyt tuotu markkinoille neljässä Pohjoismaassa ja Virossa. Kova kilpailu ja viranomaissääntely aiheuttivat edelleen hintoihin ja katteisiin paineita kaikilla markkina-alueilla. Alan investointeja vauhditti edelleen langattomien laajakaistaja datapalvelujen vaatimien suurten verkkonopeuksien ja kapasiteetin kysynnän kasvu. TeliaSoneran espanjalainen operaattori Yoigo saavutti tavoitteensa, kun sen käyttökate kääntyi positiiviseksi vuoden viimeisellä neljänneksellä, vain neljä vuotta yhtiön toiminnan aloittamisesta. Vuonna Yoigo voitti selvästi matkapuhelinnumeroiden siirroissa, ja se saavutti 4 prosentin markkinaosuuden vuoden lopussa., paitsi käyttökateprosentit, toiminnan tunnusluvut ja muutokset Muutos (%) Liikevaihto Käyttökate ennen kertaluonteisia eriä Käyttökate-% 29,5 29,4 Liiketulos Liiketulos ennen kertaluonteisia eriä Käyttöomaisuusinvestoinnit Liittymän keskimääräinen kuukausikäyttö (MoU) (min) Liittymän keskimääräinen kuukausituotto (ARPU, blended) (SEK) Asiakasvaihtuvuus (Churn, blended) (%) Liittymämäärä (tuhatta) kauden lopussa Työntekijöitä kauden lopussa Lisätietoja segmentistä on saatavana osoitteessa Ks. myös tiedot taloudellisten tietojen oikaisuista tämän toimintakertomuksen lopusta. Liikevaihto Liikevaihto paikallisissa valuutoissa ja ilman yritysostoja laskettuna kasvoi 6,2 prosenttia. Raportointivaluutassa laskettuna liikevaihto pysyi ennallaan ja oli milj. kruunua (50 671). Valuuttakurssivaihteluilla oli 6,3 prosentin suuruinen negatiivinen vaikutus liikevaihtoon. Liikevaihtoa kasvattivat liittymien kokonaismäärän kasvu, liikkuvien laajakaista- ja datapalvelujen käytön lisääntyminen sekä laitemyynti. Kasvua tasoittivat hintakilpailu ja viranomaissääntelyn vaikutukset muun muassa yhteenliittämis- ja verkkovierailumaksuihin. Muiden kuin puhepalvelujen osuus palvelujen liikevaihdosta nousi 22,8 prosenttiin (19,7) vuonna. Liiketoiminta kasvoi vuoden aikana Ruotsissa, Suomessa ja Espanjassa. Ruotsissa kasvu johtui puheliittymien ja langattomien laajakaistaliittymien määrän kasvamisesta edelleen sekä palvelujen käytön ja laitemyynnin lisääntymisestä. Ruotsissa älypuhelimien suuri osuus liikevaihdosta kasvatti muiden kuin puhepalvelujen osuutta palvelujen tuotoista 26,2 prosenttiin (21,0) vuonna. Espanjassa kasvua tuotti liittymien nettomäärän tuntuva, 51,6 prosentin suuruinen lisäys uudella liittymällä. Suomessa kasvua toivat liikkuvan laajakaistan tuotot ja laitemyynti. Muilla markkina-alueilla liikevaihto väheni vuonna, mutta talouskehityksen tasaantumisen vuoksi vähemmän kuin vuonna. Norjassa ja Tanskassa datapalvelujen ja laitemyynnin kasvu ei kompensoinut puhepalvelujen liikevaihdon heikkenemistä. Baltian maissa liikevaihdon pieneneminen jatkui, mutta hitaampana kuin aiemmin. Baltian maiden toimintojen liikevaihto pieneni keskimäärin 10,8 prosenttia (21,6) vuonna. Tulos Käyttökate ennen kertaluonteisia eriä paikallisissa valuutoissa ja ilman yritysostoja laskettuna kasvoi 4,8 prosenttia. Raportointivaluutassa ja ilman yritysostoja laskettuna käyttökate pysyi ennallaan ja oli milj. kruunua (14 916). Myös käyttökateprosentti pysyi ennallaan 29,5 prosentissa (29,4). Ennen kertaluonteisia eriä kirjatun käyttökatteen kasvuun vaikuttivat Ruotsin ja Espanjan kehitys. Ruotsissa liikevaihdon kasvu yhdessä bruttokatteen paranemisen ja liiketoiminnan muiden kulujen vähäisen kasvun kanssa paransivat ennen kertaluonteisia eriä kirjattua käyttökatetta. Espanjassa Yoigon käyttökate kääntyi viimeisen vuosineljänneksen aikana positiiviseksi ja koko vuoden tappio oli alle puolet vuoden tappiosta. Paremman tuloksen syynä olivat Espanjassa bruttokatteen kohentuminen, kun suurempi osa liikenteestä siirtyi omaan verkkoon, sekä henkilöstö- ja markkinointikulujen maltillinen kasvu. Liikevaihdon väheneminen muilla markkinoilla ja laitemyynnin kasvu lisäsivät katteisiin kohdistuvia paineita. Liiketulos parani milj. kruunuun (10 091). Poistot pienenivät hieman edellisvuoteen verrattuna, mihin vaikuttivat osaltaan sekä valuuttakurssimuutokset että käyttöomaisuusinvestointien pieneneminen viime vuosina. Liiketulosta paransi myös osakkuusyhtiöistä saatujen tuottojen kasvu. Kertaluonteisten kustannusten väheneminen 25 milj. kruunuun (452) oli yksi keskeisimmistä parannukseen vaikuttaneista tekijöistä. Kustannukset liittyivät pääasiassa uudelleenjärjestelykuluihin. Käyttöomaisuusinvestoinnit Käyttöomaisuusinvestoinnit kasvoivat milj. kruunuun (3 819). Vuoden investoinnit sisälsivät 336 milj. Tanskan kruunun suuruisen kertaluonteisen maksun 4G-toimiluvan hankinnasta Tanskassa vuoden toisella neljänneksellä. Investointeja tehtiin edelleen kapasiteettiin sekä verkon peittoalueen parantamiseen etenkin 3G (UMTS) -verkoissa. 4G (LTE) -verkkojen rakentaminen jatkui vuonna, ja investoinnit 2G (GSM) -verkkoihin vähenivät edelleen vuoden aikana. Käyttöomaisuusinvestoinnit olivat 7,7 prosenttia (7,5) liikevaihdosta., paitsi käyttökateprosentit ja muutokset Muutos (%) Liikevaihto josta Ruotsin osuus josta Suomen osuus josta Norjan osuus josta Tanskan osuus josta Liettuan osuus josta Latvian osuus josta Viron osuus josta Espanjan osuus Käyttökate ennen kertaluonteisia eriä Käyttökate-%, yhteensä 29,5 29,4 Käyttökate-%, Ruotsi 40,7 39,2 Käyttökate-%, Suomi 30,9 32,4 Käyttökate-%, Norja 35,3 35,2 Käyttökate-%, Tanska 19,0 19,6 Käyttökate-%, Liettua 33,2 34,6 Käyttökate-%, Latvia 39,6 40,9 Käyttökate-%, Viro 39,0 39,3 Käyttökate-%, Espanja neg. neg. 15\n16 Hallituksen toimintakertomus Liikevaihto paikallisissa valuutoissa ja ilman yritysostoja laskettuna Muutos (%), yhteensä 6 Muutos (%), Ruotsi 8 Muutos (%), Suomi 4 Muutos (%), Norja 2 Muutos (%), Tanska 3 Muutos (%), Liettua 16 Muutos (%), Latvia 11 Muutos (%), Viro 4 Muutos (%), Espanja 63 Broadband Services Broadband Services -liiketoiminta-alue tarjoaa massamarkkinoiden palveluja kotien ja toimistojen yhteyksiin. Sen palveluja ovat kupari-, kuitu- ja kaapeliyhteyksillä tarjottavat laajakaistapalvelut, IPTV, internetpuhelut, kodin viestintäpalvelut, IP-VPN / Business Internet, vuokrajohdot ja perinteiset puhepalvelut. Liiketoiminta-alue vastaa konsernin runkoverkosta mukaan lukien kansainvälisen verkkokapasiteettitoiminnan dataverkko. Liiketoiminta-alueeseen kuuluu toimintoja Ruotsissa, Suomessa, Norjassa, Tanskassa, Liettuassa, Latviassa (49 prosenttia) ja Virossa sekä kansainvälinen verkkokapasiteettiliiketoiminta. Kiinteän verkon puhelinliittymien määrä jatkoi pienenemistään vuonna, mutta IPTV- ja VoIP-liittymiä sisältävien palvelupakettien voimakas kysyntä kompensoi tätä kehitystä. Ruotsissa 40 prosenttia laajakaista-asiakkaista tilaa myös TVpalvelunsa TeliaSoneralta, ja vuonna vuokrattiin yli 2 miljoonaa tilausvideota, kun luku vuonna oli 1,2 miljoonaa. DSL-palvelut kasvoivat vuoden kuluessa, mutta markkinoiden täyttymisellä, kilpailulla ja liikkuvan laajakaistan markkinointitoimilla oli kasvuun negatiivinen vaikutus. Asiakastyytyväisyys parani vuoden aikana, ja TeliaSonera arvioitiin Ruotsin parhaaksi teleoperaattoriksi sekä kiinteän verkon puhepalveluissa että laajakaistapalveluissa. Investointeja suunnattiin runko- ja siirtoverkkoihin sekä kuituja muihin laajakaistaverkkoihin suurempia tiedonsiirtonopeuksia vaativien palvelujen, kuten IPTV:n ja laajakaistapalvelujen tukemiseksi., paitsi käyttökateprosentit, toiminnan tunnusluvut ja muutokset Muutos (%) Liikevaihto Käyttökate ennen kertaluonteisia eriä Käyttökate-% 32,7 32,1 Liiketulos Liiketulos ennen kertaluonteisia eriä Käyttöomaisuusinvestoinnit Laajakaistaliittymän keskimääräinen kuukausituotto (ARPU) (SEK) Liittymämäärä (tuhatta) kauden lopussa Laajakaista Kiinteän verkon puhepalvelut Osakkuusyhtiöt yhteensä Työntekijöitä kauden lopussa kun taas kiinteän verkon puhelinliittymien määrä pieneni :lla 4,7 miljoonaan. IP-palvelujen osuus kokonaisliikevaihdosta oli 37 prosenttia (34) vuonna. Useimmilla markkina-alueilla liikevaihtoa rasitti edelleen perinteisten kiinteän verkon palvelujen väheneminen, ja IP-pohjaisten palvelujen kasvu kompensoi tätä kehitystä vain osittain. Norjassa lasku paikallisissa valuutoissa ja ilman yritysostoja laskettuna liittyi laajakaistaliittymien asiakasvaihtuvuuteen. Painopistealueena on ollut kiinnostavien laajakaistatuotteiden ja verkon kehittäminen suurempia tiedonsiirtonopeuksia vaativien palveluiden tukemiseksi. Ponnistelut asiakasuskollisuuden parantamiseksi tuottivat näkyviä tuloksia vuoden jälkipuoliskolla, ja liittymämäärä kasvoi, kun laajakaista-, VoIP- ja TV-liittymien määrän kasvu nopeutui. Viimeisen vuosineljänneksen aikana uusien VoIPliittymien määrä kompensoi yli 50 prosenttia yleisen puhelinverkon (PSTN) liittymien määrän vähenemisestä. Tulos Käyttökate ennen kertaluonteisia eriä pieneni 2,8 prosenttia paikallisissa valuutoissa ja ilman yritysostoja laskettuna. Raportointivaluutassa laskettuna käyttökate ennen kertaluonteisia eriä pieneni 6,2 prosenttia milj. kruunuun (13 903), ja käyttökateprosentti oli 32,7 prosenttia (32,1). Tuloksen pieneneminen johtui liikevaihdon laskusta, eivätkä useilla markkina-alueilla toteutetut kustannusvähennykset täysin kompensoineet laskua. Ruotsissa tulos parani 5,0 prosenttia vuonna toteutettujen kustannussäästöohjelmien ja verkon ylläpidon edelleen jatkuneen tehostamisen seurauksena. Suomessa tulos pieneni liikevaihdon laskun, IPTV-palvelujen markkinointikustannusten kasvun ja asiakaspalveluhenkilöstön tilapäisen lisääntymisen vaikutuksesta. Virossa tulos paikallisissa valuutoissa laskettuna parani vuonna, mihin vaikuttivat kustannusvähennykset ja liikevaihdon vakaana pysynyt kehitys. Vuonna työntekijöiden määrä kasvoi 256:lla :een, mikä johtui pääasiassa yli 300 työntekijän kotiuttamisesta (insourcing) Liettuassa vuoden aikana. Liiketulos parani milj. kruunuun (7 393). Käyttökatteen laskua kompensoi kertaluonteisten kulujen pieneneminen 156 milj. kruunuun (1 229). Myös poistot pienenivät vuonna pääasiassa valuuttakurssivaihtelujen vaikutuksesta. Käyttöomaisuusinvestoinnit Käyttöomaisuusinvestoinnit pysyivät ennallaan ja olivat milj. kruunua (4 953). Valtaosa käyttöomaisuusinvestoinneista tehtiin kuitu- ja IP-pohjaisiin palveluihin ja infrastruktuuriin. Käyttöomaisuusinvestoinnit olivat 12,4 prosenttia (11,4) liikevaihdosta. Lisätietoja segmentistä on saatavana osoitteessa Ks. myös tiedot taloudellisten tietojen oikaisuista tämän toimintakertomuksen lopusta. Liikevaihto Liikevaihto paikallisissa valuutoissa ja ilman yritysostoja laskettuna laski 4,6 prosenttia. Raportointivaluutassa laskettuna liikevaihto laski 8,0 prosenttia milj. kruunuun (43 326). Yritysostoilla oli 0,4 prosentin suuruinen positiivinen ja valuuttakurssivaihteluilla 3,8 prosentin suuruinen negatiivinen vaikutus liikevaihtoon. Laajakaistaliittymien määrä kasvoi vuoden aikana :lla 2,4 miljoonaan ja TV-liittymien määrä :lla 0,9 miljoonaan, 16\n17 Hallituksen toimintakertomus, paitsi käyttökateprosentit ja muutokset Muutos (%) Liikevaihto josta Ruotsin osuus josta Suomen osuus josta Norjan osuus josta Tanskan osuus josta Liettuan osuus josta Viron osuus josta tukkumyynnin osuus Käyttökate ennen kertaluonteisia eriä Käyttökate-%, yhteensä 32,7 32,1 Käyttökate-%, Ruotsi 38,2 35,2 Käyttökate-%, Suomi 29,5 32,9 Käyttökate-%, Norja 15,8 17,9 Käyttökate-%, Tanska 10,0 8,0 Käyttökate-%, Liettua 39,8 42,5 Käyttökate-%, Viro 30,7 29,3 Käyttökate-%, tukkumyynti 24,0 25,2 Liikevaihto paikallisissa valuutoissa ja ilman yritysostoja laskettuna Muutos (%), yhteensä 5 Muutos (%), Ruotsi 3 Muutos (%), Suomi 5 Muutos (%), Norja 9 Muutos (%), Tanska 1 Muutos (%), Liettua 5 Muutos (%), Viro 0 Muutos (%), tukkumyynti 6 Eurasia Eurasia-liiketoiminta-alue käsittää matkaviestintoiminnan Kazakstanissa, Azerbaidžanissa, Uzbekistanissa, Tadžikistanissa, Georgiassa, Moldovassa ja Nepalissa. Liiketoiminta-alue vastaa myös TeliaSoneran osakeomistuksen kehittämisestä venäläisessä MegaFonissa ja turkkilaisessa Turkcellissa. Päästrategiana on luoda omistaja-arvoa kasvattamalla matkapuhelinliittymien tiheyttä ja tuomalla markkinoille lisäarvopalveluja jokaisessa maassa. Vuonna liiketoiminta-alueen kasvu oli vahvaa, mikä johtui liittymämäärän voimakkaasta kasvusta ja makrotalouden tilanteen parantumisesta useilla markkina-alueilla. Kazakstanilainen Kcell sai 3G-toimiluvan ja toi kuussa markkinoille 3G-palvelut. Nepalilainen Ncell saavutti 4 miljoonan liittymäasiakkaan rajan. Yhteensä konsolidoitujen toimintojen liittymämäärä kasvoi 27 prosenttia 28,5 miljoonaan ja osakkuusyhtiöiden liittymämäärä 3 prosenttia 100,9 miljoonaan. TeliaSonera säilytti markkinajohtajuuden Kazakstanissa, Azerbaidžanissa, Tadžikistanissa ja Georgiassa; kaikilla muilla markkina-alueilla yhtiö säilytti asemansa tai paransi sitä. Venäjällä MegaFon vahvisti asemiaan, kun siitä tuli liikevaihdoltaan Venäjän toiseksi suurin matkaviestinoperaattori. Turkissa Turkcell säilytti markkinajohtajan asemansa., paitsi käyttökateprosentit, toiminnan tunnusluvut ja muutokset Muutos (%) Liikevaihto Käyttökate ennen kertaluonteisia eriä Käyttökate-% 52,0 50,8 Tuotot osakkuusyhtiöistä Venäjä Turkki Liiketulos Liiketulos ennen kertaluonteisia eriä Käyttöomaisuusinvestoinnit Liittymämäärä (tuhatta) kauden lopussa Tytäryhtiöt Osakkuusyhtiöt Työntekijöitä kauden lopussa Lisätietoja segmentistä on saatavana osoitteessa Ks. myös tiedot taloudellisten tietojen oikaisuista tämän toimintakertomuksen lopusta. Liikevaihto Liikevaihto paikallisissa valuutoissa ja ilman yritysostoja laskettuna kasvoi 16,4 prosenttia. Raportointivaluutassa laskettuna liikevaihto kasvoi 8,1 prosenttia milj. kruunuun (14 836). Valuuttakurssivaihteluilla oli 8,3 prosentin suuruinen negatiivinen vaikutus liikevaihtoon. Kazakstanissa eli liiketoiminta-alueen suurimmilla markkinoilla liikevaihto paikallisessa valuutassa laskettuna kasvoi 17,5 prosenttia. Kasvua aiheuttivat liittymämäärän voimakas lisääntyminen 1,8 miljoonalla 8,9 miljoonaan ja palvelujen lisääntynyt käyttö. Liikevaihdon kasvuun vaikutti eniten puhepalvelujen liikevaihto, mutta 3G-palvelujen lanseerauksen jälkeen dataliikennemäärät olivat viimeisellä vuosineljänneksellä kolme kertaa suuremmat kuin vastaavana jaksona edellisvuonna. Azerbaidžanissa liikevaihto paikallisessa valuutassa laskettuna pysyi ennallaan. Azerbaidžanissa elpyminen on ollut hitaampaa kuin muissa Eurasia-liiketoiminta-alueen toiminnoissa, mutta tästä huolimatta liikevaihto kasvoi Azerbaidžanissa kolmannella ja neljännellä vuosineljänneksellä. Uzbekistanissa liikevaihto kasvoi paikallisessa valuutassa laskettuna 54 prosenttia, koska liittymämäärä kasvoi voimakkaasti 1,8 miljoonalla 6,8 miljoonaan ja sekä puhe- että lisäarvopalvelujen käyttö lisääntyi. Nepalissa liittymämäärä kasvoi 1,9 miljoonalla 4,1 miljoonaan ja liikevaihto kasvoi 64 prosenttia paikallisessa valuutassa laskettuna. Myös Tadžikistanissa ja Moldovassa liikevaihto kasvoi vuonna paikallisissa valuutoissa laskettuna, mihin vaikutti eniten liittymämäärien kasvu. Georgiassa liikevaihto aleni paikallisessa valuutassa laskettuna 7 prosenttia. Liikevaihtoon vaikuttivat negatiivisesti yhteenliittämismaksujen alentaminen 46 prosentilla 1.8. sekä 1.9. voimaan tullut liikevaihtoon kohdistuva 10 prosentin suuruinen valmistevero. Tulos Käyttökate ennen kertaluonteisia eriä kasvoi 18,9 prosenttia paikallisissa valuutoissa ja ilman yritysostoja laskettuna, minkä aiheuttivat liikevaihdon lisääntyminen ja korkeina säilyneet katteet. Raportointivaluutassa laskettuna käyttökate ennen kertaluonteisia eriä kasvoi 10,8 prosenttia milj. kruunuun (7 536). Paikallisissa valuutoissa lasketun käyttökatteen nousu johtui pääasiassa liikevaihdon kasvusta yhdistettynä jatkuvaan katetasojen paranemiseen Kazakstanissa ja Uzbekistanissa. Myös Nepalin liiketoiminta vaikutti merkittävästi tuloksen parantumiseen asiakasmäärän voimakkaasta kasvusta huolimatta. Käyttökateprosentti parani 52,0 prosenttiin (50,8). Liiketulos pysyi ennallaan ja oli milj. kruunua (13 245). Käyttökatteen paranemista tasoittivat suuremmat poistot ja osakkuusyhtiöiden tuloksen heikkeneminen. Vuonna Eurasia-liiketoiminta-alueella kirjattiin myös kertaluonteinen 282 milj. kruunun suuruinen tuloerä. 17\n18 Hallituksen toimintakertomus Käyttöomaisuusinvestoinnit Käyttöomaisuusinvestoinnit kasvoivat milj. kruunuun (4 313). Käyttöomaisuusinvestointeja kasvattivat investoinnit lisäkapasiteettiin, verkon peittoalueen parantamiseen sekä verkkopalvelujen korkean laadun ylläpitämiseen pääasiassa Kazakstanissa, Uzbekistanissa ja Nepalissa. Vuonna käyttöomaisuusinvestoinnit sisälsivät 3G-toimilupahankinnan Kazakstanissa ja LTE-lisätaajuuksien hankinnan Uzbekistanissa yhteisarvoltaan noin 500 milj. kruunua. Käyttöomaisuusinvestoinnit olivat 34,1 prosenttia (29,1) liikevaihdosta., paitsi muutokset Muutos (%) Liikevaihto josta Kazakstanin osuus josta Azerbaidžanin osuus josta Uzbekistanin osuus josta Tadžikistanin osuus josta Georgian osuus josta Moldovan osuus josta Nepalin osuus Liikevaihto paikallisissa valuutoissa ja ilman yritysostoja laskettuna Muutos (%), yhteensä 16 Muutos (%), Kazakstan 17 Muutos (%), Azerbaidžan 0 Muutos (%), Uzbekistan 54 Muutos (%), Tadžikistan 26 Muutos (%), Georgia 7 Muutos (%), Moldova 17 Muutos (%), Nepal 64 Osakkuusyhtiöt Venäjä Venäjällä MegaFonin (osakkuusyhtiö, josta TeliaSonera omistaa 43,8 prosenttia) volyymikasvu jatkui voimakkaana, ja yhtiö kasvatti liittymämääräänsä 6,7 miljoonalla 57,2 miljoonaan. MegaFon kasvatti markkinaosuuttaan 24 prosentista 26 prosenttiin. TeliaSoneran Venäjältä saamat tuotot kasvoivat milj. kruunuun (4 691) liikevaihdon vahvan kehityksen vaikutuksesta. Rupla heikentyi 1,4 prosenttia Ruotsin kruunuun nähden, millä oli tuottoihin 72 milj. kruunun suuruinen negatiivinen vaikutus. Osakkuusyhtiöt Turkki Turkissa Turkcellin (osakkuusyhtiö, josta TeliaSonera omistaa 38,0 prosenttia; tiedot ilmoitetaan yhden neljänneksen viiveellä) liittymämäärä pieneni 2,1 miljoonalla 33,9 miljoonaan. Ukrainassa liittymämäärä pieneni 2 miljoonalla 9,8 miljoonaan. TeliaSoneran Turkista saamat tuotot pienenivät milj. kruunuun (3 056), mikä johtui pääasiassa arvonalenemiskirjausten, pitkäaikaisten omaisuuserien arvonalennusten ja lainsäädännön vaikutuksesta. Turkin liira heikkeni 2,6 prosenttia Ruotsin kruunuun nähden, millä oli 69 milj. kruunun suuruinen negatiivinen vaikutus. Vuonna Turkcell jakoi osakkeenomistajilleen osinkona yhteensä noin 4,1 mrd. kruunua (0,9 mrd. Turkin liiraa), mikä oli 50 prosenttia tilikauden jakokelpoisista varoista. TeliaSoneran osuus oli noin 1,5 mrd. kruunua (1,9). Muut toiminnot Muut toiminnot koostuu Other Business Services -liiketoimintayksiköstä, TeliaSonera Holdingista ja Konsernitoiminnoista. Other Business Services -liiketoimintayksikkö vastaa hallintapalveluratkaisujen myynnistä ja tuotannosta yritysasiakkaille., paitsi muutokset Muutos (%) Liikevaihto Käyttökate ennen kertaluonteisia eriä Tuotot osakkuusyhtiöistä Liiketulos Liiketulos ennen kertaluonteisia eriä Käyttöomaisuusinvestoinnit Lisätietoja segmentistä on saatavana osoitteessa Ks. myös tiedot taloudellisten tietojen oikaisuista tämän toimintakertomuksen lopusta. Liikevaihto paikallisissa valuutoissa ja ilman yritysostoja ja -myyntejä laskettuna kasvoi 7,2 prosenttia, mihin vaikutti Other Business Services -liiketoimintayksikköön kuuluvan Cygaten kehitys. Raportointivaluutassa laskettuna liikevaihto laski milj. kruunuun (5 706). TeliaSoneran tanskalainen tytäryhtiö Telia Stofa myytiin heinäkuussa, ja sen osuus poistettiin konsernituloksesta 1.8. alkaen. TeliaSonera kirjasi myynnistä 830 milj. Ruotsin kruunun suuruisen myyntivoiton. Käyttökate ennen kertaluonteisia eriä kasvoi 640 milj. kruunuun (310), mikä johtui lähinnä pääkonttoritoimintojen kulujen pienenemisestä. Tuotot osakkuusyhtiöistä laskivat 23 milj. kruunuun (191), mikä johtui pääasiassa vuonna kirjatusta 141 milj. kruunuun suuruisesta myyntivoitosta. Liiketulos kasvoi 223 milj. kruunuun ( 424), mihin vaikuttivat käyttökatteen paraneminen, Telia Stofasta saatu myyntivoitto ja hollantilaisen holdingyhtiön organisaatiorakenteen purkamisen aiheuttama ei-kassavirtavaikutteinen 347 milj. kruunun suuruinen luovutusvoitto. Näitä vaikutuksia tasoitti Kambodžan liiketoimintoihin liittyvä 678 milj. kruunun arvonalennus. Taloudellisten tietojen oikaiseminen TeliaSonera on oikaissut tähän katsaukseen segmenttien tietyt vuoden taloudelliset tiedot 1.1. voimaan tulleiden vähäisten organisaatiomuutosten vuoksi. Kambodžan toiminnot siirrettiin Eurasia-liiketoiminta-alueelta TeliaSonera Holdingiin raportoitavaan segmenttiin Muut toiminnot. Useita vähäisiä toiminnallisia muutoksia on tehty liiketoiminta-alueiden sisällä sekä liiketoiminta-alueiden ja Muut toiminnot -segmenttiin kuuluvien Konsernitoimintojen välillä. Muutokset liittyvät pääasiassa esimerkiksi tuote- ja asiakasvastuiden siirtoihin, joiden tarkoituksena on parantaa prosesseja ja lisätä tehokkuutta entisestään. Yritysostot ja -myynnit TeliaSonera teki useita yritysostoja ja -myyntejä vuonna. TeliaSonera kasvatti 2.2. omistustaan UCellissä (OOO Coscom) 74 prosentista 94 prosenttiin ostamalla 20 prosenttia yhteisomistuksessa olevan TeliaSonera Uzbek Telecom Holding B.V. -yhtiön osakkeista Takilant Limitediltä. TeliaSonera maksoi osakkeista noin milj. kruunua (220 milj. Yhdysvaltain dollaria) vuoden ensimmäisen neljänneksen aikana. TeliaSonera Uzbek Telecom Holding B.V. on hollantilainen holdingyhtiö, joka omistaa 100 prosenttia uzbekistanilaisen OOO Coscomin osakkeista. TeliaSonera sopi 8.7. tanskalaisen tytäryhtiönsä Telia Stofan myynnistä Ratokselle. Ratos on pörssinoteerattu Pohjoismaihin erikoistunut pääomasijoitusyhtiö. Myyntihinta oli 1,1 mrd. Tanskan kruunua, kun hinnassa on huomioitu kaupan kohteena olevan yhtiön käteisvarat ja velat. Vuonna Telia Stofan liikevaihto oli milj., käyttökate 166 milj. ja liiketulos 92 milj. Tanskan kruunua. Telia Stofassa on noin 500 työntekijää. Telia Stofan osuus poistettiin konsernituloksesta 1.8. alkaen, ja TeliaSonera kirjasi myynnistä 830 milj. Ruotsin kruunun suuruisen myyntivoiton. TeliaSonera myi 9,44 prosentin omistuksensa filippiiniläisestä Digitelistä vuoden toisen ja kolmannen 18\n19 Hallituksen toimintakertomus neljänneksen aikana. Kaupan arvo oli 140 milj. kruunua, ja siitä kertyi 76 milj. kruunun suuruinen myyntivoitto. TeliaSonera kasvatti omistustaan TeliaSonera Asia Holding B.V.:ssä 51 prosentista 75,45 prosenttiin. TeliaSonera Asia Holding B.V. on hollantilainen holdingyhtiö, joka omistaa 80 prosenttia nepalilaisesta Ncellista ja 100 prosenttia kambodžalaisesta Applifonesta (brändinimi Star- Cell ). TeliaSonera maksoi osakkeista milj. kruunua (160 milj. Yhdysvaltain dollaria) vuoden viimeisen neljänneksen aikana. TeliaSonera hankki myös oikeuden kasvattaa omistusosuuttaan Ncellistä edelleen 72,9 prosenttiin tiettyjen ehtojen täyttyessä. Applifone yhdisti toimintansa Latelz Co. Ltd.:n kanssa (brändinimi Smart Mobile ) vahvistaakseen asemaansa operaattorina Kambodžan markkinoilla. Uusi operaattori tulee toimimaan Smart Mobile -brändillä, ja sillä on yli matkaviestinasiakasta. Kaupan jälkeen TeliaSonera Asia Holding B.V. omistaa uudesta yhtiöstä 25 prosenttia. Vuoden kolmannella neljänneksellä TeliaSonera alensi Kambodžan liiketoimintojensa kirjanpitoarvoa 678 milj. kruunulla. Tutkimus- ja kehitystyö TeliaSoneran tutkimus- ja kehitystoiminnan pääasiallisena tavoitteena on varmistaa yhtiön asema televiestintäalan edelläkävijänä sekä tukea tulevaisuuden kannattavaa kasvua ja kustannustehokkuutta. Tutkimus- ja kehitystoiminnassa keskitytään kehittämään luotettavia, innovatiivisia ja helppokäyttöisiä avoimiin standardeihin perustuvia palveluita, integroimaan kolmansien osapuolten ratkaisuja ja tekemään yhteistyötä ulkoisten innovaatiokeskittymien kanssa. Tutkimus- ja kehitysprosesseihin vaikuttavat eniten nykyinen kysyntä markkinoilla ja kysyntäennusteet. Proaktiivinen yhteistyö loppukäyttäjien kanssa on välttämätöntä kaikissa tutkimus- ja kehitystyön vaiheissa riskien pienentämiseksi ja palvelujen helppokäyttöisyyden varmistamiseksi. Tutkimus- ja kehitystyön tärkeimpiä painopistealueita vuonna oli verkkojen maailmanluokan laatu ja TeliaSoneran teknisen johtajuuden vahvistaminen muun muassa 4G-verkkojen käyttöönottoa tukemalla. Toisena keskeisenä alueena oli tulevaisuuden kasvun pohjustaminen uusien liiketoimintamallien avulla, kuten innovatiivisia pilottihankkeita käyttämällä. Edelläkävijänä olemme yhteistyökumppanien kanssa toteuttamassa esimerkiksi lähilukutekniikkaa hyödyntävää pilottihanketta, jossa käyttäjä voi kirjoittautua hotelliin, maksaa maksuja ja avata huoneensa oven matkapuhelimella. Merkittävä osa Broadband Services -yksikön tutkimus- ja kehitystyöstä liittyy kunnianhimoiseen Ruotsissa ja Suomessa toteutettavaan kuituverkon laajennusprojektiin, jossa asiakkaille tullaan tarjoamaan jopa Mbit/s:n tiedonsiirtonopeuksia. Tutkimusja kehitystyöllä tuettiin niin ikään Spotify-musiikkipalvelun onnistunutta lanseerausta Suomessa ja Ruotsissa. Palvelua kehitettiin niin, että sitä voidaan tarjota myös matkapuhelimen kautta ja laajakaistan ja IPTV:n välityksellä. Kehitimme myös TVpalveluidemme sisältöjä ja tilausvideokirjastoa. Yritysasiakkaiden käyttöön tuotiin uusia videoneuvottelupalveluja ja pienille ja keskisuurille yrityksille tarkoitettuja IP-pohjaisia yhdentyvän viestinnän ratkaisuja, kuten Sonera VIP. Yrityspalveluvalikoiman kehittäminen jatkuu edelleen, ja nyt painopiste on pilvipohjaisissa toiminnoissa. TeliaSoneralla oli noin 440 patenttiperhettä ja noin patenttia ja patenttihakemusta, joista mikään ei ole yksinään yrityksen liiketoiminnan kannalta olennainen. Vuonna TeliaSoneran tutkimus- ja kehityskulut olivat 801 milj. kruunua (1 008). Ympäristö TeliaSonera on sitoutunut noudattamaan omassa toiminnassaan ympäristön kannalta kestäviä toimintatapoja, ja samalla yhtiö tarjoaa ratkaisuja, joilla sen asiakkaat voivat pienentää ympäristövaikutuksiaan. TeliaSoneran toiminnan ympäristövaikutukset liittyvät pääasiassa energian käyttöön, matkustamiseen, kuljetuksiin ja materiaalien käyttöön. Markkinaalueidensa erilaisiin tilanteisiin sopeutuen TeliaSonera edistää ympäristötietoisuutta ja investoi nykyaikaiseen tekniikkaan energiatehokkuuden parantamiseksi ja ympäristön suojelemiseksi. TeliaSonera raportoi ympäristöasioista kaikissa enemmistöomisteisissa tytäryhtiöissään. Yhtiö pyrkii kaikilla markkina-alueilla löytämään energiatehokkaampia ratkaisuja pitää verkkonsa asiakkaiden käytössä ympäri vuorokauden. TeliaSonerassa pyritään jatkuvasti korvaamaan liikematkoja puhelin- ja videoneuvottelujen käyttöä lisäämällä, jotta hiilidioksidipäästöjä voitaisiin vähentää. Sähköinen laskutus on enenevässä määrin korvannut asiakkaiden perinteistä paperilaskutusta, mikä vähentää TeliaSoneran paperin käyttöä ja kuljetuksia. Kaikki TeliaSonera-konsernin yhtiöt noudattavat vähintään toimintamaan paikallisia määräyksiä.teliasoneralla ei ole Ruotsissa sellaista toimintaa, joka vaatisi Ruotsin ympäristölain 9. luvun mukaisia ympäristölupia viranomaisilta. TeliaSoneran osake TeliaSoneran osake noteerataan Tukholman ja Helsingin pörsseissä (NASDAQ OMX Stockholm ja NASDAQ OMX Helsinki). Vuonna osakkeen hinta kohosi 2,8 prosenttia 53,30 kruunuun. Samana ajanjaksona OMX Stockholm 30 -indeksin arvo nousi 21,4 prosenttia ja Dow Jonesin Euro Stoxx Telecommunications -indeksi laski 9,8 prosenttia. Vuoden korkein kaupantekokurssi oli 56,90 kruunua ja alin 44,00 kruunua 8.5. TeliaSoneran markkina-arvo oli vuoden lopussa 239 mrd. kruunua, joka on viisi prosenttia Tukholman pörssin kokonaisarvosta. Markkina-arvolla mitattuna TeliaSonera oli vuoden lopussa Tukholman pörssin viidenneksi suurin yritys ja Euroopan viidenneksi suurin televiestintäoperaattori. Vuoden kuluessa osakkeenomistajien määrä laski :stä :een. Ruotsin ja Suomen ulkopuolinen omistus kasvoi 13,8 prosentista 17,6 prosenttiin. TeliaSoneran liikkeeseen laskettu osakepääoma oli yhteensä ,60 kruunua, joka jakautui osakkeen kesken. Kaikki liikkeelle lasketut osakkeet on maksettu kokonaan, ja niillä on yhtäläinen äänioikeus ja oikeus yhtiön varoihin. Yhtiökokouksessa jokainen osakkeenomistaja on oikeutettu äänestämään kaikilla niillä osakkeilla, jotka hän omistaa tai joita hän edustaa. Ääniä on yksi kutakin osaketta kohti. Ruotsin lainsäädäntö tai TeliaSonera AB:n yhtiöjärjestys eivät rajoita TeliaSoneran osakkeiden siirtoa. Yhtiöllä oli kaksi osakkeenomistajaa, joilla oli hallussaan yli kymmenen prosenttia osakkeista ja äänistä: Ruotsin valtiolla 37,3 prosenttia ja Suomen valtiolla 13,7 prosenttia. TeliaSoneralla ei ole tiedossa yhtiön suurosakkaiden välisiä TeliaSoneran osakkeita koskevia sopimuksia. TeliaSoneran eläkerahastolla oli hallussaan 0,03 prosenttia yhtiön osakkeista ja äänistä ja TeliaSonera Finland Oyj:n henkilöstörahastolla 0,02 prosenttia. Hallituksella ei ole tällä hetkellä yhtiökokoukselta valtuutusta laskea liikkeelle uusia osakkeita, mutta sillä on valtuudet ostaa takaisin enintään 10 prosenttia yhtiön ulkona olevista osakkeista. Jos TeliaSonera AB:ssa tapahtuisi määräysvallan muutos ( change of control ), yhtiö saattaisi joutua maksamaan tietyt lainat lyhyellä varoitusajalla, koska TeliaSoneran rahoitussopimukset sisältävät tavanmukaiset määräysvallan muutosta koskevat lausekkeet. Nämä lausekkeet sisältävät yleensä myös 19\n20 Hallituksen toimintakertomus muita ehtoja, kuten että määräysvallan muutoksen on aiheutettava kielteinen muutos TeliaSoneran luottoluokituksessa astuakseen voimaan. Johdon palkat ja palkkiot Ehdotus ylimmän johdon palkka- ja palkkiopolitiikaksi 2011 Seuraavassa kuvataan yhtiön hallituksen pidettävälle yhtiökokoukselle esittämä ehdotus ylimmän johdon palkka- ja palkkiopolitiikaksi. Pääperiaate: TeliaSoneran tavoitteena on tarjota sellainen palkkataso ja muut työsuhteen ehdot, joita tarvitaan yhtiön menestyksen jatkumisen edellyttämien huipputason johtajien palkkaamiseksi, sitouttamiseksi ja motivoimiseksi. Palkkojen ja palkkioiden tulee perustua kokonaispalkkioon, joka mahdollistaa ylimmän johdon kilpailukykyiset muttei markkinoiden johtavat ja kustannustehokkaat palkat ja palkkiot, jotka perustuvat seuraaviin osiin: 1. peruspalkka 2. eläke 3. muut edut Peruspalkassa on huomioitava johtajan tehtävän vaativuus ja sen edellyttämä osaaminen, vastuu ja liiketoiminnallinen panos. Peruspalkassa tulee myös huomioida ylimpään johtoon kuuluvan henkilön oma suoritus, ja siksi se on yksilökohtainen ja vaihtelee eri henkilöiden välillä. Eläkkeen ja muiden eläke-etujen pitää perustua määriteltyyn eläkemaksuperusteiseen menetelmään. Irtisanomisaika voi olla korkeintaan kuusi kuukautta johtajan itsensä irtisanoutuessa ja korkeintaan 12 kuukautta työnantajan irtisanoessa johtajan (toimitusjohtajan tapauksessa kuusi kuukautta). Jos työnantaja irtisanoo työsuhteen, johtaja voi olla oikeutettu saamaan korkeintaan 12 kuukauden (toimitusjohtajan tapauksessa 24 kuukauden) erorahan. Erorahaa ei käytetä lomarahan tai eläke-etujen laskentaperusteena, ja sen määrä pienenee, jos ylimpään johtoon kuuluva henkilö on oikeutettu palkkaan uuden työsuhteen perusteella tai oman liiketoiminnan harjoittamisen vuoksi erorahan maksamisaikana. Ylimpään johtoon kuuluva henkilö voi kuulua autoedun, terveydenhuoltosäännösten, matkavakuutuksen yms. piiriin paikallisen työmarkkinakäytännön mukaan. Hallitus voi sallia yksilökohtaisesti pieniä poikkeuksia yllä olevista periaatteista. Pitkäaikaiseen muuttuvaan palkanosaan perustuva ohjelma Varsinaisessa yhtiökokouksessa 7.4. päätettiin ottaa käyttöön pitkäaikaiseen muuttuvaan palkanosaan perustuva ohjelma, jonka piiriin kuuluu noin 90 avainhenkilöä. Ohjelmaa ei sovelleta johtoryhmän jäseniin. Pitkäaikaiseen muuttuvaan palkanosaan perustuvan ohjelman tarkoituksena on turvata yhtiön vakaus pitkällä aikavälillä, varmistaa yhteiset intressit omistaja-arvon kasvattamiseen ja lähentää avainhenkilöitä ja osakkeenomistajia toisiinsa jakamalla TeliaSoneran osakekurssiin liittyvät riskit ja palkkiot. Ohjelmassa henkilöitä palkitaan vähintään kolmen vuoden aikana mitatusta suorituksesta. Pitkäaikaisen muuttuvan palkanosan yläraja on 37,5 prosenttia vuotuisesta peruspalkasta, ja ohjelma perustuu omaan pääomaan (maksu TeliaSoneran osakkeina, ja tavoitteena työntekijän säilyminen osakkeenomistajana omistuksen siirtymisen jälkeen). Tällaiseen ohjelmaan perustuva maksu edellyttää, että työsuhde on edelleen voimassa suorituksen mittausjakson lopussa. Ohjelma mittaa suoritusta kolmen vuoden ajan seuraavin mittarein: tulos/osake painoarvo 50 prosenttia ja osakkeenomistajien saama kokonaistuotto (TSR) verrattuna vastaavan kokonaistuoton kehitykseen ennalta määritellyssä vertaisryhmässä painoarvo 50 prosenttia. Ohjelma voidaan uusia vuosittain. Pitkäaikaiseen muuttuvaan palkanosaan perustuvan ohjelman soveltaminen edellyttää yhtiön varsinaisen yhtiökokouksen hyväksyntää. Lisätietoja on konsernitilinpäätöksen liitetiedossa K32. Emoyhtiö Emoyhtiö TeliaSonera AB, jonka kotipaikka on Tukholma, vastaa konsernin ylimmän johdon toiminnoista mukaan lukien konsernin sisäiset pankkitoiminnot. Emoyhtiön toimintoja tehostetaan parhaillaan: ensimmäisessä vaiheessa vuonna tietyt konsernin yhteisiin palveluihin liittyvät toiminnot siirrettiin tytäryhtiö TeliaSonera Sverige AB:hen, ja toisessa vaiheessa myös kiinteän verkon toiminnot ja laajakaistatoiminnot siirrettiin samaan tytäryhtiöön. Emoyhtiön tilinpäätös on laadittu Ruotsin kirjanpitolain, muun Ruotsin lainsäädännön ja Ruotsin kirjanpitoneuvoston RFR 2 -standardin Accounting for Legal Entities ja muiden suositusten mukaisesti. Vuonna liikevaihto laski milj. kruunuun ( milj. kruunua vuonna ), mikä johtui siirtymisestä matkaviestinpalveluihin ja edullisempiin IP-pohjaisiin palveluihin. Tytäryhtiöiltä laskutettiin milj. kruunua (12 058). Liiketulos kasvoi milj. kruunuun (1 439). Nettorahoitustuotot ja -kulut kasvoivat voimakkaasti tytäryhtiöiltä saatujen osinkojen ja konserniavustusten seurauksena, ja tulos rahoituserien jälkeen oli milj. kruunua (12 964). Tulos ennen veroja oli milj. kruunua (12 743), ja nettotulos oli milj. kruunua (12 264). Taseen loppusumma kasvoi milj. kruunuun ( ) pääasiassa koska tytäryhtiöiltä saatavat konserniavustukset kasvoivat vuoden lopussa. Oma pääoma kasvoi milj. kruunuun (79 280) ja kertyneet voittovarat milj. kruunuun (63 055), koska vahva tulos kompensoi selvästi vuonna maksetut milj. kruunun tavanomaiset osingot. Vapaa kassavirta kasvoi milj. kruunuun (9 707), mikä johtui pääasiassa yhtiön saamien osinkojen kasvusta ja positiivisista käyttöpääoman muutoksista. Tytäryhtiöihin tehtyjen investointien merkittävä kasvu vaikutti kassavirtaan ennen rahoitusta, joka oli milj. kruunua (7 505). Nettovelka oli milj. kruunua ( ). Rahavarat olivat vuoden lopussa milj. kruunua (16 962). Omavaraisuusaste (tilinpäätössiirtojen kertymän oman pääoman osuus mukaan luettuna ja ehdotettujen osinkojen mukaisesti oikaistuna) oli 38,4 prosenttia (33,8). Vuoden kokonaisinvestoinnit olivat milj. kruunua (4 879). Lukuun sisältyy 633 milj. kruunua (914) investointeja aineellisiin käyttöomaisuushyödykkeisiin, joista suurin osa liittyy kiinteään verkkoon. Muut investoinnit olivat yhteensä milj. kruunua (3 965), josta milj. kruunua liittyi UAB Omnitelin, AS Eesti Telekomin ja Telia Telecommunications International B.V.:n osakkeiden hankintaan. Yhtiöt ovat nyt emoyhtiön kokonaan omistamia tytäryhtiöitä. Henkilöstön määrä oli pienentynyt 1 255:een vuoden lopun 1 937:stä, mikä johtui pääasiassa toimintojen siirtämisestä tytäryhtiöön vuoden aikana. Vuoden lopun jälkeiset olennaiset tapahtumat TeliaSonera rakentaa uutta, nykyaikaista radioverkkoa Norjaan laajentaakseen peittoaluetta ja kasvattaakseen nopeutta. Kyseessä on yhdistetty 2G/3G/4G-radioverkko, ja sen rakentajiksi on valittu Huawei ja Ericsson. Huawei 20\n21 Hallituksen toimintakertomus toimittaa laitteet verkon eteläosaan ja Ericsson pohjoisosaan. TeliaSonera laski liikkeelle 750 milj. euron Eurobond-joukkovelkakirjalainan käynnissä olevan 9 miljardin euron EMTN (Euro Medium Term Note) -ohjelmansa puitteissa. Helmikuussa 2020 erääntyville 9 vuoden sopimuksille asetettiin vuosituotoksi 4,365 prosenttia, mikä vastaa euron Mid-Swap-viitelukua lisättynä 90 korkopisteellä. TeliaSoneran hallitus päätti käyttää vuoden varsinaisen yhtiökokouksen antaman valtuutuksen ja ostaa takaisin enintään osaketta eli enintään 3,6 prosenttia kaikista yhtiön liikkeelle laskemista osakkeista tekemällä takaisinostotarjouksen TeliaSoneran osakkeenomistajille. TeliaSoneran osakkeenomistajille maksetaan takaisinostetuista osakkeista noin 10 mrd. kruunua. TeliaSonera ilmoitti , että sen nimitysvaliokunta ehdottaa hallitukseen uudelleen valittaviksi seuraavia henkilöitä: Anders Narvinger, Maija-Liisa Friman, Ingrid Jonasson Blank, Conny Karlsson, Timo Peltola, Lars Renström, Jon Risfelt ja Per-Arne Sandström. Hallituksen puheenjohtajaksi ehdotetaan valittavaksi uudelleen Anders Narvinger TeliaSoneralle myönnettiin valtakunnallisia taajuuksia 800 MHz:n taajuusalueelta. Yhteensä 2*10 MHz:n taajuuslohkoja koskeva toimilupa on voimassa 25 vuotta, ja toimiluvan kustannukset ovat 854 milj. kruunua. 21\n22 Corporate Governance -selostus Corporate Governance -selostus Johdanto Hallitus on hyväksynyt tämän Corporate Governance -selostuksen kokouksessaan Raporttiin sisältyy yleiskatsaus TeliaSoneran johtamis- ja hallintojärjestelmästä sekä hallituksen kuvaus sisäisestä valvontaympäristöstä ja talousraportointiin liittyvästä riskienhallinnasta. TeliaSoneran hallituksen näkemyksen mukaan yhtiö on vuonna poikkeuksetta noudattanut Ruotsissa annettua, hallinnointi- ja ohjausjärjestelmiä koskevaa Corporate Governance -suositusta. Vuoden Corporate Governance -selostus on laadittu Ruotsissa annetun Corporate Governance -suosituksen ja Ruotsin vuosikertomuslain mukaan, ja ulkopuoliset tilintarkastajat ovat sen tarkastaneet. Vuonna hallintotavan kehitystyötä on tehty lähinnä IThallinnan, riskienhallintaraportoinnin, liiketoimintojen tulosmittausten ja taloudellisten raportointiprosessien alueilla. Hallintoelimet TeliaSoneran tärkeimmät hallintoelimet ovat: yhtiökokous hallitus toimitusjohtaja johtoryhmän avustamana. Vuoden yhtiökokous päätti muun muassa: hallituksen kokoonpanosta voitonjaosta ylimmän johdon palkka- ja palkkiopolitiikasta hallituksen valtuuttamisesta päättämään yhtiön omien osakkeiden ostamisesta tietyissä rajoissa pitkäaikaisesta kannustinohjelmasta avainhenkilöille. Kokoukseen osallistuneet osakkeenomistajat saivat mahdollisuuden esittää kysymyksiä ja kommentteja ja tehdä päätösehdotuksia. Kokouksen pöytäkirja on saatavilla yhtiön internetsivuilta suomeksi, ruotsiksi ja englanniksi. Ulkopuoliset tilintarkastajat Vuoden 2008 yhtiökokouksessa PricewaterhouseCoopers AB valittiin uudelleen tilintarkastajaksi vuoden 2011 yhtiökokoukseen asti. Päävastuullinen tilintarkastaja on Bo Hjalmarsson (s. 1960). PricewaterhouseCoopers AB saa tilintarkastus- ja neuvontapalveluihin liittyviä toimeksiantoja yhtiön suurimmalta osakkeenomistajalta, Ruotsin valtiolta. Bo Hjalmarsson on myös Dunin, Eniron, Lundin Petroleumin ja Vostok Naftan tilintarkastaja. Lisäksi hän on Ruotsin tilintarkastuskomitean puheenjohtaja. Nimitysvaliokunta TeliaSoneran nimitysvaliokunnan muodostavat neljän yhtiökokouskutsun antamisen aikaan suurimman osakkeenomistajan edustajat sekä hallituksen puheenjohtaja. Nimitysvaliokunnan jäseniä ovat tällä hetkellä Kristina Ekengren (Ruotsin valtio), Kari Järvinen (Suomen valtio Solidium Oy:n kautta), K. G. Lindvall (Swedbank Robur Funds), Lennart Ribohn (SEB Funds) ja hallituksen puheenjohtaja Anders Narvinger. Osakkeenomistajat Yhtiökokous TeliaSonera on ruotsalainen julkinen osakeyhtiö, jota säätelevät Ruotsin osakeyhtiölaki, NASDAQ OMX Rule Book for Issuers ja yhtiön yhtiöjärjestys. Yhtiökokous on yhtiön korkein päätöksentekoelin, jossa omistajat käyttävät osakeomistukseen perustuvaa valtaa. TeliaSoneran osake noteerataan NASDAQ OMX:ssä Tukholmassa ja Helsingissä.TeliaSoneralla on vain yhdenlaisia osakkeita. Jokainen TeliaSoneran osake edustaa yhtä ääntä yhtiökokouksessa. Vuoden lopussa TeliaSoneralla oli osakkeenomistajaa. Yhtiön omistusrakennetta on esitelty tarkemmin sivulla 19. Vuoden varsinainen yhtiökokous pidettiin 7.4. Tukholmassa. Työjärjestyksen mukaan nimitysvaliokunta: tekee esitykset hallituksen puheenjohtajan ja muiden hallituksen jäsenten valinnasta tekee esityksen hallituksen puheenjohtajan ja muiden hallituksen jäsenten palkkioista sekä valiokuntatyöskentelystä maksettavasta korvauksesta tekee esityksen varsinaisen yhtiökokouksen puheenjohtajan valinnasta tekee esityksen ulkoisten tilintarkastajien valinnasta. Nimitysvaliokunta on saanut hallituksen puheenjohtajalta ja TeliaSoneran toimitusjohtajalta tietoja TeliaSoneran asemasta ja strategisesta suunnasta. Näiden tietojen perusteella valiokunta on arvioinut hallituksessa yleisesti tarvittavaa osaamista sekä nykyisten hallituksen jäsenten osaamista. Nimitysvaliokunta tekee yhtiökokoukselle esityksen hallituksen jäsenten valinnasta ottaen huomioon tulevaisuudessa tarvittavan osaamisen, nykyisten hallituksen jäsenten osaamisen sekä sen, ovatko nykyiset hallituksen jäsenet käytettävissä uudelleenvalintaa varten. Nimitysvaliokunta on ilmoittanut yhtiölle noudattavansa Ruotsissa annetun, hallinnointi- ja ohjausjärjestelmiä koskevan Corporate Governance -suosituksen mukaista ohjeistusta ja 22\n23 Corporate Governance -selostus kertovansa toiminnastaan varsinaisessa yhtiökokouksessa ja yhtiön internetsivuilla. Osakkeenomistajat voivat lähettää nimitysehdotuksiaan nimitysvaliokunnalle. Ehdotuksia voi lähettää sähköpostilla osoitteeseen Työjärjestyksen mukaan nimitysvaliokunnan tekemät ehdotukset julkistetaan viimeistään varsinaisen yhtiökokouksen kutsun yhteydessä. Hallitus Vastuut ja valiokunnat Hallitus vastaa yhtiön organisaatiosta ja hallinnosta. Hallituksen tulee säännöllisesti arvioida yhtiön taloudellista asemaa ja varmistaa, että yhtiön organisaatio on järjestetty siten, että laskentaa, varojen hallinnointia ja yhtiön raha-asioita yleensä valvotaan tyydyttävällä tavalla. Tässä ominaisuudessa hallitus päättää muun muassa: konsernin strategiasta ja tärkeimmistä strategisista hankkeista toimitusjohtajan nimittämisestä ja erottamisesta konsernin organisaatiosta määräysvallan delegoinnista konsernin sisäisestä valvontaympäristöstä ja riskienhallintamallista toimitusjohtajan ohjeistamisesta konsernin ulkoisen viestinnän pääsisällöstä. TeliaSoneran hallituksessa on kahdeksan yhtiökokouksen valitsemaa jäsentä, joiden toimikausi on vuoden mittainen, sekä kolme henkilöstön edustajaa Ruotsin toiminnoista. Hallituksen kokouksissa on lisäksi läsnä yksi suomalainen henkilöstön edustaja ilman äänivaltaa. Vuoden yhtiökokous valitsi hallituksen puheenjohtajaksi Anders Narvingerin. Tarkempi kuvaus hallituksen jäsenistä on sivuilla [ ]. Kaikkien vuoden yhtiökokouksen valitsemien hallituksen jäsenten katsotaan olevan yhtiöstä ja osakkeenomistajista riippumattomia Ruotsissa annetun, hallinnointi- ja ohjausjärjestelmiä koskevan Corporate Governance -suosituksen mukaisesti. Hallituksen työn suuntaviivat on esitetty työjärjestyksessä. Työjärjestyksessä määritellään hallituksen varsinaisten kokousten määrä, hallituksen varsinaisten kokousten esityslistalle kuuluvat asiat ja hallituksen jäsenten vastuut, kuten hallituksen puheenjohtajan tehtävät, hallituksen ja toimitusjohtajan välinen vastuunjako ja valiokuntien työskentelytavat. Hallitustyön tehostamiseksi hallitus on nimittänyt palkitsemisvaliokunnan ja tilintarkastusvaliokunnan. Valiokunnat antavat suosituksia hallitukselle. Palkitsemisvaliokunta käsittelee toimitusjohtajan ja johtoryhmän palkkaan ja muihin korvauksiin sekä laajemmin työntekijöitä koskeviin kannustinjärjestelmiin liittyviä asioita. Palkitsemisvaliokunnalla on valtuudet hyväksyä TeliaSoneran johtoryhmän muille jäsenille kuin toimitusjohtajalle maksettavat korvaukset. Tilintarkastusvaliokunta valvoo esimerkiksi talousraportointia, laskentaa, sisäistä valvontaa ja tilintarkastusta. Tilintarkastusvaliokunnalla on valtuudet päättää tilintarkastuksen laajuudesta ja tilintarkastuspalkkioista sekä hyväksyä muiden kuin tilintarkastukseen liittyvien palvelujen ostot tilintarkastajilta. Hallituksen työskentely vuonna Hallitus piti vuoden aikana kahdeksan varsinaista ja kolme ylimääräistä kokousta. Konsernin päivittäisen liiketoiminnan seurannan lisäksi hallitus kiinnitti erityistä huomiota seuraaviin asioihin: arvoa luovat strategiset mahdollisuudet liiketoimintatavoitteiden määritteleminen ylimmän johdon ja avainhenkilöiden palkka- ja palkkiorakenne toimitusjohtajan työn jatkuva arviointi suuret investoinnit verkkoihin ja taajuuksiin yritysostot ja -myynnit, lähinnä Euraasiassa Venäjän ja Turkin osakkuusyhtiöihin tehtyjen investointien kehittäminen rahoitus ja velkarakenne henkilöstöasiat, mukaan lukien suoritusjohtaminen ja seuraajasuunnittelu konsernin IT-strategia sääntelymuutokset televiestintäalalla suurten liiketoimien ja investointien seuranta. Hallitus arvioi sisäistä työtään järjestelmällisesti ja strukturoidusti. Arvioinnin tuloksista raportoitiin nimitysvaliokunnalle. Palkitsemisvaliokunta Palkitsemisvaliokunnan puheenjohtaja on Anders Narvinger. Vuonna valiokunta kokoontui kuusi kertaa ja keskittyi erityisesti ylimmän johdon ja avainhenkilöiden palkka- ja palkkiorakenteeseen. Vuonna valiokunta käsitteli muun muassa seuraavia asioita: tavoiteasetantamalli ja tavoitteiden asettaminen pitkäaikainen kannustinohjelma ylimmän johdon palkka- ja palkkiopolitiikka johtoryhmän jäsenten työsopimusten uudelleenneuvottelu vuoden yhtiökokouksen tekemän palkka- ja palkkiopolitiikan muutosta koskevan päätöksen johdosta. Tilintarkastusvaliokunta Tilintarkastusvaliokunnan puheenjohtaja on Maija-Liisa Friman. Vuonna tilintarkastusvaliokunta kokoontui kuusi kertaa, ja sen työhön kuuluivat muun muassa seuraavat asiat: yhtiön ulkoisen talousraportoinnin valvonta yhtiön kannalta tärkeiden tilinpäätösperiaatteiden valvonta talousraportoinnin ja liiketoimintojen sisäisen valvontaympäristön arviointi yrityksen riskiraportoinnin laadun ja luotettavuuden arviointi konsernin pääomarakenteen arviointi toimintoyksiköiden valvonta (toimintoyksikköjä ovat esimerkiksi Corporate Control, Corporate Treasury, Corporate Tax ja Group Procurement) ulkoisten tilintarkastajien raporttien tarkastus suurten riskialueiden, kuten Euraasian toimintojen, hankinnan, suurten projektien ja taloudellisten prosessien kehittämisen, valvonta ulkopuolisten ja sisäisten tarkastajien tekemien tarkastussuunnitelmien arviointi ja hyväksyntä ulkopuolisten tilintarkastajien riippumattomuuden arviointi mukaan lukien arviointiprosessi ja ulkoisten tilintarkastajien valinnan valmistelu. Tilintarkastusvaliokunta arvioi sisäistä työtään järjestelmällisesti ja strukturoidusti. Tämän arvioinnin tuloksista raportoitiin yhtiön hallitukselle. Toimitusjohtaja ja johtoryhmä Toimitusjohtaja vastaa yhtiön liiketoiminnan kehittämisestä sekä johtaa ja koordinoi yhtiön päivittäistä toimintaa hallituksen linjausten ja ohjeiden mukaisesti. Toimitusjohtajan vetämässä johtoryhmässä on kymmenen jäsentä: toimitusjohtaja, talous- ja rahoitusjohtaja, lakiasiainjohtaja, henkilöstöjohtaja, viestintäjohtaja, tietohallintojohtaja, kolmen liiketoiminta-alueen johtajat sekä Business Services -yritysmyyntidivisioonan johtaja. Johtoryhmä kokoontuu kuukausittain. Kokouksissa käsitellään strategisia ja koko konsernin kannalta tärkeitä kysymyksiä. 23\n24 Corporate Governance -selostus Konsernitasoiset johtamis- ja hallintoperiaatteet TeliaSoneran konsernitasoinen hallinnointi- ja ohjausjärjestelmä on suunniteltu varmistamaan, että toiminnalliset tulokset vastaavat tehtyjä päätöksiä. Se on myös rakennettu kannustamaan kaikkia työntekijöitä pyrkimään yhteisiin päämääriin annettujen rajojen puitteissa ja jakamaan saman selkeän käsityksen suunnasta, yhteisistä arvoista, rooleista, vastuista ja toimintavaltuuksista. Hallinnon perusta Yhtiön hallitus on laatinut seuraavat, konsernin toiminnan perustana toimivat hallintoasiakirjat yleiseksi ohjeistukseksi konsernin kaikille työntekijöille. Missio TeliaSonera tarjoaa verkkoyhteyksiä ja televiestintäpalveluja, joiden avulla ihmiset ja yritykset voivat viestiä helposti, tehokkaasti ja ympäristöystävällisesti. Luomme arvoa panostamalla maailmanluokan asiakaskokemukseen, verkkojemme laatuun ja alan parhaaseen kustannusrakenteeseen. TeliaSonera on kansainvälinen konserni, jolla on globaali strategia mutta joka toimii kaikkialla paikallisena yhtiönä. Visio TeliaSonera on maailmanluokan palveluyritys ja alansa johtava toimija. Olemme ylpeitä televiestintäalan edelläkävijän asemastamme, jonka olemme saavuttaneet innovatiivisuudella, luotettavuudella ja asiakasystävällisyydellä. Toimintamme on vastuullista ja perustuu vankkoihin arvoihin ja liiketoimintaperiaatteisiin. Palveluillamme on tärkeä rooli ihmisten jokapäiväisessä elämässä niin työssä ja opiskelussa kuin vapaa-ajallakin. Näin edistämme omalta osaltamme parempien mahdollisuuksien maailmaa. Yhteiset arvot Yhteiset arvomme ovat "Tuotan lisäarvoa", "Osoitan arvostusta" ja "Tartun toimeen". Ne kertovat, millaista toimintatapaa haluamme edistää. Yhteinen suunta Hallitus on päättänyt konsernin strategiasta ja asettanut tavoitteet konsernin toiminnalle. Konsernistrategia TeliaSoneran päästrategiana on tarjota eri asiakassegmenteillemme tuotteita ja palveluja nykyisten ja tulevien asiakastarpeiden syvällisen ymmärryksen pohjalta. TeliaSonera tarjoaa palvelujaan kustannustehokkaalla ja kestävällä tavalla luodakseen omistaja-arvoa kestävän ja paranevan tuloskehityksen ja kassavirran avulla. Yhtiön painopistealueita ovat: maailmanluokan palveluyrityksen rakentaminen verkkojemme laadun varmistaminen tehokas kustannusrakenne. Liiketoimintatavoitteet Vuosittaiset taloudelliset ja liiketoiminnalliset tavoitteet asetetaan sekä koko konsernille että kullekin liiketoiminta-alueelle ja -yksikölle. Hallintomalli Yhtiön hallitus on laatinut konsernille hallintomallin, johon kuuluu muun muassa organisaatiorakenne, ohjeistustapa ja suoritusjohtamisjärjestelmä. TeliaSoneran organisaatio TeliaSoneran suurimmat alueet ovat matkaviestintä, laajakaistapalvelut sekä TeliaSoneran osakeomistukset Venäjällä, Turkissa ja Euraasiassa. Kannattavan kasvun ja maiden rajat ylittävien synergiaetujen varmistamiseksi TeliaSonera on organisoitu kolmeen kansainväliseen liiketoiminta-alueeseen. Liiketoiminta-alueet kantavat täyden vastuun oman liiketoimintansa tuloksesta. Ruotsissa ja Suomessa on erillinen myyntiyksikkö, joka vastaa kaikesta myynnistä yritysasiakkaille. Mobility Services -liiketoiminta-alue Liiketoiminta-alueeseen kuuluu matkaviestinliiketoiminta Ruotsissa, Suomessa, Norjassa, Tanskassa, Liettuassa, Latviassa, Virossa ja Espanjassa. Broadband Services -liiketoiminta-alue Liiketoiminta-alueeseen kuuluu toimintoja Ruotsissa, Suomessa, Norjassa, Tanskassa, Liettuassa, Latviassa ja Virossa sekä kansainvälinen verkkokapasiteettiliiketoiminta. Eurasia-liiketoiminta-alue Eurasia-liiketoiminta-alue käsittää matkaviestintoiminnan Kazakstanissa, Azerbaidžanissa, Uzbekistanissa, Tadžikistanissa, Georgiassa, Moldovassa ja Nepalissa. Liiketoiminta-alue vastaa myös TeliaSoneran osakeomistuksen kehittämisestä venäläisessä MegaFonissa ja turkkilaisessa Turkcellissa. Pääkonttori Pääkonttori toimii toimitusjohtajan apuna määritettäessä liiketoiminta-alueiden toiminnan puitteita ja tarjoaa liiketoimintaalueille tukea. Velvollisuuksien ja oikeuksien delegointi Toimitusjohtajan tekemässä velvollisuuksien ja oikeuksien delegoinnissa määritellään liiketoiminta-alueiden johtajien, mukaan lukien Business Services -myyntidivisioonan johtajan, ja konsernitoimintojen johtajien velvollisuudet ja päätöksentekorajat. Delegoinnista päättää toimitusjohtaja hallituksen asettamissa rajoissa. Konsernitoimintojen ohjeistukset Konsernitoimintojen johtajat varmistavat, että heidän omalla vastuualueellaan annetaan tarvittavat konsernipolitiikat sekä konsernin toiminta- ja yleisohjeet. Konsernipolitiikat ovat suhteellisen lyhyitä, periaatteet määritteleviä ohjeistuksia, jotka sitovat kaikkia konsernin kokonaan omistamia yhtiöitä. Konsernipolitiikat hyväksyy hallitus. Konsernin toimintaohjeet ovat yleensä yksityiskohtaisempia toiminnallisia ohjeita. Niiden tulee olla konsernipolitiikkojen mukaisia, ja ne sitovat kaikkia konsernin kokonaan 24\n25 Corporate Governance -selostus omistamia yhtiöitä. Konsernin toimintaohjeet hyväksyy toimitusjohtaja. Konsernin yleisohjeet ovat suosituksia, ja niiden tulee olla konsernipolitiikkojen ja konsernin toimintaohjeiden mukaisia. Konsernin yleisohjeiden hyväksymisestä vastaavat konsernitoimintojen johtajat. TeliaSonera pyrkii soveltamaan tiettyjä konsernipolitiikkoja sekä konsernin toiminta- ja yleisohjeita myös osittain omistamissaan yhtiöissä. TeliaSoneran konsernitasoisten johtamis- ja hallintoperiaatteiden puitteissa laaditut asiakirjat tarkistetaan ja päivitetään vähintään kerran vuodessa. Suoritusjohtamismalli Selviytyäkseen kilpailusta voittajana ja saavuttaakseen haastavat tavoitteensa TeliaSonera on kehittämässä tehokkaaseen toimintaan perustuvaa yrityskulttuuria. Strategisiin liiketoimintatavoitteisiin liittyvien henkilökohtaisten tavoitteiden asettaminen ja jatkuvan palautteen antaminen ovat kaikkien tasojen esimiesten keskeisiä tehtäviä. TeliaSonera on luonut konsernitasoisen suoritusjohtamismallin, joka koskee tällä hetkellä neljän ylimmän tason esimiehiä. Malli pyrkii keskittymään TeliaSoneran liiketoimintatavoitteisiin ja jalkauttamaan ne eri liiketoimintaalueille. Tavoitteena on: auttaa esimiehiä asettamaan ja jalkauttamaan liiketoimintatavoitteita arvioida henkilökohtaista suoritusta kannustaa hyvään suoritukseen ja palkita siitä puuttua heikkoihin suorituksiin. TeliaSoneran näkemyksen mukaan hyvässä suorituksessa ei ole kyse ainoastaan siitä, mitä saavutetaan, vaan myös siitä, miten se saavutetaan, eli millaista osaamista ja millaisia toimintatapoja työntekijä hyödyntää tulosten saavuttamiseksi. TeliaSoneran tavoitteena on luoda yhteiset osaamista ja toimintatapoja koskevat periaatteet ja odotukset. Siksi yhtiössä käytetään TeliaSoneran yhteisiä arvoja suositeltavia toimintatapoja määriteltäessä. Tämän lisäksi käytössä on myös konsernitasoinen osaamiskehys, joka määrittelee pääpiirteittäin sen osaamisen, jota menestyksekäs johtajuus edellyttää eri rooleissa ja eri tasoilla. Osaamiskehys tukee esimiehiä palautteen antamisessa henkilökohtaisesta suorituksesta ja osaamisen kehittämisestä. TeliaSoneran suoritusjohtamisprosessi on vuosittainen. Vuosi alkaa tavoitteiden asettamisella ja päättyy suorituksen arviointiin. Prosessi perustuu tulostenhallintaan, eli hyvästä suorituksesta palkitaan ja heikkoon suoritukseen puututaan. Suoritus vaikuttaa sekä palkkaan että ura- ja kehitysmahdollisuuksiin. Yhteiskuntavastuu Yritysvastuun hallinta määritellään TeliaSoneran johtamis- ja hallintoperiaatteissa. TeliaSonera noudattaa globaaleja periaatteita ja standardeja ja toimii päivittäisessä toiminnassaan paikallisesti hallitakseen markkinariskejä, vastatakseen haasteisiin ja hyödyntääkseen mahdollisuuksia. TeliaSoneran tavoitteena on olla moitteettomasti toimiva yhtiö ja hyvä yrityskansalainen. TeliaSoneran eettiset toimintaperiaatteet, jotka yhtiön hallitus käy läpi vuosittain, määrittelevät ne eettiset ohjeet, joiden mukaan toimimme. Eettiset toimintaperiaatteet on käännetty 21 kielelle ja otettu käyttöön kaikissa yhtiön enemmistöomisteisissa ja kokonaan omistamissa toiminnoissa. Vuonna painopiste oli niitä koskevassa sisäisessä viestinnässä, koulutuksessa ja keskusteluissa ja siinä, että pakallinen johto ja henkilöstö ryhtyvät noudattamaan niitä. Vuonna otettiin käyttöön eettisiä toimintaperiaatteita täydentävät toimittajasäännöt ja päivitetyt konserniohjeet: eettiset toimintaperiaatteet talousraportoinnin kanssa suoraan tekemisissä olevalle ylemmälle johdolle. Kaikki yhtiön kokonaan omistamat ja enemmistöomisteiset toiminnot sisältyvät konsernin yritysvastuuraporttiin ja käyvät säännöllistä vuoropuhelua sidosryhmien kanssa. TeliaSonera on vakiinnuttanut uudelleen asemansa eri indekseissä, kuten esimerkiksi vastuullisen sijoitustoiminnan FTSE4Good-indeksissä sekä Swedbank Robur- ja Banco Ethical -rahastoissa. TeliaSonera jatkoi raportointia ympäristövaikutuksistaan Carbon Disclosure Project (CDP) -projektissa, jossa TeliaSonera oli teleoperaattoreiden sarjassa Pohjoismaiden alueen ykkönen ja maailmanlaajuisesti nelonen. TeliaSoneran yritysvastuutyö pohjautuu asioihin, jotka ovat vuonna tehdyn laajan analyysin perusteella tärkeimpiä liiketoiminnallemme ja sidosryhmillemme. Yritysvastuutyön tärkeimmät osa-alueet, jotka muodostavat yritysvastuutyömme ytimen ja tukevat yhtiömme pitkän aikavälin menestystä, ovat: digitaalitekniikan levittäminen, johtajuus ja työntekijöiden osaaminen, rehdit liiketoimintatavat, asiakkaiden tietosuoja ja verkkojen eheys, lasten suojeleminen verkossa, vastuullinen toimitusketju, vastuullinen markkinointi, vastuullinen työnantaja, ympäristö sekä matkaviestimiin ja mastoihin liittyvät terveyskysymykset. TeliaSoneran menestys tulevaisuudessa on riippuvainen sen työntekijöiden taidoista, tiedoista ja kokemuksesta, ja siksi yhtiö panostaa paljon rekrytointiin, henkilöstön koulutukseen ja osaamisen kehittämiseen. Nykyaikainen viestintäteknologia tarjoaa ympäristöystävällisiä vaihtoehtoja ihmisten ja yritysten arkeen. TeliaSonera pyrkii minimoimaan toimintansa ympäristövaikutukset ja auttaa asiakkaitaan tekemään samoin tarjoamalla heille ympäristövaikutuksia pienentäviä ratkaisuja. Riskienhallinta ja valvontaympäristö Ruotsin osakeyhtiölain ja Ruotsissa annetun, hallinnointi- ja ohjausjärjestelmiä koskevan Corporate Governance -suosituksen mukaan hallitus vastaa sisäisen valvonnan ympäristöstä. Hallitus tarkastelee jatkuvasti sisäisen valvontajärjestelmän toimintaa ja käynnistää toimia sen edelleen kehittämiseksi. Sisäinen valvonta on kiinteä osa TeliaSoneran johtamis- ja hallintojärjestelmää, ja se koskee hallitusta, ylintä johtoa ja työntekijöitä. Se on prosessi, johon kuuluu menetelmiä ja prosesseja, joilla: turvataan konsernin varat ja omistaja-arvo varmistetaan talousraportoinnin luotettavuus ja oikeellisuus sovellettavan lainsäädännön ja ohjeiden mukaisesti varmistetaan, että liiketoiminnot saavuttavat tavoitteensa ja lisäävät siten toimintansa tehokkuutta. TeliaSoneran talousraportoinnin tavoitteena on olla korkealuokkaisimpien ammatillisten normien mukaista, kattavaa, rehellistä, tarkkaa, täsmällistä ja ymmärrettävää. TeliaSoneran talousraportoinnin sisäinen valvonta on järjestetty COSO-valvontamallin mukaan. Siihen kuuluvat alla kuvatut, toisiinsa liittyvät alueet: riskienhallinta, valvontaympäristö, konsernin IT-hallinta, valvontatoimenpiteet, tiedottaminen ja viestintä sekä valvontatoimenpiteiden seuranta. Riskienhallinta Riskienhallinta on kiinteä osa konsernin liiketoiminnan ohjausta. Liiketoimintatavoitteiden saavuttamista uhkaavat riskit tunnistetaan, ja valvontatoimenpiteitä näiden riskien pienentämiseksi suunnitellaan, toteutetaan ja seurataan. Päävastuu liiketoiminnan riskienhallinnasta on linjaorganisaatiolla. Se vastaa kaikkien merkityksellisten liiketoimintariskien tunnistamisesta, seurannasta, toimenpiteiden toteuttamisesta ja niistä raportoimisesta. Toimintoyksiköt tukevat linjaorganisaatiota riskitietämyksellään. Group Risk Management -yksikkö vastaa konsernin riskienhallintaprosessien koordinoinnista ja seurannasta, konsernin riskienhallintapolitiikan noudattamisen seurannasta, 25\n26 Corporate Governance -selostus neljännesvuosittaisten riskiraporttien yhdistämisestä sekä raportoinnista johtoryhmälle ja hallitukselle. Riskienhallinnan raportointi ja ohjaus Taloudelliset riskit Käytössä on prosessi, jolla tunnistetaan säännöllisesti riskit, jotka voisivat johtaa olennaisiin virheisiin taloudellisissa tiedoissa. Jokainen osa-alue raportoi riskeistä alhaalta ylöspäin suuntautuvassa prosessissa, ja riskit esitellään neljännesvuosittaisissa liiketoimintojen katselmuksissa. Osana ulkoisten talouskatsausten katselmusta hallitus saa neljännesvuosittain yhteenvetoraportin, jossa tärkeimmät riskit on tunnistettu. Yritysvastuu TeliaSonera uskoo, että yritysvastuu toimii tehokkaasti vain, jos se on osa päivittäistä liiketoimintaa. Yritysvastuu on osa TeliaSoneran riskienhallintaa, ja siitä huolehditaan yhtä kurinalaisesti kuin liiketoiminnan muista osa-alueista. IT-turvallisuus ja liiketoiminnan jatkuvuuden hallinta Liiketoiminta- ja konsernitoiminnot huolehtivat liiketoiminnan jatkuvuudesta omilla toiminta-alueillaan olemassa olevien vaatimusten perusteella. Tämä sisältää mahdollisten liiketoimintaan kohdistuvien uhkien tunnistamisen ja suunnitelmat liiketoiminnan jatkuvuuteen liittyvien ongelmien ehkäisemiseksi ja ratkaisemiseksi. Liiketoiminnan jatkuvuuden hallinnan tavoitteena on lisätä omistaja-arvoa ehkäisemällä häiriöitä ja varmistamalla, että sisäiset tai ulkoiset häiriöt eivät huononna kykyämme toimittaa sovittua palvelutasoa. Konsernin turvallisuusorganisaatio vastaa ennaltaehkäisevistä turvallisuustoimenpiteistä ja kriisinhallinnasta, joilla pyritään konsernin omaisuuden, tietoteknisten järjestelmien, tietojen ja henkilöstön turvaamiseen sekä verkkojen, palveluiden ja asiakkaiden suojaamiseen vahingonteoilta ja väärinkäytöksiltä. Talousraportoinnin ja liiketoimintojen sisäinen valvonta Hallituksen toteuttama hallintojärjestelmä koostuu kolmesta osasta: yhteinen suunta ja yhteiset arvot, mukaan lukien eettiset toimintaperiaatteet yhden yhteisen suunnan osoittaminen koko TeliaSonera-konsernille velvollisuuksien ja oikeuksien delegointi konsernin johtoryhmän valtuuksien ja vastuiden määrittely konsernipolitiikat sekä konsernin toiminta- ja yleisohjeet yhtiön organisaation ja toimintatavan dokumentointi. Toimitusjohtaja asettaa eri toiminnoille tavoitteet hallitukselta saamiensa ohjeiden pohjalta. Tulosten varmistamiseksi johtajille on asetettu toimintokohtaiset vuositavoitteet. Liiketoiminnan suunnittelu on dokumentoitu vuotuisiin toimintasuunnitelmiin, joiden toteutumista seurataan kuukausittain. Seurantaa täydennetään ennusteilla sekä neljännesvuosittaisilla liiketoimintojen katselmuksilla liiketoimintayksikkö- ja liiketoiminta-aluetasolla. Liiketoimintojen katselmukset järjestetään fyysisinä kokouksina, joissa tarkastellaan talouden ja liiketoiminnan tilannetta raportointijaksolla ja ennustejaksolla, riskejä sekä verkon laatuun ja asiakaspalvelun tasoon perustuvia toiminnan tulosmittareita. Liiketoiminnan katselmuksiin osallistuvat liiketoiminta-alueen johdon lisäksi toimitusjohtaja, talous- ja rahoitusjohtaja, Group Controller ja valitut konsernin johtoryhmän jäsenet. Valvontaympäristön tärkeimmät taloussuunnittelua, laskentaa, talousraportointia ja talousraportoinnin valvontaa koskevat osat sisältyvät alueiden ohjeistuksiin ja ohjausprosesseihin. Kunkin liiketoimintayksikön tai toiminnon johdon vastuulla on varmistaa, että kuukausittain ja vuosineljänneksittäin tapahtuva talousraportointi on TeliaSoneran ohjeistuksen mukaista; että raportit annetaan ajallaan; että sisäiset valvontatoimenpiteet ovat riittävät ja niitä noudatetaan; että tarvittavat täsmäytykset tehdään asianmukaisesti ja että merkittävät liiketoiminta- ja talousriskit tunnistetaan ja niistä raportoidaan. TeliaSoneran valvontaympäristössä johdon vastuulla on kaikilla tasoilla varmistaa, että konsernin ohjeistusta (eettiset toimintaperiaatteet mukaan lukien) ja vaatimuksia noudatetaan. Vuonna määriteltiin ja toteutettiin uudet yksikkötason valvontatoimenpiteet. Tällaisen valvonnan tarkoitus on varmistaa, että organisaatio noudattaa velvollisuuksien ja oikeuksien delegointia, taloudellisia ohjeita ja raportointiohjeistusta. Keskeinen osa TeliaSoneran valvontaympäristöä on talouspalveluja tarjoava yksikkö, joka huolehtii keskitetysti kaikkien suurten kokonaan omistettujen toimintojen yhteisistä talouden laskentaprosesseista. Konsernin IT-hallintotapa Konsernin IT-hallintotapaa sovitettiin vuoden aikana yhteen yleisen strategisen painopistealueen ja IT-hallinnalle ominaisen läpinäkyvyyden kanssa. IT-organisaation tarkennettu ja täydennetty, One Company One IT Governance -mallin mukainen hallintorakenne kattaa toimittajahallinnan, yhteisen ohjelma- ja projektimallin, yrityksen arkkitehtuurin ja perustiedot (master data) sekä IT-kustannukset. TeliaSoneran IT-hallintoelimet ovat: Konsernin IT-hallinta Valvontatoimenpiteet Kaikkiin TeliaSoneran liiketoimintaprosesseihin sisältyy valvontatoimenpiteitä, jotka liittyvät taloudellisten liiketoimien käynnistämiseen, hyväksyntään, kirjaamiseen ja tilinpitoon. Kaikki tärkeimmät prosessit, riskit ja valvontatoimenpiteet (mukaan lukien IT-järjestelmien valvonta) on kuvattu ja dokumentoitu yhtenäisesti ja strukturoidusti. Valvontatoimenpiteet, jotka ovat joko automatisoituja tai manuaalisia, on suunniteltu varmistamaan, että tarvittaviin toimenpiteisiin ryhdytään olennaisten virheiden estämiseksi tai havaitsemiseksi ja yhtiön omaisuuden turvaamiseksi. Tilinpäätös- ja talousraportointiprosessiin sisältyy taloudellisten tietojen kirjaamiseen, mittaamiseen ja julkaisemiseen liittyviä 26\n27 Corporate Governance -selostus valvontatoimenpiteitä, mukaan lukien laskentaan ja raportointiin käytettävien IT-sovellusten valvonta. TeliaSoneran suurimmilla liiketoimintayksiköillä on controllertoiminnot, jotka osallistuvat taloussuunnitteluun ja yksikön tuloksen analysointiin. Vuonna TeliaSonera suunnitteli ja toteutti liiketoiminnan tulosten katselmointia koskevat valvontatoimenpiteet useissa liiketoimintayksiköissä. Nämä valvontatoimenpiteet perustuvat liikevaihdon, volyymien, liikevaihtoa vastaavien kulujen, liiketoiminnan kulujen, varojen ja käyttöpääoman analysointiin. Nämä toimenpiteet ovat parantaneet valvontaympäristöä liiketoimintayksikköjen tasolla. Liiketoiminnan tulosten katselmointia koskevien valvontatoimenpiteiden käyttöönottoa jatketaan vuonna Vuonna painopiste oli taloudellisten prosessien yhteensovittamisessa ja kehittämisessä konsernin talouspalveluja keskitetysti tarjoavassa yksikössä. Yhtiössä perustettiin prosesseihin ja ratkaisuihin keskittyvä organisaatio, joka jatkaa prosessien yhdenmukaistamista ja tehostamista tulevina vuosina. Eurasia-liiketoiminta-alueen yksiköissä on aloitettu yhdenmukaistaminen ja osaamisen kehittäminen, joiden päätavoitteena on taloudellisen raportoinnin ja valvontaympäristön tehokkuuden parantaminen. Vuonna toteutettuja toimenpiteitä olivat muun muassa taloushenkilöstön koulutus ja yhteisen talousjärjestelmän käyttöönotto. Valvontatoimenpiteet liiketoiminnoissa Liiketoimintojen sisäisen valvonnan tarkoituksena on seurata ja tukea konsernin strategisten painopistealueiden kehitystä. Liiketoimintojen tulosten mittauksen seuranta perustuu määriteltyihin mittauksiin, Six Sigma -malliin. Mittareilla mitataan muun muassa verkkoihin ja asiakaspalveluun liittyviä tuloksia, ja hallitus saa kuukausittain yhteenvedon mittauksista liiketoimintayksiköittäin. Six Sigma on systemaattinen ongelmanratkaisumenetelmä, joka hyödyntää työkaluja ja tilastollista Six Sigma -analyysia yrityksen liiketoiminnan tulosten, käytäntöjen ja järjestelmien mitttaamiseksi ja kehittämiseksi. Six Sigma -menetelmässä keskitytään virheiden, hävikin ja puutteiden poistamiseen toiminnoista tilastollista analyysia hyödyntäen. Lisäksi sillä pyritään paitsi poistamaan ongelmat myös selvittämään niiden perimmäiset syyt. Six Sigma Tiedottaminen ja viestintä Laskentaa, raportointia sekä sisäisen valvonnan toteuttamista koskevat ohjeet ja vaatimukset tuodaan kaikkien asiaankuuluvien työntekijöiden saataville TeliaSoneran normaalien sisäisten viestintäkanavien kautta. Liiketoimintojen tulosmittauksista raportoidaan kuukausittain, ja kaikkien yksiköiden tuloksista tiedotetaan kaikkien liiketoimintayksiköiden vetäjille ja heidän johtoryhmilleen. Tulosten jakaminen antaa mahdollisuuden benchmarking-vertailujen tekemiseen ja oppimiseen konsernin sisällä. TeliaSonera edistää avointa, rehellistä ja läpinäkyvää tiedonkulkua, erityisesti sisäisessä valvonnassa. Valvontaa suorittavia henkilöitä kannustetaan kertomaan kuukausiraporteissa mahdollisista valvontaan liittyvistä ongelmista, jotta ne voidaan hoitaa ennen kuin ne mahdollisesti johtavat virheisiin tai tietojen vääristymiseen. Rikkomuksista ilmoittaminen Hallitus on luonut prosessin, jonka avulla työntekijät voivat nimettömästi ilmoittaa laskennassa, raportoinnissa tai sisäisessä valvonnassa tapahtuneista tai konsernin eettisten toimintaperiaatteiden noudattamiseen liittyvistä rikkomuksista (ns. whistle-blower-prosessi). Vuonna TeliaSonera kehitti tähän tarkoitukseen luotua työkalua ottamalla käyttöön päivitetyn intranetratkaisun, joka parantaa näkyvyyttä ja käytettävyyttä. Paikallisessa lainsäädännössä tapahtuneita muutoksia käytiin läpi vuoden aikana, ja prosessia päivitettiin niiden mukaisesti. Valvontatoimenpiteiden seuranta Hallitus seuraa aktiivisesti konsernin talousraportoinnin sisäisen valvonnan ympäristöä ja tehokkuutta erityisesti tilintarkastusvaliokunnan kautta. Hallitus saa myös toimitusjohtajalta talouskatsauksia kuukausittain. Hallitus ja sen tilintarkastusvaliokunta tarkastavat kaikki ulkoiset talouskatsaukset ennen niiden julkistamista. Tilintarkastusvaliokunta saa raportteja suoraan sekä ulkopuolisilta että sisäisiltä tarkastajilta ja pohtii ja seuraa heidän tekemiään havaintoja. Sekä ulkopuoliset että sisäiset tarkastajat ovat edustettuina valiokunnan kokouksissa. Koko hallitus tapaa ulkopuoliset tarkastajat vähintään kerran vuodessa, osittain ilman yhtiön johtoa. Tilintarkastusvaliokunta seuraa ulkoisen talousraportoinnin lisäksi myös sisäisen valvontaympäristön tehokkuutta. Tätä tarkoitusta varten valiokunta tekee säännöllisiä ulkoisen ja sisäisen tarkastuksen katselmuksia ja arvonalentumistarkasteluita sekä tarkastaa taloudellisia ohjeita ja konsernin kannalta erityisen tärkeiden tilinpäätösperiaatteiden tulkintoja. Työhön kuuluu myös tiettyjen ulkoiseen talousraportointiin mahdollisesti vaikuttavien asioiden tarkastelu. Olemassa olevien prosessien ongelmien ratkaisemisessa Six Sigma käyttää tilastollista DMAIC (Define, Measure, Analyze, Improve and Control) -prosessia. 27\n28 Corporate Governance -selostus Sisäisen valvonnan toiminta- ja valvontaprosessi seurannasta. Sekä tilintarkastusvaliokunta että yhtiön hallitus ovat käsitelleet johdon arviota yhtiön sisäisestä valvonnasta ja seuranneet aktiivisesti asiaan liittyviä johdon toteuttamia parannustoimenpiteitä. Tilintarkastusvaliokunnalla on kerran vuodessa ulkopuolisten tilintarkastajien ja Group Internal Control -yksikön kanssa kokous, jossa seurataan sisäisen valvonnan testausta, arvioidaan tehokkuutta, tarkastellaan vuoden aikana toteutettuja toimenpiteitä ja arvioidaan seuraavaksi vuodeksi suunniteltuja toimenpiteitä. TeliaSonera on ottanut käyttöön järjestelmällisen kuukausittaisen sisäisen valvontajärjestelmän toiminnan seurantaprosessin. Tämä prosessi kattaa kaikki suurimmat liiketoimintayksiköt, liiketoiminta-alueet ja konsernitoiminnot, ja se koostuu kaikkien konsernissa tehtävien valvontatoimenpiteiden itsearvioinnista. Sisäisen valvonnan seurantokokouksia pidetään säännöllisesti liiketoimintaaluetasolla. Konsernitasoisia kokouksia pidetään tarvittaessa, ja niiden puheenjohtajana toimii talous- ja rahoitusjohtaja. Näissä kokouksissa tarkastellaan ja arvioidaan sisäisen valvonnan toimintaa ja päätetään tarvittaessa korjaavista toimenpiteistä. Sisäisen valvonnan laatua valvotaan testaamalla tärkeimpiin valvontatoimenpiteisiin liittyviä riskejä yhtiön johdon puolesta. Riskiperusteinen testaus kattaa noin 40 prosenttia kaikista vuosittaisista valvontatoimenpiteistä, ja tavoitteena on testata kaikki valvontatoimenpiteet vähintään kerran kolmessa vuodessa. Testaukseen käytetään sekä sisäisiä resursseja että ulkopuolisia tilintarkastajia, jolloin molempien osapuolten osaamista saadaan hyödynnettyä mahdollisimman hyvän ja tehokkaan työtavan aikaansaamiseksi. Testauksen tuloksista kerrotaan kaikille asiaankuuluville liiketoimintayksiköille, ja nämä käynnistävät ja suorittavat tilanteen korjaamiseksi tai parantamiseksi mahdollisesti tarvittavat toimenpiteet. Vähintään kerran vuodessa tilintarkastusvaliokunnalle esitetään TeliaSoneran ja tilintarkastajien yhteinen raportti. Talous- ja rahoitusjohtaja raportoi säännöllisesti tilintarkastusvaliokunnalle sisäisten valvontatoimenpiteiden Konsernin sisäinen tarkastus Konsernilla on sisäinen tarkastustoiminto, joka arvioi konsernin liiketoimintaa ja tekee ehdotuksia sekä sisäisten valvontaympäristöjen kehittämiseksi että prosessien ja järjestelmien tehostamiseksi. Liiketoiminnan katselmusten ansiosta hallintotavan tehokkuutta voidaan säännönmukaisesti arvioida ja kehittää. Jotta liiketoimintojen mittaukset olisivat luotettavia, konsernin sisäinen tarkastus varmistaa pohjatiedot. Vuoden aikana yhä suurempi osa tarkastustyöstä on kohdistunut Euraasian toimintoihin. Työhön on kuulunut paikan päällä tehtyjä katselmointeja, joiden painopiste on ollut liikevaihdon varmistamisessa, prosesseissa ja hallintotavassa. Konsernin sisäisen tarkastuksen johtaja myös valvoo yhdessä kahden ulkopuolisen, Equality of Access Board -elimen jäsenen kanssa sisäisten ja ulkoisten tukkumyyntiasiakkaiden yhdenvertaista kohtelua Ruotsissa. Konsernin sisäisen tarkastuksen johtaja raportoi toimitusjohtajalle, joka päättää sisäisen tarkastuksen tehtävistä ja prioriteeteista tilintarkastusvaliokuntaa konsultoiden. Palkka- ja palkkiorakenne TeliaSonerassa TeliaSoneran palkka- ja palkkiorakenne perustuu seuraaviin periaatteisiin: hyvästä suorituksesta palkitseminen kilpailukyky ja sisäinen oikeudenmukaisuus liiketoiminnan kannattavuuden huomioon ottaminen. Ruotsin osakeyhtiölain mukaan yhtiökokous hyväksyy ylimmän johdon palkka- ja palkkio-ohjeet. Vuoden yhtiökokous hyväksyi Ruotsin valtion esittämät ohjeet. Hyväksyttyjen ohjeiden mukaan TeliaSoneran tavoitteena on tarjota sellaisia palkka- ja palkkiotasoja ja muita työsuhteen ehtoja, joita tarvitaan yhtiön menestyksen edellyttämien huipputason johtajien palkkaamiseksi, sitouttamiseksi ja motivoimiseksi. Palkkojen ja palkkioiden tulee perustua kokonaispalkkaukseen, joka mahdollistaa ylimmän johdon kilpailukykyiset muttei markkinoiden johtavat ja kustannustehokkaat palkat ja palkkiot. Hyväksyttyjen ylimmän johdon palkka- ja palkkioohjeiden mukaan muuttuvia palkanosia ei sallita. 28