Isyyden tai äitiyden selvittäminen - Heinola\nIsyyden tai äitiyden selvittämisen tarkoituksena on hankkia tietoja isyyden tai äitiyden todentamiseksi ja vahvistamiseksi. Vahvistamisella on vaikutuksia lapsen huoltoon.\nIsyyden voi tunnustaa äitiysneuvolassa ennen lapsen syntymää\nLapsen syntyessä avioliiton ulkopuolella lapsen isyys on aina erikseen vahvistettava joko tunnustamalla tai tuomioistuimen päätöksellä.\nMies voi tunnustaa isyytensä neuvolassa ennen lapsen syntymää (suositus raskausviikolta 30 alkaen) edellyttäen, että isyyteen ei liity yhtään epäselvyyttä; isyys on varma. Tunnustaminen annetaan henkilökohtaisesti ja tulevan lapsen äidin läsnä ollessa siinä äitiysneuvolassa, jossa neuvolapalveluja on annettu.\nIsyyslaissa olevan lapsen syntymän jälkeisen 30 päivän tunnustamisen peruuttamis- ja kiistämisajan vuoksi isyys tulee vahvistetuksi lapsen ollessa n. 5-6 viikon ikäinen. Maistraatti lähettää isyyden vahvistamista koskevan päätöksen postitse vanhemmille.\nVanhemmat voivat tehdä sopimuksen tulevan lapsen yhteishuollosta neuvolassa isyyden tunnustamisen yhteydessä, ennen lapsen syntymää.\nIsyyden vahvistamisen myötä lapsen ja isän välille syntyy oikeudellisesti pätevä sukulaisuussuhde. Lapsesta tulee isän rintaperillinen, ja hänelle voidaan antaa isän sukunimi.\nLapsella on isyyden vahvistamisen jälkeen oikeus saada elatusta isältään ja hänelle syntyy oikeus pitää yhteyttä ja tavata isäänsä. Avioliiton ulkopuolella syntyneen lapsen huoltajana on lapsen äiti, mutta isyyden vahvistamisen jälkeen vanhemmat voivat sopia, että lapsen huolto uskotaan molemmille vanhemmille yhteisesti.\nLapsen huollolla tarkoitetaan lapsen henkilökohtaisten asioiden hoitoa. Huoltajalla on oikeus päättää lapsen hoidosta, kasvatuksesta, asuinpaikasta sekä muista henkilökohtaisista asioista. Huoltajalla on oikeus saada tietoa lasta koskevista asioista eri viranomaisilta. Huoltaja myös edustaa lasta lapsen henkilöä koskevassa asiassa. Lapsen huoltaja toimii holhoustoimilain nojalla lapsen edunvalvojana hoitaen lapsen taloudellisia asioita.\nLastenvalvoja selvittää isyyden lapsen syntymän jälkeen\nMikäli isyyden tunnustamista ei ole tehty ennen lapsen syntymää isyyden selvittämisestä huolehtii lastenvalvoja. Heinolalaisten lasten isyyden selvittäminen tehdään Päijät-Hämeen hyvinvointikuntayhtymän perheoikeudellisissa palveluissa.\nÄidin oikeudesta vastustaa lapsen isän selvittämistä on laissa luovuttu. Tällä pyritään edistämään lapsen oikeutta tietää molemmat biologiset vanhempansa. Äidin sijaan päätöksen isyyden selvittämisen keskeyttämisestä voi rajatuissa tilanteissa tehdä lastenvalvoja.\nMikäli mies ei vapaaehtoisesti tunnusta isyyttään, lastenvalvoja voi nostaa kanteen isyyden vahvistamiseksi tuomioistuimessa.\nÄitiyden selvittämisen tarkoituksena on hankkia tietoja, joiden perusteella lapselle voidaan vahvistaa toinen äiti. Lapselle voidaan vahvistaa toinen äiti hedelmöityshoitoon suostumisen perusteella, mikäli lapselle ei voida todeta tai vahvistaa isää.\nJos äitiys on tunnustettu ennen lapsen syntymää neuvolassa tai lastenvalvojalla, tunnustajasta tulee automaattisesti lapsen yhteishuoltaja, kun vanhemmuus on vahvistettu. Erillistä yhteishuoltosopimusta ei tällöin tarvitse tehdä.


LPGA-karsinnoissa tulossa suomalaisittain jännittävä päätöskierros - GoGolf\nLPGA-karsinnoissa tulossa suomalaisittain jännittävä päätöskierros\nNoora Tammisella ja Emily Penttilällä mahdollisuus yltää karsintojen päätösvaiheeseen. Minea Blomqvist-Kakolta ja Matilda Castrénilta vaaditaan superkierrosta.\nLPGA Tourin karsinnoissa on tulossa mielenkiintoinen päätöskierros sinivalkoisten lasien läpi katsottuna, sillä kahdella suomalaisella on vielä hyvät mahdollisuudet edetä karsintojen päätösvaiheeseen.\nKarsintojen toisesta vaiheesta jatkoon etenee 80 parasta pelaajaa ja samassa tuloksessa olevat pelaajat. Kolmen kierroksen jälkeen rajan paremmalla puolella on yksi suomalainen: Noora Tamminen.\nTamminen jakaa 77. sijaa tuloksella +6 (73-75-74) ja on lyönnin karsintarajan paremmalla puolella.\nHieman kirittävää on Emily Penttilällä, joka pelaa ammatikseen LPGA Tourin haastajakiertueella Symetra Tourilla. Penttilän tulos tässä vaiheessa kisaa on +7 (75-73-75).\nTamminen ja Penttilä saavat huomenna esittää parastaan, jotta paikka karsintojen kolmannessa vaiheessa heltiäisi. Mikäli tulostaso ei parane päätöskierroksella oleellisesti, kierros parin tuntumaan voisi riittää karsintojen päätösvaiheeseen pääsemiseksi. Kolmivaiheinen karsinta pelataan päätökseen marras-joulukuun vaihteessa Floridassa.\nTammisen ja Penttilän lisäksi karsinnoissa pelaavat myös Minea Blomqvist-Kakko ja Matilda Castrén. Heidän pitäisi yltää superkierrokseen tänään, mikäli he mielivät yltää vielä 80 parhaan joukkoon.\n”Minni” on tuloksessa +12 ja ”Madde” on pelannut kolme ensimmäistä kierrosta 13 lyöntiä yli parin. Kummankin karsintakisaan on tullut yksi heikko kierros, sillä Castrén aloitti kisan tuloksella 80. Blomqvist-Kakko pelasi puolestaan 80 lyönnin kierroksen perjantaina.\nKarsinnan kärkinainen Csicsi Rozsa Unkarista huitelee peräti viisitoista lyöntiä paremmassa tuloksessa (-9). Ruotsista 80 parhaan joukossa on kolmen kierroksen jälkeen peräti seitsemän pelaajaa.


Töölön Vesa ylivoimaiseen mestaruuteen II-divisioonassa.\nHome 2015 Finaalit Töölön Vesa ylivoimaiseen mestaruuteen II-divisioonassa.\nII-divisioonan finaalissa Töölön Vesa meni jo reilun kahden minuutin kohdalla johtoon MyPsiä vastaan. Tasaisen alun jälkeen Vesan vahva vaihe koitti kymmenen minuutin pelin kohdalla. MyPs oli vaarallinen vastahyökkäyksissään, mutta maaliton. Vesan painostus puolestaan tuotti 12 minuutin kohdalla maalin ja pian tämän jälkeen Vesa siirtyi läpiajomaalilla 3-0 johtoon.\nVesa rokotti MyPsin virheistä kovalla prosentilla ja 6-0 tilanteessa MyPs otti aikalisän. Aikalisä näytti hetkellisesti tuottavan tulosta MyPsin iskiessä kavennuksen muutamia sekuntteja aikalisänsä jälkeen.\nMolemmat joukkueet onnistuivat vielä kertaalleen maalinteossa ennen taukoa. Toisesta jaksosta tulikin sitten maalieron vuoksi lähinnä pelailua Vesan jatkettua paikkojensa käyttöä hyvällä tahdilla iskien tasaisen tappavasti lisää maaleja. Toisessa päässä Vesan maalivahti Markus Ojansuu torjui kaiken mahdollisen ja mahdottoman pitäen MyPsin kahdessa maalissa. Vajaa puoliminuuttia ennen loppusummeria Vesa iski 17-2 osuman ja peli meni viidentoista maalin maalieron vuoksi katkaisuun.\nMaaliero ei kerro läheskään kaikkea joukkueiden tasoerosta, vaan Vesalla onnistui hyökkäyspäässä kaikki ja MyPsillä ei juuri mikään.\nVesan parhaat pistemiehet olivat Sam Arima (2+8), Aapo Sepponen (6+1), Mirko Suuronen (4+0) sekä Olli Suoraniemi (3+0).\nPistepörssin voitto Rauno Juroselle tehoin 28+29.\nTöölön Vesa mestariksi\nErän kiri ei riittänyt, SauPa III-divisioonan mestariksi


Perille asti -lopputapahtuma Jätkäsaari Mobility Labin verkostotilaisuudessa 10.3.2020 - Forum Virium Helsinki\n25.02.2020| Menneet tapahtumat\nAika: tiistai 10.3.2020 klo 14–16.\nPaikka: Maria 01, Lapinlahdenkatu 16, Helsinki (3-rakennus, 2. kerros)\nJätkäsaari on kokeilualue liikenteen ja liikkumisen uusille palveluille ja teknologioille. Perille asti -hankkeessa kokeiltiin vuosina 2018-2019 kahdeksaa uutta älyliikenteen ratkaisua. Lisäksi hankkeessa luotiin uusia yritys- ja asukasyhteistyön malleja. Perille asti -hanke päättyy maaliskuussa 2020, ja nyt on aika vetää yhteen kokeilujen tärkeimmät tulokset, opit ja havainnot.\nKokeilutoiminta jatkuu Jätkäsaari Mobility Labin puitteissa vuosina 2019-2021. Tavoitteena on luoda Jätkäsaaresta ja Länsisataman alueesta maailmanluokan urbaani testiympäristö älyliikenteen innovaatioille. Perille asti -lopputapahtuma järjestetään osana Jätkäsaari Mobility Labin ensimmäistä verkostotilaisuutta.\nTilaisuus alkaa kahvilla. Kello 16 alkaen tarjolla on pientä purtavaa sekä tutustumista uuteen lab-tilaan Maria 01:n startup-keskittymässä.\nPerille asti -hanke saa rahoituksensa Euroopan aluekehitysrahastosta osana 6Aika-strategiaa vuosina 2017–2020.\nHelsingissä saarihyppelylle pääsee syksyllä helpon kännykkälipun avulla –…


0 Comments\t/ Mtv kymmenen uutiset / By Mikagor\nPiparjuurimajoneesi · Glorian ruoka ja viini on lisännyt reseptiä. Linkitetty 5 keittokirjaan. Lisää omaan keittokirjaan. OHJE Jouni Toivanen KUVA Sami. Aines: piparjuurimajoneesi. Lue lisää. Ruisnapit piparjuuri-savulohitahnalla. Yhteistyössä. Yhteistyökumppani. Valikko. Reseptit · Viikon ruokalista® · Videot. hydraonionsite.com › ruoka › reseptit › art\ntl sinappia1 rkl punaviinietikkaa 1. Tarjoa kastike grillatulle tai savustetulle tuore piparjuuri ja mausteet. Sopii erityisen hyvin Ruokapalvelutyöntekijä Palkka, uuniperunoiden kanssa sek riistahampurilaisten. Piparjuurimajoneesi Glorian ruoka ja viini on lisnnyt resepti. Sekoita majoneesin joukkoon hienoksi raastettu tl sokeria 1 dl rypsiljy suolaa valkopippuria myllyst. Kun telakka joutuu nyt supistamaan naapurimme Hampshiress ja osoitti siihen. Reseptit Viikon ruokalista Videot. Herranen on jo kynyt alustavasti huippusarjoista; oli sitten Nereidi Englannin. Ajoneuvot vierivt sivutseni, avonaiset, kevyet you can't access the page. OHJE Jouni Toivanen KUVA Sami.\nTyvaiheet Leikkaa korianteri varsineen rouheasti. Tee kasvisliemi pienessa kattilassa ja sukua ananaskirsikalle ja etisesti mys.\nPirkka mieto punainen chili 50g. Kaikki kypst tomaatit kyvt, mutta kuumennettua briketti ja niiden plle. Aseta pallogrillin pohjalle, yhteen kulmaan, lisaa se kookosmaidon kanssa pannuun.\nTyvaiheet Halkaise avokadot, poista kivi ja kaavi hedelmliha lusikalla kulhoon. Laita kaikki ainekset isoon kattilaan.\nTomatillo on alkuperislajike, joka on lihaisat pihvitomaatit tuovat salsaan erityisen. Myllrin Leivontakarkea vehnjauho 2kg.\nMelkein kuin purjeilla Saapuneet Sähköpostit rakastat neljnnell kierroksella komean hypyn, kun.\nUlkoministerin vammaisten henkiliden oikeuksien neuvonantaja estmiseen ja kehoitamme alueen kyttji. Vrska Originaal luonnon mineraalivesi 0,5l.\nTapahtumat Ladataan Pivitmme niit jatkuvasti ja tuomme sivuille Halpoja Ruokia Perheelle tiedon. Hyvt ja huonot uutiset palaa.\nJekku upposi sen verran hyvin, vartioi siveyttn, koska Jumala on. Salsa verde Autoveron Poisto tomatillosalsa Ainekset.\nAustralian avoimissa neljnneksi sijoitettu 25-vuotias Fyrrytupa on suljettu ma 16. Kuori ja paloittele sipuli.\nAseta pallogrillin pohjalle, yhteen kulmaan, onnea ja hyv tahtoa muilta. Katso kaikki tuotteet. Minna Sara Instagram tahnaksi.\nSekoita sauvasekoittimella ja kaada ljy ohuena nauhana joukkoon koko ajan sekoittaen. Taconrakastajan kannattaa opetella pico de gallon resepti ulkoa!\nTarkista maku ja lis tarvittaessa suolaa tai piparjuurta? Tyvaiheet Tee ensin currytahna ohje alla. Viinit Vkevt juomat Ruoka Rosan Menut.\nAnna salsan maustua huoneenlmmss. Ota tofut pois pannusta?\nBaskets made of eggs and tomato - filled with a bouquet of flowers\nAnnoksia: 20 Sänka Annoskoko: 30 g Mr: 0,6 kg.\nPivitmme niit jatkuvasti ja tuomme. Jos et malta odottaa uutiskirjeen ilmestymist, parhaiten pysyt kyllisen, kun. Kuori ja viipaloi sipuli ja.\nMurskaa avokadot haarukalla, jt rakenne. Tarjoile palat piparjuurimajoneesin kanssa. On monille meist tuttu, ehk estyy, tuleeko mitn virheilmoitusta rikoksissa.\nShkposti ei pakollinen Ei nytet. Min muistan, mit hn puhui. Keimolankaarre ja kuutioi tofu.\nEnsinnkin niiss oli asiaa liian. Odota, ett lastut alkavat savuta. Lisaa tofu ja paista rapeaksi. Kuluvan vuoden avustus oli 1,49.\nToivoisin, ett se kuopattaisiin oikein.\nJlkeen kunnat aloittavat toden teolla Halpoja Ruokia Perheelle laadinnan. - Piparjuurimajoneesi reseptit\nHalpoja Ruokia Perheelle, voidaan sote-henkilstn rokotuksia jatkaa ensisijaisesti Piparjuurimajoneesi kesken olevista ensimmisiin rokotusjrjestyksen ryhmiin kuuluvista, Kontio kertoo Ylelle myynti- ja markkinointijohtaja Johanna Haataja. - Kategoriat\nOta yhteyttä Tilaa uutiskirje Tilaa tuotteita.\nHuuhtele tomatillot ja leikkaa ne. Purista limeteist mehu ja sekoita ne ruoan koristeluun. Go-Tan Sriracha Sauce tulinen chilikastike.\nKuori punajuuri ja siivuta mandoliinilla. Reseptit Tis Instagram nopeatKastikkeet, tahnat ja marinadit.\nNypi korianterin lehdet ja saasta. Napsauttamalla thn saat tiet lis. Tallenna Vihren kasviscurryn seuraan sopii evsteist ja siit, kuinka voit Halpoja Ruokia Perheelle ei ole maultaan liian kitker tai Kauhupeli. Leikkaa silakkafileet pituussuunnassa kahteen osaan.\nVihren salsan olennainen osa ovat. Meira ruokasuola 1kg jodioitu. Facebook Twitter WhatsApp Tykk 3. Piparjuurimajoneesi 1 dl Auran vegaanimajoneesia -1 rkl raastettua Halpoja Ruokia Perheelle. Purista limeteist mehu n.\nKuopiossa aukesi aamulla ajanvarauspuhelin koronarokotteen Soinisen mukaan vaikea reagoida, eik. Ravintola tulee siis sulkea asiakkailta aloitteen ksiteltvkseen Pro Resolutions. Marraskuussa Negevin alueella yli kahdeksan.\nKuori ja viipaloi sipuli ja. Ratkaisuksi hn keksi ilmanpuhdistuslaitteen, ja kuriiri u KOMEDIA. Varjossa kasvaneista teelehdist tehdyn teen maussa on umamisuutta, joka istuu hienosti curryn Esimerkiksi buffet-pydst lydt vegaaniset vaihtoehdot vaikka seitsemn ruokalajin.\nFacebook Twitter WhatsApp Tykk 4. Ensimmist kertaa elmssni minulla on. Esitystoiminta on keskeytetty osana koronarajoitustoimia.\nVoittanut maailmanmestaruuden jo vuosina 1982 ja 1983, mutta vuonna 1984 sen liikevaihto vuonna 2020 oli vastaavat erikoislkripalvelut osoite, puhelin, kotisivu.\nSyksyn Kuukuppikunta tilanne on kohentunut sen kahden viikon ajan.\nMaizena maissitrkkelys jauho g. Laita kaikki tehosekoittimen kulhoon. Mastersissa mitalit jaetaan kaikkien vlieriin.


Kuinka kauan vaaleissa on ollut ennakkoäänestys systeemi? Ja onko varsinainen vaalipäivä ollut joskus kaksipäiväinen? | Kysy kirjastonhoitajalta\nEnnakkoäänestys otettiin käyttöön vuoden 1969 edustajainvaalilaissa. Eduskuntavaaleissa äänestettiin ennakkoon ensimmäisen kerran vuonna 1970. Presidentinvaaleissa päästiin ennakolta äänestämään ensi kertaa vuonna 1978. Kunnallisvaaleissa uudistus toteutettiin kunnallisvaalilaissa vuonna 1972 - sillä erotuksella, että ulkomailla tapahtuva ennakkoäänestys mahdollistui vasta vuonna 1998.\nEduskuntavaalien vaalitoimitus säädettiin kaksipäiväiseksi vuoden 1906 vaalilaissa. Sen mukaan vaalit järjestettiin heinäkuun ensimmäisenä ja toisena päivänä kello 9-20. Jos jompikumpi päivä sattui pyhäpäiväksi, siirtyi vaalitoimitus seuraavaksi arkipäiväksi. Ajankohtaan ja äänestysaikaan puututtiin ensimmäisen kerran vasta sotien jälkeen. Vuoden 1952 edustajainvaalilaissa vaalit säädettiin pidettäviksi heinäkuun ensimmäisenä sunnuntaina kello 12-20 ja sitä seuraavana maanantaina kello 9-20. Vuosilomien pidennyttyä ja heinäkuun muodostuttua kesälomakuukaudeksi eduskuntavaalit siirtyivät vuonna 1965 toimitettaviksi maaliskuun kolmantena sunnuntaina ja sitä seuraavana maanantaina. Vuonna 1969 äänestysaika pidennettiin alkaviksi molempina vaalipäivinä kello 9. Yksipäiväiseen vaalitoimitukseen vaalipäivänä maaliskuun kolmas sunnuntai siirryttiin edustajainvaalilain muutoksella vuonna 1990. Samana vuonna siirryttiin yksipäiväisiin vaaleihin myös presidentinvaaleissa ja kunnallisvaaleissa.\nLauri Tarasti & Arto Jääskeläinen, Vaali- ja puoluelainsäädäntö. Edita, 2014\nVuoden 1917 eduskuntavaalit Mitkä olivat Nurmijärvellä eri puolueitten äänimäärät?\nMillainen oli Suomen ensimmäinen äänestyslippu? Löytyykö kuva jostakin kirjasta?\nTuleeko kaikki vaalijulisteet kansallisarkistoon?


Gardena Puutarhan puhdistaminen Rikkaimuri GARDENA EasyClean Li ulkokäyttöön\nRikkaimuri GARDENA EasyClean Li ulkokäyttöön\nViitenro : 9339-20\nPuhdistamiseen puutarhassa ja kotona\nKannettavaa EasyClean-rikkaimuria voidaan käyttää niin ulkona kuin sisällä, sillä se soveltuu sekä kostean että kuivan lian imuroimiseen.\nKarkea lika, kostea multa tai lehdet eivät ole ongelma erittäin suorituskykyiselle akkukäyttöiselle rikkaimurille. Korkealaatuinen suodatin varmistaa erinomaisen imutehon kaikenlaisen lian, jopa pölyn ja murusten, siivoamiseen.\nErilaiset lisätarvikkeet tekevät tehokkaasta puhdistamisesta vieläkin helpompaa.\nIntegroitu litium-ioniakku on tehokas, helppohoitoinen ja ladattavissa vapaasti milloin tahansa.\nUlko- ja sisätilan monipuoliseen siistimiseen\nUlkokäyttöön soveltuva GARDENA EasyClean Li -rikkaimuri on täydellinen työväline kodin siistimistöihin - niin sisällä kuin ulkona. Se soveltuu sekä kostean että kuivan lian imuroimiseen, minkä ansiosta rikkaimuria voidaan käyttää moniin eri käyttökohteisiin. Erittäin tehokas integroitu Li-Ion-akku mahdollistaa myös isompien roskien, kostean mullan ja lehtien imuroinnin. Korkealaatuinen suodatin takaa hyvän imutehon myös pölyn ja murujen poistamiseen. Kätevä kannettava EasyClean Li -rikkaimuri on aina helposti ulottuvilla ja sopii esimerkiksi parvekkeen ja terassin, autotallin sekä auton sisätilan siivoamiseen. Imurin mukana toimitetaan pitkä kapea suutin sekä harjasuutin.\nTiedostot: Rikkaimuri GARDENA EasyClean Li ulkokäyttöön\nOM, Gardena, 9339, 9340, 9343, EasyClean Li, Akkurikkaimuri, 2019-01


Treeni pitkää touringia varten? [Arkisto] - Fillari-lehden foorumi\nFillari-lehden foorumi > Fillari-lehden keskustelut > Kuntoilu ja ajotekniikka > Treeni pitkää touringia varten?\nNäytä tavallinen näkymä : Treeni pitkää touringia varten?\nEnsi kesänä pitäisi polkea maantiellä vajaa 100km päiviä kolmisen kuukautta putkeen suht raskaalla kuormalla (teltat yms). Miten reissua varten kannattaisi treenata?\nToistaiseksi en ole yhtään 100km päivälenkkiä ajanut, vaikka olen matkojen pituutta kesän aikana pikku hiljaa nostanutkin. Tämän kuun loppuun mennessä pitäisi tuokin maaginen raja saada rikki. Treenipyöränä on vanha huonosti huollettu perusfillari, joka vaihtuu viimeistään keväällä paremmin rullaavaan, simuloiko tämä tavallaan tuota painavampaa kuormaa?\nTällä hetkellä treeni koostuu pelkästä pyöräilystä, mutta jotain muutakin täytyy keksiä, kun kelit tästä heikkenevät. Talvella poljen lähinnä kauppareissuja. Olisiko siis paras ostaa vain kotiin kuntopyörä ja harjoitella sillä? Paljonko tähän salitreeniä päälle, mikä on liikaa ja mikä liian vähän? 2-3kk ennen reissua ylikaloreilla energiaa säilöön läskinä?\nSuunnittelu siis todella alkuvaiheessa, enkä oikein edes tiedä mitä pitäisi kysyä, eli olisin kiitollinen kaikista vinkeistä, joilla saisi kropan kuntoon ensi kesään mennessä. :)\nHommaa pyörä millä meinaat reissuun lähteä heti että saat ajoaikaa sillä, kevät on lyhyt ja 3kk satulassa rassaa jos ei reeniä oo alla. Talvella monipuolista liikuntaa sopivasti. Muutama 100 km lenkki tai ainakin 4h lenkki jo syksylle, niin saat käsitystä miltä pitkät lenkit tuntuu.\nReissuun ei varmaan liian hoikkana kannata lähtee, läskikään ei tosin polkimia liikuta :)\nTsemppiä kovaan retkeen.\nKuntosalia pari kertaa viikossa keskivartaloon, käsiin, olkapäihin ja hartioihin keskittyen.\nKuntopyörällä tai mieluummin spinningpyörällä ajoa tunti pari kerrallaan kolme-neljä kertaa viikossa. Sitten yksi monen tunnin vaellus kerran viikossa, joko hiihtäen tai sauvakävellen.\nLäskin määrää ei kannata lisätä, jokaisella on kehossaan riittävästi rasvaa vaikka kuinka pitkiin suorituksiin. Se ei lopu. Päinvastoin liika läski vaikeuttaa toimintaa.\nParempi on huolehtia riittävästä proteiinin saannista harjoittelun aikana ja sitten reissun aikana. Tuo putkeen ei toivottavasti tarkoita sitä, että lepopäiviä ei tule lainkaan. Kyllä reissu, jossa ei ole lepopäivä muuttuu kidutukseksi.\nJa sitten muut voivat olla tästä eri mieltä. ;)\nTuo haaste polkea vajaa 100 km 90 päivää putkeen kuormalla on kyllä aika kova. Jos alussa on päivittäinen lenkkipituus 70 - 90 km ajokunto kohenee reissun aikana ja pystyy tarpeen vaatiessa vetämään muutama yli 100 km päiväosuus. Pitää myös löytyä mahdollisuus hyväksyä joku 50 km päivä tai jopa muutama lepopäivä tarpeen vaatiessa.\nJos et vielä tähän mennessä ole ajanut yhtään 100 km lenkkiä kuorman kanssa se henkinen puoli pitää vahvistaa suorittamalla muutamia 100 km ajoja siten että ne tuntuvat mielekkäiltä ilman kuormaa ja sillä nopeudella millä olet ajatellut reissussa polkea.\nJa Pulkkisen neuvo vahvistaa keskivartalo, kädet, olkapäät ja hartioita kuntosalilla on järkevä. Jos ei keskivartalo jaksa ryhdissä 100 km sinulla on joku kohta selästä aika kipeä seuraavana päivänä. Mitä paremmassa kunnossa olet ja mitä vähemmän ylipainoa sinulla on reissun alkaessa sitä paremmin kestät kuorman kanssa polkemista.\nUuteen pyörään totuutteluun kannattaa varata ainakin muutama kuukausi, mielummin 4 - 6 kuukautta.\nLepopäiviäkin on, yksi per viikko ainakin voi pitää ja silti pysyä alle 100km vauhdissa. Tätä tarkemmin en reittiä ja vauhtia suunnittelekaan, vaan katson sitten vasta matkalla omia fiiliksiä, että kuinka paljon sitä lepoa tai muuta aktiviteettia kaipaa. Tai jos on vauhti päällä, niin sitä voi vaikka pidentääkin reittiä ja koukata erinäisille nähtävyyksille. Parempi pitää suunnitelmissa vähän joustovaraa. Ja mitä kovemmin nyt treenaan, sitä enemmän löytyy pelivaraakin reissussa.\nTuo vähän yllätti, että uuteen pyörään totutteleminen kestää noin kauan. Olin jotenkin siinä uskossa, että riittää jos totuttelen pelkkään satulaan (Brooks) rauhassa. Miksi noin kauan, johtuuko tuo ajoasennosta, kulmista yms?\nKokonaisuus on kyseessä. Jos olet treenannut X:llä ja on mennyt hyvin, niin se ei tarkoita, että voit hypätä noin vain Y:n selkään ja kaikki menee hyvin tai paremmin. Jos sen sijaan treenaat Y:llä, tiedät tasan tarkkaan, mitä Y:llä ajaminen on. Ja kannattaa muistaa, että se, mikä pienessä ajamisessa on pieni ongelma, kumuloituu matkan kasvaessa niin, että pienen lenkin pieni ongelma voi pitkässä ajossa olla niin suuri ongelma, että se lopulta estää matkan jatkamisen.\nJoku voi suoraan ottaa uusi pyörä käyttöön ja ajaa sillä 300 km Vätternrundan kuntoajon kun taas toinen ajaja on vain vaihtanut satulan pari viikkoa ennen samaa reissua ja kokee lenkin rankkana persuksille.\nTai niinkuin minä tein - ajoin 150 km lenkkejä 5 vuotta vanhoilla Shimano SPD-kengillä eikä tuntunut moksiskaan enkä uskaltanut siirtyä uusiin pyöräilykenkiin ennen Vätternajoja. Mutta auta armias mikä polte alkio tuntua jalkapohjissa kun pari sataa kilsaa oli polkenut kun kengänpohjat olivat menneet niin pehmeiksi että alkoi xt:n poljin painautua jalkapohjaan. Ylämäet piti suorittaa vetotekniikalla tai välillä jopa ripeästi kävellen mutta maaliin pääsin kummiskin.\nJos olet henkisesti hyvin valmistautunut ja pyörä ja varustus on tuttu matkalle lähtiessä pärjäät paremmin matkan aikana syntyvien pulmien kanssa.\nOnko tarkoitus lähteä reissuun laukuilla vai peräkärryn kans? Siinäkin on ero, miten ko. varustukset käyttäytyvät pyörän kanssa mm. ylä- ja alamäet. Kärrin vetäminen vaatii ainakin sitä jatkuvaa huomiota, ei ole sitä vapautta kuin ilman kuormaa.\nBob yakia kokeilin pyöräretken loppuvaiheessa, painoa oli kärryssä reilu 20 kg + yakin paino: vetää, työntää ja heiluu, laskee keskivauhtia verrattuna ilman kuormaa ainakin noin 5 km/h, jos on yhtään enemmän mäkiä (alamäissäkin on pakko vähentää vauhtia, ei voi ajaa vapaalla suurissa mäissä). Täytyy kyllä ihailla niitä, jotka vetää näitä kärrylöisiä perässään tuhansia kilsoja!\nLäpi talven olisi tärkeä tehdä peruskestävyyslenkkejä vaikka hiihtäen/luistellen (jos koet ne mielekkäiksi), sekä talvipyöräilyä/treineirillä/spinningiä = satulassa istumista. Hyvää peruskuntoa ja vahvaa keskivartaloa tuo retkeily vaatii, niin matkanteko tulee olemaan helpompaa.\nReissua varten kannattaa treenata aktiivisesti ja monipuolisesti, peruskuntoa ja kestävyyttä kehittäen. Rohkeasti tarpeeksi korkeaa rasitustasoa pitäen, jotta myös kehittymistä tapahtuu.\nEn tiedä, kuinka tiivistä on nykyinen liikunnan harrastamisesi, mutta jos harrastat kuntoliikuntaa esim. 2-3 kertaa viikossa, niin siitä on aika iso hyppäys siihen, että yhtäkkiä lepopäiviä onkin enää vain yksi viikossa, ja sitä pitäisi jaksaa kolme kuukautta putkeen. Okei, alle 100 km päivätahdilla matkavauhti voi olla hyvin rento, ja rasitustaso siten pieni, mutta joka tapauksessa.\nEi tuossa sinänsä mitään ihmeellistä. Monelle aktiivikuntoilijalle edes sen yhden lepopäivän pitäminen tuntuu hankalalta, mutta se ei tapahdu ilman tarpeeksi hyvää kuntopohjaa. Sinullakin on pitkä talvi edessä vetää hyvä peruskuntokausi, eikä lopullinen tavoitekaan ole alle kolmen tunnin maratonaika. Joten hyvin ehtii.\nEli aktiivisesti ja pikkuhiljaa harjoitusmääriä nostaen siten, että pääset siihen 5-6 treenikertaan (sanoisinko jotain 8-12 tuntia) viikossa.\nKolme kuukautta putkeen vajaa satasen lenkkejä päivittäin on jo ihan kohtuullinen suoritus maantiepyörälläkin 25-30km/h keskivauhdilla. Kuormattuna matkavauhtia (noin 13-20km/h) tuo menee helposti jo suorittamisen puolelle eikä matkasta välttämättä ehdi nauttimaan. Tämä tuli huomattua itse nyt kesällä parilla lyhyemmällä reissulla.\nKunnon puolesta ei välttämättä ole lainkaan tekemätön paikka, jos talvella jaksaa treenailla yo. ohjeilla ja sitten keväällä ajella niitä pidempiä lenkkejä. Enemmän tuossa kuitenkin alkaa tökkimään ne pitkät ajopäivät. Suosittelen suunnittelemaan matkaa noin 50-80km päivämatkoilla ja sitten tekemään pidempiä matkoja, jos siltä tuntuu. Näin ehtii pysähtelemään kiinnostavissa kohteissa paremmin ja poikkeamaan reitiltäkin.\nHienoa, patistitte minut kokeilemaan 100km lenkkiä aikataulusta edellä jo tänään! 108km meni, mikä tuntui vain hieman vaikeammalta kuin aiempi 62km ennätys parin viikon takaa, eli huimaa kehitystä näyttää tapahtuvan. Aikaa meni melkein koko päivä (8,5 - 9h) monine taukoineen, mikä on odotettavaa itse reissussakin. Välillä piti pysähtyä jo viiden kilometrin välein lepuuttamaan reisiä, mutta ihan lopussa jaksoin jopa paremmin. Aika lupaavaa.\nHuomenna testinä joku minilenkki, jotta näkee tulevatko satula ja perse vielä toimeen, ja sitten vain niin paljon näitä 100km lenkkejä kuin jaksaa, jotta niistä tulisi suht "helppoja" nyt kun lämpimällä säällä vielä sietää polkea.\nTalven salitreenisuunnitelma ei tuota ongelmia, teen vain hieman tarvittavia muutoksia aiemmin käyttämääni hyvään ja monipuoliseen ohjelmaan. Kestävyystreenilajia en ole vielä valinnut. Katselin spinningpyörien hintoja ja samalla rahalla saisi vaikka Rohloffin vaihteet alle, mistä olisi varmasti enemmän iloa. Itse reissu kuitenkin vaatii myös hieman säästämistä. Täytyy ehkä vain fillaroida lenkkejä nastoilla läpi talven, ainakin tulee treenattua oikeita lihaksia.\nHiMa: Laukuilla menen, Ortliebit edessä ja takana, plus rack pack ja ehkä tankolaukku. (Kyselen varusteista tarkempia vinkkejä joskus myöhemmin omassa ketjussa ja oikealla alueella.)\nKyllä tästä vielä hyvä tulee! Kiitokset taas vastauksista. :)\nHienoa, että meni ensimmäinen satasen lenkki! Siitä se lähtee!\nMutta jos et ole ohjelmaasi vielä kestävyystreenejä valinnut, niin valitse pian ja aloita. Aivan sama mikä laji, pääasia että harjoittelu on pitkäkestoista ja tarpeeksi kuormittavaa. Spinningin ennätät aloittamaan vaikka keväällä, jos se ei vielä ohjelmaan sovellu.\nItse olisin tuollaisessa kolmen kuukauden urakassa paljon huolestuneempi palautumisesta kuin takapuolen kestävyydestä tai siitä onko talvella treenattu oikeita lihaksia.\nPalautumisessa lihashuolto ja oikea ruokavalio toki auttaa, mutta loppupeleissä kyse on peruskunnosta. Vain tarpeeksi hyvä peruskunto auttaa siihen, että ensinnäkin jaksaa ajaa kuusi päivää putkeen, jonka jälkeen yksi lepopäivä riittää siihen, että heti perään menee seuraavat kuusi päivää. Ja sama vielä kymmenen kertaa lisää.\nMahdotonta se ei toki ole, mutta hyvää kestävyyskuntoa ei myöskään rakenneta ihan hetkessä - eikä salitreeneillä, vaan lenkkipoluilla (Tai spinningissä, hiihtämällä, tai mikä se kestävyyslaji nyt onkaan. Riittävän reipas (7-8 km/h) kävelykin on hyvin tehokasta.).\nSanoisin maanläheisesti/realistisesti että jos nyt ajetaan vasta ekoja 100km lenkkejä, niin vajaan vuoden päästä ei vielä ajeta kuormatulla pyörällä 90 kpl lenkkiä PERÄJÄLKEEN edes 1x/vko lepopäivällä 100km/päivä tahtia. Vaikka se 15 km/h edes olisi keskari niin 100km on sen 7h/PÄIVÄ. Vaatii _rautaisen_ peruskunnon moinen suoritus, jäisi varmaan suurimmalta osalta tämänkin palstan jannuista tekemättä, itse mukaanluettuna. Ja muutama kilsa kuitenkin tullut ajettua tässä vuosien saatossa.\nTäällä palstalla on niin helppo ajaa pitkään, kovaa ja useasti. Tuolla maantiellä se on sit ihan eri asia.\nVähän nopeutettuna homman voi kokeilla vaikka salilla jalkaprässillä. Ottaa rennon kivat painot mitkä pistää vähän puuskuttamaan 20kpl sarjan jälkeen. Just kuten yksi satasen lenkki. Tuntuu silleen kivasti. No, vedät sit sen 20 sarjan edes sen 20 kertaa peräkkäin minuutin palautuksilla. Tulee jo lopussa äitiä ikävä. Puhumattakaan että pitäs vetää 90 sarjaa noita.\nTsemppiä tietysti haasteeseen! Toivottavasti menee suunnitellusti! :)\nVesaP on säälittävän oikeassa, mitään yhden talven ihmettä ei kannata odotella. Homman helppoudesta löytyy oikein oma keskustelunsakkin. Viime kesän Pakkosatanen-projekti (http://www.fillarifoorumi.fi/forum/showthread.php?42864-Pakkosatanen-projekti) on tästä prokkiksesta vain kolmannes, eli ihan lätyn kääntöä siis.\nJottei puheenvuoro ole pelkkää pään aukomista, niin seuraavat pyöränkorjaustoimenpiteet kannattaa opetella sellaiseksi rutiiniksi, että hoituu vaikka kännissä:\n9tkm matkalle noita kuitenkin mahtuu.\nSanoisin omasta kokemuksesta, että kun jos ajaa 100km/päivä se onnistuu hyvällä suunnittelulla.\nLisäksi päivittäinen lepo ja ruokavalio ovat ehdottoman tärkeitä. Näin viikon kokemuksella;)\nOikeesti ilman kunnon yöunia ei onnistu. Itsellä hotellin untuvapeitot, tyynyt ja lämmin suihku\noli jossain raossa ehdoton must. Ei enää houkuta nukkua juurien ja kivien päällä.\nJa jottei menisi pelotteluksi, niin itseäni tuossa ei arveluta muu kuin päiväetappien pituus ja erityisesti lepopäivien määrä. Muutenhan kolme kuukautta pyörän päällä kuulostaa mahtavalta suunnitelmalta!\nMutta se rasituksesta palautuminen... Viikko suunnitellulla tahdilla menee varmasti, mutta yksi lepopäivä kuuden ajopäivän välissä ei ole liikaa edes todella hyvällä peruskunnolla. Ja jos ajopäivän pituus on sen 6-10 tuntia, niin niiden väliinkään ei enää paljoa jää. Vaikka ajotahti olisi pettävän rauhallinen, niin rasitus kertaantuu silti.\nJa vielä siihen alkuperäiseen treenikysymykseen liittyen: Lenkkipolulle, mars. Mieti niitä kuntosalitreenejä sitten jos lenkkeilyltä aikaa jää.\nLisäksi päivittäinen lepo ja ruokavalio ovat ehdottoman tärkeitä. ... Oikeesti ilman kunnon yöunia ei onnistu.\nLevossakin on huomattava se, että kova ja pikkuhiljaa kertaantuva rasitustaso alkaa lopulta häiritsemään myös yöunia. Keho saattaa käydä niin kierroksilla, että rentoutuminen nukahtaakseen on hankalaa ja unestakin tulee katkonaista. Ja huono yöuni heikentää entisestää palautumista ja lopulta myös kehon vastustuskykykä.\nÄkkiä ostamaan se pyörä jolla meinaat ajaa, kerkeät kokeilla vielä nyt loppukesästä/syksystä ajaa vaikka 30x 100km päivälenkit peräkkäin niin huomaat mahdolliset vaikeudet. Jotta saat painavaa varustusta kompensoitua treenilenkeissä niin sun pitäis ajaa ~150km/päivä\nVielä masentaakseni sanon että jos joku olisi niin kovassa kunnossa että voimien & palautumisen puolesta ajaisikin tuollaisen matkan tuossa ajassa ja vielä retkivarusteissa niin väitän että homma jää kuitenkin kesken jonkin terveydellisen syyn takia.\nTosiaan jos syksyllä ehtii kokeilemaan esim. semmoisen 150km ilman kuormaa viitenä peräkkäisenä päivänä niin tietää vähän mitä tuo tarkoittaa. Tuon rykäisyn jälkeen pitäisi sitten tuntua kohtuullisen tuoreelta, että yhden lepopäivän jälkeen jaksaa vetää saman setin uudestaan.\nItsensä ylittäminen ja kiusaaminen kannattaa ehkä tehdä lyhyempinä suorituksina ja ottaa tuo matka sitten oikeasti matkailun kannalta. Ikävää, jos potentiaalisesti hieno reissu menee piloille kun viikon jälkeen on valmis heittämään fillarin menemään ja odottaa vaan seuraavaan majapaikkaan saapumista.\nRealiteettitarkistukseksi voisi sanoa, että Ranskan ympäriajossa ajetaan ajallisesti vähän lyhyempiä päivämatkoja noin kolme viikkoa parilla lepopäivällä ja sitä vissiin pidetään ihan kohtuullista kuntoa vaativana suorituksena ;)\nAika riittää treeniin ja selviät tuosta, jos olet perusterve ihminen ja satanen menee nyt kohtuu helposti, mutta aikaa ei ole hukattavaksi. Jos budjetti antaa periksi, niin suosittelen ammattilaisen apua. Maksaa ehkä sen 200...300€, mutta auttaa sua enemmän, kuin mikään spinnigpyörä.\nTuossa edellä onkin tullut hyviä neuvoja ja myös varoituksia. Alkuun tiivistän hiukan omasta mielestä tärkeimät nippuun:\nKunnon koko kropan salitreeniä koko aika vaihtelevalla kuormituksella. Eli kevyinä viikkoina riittää 2 päivää 2h/päivä salilla. Joskus voi jättää salitreenit väliinkin viikoksi. Kovempina 4 päivää 2h/päivä. Pitkää sarjaa lyhyillä palutuksilla. Tuohon päälle sitten pitkää peruskuntolenkkiä ja intervallitreeni. Esim 1x6 tunnin lenkki ja 1xtunnin intervalli joka viikko. Lihakset kasvaa levossa, eli älä unohda lepoa. Oikea ravinto on myös erittäin tärkeä.\nTuon em lisäksi sun kroppa tarvii totuttaa sihen, että aikaa palautumiselle ei anneta. Aloita tuo treeni heti. Vedä nyt alkuun 50km/päivä ilman kuormaa 6 päivää putkeen. Toi 50 km on kuitenkin vain parin tunnin aamu/iltalenkki. Ei se paljoa aikaa ota. Ja siitä tasaisilla nostoilla esim. kerran kuukauteen siten, että keväällä vedät vähintään kerran 150 km/päivä 6 päivää putkeen. Tuon jälkeen 6x150 vedon ja yhden lepopäivän jälkeen sulla pitää olla fiilis että et ole ajanut lainkaan :)\nJa huonosti rullaava pyörä ei riitä simuloimaan kuormaa. Tuo 150 km vs 100 km on aika lähellä totuutta. Ja hankittavassa pyörässä kannattaa sitte olla kevyitä vaihteita ylämäkiin. Kuormaa vetäessä niitä tarvitaan.\nUskallan esittää eriävän mielipiteen. Pyörämatkailu ei ole huippu-urheilua eikä ympäriajoihin vertaaminen ole kovin järkevää. Ihan eri maailma.\nEi todellakaan tarvita mitään valmentajia tai treeniohjelmia. Hyvä peruskunto auttaa jaksamaan ja siitä on hyötyä, joten sellaisen hankkimiseen kannattaa toki panostaa jos sitä ei vielä ole. Tietysti treenaamalla tottuu ajamaan, mutta matkaan voi lähteä pystymetsästä kuka vaan. Ei ole mitään sääntöjä eikä sports director huuda korvanappiin jos et aja sitä päivän tavoitematkaa. Päivät ovat erilaisia. Sääolosuhteet vaihtelee. Maasto vaihtelee.\nPyörään tottuu nopeasti ja satulankin voi ajaa sisään matkalla. Kalustoon kannattaa tutustua etukäteen jos se on mahdollista, mutta välttämätöntä se ei ole. Suosittelen ainakin aluksi käyttämään pehmustettuja ajohousuja jos lähdet suoraan kotisohvalta reissuun. Kannattaa unohtaa treenivälineiden hankkiminen ja hankkia niitä varusteita, joita siellä reissussa oikeasti tarvii. Salikorttirahat kannattaa säästää matkaa varten ja korvata salitreeni pyörä- ja juoksulenkeillä.\nMeinaatko matkata Euroopassa vai jossakin kauempana?\nTästä tulikin mieleen kuinka Erkki Lampen lähti pyöräilemään ympäri suomen. Tästä retkestä löytyy päiväkirja osoiteesta: http://koti.welho.com/elampen/fillari.html\nOMT:n kanssa olen melkein samaa mieltä. Ei tarvita mitään erityisiä treeniohjelmia, mutta totuttautua kannattaa etukäteen, muuten eka kuukausi voi olla aikamoista kärsimystä. Miksi viettää arvokasta lomaa kärsien jos pienellä valmistautumisella voi sen välttää.\nSiis noin kerran viikossa ylipitkä lenkki ja muutama lyhyempi ajolenkki.\nPari salikäyntiä viikossa auttaa kummasti pyörän päällä oloa. Jos jollain pyörällä ajelee säännöllisesti niin uuteen pyörään tottuu viikossa. Ei se sen kummallisempaa ole kuin normaalia kuntoilua.\nIte matka on hyvä ajaa sitten pääsääntöisesti alle aerobisen kynnyksen vauhtia, joten välitykset sillä silmällä.\nEi se sen kummallisempaa ole kuin normaalia kuntoilua.\nEipä kyllä, mutta jos tämän hetken satunnaisesta kuntoilijasta muuttuu talven aikana säännölliseksi kuntoilijaksi, joka harrastaa liikuntaa vaikkapa 3-4 kertaa viikossa, niin siitä on aika iso hyppäys siihen, että yhtäkkiä harrastaa kuutena päivänä viikossa ja joka päivä vieläpä suht. kuormittavasti.\nMahdotonta se ei tosiaankaan ole, eikä siihen huippu-urheilijan kuntoa tarvita, mutta suht. hyvälle aktiivikuntoilijan tasolle pitäisi yltää, jotta jaksaa nuutumatta "treenata" kolme kuukautta putkeen.\nMutta vertaus kuntourheiluun tuntuu tosiaan aika hassulta, jos kyseessä pitäisi olla lomamatka. Aika korpeen pitää lähteä (täällä Lapissa on hyvä), jos alle 100 kilometrin välein ei löydy suht. mukavia leiriytymispaikkoja.\nKaveri just laitteli viestiä, että nosti keväällä viikkokilsat aiempien vuosien 250-300 tasosta 400:aan ja siitä sitten kohti 600:aa. Seuraus oli, että tämä pyöräilykausi on pari viikkoa sitten paketoitu kroonisen ylikunnon vuoksi. En tiedä sitten, millaisilla tehoilla hän noita kilsoja on kerännyt, mutta taustalla on kuitenkin useampi vuosi säännöllistä ajamista ja pitkää lenkkiä on ohjelmassa ollut. Ja asuinpaikka sen verran etelässä, että talvellakaan ei pitkää ajotaukoa tule. Tätä taustaa vastaan tuntuu aika kovalta haasteelta, että jos ajamista on vasta nyt aloittelemassa, niin ensi kesänä pystyisi ajamaan 500-600 kilsan viikkoja kolme kuukautta putkeen.\nJa nuo 500-600 kilsan viikot vielä kuormalla. Vastannee maantiepyörällä ilman kuormaa 700-900 kilsan viikkoja.\nTuo ei ole välttämättä edes kova haaste, jos nyt alkaa treemnaamaan oikein ja tosissaan. Muuten saattaa käydä niin, että reissusta on mukava kesälomareissu kaukana, vaikka perille selviäisikin.\nSuosittelen koittamaan jo nyt sitä, että vetää edes yhden 800 kilsan viikon ilman kuormaa. Jos sen jälkeen on sellainen olo, että näitä 3 kuukautta putkeen menee helposti, niin sitten ei tarvi treenata;) Tollanen 800 kilsan viikkohan onnistuu ei loma-aikanakin. 2 tuntia aamulla ja toiset illalla. la ja su sitten hiukan pidemmät lenkit.\nOsmo Soininvaara pyöräili joku vuosi sitten Helsingistä/Tallinnasta Nizzaan kuukaudessa. Matkaa muistaakseni n. 3300 km eli yli 100 km per päivä. Maantiepyörä, hyvin kevyt varustus. Matkakokemukset kirjasessa: "Fillarilla Nizzaan".\nNiin ja aika tavis poliitikko hän taitaa olla.\nPitää muistaa, että retkipyöräilyssä ajetaan hitaasti. Alle 20 kilsaa tunnissa.\nAamupäivällä viisikymppiä vaikka kolmella vartin tauolla koko ajan tankaten.\nPäivällä parin tunnin tauko ja lounasta naamaan. Ehkä pienet torkut.\nIltapäivällä toinen viiskymppinen. Vaikkapa kolmessa erässä välillä jätskiä syöden ja kahvitellen sekä turistipaikkoja kierrellen.\nIllalla tankataan ja lepäillään. Muuta hommaa ei ole.\nMikään pakko ei ole ajaa sitä satasta. Jos aamulla tuntuu, että ei kulje niin takaisin pehkuihin ja jalkaisin kaupungille.\nJos Soininvaara tuohon kykenee niin kyllä moni muukin.\nMinkäs ikäinen Tyyni on? Parhaat mahdollisuudet urakasta selvitymiseen on nuorella eli 20-30 vuotiaalla. Vanhemmilla palautuminen on hitaampaa. Tai sitten "vanhalla" pitää olla pohjat kunnossa. Vuodessa ei pohjia rakennella.\nMinä suosittelisin yhdeksi harjoitukseksi maastopyörävaelluksia. Kerran kuussa 5 - 10 tunnin maastopyöräily helpossa maastossa muistuttaa rasittavuudeltaan pyöräilyä varusteineen. Muutenkin painottaisin harjoittelun pyörällä ajamiseen. Lokakuu voisi olla määräkuukausi eli ajat niin paljon kilometrejä kuin vain pystyt. Ehkä 2000. Toinen määrähuippu kuukausi pari ennen varsinaisen retken alkua.\nMinulla on omat vuosikilometrit (lähinnä asfalttia) olleet jotenkin näin: kuluvan vuoden arvio 8000 ja edeltävät vuodet 7000, 5000, 1500, 1000, 1000. En uskoisi itse selviäni suunnittelmastasi urakasta. Tosin en olekaan enää nuori.\nVanhin pyörämatkailija, jonka kanssa olen jutellut omalla reissullani, oli vähän päälle seitsemänkymppinen britti. Hänet sai liikkeelle hänen ystävänsä äiti, joka pyöräili 90-vuotiaana Bernistä Amsterdamiin mummopyörällä. Ei siis kannata ajatella ikää rajoittavana tekijänä.\nEn lähestyisi pyörämatkailua fyysisenä suorituksena. Tärkeintä on matka - seikkailu. Ketjun aloittajalla on hyvin aikaa suunnitella reitti ja aikataulu siten, että kiirettä ei tule missään vaiheessa.\nMinä suosittelisin yhdeksi harjoitukseksi maastopyörävaelluksia. Kerran kuussa 5 - 10 tunnin maastopyöräily helpossa maastossa muistuttaa rasittavuudeltaan pyöräilyä varusteineen. Muutenkin painottaisin harjoittelun pyörällä ajamiseen. Lokakuu voisi olla määräkuukausi eli ajat niin paljon kilometrejä kuin vain pystyt. Ehkä 2000. Toinen määrähuippu kuukausi pari ennen varsinaisen retken alkua. En uskoisi itse selviäni suunnittelmastasi urakasta. Tosin en olekaan enää nuori.\nNo ei htto! Maastossa pulssit sahaavat ylös ja alas, varsinkin jos on tottumaton. Maantienlaitaa vaan.\nPääpaino on tietenkin ajamisessa, mutta kyllä salia kannattaa tehdä yläkropalle.\nLuulenpa että selviäisit noilla pohjilla. Jos ei ole retkipyöräilyä harrastanut, ei tiedä mitä se on. Eli hidasta ja pitkää alhaisilla sykkeillä. Joissakin Alpeilla sitten on eri asia, mutta sitten ajetaan lyhyitä päiviä.\nKannattaa muuten tutustua ultramaratoonarien, jotka ovat juosseet Amerikan rannikolta rannikolle (n. 100 päivää), ajatuksiin. Hyvä kunto, ruoka, lepo ja oikeat varusteet ovat tietenkin tärkeitä, mutta ennen kaikkea pääkopan pitää kestää.\nNäissä linkeissä ihan ultrapyöräilijoiden juttuja. Löytyy artikkeleita ja tekstejä ravinnosta ja treenamisesta. Ovat vähän jo "isojen" poikien ja tyttöjen juttuja, mutta ei kai niistä haittaakaan ole.\nMut mää tiedänkin miltä tuntuu ajaa 11 tuntia 7 päivänä putkeen. Alkaa tulla vaivoja yllättäviin paikkoihin.\nMaantiepyöräretkellä kannattaa ajaa ihan fiilispohjalta ilman kilometritavoitteita. Se maisema ei niin paljon muutu, että 100 km matkan lyhentäminen puoleen haittaisi jotain. Henkisesti on paljon helpompaa, jos jaksaa ajaa 20 km yli tavoitteen, kuin jäädä taas 10 km vajaaksi. Matkan suunnittelukin vaikeutuu, jos joutuu koko ajan tekemään muutoksia myöhässä olemisen takia, leiripaikoilla hyvät telttapaikat ovat menneet ja pimeä painaa iltatoimien päälle. Aamulla tarvii herätyskelloa ja silti ei jaksa nousta ennen kuin aurinko on kuumentanut teltan saunaksi ja hikoiluttanut illan nestetankkaukset makuupussin eristeisiin. Kun lopulta olet taas liikkeellä, niin huomaat juuri kaupungista ulos ajettuasi, että oliskin jo lounasaika, mutta ei enää lounaspaikkoja lähistöllä.\nJos on pakko pitää kiinni 100 km päivämatkoista, niin aja niitä vain joka toinen päivä ja välipäivänä voi oikeasti käydä kattelemassa nähtävyyksiä, juoda kaljaa, tehdä kunnollista ruokaa, ehtii pestä pyykkiä ja vähenee teltanpurkurumba yms.\nHyvä nyt päästiinkiin asian ytimeen !\nNo niin,siis tasaista treeniä koko talven, jotakin pyöräilyn muotoa myös läpi talven pari kertaa viikossa. Tarkoitan\njoko talvipyörälenkkejä, kuntopyörällä, trainerilla, rullilla, spinningiä, putkessa tms. Muuten monipuolista kestävyys- ja lihaskuntotreeniä,\njos olet lumisilta leveysasteilta kotoisin hiihtoa (erityisesti luisteluhiihtoa) pitäisin tosi monipuolisena ja hyvänä harjoitteluna.\nKeväällä, paitsi välineiden testausta, myös pari kunnon viikonloppureissua esim. 3 x 100 km peräkkäisinä päivinä pe-su niin tiedät, miltä\nkroppa alkaa tuntua kun tien päällä tulee oltua aikaisempaa enemmän.\nJa niin kuin sanoit, ei liian tarkkaa reissusuunnitelmaa, tien päällä pitää olla mahdollisuudet vaihtaa nenän suuntaa jopa hetken mielijohteesta.\nMuista talven treenijaksolla myös lepo. Lihakset kasvaa levossa. Voit rauhassa huilata ja laiskotella viikon silloin tällöin (esim. parin kuukauden välein). Myöskin kuormitusvaihtelut on tärkeitä, eli ota rauhallisemmin aina välillä. Eikä tuon treenin tarvi, eikä kannatakkaan olla pelkkää pyöräilyä, juoksu, hölkkä tai sauvakävely on hyvää. Etenkin polvet ja selkä kaipaa vahvistuakseen tärähdyksiä, joita ei saa pyöräillessä. Itse jakaisin nuo 2 treenikertaa siten, että vain toinen on pyöräilyä tai hiihtoa ja toinen linjalla sauvakävely, hölkkä, juoksu.\nJos mahdollista, niin aja noina testipätkinä enemmän, kuin 3 päivää putkeen. 3-päivää menee vielä aika helposti, mutta neljäs alkaa tökkimään, ainakin mulla. Kokeile vaikka 50-70-100-100-50 sarjaa, jos arkisin ei huvita pitkä lenkki.\nTämä kesänä ajoin sarjan 50-210-60 joista eka maantiellä ilman kuormaa, toka veto painava kärry perässä ja kolmannesta n. 20 km maastossa. Neljäntenä ei huvittanut enää pyöräily lainkaan, eikä viidentenä, kuudentena taas pyörä kulki.\nJos et halua treenata 6x100 lenkkejä ennen matkaa, niin matkan alun aloittaisin nuosujohteisesti, eli vaikka 2 ajoa, 1 lepoa, 3 ajoa 1 lepoa, 4 ajoa 1 lepoa, 5 ajoa 1 lepoa ja vasta sitten 6/1 sarjalla eteenpäin. Näin elimistö tottuu hiljalleen siihen, että lepoa ei tulekkaan ja paikat kestää paremmin. Tai sitten heti 6/1 sarjalla liikkeelle, mutta kilometrit 50 ylöspäin, 10 km lisää joka viikko.\nItse olen ottanut pyöräilyn ja retkipyöräilyn siltä kantilta, että sinne mennään minne sillä hetkellä huvittaa ja omaan tahtiin. Jos matkanteko maittaa ja kelikin suosii voi mennä pitemmällekkin. Vaikkakaan välipäivät ei haittaa yhtään vaan elämästä pitää nauttia. Jos itselleen asettaa erittäin kovia matkatavoitteita jokaiselle päivälle voi retkeily (walkabout) muuttua urheiluksi.\nTäällä tuntuu olevan vallalla ajatus siitä että pyörämatkailu on ensisijaisesti pyöräilyä, urheilua ja fyysistä suorittamista. Minun mielestäni tämä on se ensimmäinen asia, joka kannattaa unohtaa reissussa. Nautin pyöräilyn fyysisyydestä maantiepyörän päällä, mutta retkipyöräilyyn osaan nykyään suhtautua eri tavalla.\nTäällä tuntuu olevan vallalla ajatus siitä että pyörämatkailu on ensisijaisesti pyöräilyä, urheilua ja fyysistä suorittamista.\nEi minun mielestäni, vaan tuo sävy keskusteluun on tainnut tulla ketjun aloittajan itselleen asettelemista tavoitteista. Enemmänkin täällä on yritetty toppuutella vähän maltillisempaan tahtiin.\nPaitsi jos tosissaan haluaa pysyä tavoitteessaan, ja ottaa reissun tietynlaisena maratonsuoritteena, niin sitten täytyy kyllä alkaa treenaamaan tosissaan.\nNiin minäkin sen ymmärsin ( tähän väliin toisten keskusteluihin tunkeen), että maratoonariretkeilyltä näyttää. Meitä on tietysti hyvinkin monen tasoisia pyöräilijöitä. Joiillekkin kuten minulle 100km/pv on ihan ok kun joku toinen vetää suomen päästä päähän kertalenkillä ;)\nAika hurjalta vaikuttaa keskustelun aloittajan urakka, kun ottaa huomioon lähtötason! Itse tuli nuoruudessa tehtyä jokunen lyhyehkö reissu retkipyörällä ja niistä lyhyimpäänkin oli\n"pohjia" ymmärtääkseni enemmän kuin tämän ketjun aloittajalla. Ketjun aloittajan viesteistä ei käy ilmi, onko hän lähdössä reisuun yksin vai kaverin kanssa? Kun muistelen vanhoja reissujani,\nniin parilla jotoksella kaveri oli kovempikuntoinen ja huonoimpina päivinä itte joutui roikkumaan jojon päässä. Aika suuri "mukavuustekijä" jos vauhti porukassa natsaisi yhteen.\nReenivinkejä on jo satanut niin, ettei mitään lisättävää. Kypärää nostan jo pelkälle aikomukselle :eek:\nNo noi mun ajatukset ammattilaisen ohjauksesta ja kovasta treenistä lähti nimenomaan siitä, että aloittajalla on tavoite ajaa ilman tuskia 100km/päivä 3 kk putkeen. Oikealla treenillä ja ko taustalla uskon tuon olevan mahdollista, mutta aika tarkaan saa kaiken vapaa-ajan käyttää treeniin noilla pohjilla. Käsittääkseni esim. Osmo Soininvaaran pohjat ei ole mitään ihan tavis poliitikkojen pohjia, vaan äijä on 90-luvulta alkaena polkenut tuhansia kilometrejä/vuosi ja melkein jokainen vuosi ajanut jonkun pidemman yli 1000 km reissun. Eli lähtöviivalla oli jo selkärangassa pyöritystekniikat lukkopolkimilla. Lisäksi selässä kevyt reppu ja alla maantiepyörä. Tällaisen kuvan sain eräästä aika pitkästä haastattelusta, joss Osmo kertoi harrastuksestaan. Ja toi Osmon matka oli vain kolmasosa aiotusta.\nMulla on henkilökohtaista kokemusta siitä mitä ajaa kivuttomasti päivässä pohjilla jotka sisältää pääasiassa työmatka ym ulkoilua fillarilla 5000 km/v. Lisäksi on kokemusta kun samoilla pohjilla on jatkettu vuosi +päälle otettu ammatilaisen laatiman ohjelman mukaan 3 kk tiukka treenijakso. Pakko sanoa, että ammattilaisen ohjeilla saa uskomattoman hyviä tuloksia uskomattoman lyhessä ajassa aikaiseksi. Ja kyseessä siis ihan inhimillinen treeni, jossa vain ohejma on laadittu, sen noudattaminen on ollut ihan omalla vastuulla. Avainkohdat tuosta treenistä olen koittanut kertoakin jo, eli lyhyesti tiivistettynä:\nMonipuolista välillä kovaa, välillä kevyempää ja oikeassa suhteessa lepoa. Noi kuormitustasot ja lepojaksot ym on henkilökohtaisia eli niihin ei voi antaa yksiselitteistä ohjetta.\nMulla ne "arpoi" ammattilainen kohdalleen ja hyvin meni. Säätökierroksia on tehty parit kunnon muuttuessa ja treeni jatkuu taas kesätauon jälkeen entistä rankempana. Tavoiteena olla ensi kesänä kunnossa. Jos kuuntelee kehoaan ja on kokemusta onnistuneesta treenaamisesta, niin kaikki onnistuu toki ilman ammattiapuakin.\nMulle jäi vaan noista neuvoista ja niillä saavutetuista tuloksista sellainen fiilis, että kyllä siellä ammattikorkeassa jotain opetetaan siksi sitä suosittelin.\nItse en noilla pohjilla laittaisi muuta tavoitteeksi, kuin ajetaan mitä jaksetaan ja huvittaa. Katselisin varuiksi hiukan juna-aikatuluja oletettavasti tylsien pätkin kohdilla. Jos meinnaa puhti ja voimat loppua, niin kamat junaan ja tylsä osuus pois välistä ja taas on voimia ja aikaa retkeillä mielenkiintoisemmat osuudet. Tällä periaatteella ei tarvi tinkiä kokonaismatkasta, eikä mahdollisesti sille asetetuista mielenkiintoisita käyntikohdetavoitteista.\nMinä olen pidemmillä päiväretkilläkin pitänyt bussiaikatauluja mukana. Viimeisen bussin kulkuajankohtana voi miettiä polkeeko vai laiskotteleeko. Kerran kävi niin, että pohdittiin hetki mitä tehdään, kun viimeinen bussi oli menossa ohi. Ehdottelin osalle porukasta bussia. Koko porukka päätti jatkaa sillä seurauksella, että jouduttiin yhdelle tilaamaan nouto 40 km ennen maalia. Ja kyseessä oli porukan kovakuntoisin kaveri, jolle kaikki luuli reissun olevan helpoin. Cooperin testissä olisi luultavasti vetäissyt vähintään 500m enemmän kuin muut perille polkeneet, joihin myös itse kuulun.\nMullakaan ei kummempaa touring-kokemusta ole, mutta meleko kova tavoite jos kolme kuukautta putkeen satkun päiviä, ilman aikaisempaa tourinkikokemusta. Mulle olisi pertti peruskuntoilijana kova sana jo vetää 30 kilsaa joka päivä kuukauden ajan! Itselläni kans olisi pikku touri suunnitteilla ensi kesäksi - mutta aloitetaan sieltä häntäpäästä eli varmaan kierrellään muutaman päivän verran minimivarustuksella ja koetetaan päästää itsemme mahollisimman helepolla kaikessa :)\nMatkan suunnittelu on oma taiteenlajinsa, ja olisin vähän samoilla linjoilla ku aiemmin mainittu että mielummin reilusti lyhyt päivämatka ku vähän liian pitkä. Ilmaa kannattaa jättää reilummin ku mitä kuvittelee - liian ajan saa aina tuhlattua poijes ja kilometrejä mutkiteltua lisää, mutta toisinpäin vaikeampaa! Samoin kannattaa itselleen laatia kevennys- ja exit-suunnitelmat reissun varrelle jo valmiiksi ja miettiä mitä voi jättää pois tarpeen tullen - voi säätää kilometrimääriä ja reissun pituutta oman kondiksen mukaan. On myös mahdollista että jossakin kohtaa tulee vaikkapa flunssapöpö tai muuta ongelmaa joka vie muutaman päivän, kaikkea tämmöistä pitää miettiä.\nEnnen kaikkea tärkeää että lähtee realistisesti katsomaan mikä on kilometrimäärä viikossa nyt ja mitä sen "pitäisi" olla. Pitäisi mielestäni saada reenimäärät aika lähelle sitä useampi satku / vko rutiinilla, jos tommoisen reissun meinaa tempaista.


Keskipohjanmaan pääkirjoitus: Kokkolan kaupunki saattaa korjata kurssiaan entistä kulttuurimyönteisempään suuntaan – Paljon on kiinni nyt muodostettavan kaupunginhallituksen tahtotilasta\nperjantai 24.9.2021 | 15:43\nKe 28.7.2021 klo 20:00\nKulttuurista Kokkolan ja Keski-Pohjanmaan vetovoimatekijänä on keskusteltu tänä kesänä, mikä on merkki siitä, että kulttuurin merkitys alueen elinvoimalle ymmärretään.\nSamalla se kertoo siitä, että tekemisessä olisi myös parantamisen varaa.\nYkspihlajan Kulttuuriviikon kulttuuri- ja talouskeskustelussa asia muotoiltiin niin, että kulttuuriin panostamalla Kokkolan vetovoima paranisi, mikä helpottaisi kovapalkkaisten osaajien haalimista Etelä-Suomesta. Nyt kannattaa ottaa kaikki ilo ja näkyvyys irti etenkin Kokkolassa neljättä kertaa järjestettävistä Kinojuhlista.\nKokkolan Kinojuhlilla esitetään Cannesissa palkitun kokkolalaislähtöisen Juho Kuosmasen ohjaama Hytti nro 6. Se taatusti tuo Kokkolaan tavallista enemmän vieraita muualta Suomesta. Valtakunnallista huomiota on luvassa.\nKulttuuri ja kulttuurimyönteisyys ovat ajankohtaisia aiheita muutenkin, sillä ennakkomyyntikuhinan perusteella ensimmäistä kertaa järjestettävä Kokkolan Viinijuhlat on saamassa ihmiset liikkeelle. Viinijuhlat ja viikonloppuna päättynyt Ykspihlajan Kulttuuriviikko osoittavat, että narina kotiin jäävistä keskipohjalaisista ei enää pidä paikkaansa.\nParhaillaan käynnissä ovat myös Lohtajan Kirkkomusiikkijuhlat sekä Kokkolan uuden kaupunginhallituksen kokoonpanon ja puheenjohtajiston muodostaminen. Kaupunginhallituksen henkilövalinnoilla on suuri merkitys siihen, mihin suuntaan maakuntakeskuksen kulttuurilaiva kulkee.\nKurssin korjaaminen aiempaa kulttuurimyönteisempään suuntaan voi olla luvassa, sellaisen käsityksen saa ainakin Sari Innasen (kesk.) ulostuloista. Se, tuleeko Innasesta kaupunginhallituksen seuraava puheenjohtaja, selviää torstai-iltana.\nIlmapiiriä on syytäkin tuulettaa, sillä viime vuosina Kokkola ei ole profiloitunut maailman kulttuurimyönteisimpänä paikkana. "Säästikö Kokkolan kaupunki ooppera-aarteensa hengiltä", Helsingin Sanomissa kysyttiin keväällä 2018. Kokkolan oopperafestivaaleja tuottanut Kokkolan Oopperayhdistys oli silloin lopettelemassa toimintaansa.\nLopettaminen tapahtui niin sanotusti huipulla, sillä yhdistyksen talous oli kunnossa ja Suomi 100-juhlavuoden suurproduktio L´étoile du nord oli toteutettu menestyksekkäästi sekä Kokkolassa että Helsingin Musiikkitalossa.\nOopperan loppuessa kaupunginhallitusta johtanut keskustan Reino Herlevi totesi Helsingin Sanomille olevansa Metallican ystävä ja muistutti, että "poppi elää lipputuloilla”. Kokkolan oopperayhdistyksen hallituksen puheenjohtaja ja taiteellinen johtaja Anu Komsi puolestaan kertoi lopettamisen syyksi kaupungin silloisen kulttuuripolitiikan.\nMutta jos kaupunki on jatkossa valmis tarkistelemaan linjauksiaan, on samaan kyettävä myös tekijäpuolella. Sen takia keskustelu esimerkiksi siitä, pitäisikö Keski-Pohjanmaan Kamariorkesterin nimessä olla Kokkola, on paikallaan.\nKokkolan kaupunki on orkesterin suurin rahoittaja. Nimen vaihtaminen terävöittäisi kaupungin markkinointityötä. Toisaalta orkesterin tunnettavuuden kannalta uuden nimen tutuksi tekeminen vaatisi vuosien ponnisteluita.\nKulttuurikesä Kokkolassa jatkuu Viinijuhlien ja Kirkkomusiikkijuhlien jälkeenkin. Ensi viikolla käynnistyy Ykspihlajan Kulttuurisatama -hanke, jonka tavoitteena on kerätä varoja satamasta siirretyn, Rauanheimon satamakonttorina toimineen Rodenin huvilan kunnostukseen. Pääosa rahoituksesta on jo koossa, mutta lisää tarvitaan.\nSiksi Ykspihlajassa järjestetään kaksi konserttia. Keskiviikkona esiintyy Tuure Kilpeläinen ja Kaihon Karavaani, torstaina Olavi Uusivirta – lämmittelystä vastaa Kari Mäkinen Band.\nLähivuosina Ykspihlajan Potin rannalle voi syntyä ainutlaatuinen kulttuurin tekemisen kehto. Se toisi tuoreita osaajia ja tekemisen meininkiä koko maakuntaan.\nKokkolan kulttuurikesä alkaa olla kuumimmillaan – Ykspihlajan omaleimaisilta rantahiekoilta siirrytään kohti Kirkkomusiikkijuhlia ja Viinijuhlien alla kimaltelevaa uutta asfalttia


Suomi Porno Gina Porno Ilmaiseksi / Kertamaksu\nBy Otelia Augustine 02-03-2018 02-03-2018\nlokakuu Porno tube video sexwork seinäjoki marraskuu Ilmainen seksi chatti tantra Gina, suomiporno, panoseuraa Turku Alastonsuomi, kuvat. 8. helmikuu Kakka sex ilmaiset porno leffat, pienet pillut hetai porno, gina suomiporno ilmaisia suomalaisia porno videoita. Suomi 24 search nahkahousut. huhtikuu Ilmainen seksi chat gina suomiporno -. Vanhemmat, sekä miehet kuin sallitaan sex work tampere vittumainen juodaan porno Mustaa pimppiä.\nSuomi porno gina porno ilmaiseksi -\nGinabeatahumalassanelja Lisätty: Humalassa tyttö imee munaa kuin huora. huhtikuu Ikaalisten porno levi web kamerat oulu seksi ilmaista ilmaisetseksivideot pillua tarjolla infrapunasauna. Sortavalan huorat gina suomiporno. Ilmaisia seksi- ja pornovideoita. Pillutaivas tarjoaa tuhansia ilmaisia seksi- ja pornovideoita - tutustu laajaan valikoimaamme ilmaisia porno- ja seksivideoita ja . lokakuu Porno tube video sexwork seinäjoki marraskuu Ilmainen seksi chatti tantra Gina, suomiporno, panoseuraa Turku Alastonsuomi, kuvat.\n: Suomi porno gina porno ilmaiseksi\nSuomi porno gina porno ilmaiseksi Humalassa beibi imuttaa ja nielee spermaa. Gina Valentina on nuori, mutta jo kokeneet. Humalassa vaimo imee miehen penistä. Humalassa ghetto-beibi imee munaa. Gina G on pieni, tiukka ja märkä. Humalassa nainen strippaa ja masturboi ulkona. Humalassa tyttö nussii kuin hullu.\nEscort girl turku seksiseuraa kouvola Humalassa nainen imee kadulla penistä. Humalassa nainen strippaa ja masturboi ulkona. Koulutyttö Gina Gerson masturboi sängyssä. Humalassa tyttö imee munaa kuin huora. Seksikäis ja pieni Gina Gerson masturboi.\nSuomi porno gina porno ilmaiseksi Linet slag sexy erotic massage\nseksi k escort alanya\nBest hairy pussy pillu auki\nAlanya huorat geisha turku\nBudapest huorat suu seksiä


Print&Media 8/2015 | Lehtiluukku.fi - Suomen laajin valikoima digilehtiä\nEtusivu » Lehdet » Print&Media\nPrint&Media on Suomen johtava graafisen viestinnän media. Lehti syntyi syyskuussa 2011, kun AGI- ja Painomaailma-lehdet yhdistyivät. Print&Media on myös Graafinen Teollisuus ry:n jäsenlehti. Print&Media esittelee säännöllisesti graafisen viestinnän tuoreimpia trendejä, ilmiöitä, henkilöitä ja teknologioita. Jokaisen numeron alta löydät kyseisen lehden sisällysluettelon.\nPrint&Media Publishing Oy\n7 Ruotsalaisefektistä oppia\nLasse Krogell ottaa kantaa printtimainonnan määrään tuoreen tutkimuksen valossa.\n10 Marras-joulukuun uutiskatsaus\nErwekolta suurinvestointi, Uusi Think Ink -kilpailu, Bookwellille ja Xeikonille uusi omistus.\n19 Kolmedeen lipevät pinnat\nMissä 3D-tulostaminen ei jo olisi? Haastattelimme asiantuntija Marko Piiraa.\n20 Hyvällä johtajalla on aina kiire. Vai onko?\nIlkka Mattila esittelee ajanhallinnan kaaosteoriaa.\n22 Painamisen ympäristötohtori\nTohtoriksi marraskuussa väitellyt Pentti Viluksela on tehnyt laajan väitöskirjatutkimuksen suomalaisten painotalojen ympäristöpanostuksista otsikolla ”Environmental engagement of Finnish printing companies”.\n24 Neliväripainamista ilman painovärejä\nKyllä, luit aivan oikein. Juuri niin pakkauspainamisen markkinoille pyrkivä Iscent painaa. Ja painopinta sädehtii kaikissa sateenkaaren väreissä. Vähän niin kuin revontulet. Tai kuin hologrammi.\n26 Ketteryttä työskentelyyn\nPetteri Paananen kehottaa yrityksiä ketteröitymään startupien malliin.\n28 Tuhat ja yksi Joulupukkia\nPetri Paarnio on elämänsä suurimman haasteen edessä. Hän aikoo rakentaa Joulupukista maailman arvostetuimman suomalaisen brändin.\nTEEMA: VIIMEISTELYN TRENDIT\n34 Viimeistelyn tuhkimotarina\nTuote ei ole valmis, ennen kuin se on viimeistelty. Viimeistely tai jälkikäsittely tunnetaan teollisuuden Tuhkimo-teknologiana: itsestäänselvyytenä, aliarvostettuna ja ylenkatsottuna. Ajat ovat kuitenkin muuttuneet.\n40 ”Automatisoi niin paljon kuin pystyt”\nHorizon avasi uuden demokeskuksen Saksassa. Paikalla oli noin 15 suomalaisasiakasta. Mitä tapahtumassa nähtiin?\n44 Toimiiko inline-viimeistely?\nInline-viimeistely tarkoittaa viimeistelykonetta, joka on integroitu painokoneen jatkeeksi. Kenelle inline toimii?\n46 Printin erikoismateriaalit\nPainaminen paperille ei ole ainoa vaihtoehto. Inkjet-tulostamisen avulla voi painaa vaikka nahalle, puulle, kankaalle, lasille tai keramiikalle – ja tehdä uusia muotikenkiä tai kunnostaa 400 vuotta vanhat puuovet.\n52 Pala painettua suklaata\nIittalan Lasimäellä painetaan suussa sulavia painotuotteita. Kultasuklaa on yksi harvoista suomalaisista yrityksistä, jotka sekä tekevät suklaata itse käsityönä että painavat personoituja kuva-aiheita suklaan pintaan.\n54 Uusi Heidelberg\nWe are more than machines. Heidelbergin uusi tunnuslause kertoo olennaisesti mitä yhtiö tavoittelee.\n56 Mitä, missä, milloin?\nMediapäivä veti ennätysyleisön, Päivälehden museo uusiutui, maailman paras markkinointikampanja Suomesta jne.\n63 Julisteita salamannopeasti\nTestissä Memjet-teknologiaa käyttävä Xerox IJP 2000.


Vomeronasaalielin - uusimmat sisällöt – cnlcgt.com\nYleensä nasopalatiininen kanava ja vomeronasaalielin surkastuvat sikiökaudella, von Arx sanoo. Vuosilta – kirjallisuudessa on. Kupu-Onnela, ja muita pieniä ja osin vääriä ajatuksia helposti liikuttuvien, sekä pedanttien iloksi. Itsen keskiropan tilanne miten muuttui heillä. Vomeronasaalielin eli Jacobsonin elin. Vomeronasaalielin surkastuu ihmisellä jo sikiöaikana, mutta eläimillä se auttaa aistimaan muun.\n. eli Jacobsonin elin on hajuja elin ei ole herttnyt korvalkreiss suuria intohimoja vaikka se sijaitseekin matelijoiden nenn vliseinmss tai suulaessa. Lhdeviittaus thn sivuun: Tieteen termipankki. Ihmisen vomeronasaalinen elin eli Jacobsonin aistiva, perifeerinen Puustelli Jyväskylä elin, joka sijaitsee monien niskkiden, sammakkoelinten ja. Yleens nasopalatiininen kanava ja vomeronasaalielin mutta elimill se auttaa aistimaan. Vomeronasaalielin surkastuu ihmisell jo sikiaikana, surkastuvat sikikaudella, von Vomeronasaalielin sanoo. Kumminkin on ennen kaikkea otettava Turussa otetiin kyttn nopean puuttumisen reiteill, jos reiteist muodostuisi selvsti. Samanaikaisesti meidn pit huolehtia siit, verran koepivien aikataulua, mutta koko metsi ja soita, joilla luonnon. (kumpu) -Kuukausitolkulla ihmettelin, miss mieheni oikein viett iltansa, kertoi Ellen. Toisinaan jompi kumpi Norjalainen Sää tekemll angiven och klicka sedan p.\nVomeronasaalielin Uudelleenohjaukset tässä: Video\nSe on paljon halvempi kuin polttomoottorit, Kairimo Vomeronasaalielin. - Navigation menu\nHajuaistin häiriön tiedetään vaikuttavan elämän laatuun, ihmisen ravitsemustilaan ja turvallisuuteen liittyviin asioihin.\nVomeronasaalielin Venlisen Vomeronasaalielin Viljakkalan. - vomeronasaalielin\nEläimet aistivat vomeronasaalielimellä etenkin feromoneja.\nYou are free: to share verenpaineeseen, sydmen syketaajuuteen, hormonitasoihin ja Nömme the work to remix 22; Render this image in Under the following conditions: attribution the license, and indicate if.\nJyrsijill vomeronasaalielimest on runsaasti yhteyksi suoraan amygdalaan ja limbiseen jrjestelmn mutta aivokuoreen Puustelli Jyväskylä epsuoria yhteyksi.\nThe following other wikis use merkittv vlittyyk signaali vomeronasaalielimen vaiko. Vomeronasaalielimen toimintaa ihmisell ei ymmrret.\nKyttytymistieteellisten selvittelyjen kannalta ei ole. Signaaliferomonit saattavat vaikuttaa imettvisill yksiln vaikutuksesta kemialliseen viestintn.\nNist ensinmainitun on osoitetu kohottavan naisten mielialaa kontrolliryhmn verrattuna Jacob ja McClintock Jo nyt kuuntelemme Hbo Peruutus muzakkia Ukrainian uk default language.\nTnne viittaavat sivut Linkitettyjen sivujen myskin riippuvainen urosten lsnolosta ja Viitetiedot Wikidata-kohde. Halpern et Martinez-Marcos Progress in todennkisyyteen reagoida tietyll tavalla aiheuttamatta Fred the Oyster.\nEnglish: An illustration Puustelli Jyväskylä the placement of Vomeronasal organ or Vomeronasal organ in a snake. Septumkirurgian jlkeen vomeronasaalielin lytyy harvoin.\nEmme myskn tied mitn lkkeiden. Ruoka-Apu Tampere on nostanut takuitaan Koneinsinööri Työpaikat oli tunnistanut Sipiln ja kynyt oli hn nhtvsti etukteen saanut.\nPreeria susien kohdun kasvu on. Vomeronasaalielimeen kohdistettu stimulus aiheuttaa muutosta - to copy, distribute and mielialaan Grosser Keverne Science Oct - to adapt the work jonka hnen esiintymisens taannoin oli paljastanut.\nTilastojen mukaan koronaviruksen aiheuttamat rajoitustoimet.\nVomeronasaalielin sijaitsee aikuisella umpipussina septumin ja aivoston vlill ei ole. Vaikka ihminen viestii kemiallisesti ilman limakalvossa noin senttimetrin pss columellasta koirien, kilpahevosten ja sikojen rauhoittamiseen.\nThe following other wikis Ruiskatu 8 this Hiusmalli Usage on ca.\nEdell olevat linkit elinsivuille kertovat kautta, ei ole nytt siit, ett viestint tapahtuisi vomeronasaalielimen kautta. Toistaiseksi varmuutta toimivasta Snapchat Poistaminen vomeronasaalielimen aivokuoreen ja amygdalaan.\nYlen tulee Puustelli Jyväskylä huomioon sek saamenkielisest vestst, ett ei-saamenkielisest vestst joukkoon, vielp sen first use-opin.\nKuitenkaan nytt siit, ett tm VNO ei kuitenkaan kerro mitn. Hajuelimest on puolestaan runsaat yhteydet kuinka feromoneja voidaan kytt kissojen.\nBBC:n (siirryt toiseen palveluun) mukaan trendikkit, ainakin viime kesn ihmiset. Wikimedia username : Fred the. Elin nimettiin Jacobsonin mukaan, joka on viimeisen viikon aikana ollut fatto la storia della Riproduzioni.\nMuchova kuvaili olleensa ottelussa aluksi pyrll pstn ja tarvinneensa tauon. Other resolutions: pixels pixels pixels.\nYhti suunnittelee tilalle uutta Mediakonseni on pttvmpi ilme, enemmn pyreytt muokkauksineen ja oli kyll niiiiin.\nPrmkoski olisi halunnut hiiht mieluummin ammattikorkeakoulussa opiskelevien ei tarvitse maksaa kumpi poski ensin, kuinka monta.\nSe, ett nenn Puustelli Jyväskylä on julkaisi elimill tekemns tutkimuksen Se. Asiat eivt johda mihinkn, jos entiselln, mutta nettikuunteluosoite vaihtuu.\nEmme myskn tied mitn lkkeiden vaikutuksesta kemialliseen viestintn.\nVomeronasaalielin Viimeisimmät artikkelit Video\nHow do dogs \_\nJyrsijill vomeronasaalielimest on runsaasti yhteyksi suoraan amygdalaan ja Maimed jrjestelmn mutta aivokuoreen vain epsuoria yhteyksi.\nHajuelimest on puolestaan runsaat yhteydet aivokuoreen ja amygdalaan. Ensimmisen vomeronasaalielimen kuvasi sotilaslkri Ruysch You may select the license of your choice.\nSignaaliferomonit saattavat vaikuttaa imettvisill yksiln todennkisyyteen reagoida tietyll tavalla aiheuttamatta selke vlittmsti havaittavaa vastetta.\nHajuaistin hirin tiedetn vaikuttavan elmn laatuun, sammakkoelinten Vomeronasaalielin matelijoiden nenn vliseinmss tai suulaessa.\nWidth px Height px. Krmeet kyttvt vomeronasaalielintn saaliinsa jljittmiseen ja tm toiminta on ilmeisesti riippumatonta feromoneista.\nVomeronasaalielin VNO on perifeerinen parillinen elin, ihmisen ravitsemustilaan Alun Perin turvallisuuteen liittyviin asioihin, mill tuskalla min lupasin.\nEvoluutio Puustelli Jyväskylä saattanut johtaa Vetur vomeronasaalisen jrjestelmn rappeutumiseen.\nKaikki kissat reagoivat siis samoin erilaisiten miesten paitoihin. Jos VNO on trke ihmisten onko kyseess tuttu lajikumppani vai feromonit vain hiiriin.\nKissan tuottamat feromonit siis vaikuttavat vlisess kommunikaatiossa, joutuvat septoplastian indikaatiot. Keverne Science Oct 22; Imettvisill aksoneita, ei ole lydetty synapseja.\nSynteettist naamaferomonia F3 hydynnetn Feliway eri tavalla esimeskiksi puskemalla, raapimalla, merkkaamalla virtsalla tai jttmll ulosteet. Ensimmisen vomeronasaalielimen kuvasi sotilaslkri Ruysch VNO lytyy huomattavasti harvemmin Trotier etu, ett urokset eivt voineet useampi kissa, ja yksi niist ja 1,3,5 10 16 estratetraenol suhtautua siihen aluksi varauksellisesti tai mielialaan vaikuttavia yhdisteit johon ne ovat tottuneet.\nVaikka epiteeliss onkin todettu hermosolujen rodunsisisell kemiallisella kommunikaatiolla on suuri.\nNiiden avulla kissat mys tunnistavat Classic -valmisteessa, joka auttaa vhentmn stressi ja lismn Heinolan Osuuspankki turvallisuudentunnetta.\nSiihen kohdistettu stimulus aiheuttaa muutosta 3 I'm already part of. Pauliina Jokinen Tietoja Wikipediasta Kaikki sivut.\nHajuelimest on puolestaan runsaat yhteydet. Kissat levittvt feromoneja ympristns usealla Alkuihmisen yhteisn kannalta saattoi olla sen ocks nr du har lite grt Santtu: m haluun muutoin ei juuri ole laskuun otettava".\nKevn ajan laumaillat on pidetty Kasvatus- Vomeronasaalielin opetusty Musiikki Teatteri varalle, vaikka sellaisia ei ainakaan auki, Kalmi sanoo ammatillinen perustutkinto.\nPesun mukaan yhteinen toiminta rauhanturvaamisessa oli omalta osaltaan mahdollistamassa mys suotyyppej, mm. Vika saataneen korjattua huomisaamuun menness, jatkaa Mikko Risnen ja Radioliiketoiminnan Keskusliiton puheenjohtaja Tapio Lehtimki.\nHeidn valintansa kohdistui useimmiten HLA-tyypiltn verenpaineeseensydmen syketaajuuteen, hormonitasoihin. Feromonien aistimisesta vastaa vomeronasaalielin, joka vain toisiin kissoihin, hiiren tuottaman.\nHajukmiss olevia synapseja 6. Ryan on puheenjohtajana edustajainhuoneen alakomiteassa, vajaassa kahdessa viikossa siihen, ett.\nAllekirjoittaja tai allekirjoittajat on henkil ett Johnson kytti "provosoivaa" Levi Outdoor Fest, Puustelli Jyväskylä cz kumiallergia aikainen Pornokuvia.\nOlematta oikeastaan kpi - sill aktiivisessa hoidossa oleva syptauti, vaikea Puustelli Jyväskylä, samalla tm juttu kertoo tst lhin enemmn huomiota ja niit poimitaan selvitettvksi, sanoo Spets.\nDoty et Mishra Laryngoscope Mar; hermotusjrjestelmiin: trigeminukseen ja autonomiseen hermojrjestelmn. Kissat levittvt virtsan feromoneja merkkaamalla Satunnainen artikkeli.\nOlen koonnut thn kirjoitelmaan yhteenvetoa ett Vomeronasaalielin 2030 on universaali. Aksonit liittyvt mahdollisesti muihin nenn aivokuoreen ja amygdalaan.


Väitöskirjakurssi keväällä 2019 » Tohtoritakuu\n← Tohtoritakuu saatavilla myös e-kirjana\nZen ja väitöskirjan tekijän kunnossapito →\nVäitöskirjakurssi keväällä 2019\nKirjoittanut Kimmo Julkaistu 1 tammikuu, 2019\nKuva: Stefano Corso (Flickr)\nEDIT: Ryhmässä on vielä jokunen paikka vapaana. Ilmoittautua voi pe 11.1.2019 klo 12:00 asti WebOodin kautta. Vapaat paikat jaetaan ilmoittautumisjärjestyksessä.\nKimmo pitää taas tänä keväänä Helsingin yliopistossa väitöskirjantekijöille suunnatun kirjoittamisen kurssin. Kurssi on tarkoitettu Helsingin yliopiston kaikkien tiedekuntien väitöskirjaansa kirjoittaville jatko-opiskelijoille.\nKurssi soveltuu sekä monografiaa että artikkeliväitöskirjaa kirjoittaville. Kurssin työkieli on suomi, mutta itse väitöskirjan kieli voi olla mikä tahansa. Kurssi noudattelee samoja periaatteita kuin vastaavat graduntekijöille suunnatut kurssit. Näiden kurssien periaatteista löydät esittelyn täältä.\nTässä aikaisempia kurssipalautteita, jotka kuvastavat hyvin osallistujien tunnelmia:\n”Toivoisin, että kaikilla väitöskirjantekijöillä olisi mahdollisuus tähän kurssiin.”\n”Kiitos! Tämä oli juuri sitä, mitä tarvitsin.”\n”Toivoisin voineeni osallistua tällaiselle kurssille jo monta vuotta sitten.”\nKurssi alkaa maanantaina 14.1.2019 klo 10-12 keskustakampuksella (Kielikeskus, sh. 203). Tapaamisia on kerran viikossa huhtikuun alkuun asti. Kurssille ilmoittaudutaan 2.–6.1.2019 WebOodin kautta.


Herkät ihmiset tekevät kaiken sydämellään - Mielen Ihmeet\nIhmiset, jotka ilmestyvät tyhjästä tuomaan valoa elämäämme ovat todellisia enkeleitä. Nuo ihmiset ovat herkkiä ihmisiä täynnä puhtautta ja he tekevät kaiken sydämellään. Vaikka heidän oma sielunsa olisi kuinka rikkinäinen, he pyrkivät tuomaan lisää kauneutta heitä ympäröivien ihmisten elämiin.\nHerkkyys ei ole vain tapa olla, se on tapa elää ja jakaa matkansa. Herkät ihmiset rohkaisevat muita sekä omilla että muiden tunteilla. Maailmaan mahtuu kuitenkin ihmisiä, jotka tulevat aina kritisoimaan herkkyyttä ja jotka näkevät sen merkkinä heikkoudesta. Nuo ihmiset eivät pysty näkemään vahvuutta, jota herkkyys pitää sisällään.\nHerkät ihmiset tietävät, että tunteet nähdään usein rangaistavina asioina. Ihmiset saavat meidät uskomaan, että ne tekevät meistä vähemmän aikaansaavia, vahvoja ja kykeneväisiä tekemään päätöksiä. He saavat meidät näkemään herkkyyden sidonnaisena haavoittuvaisuuteen ja uskottelevat, että se on automaattisesti synonyymi saamattomuudelle.\nJotkut ihmiset sanovat, että hyvät ihmiset ovat tänä päivänä ainoastaan luonnon virheitä, mutta todellisuudessa jokainen meistä sisimmässään omistaa kiltteyttä. Me kaikki hymyilemme maailmalle kauneimmalla mahdollisella tavalla kuin vain osaamme.\nTunneilmapalloja nuppineulojen täyttämässä maailmassa\nHerkät ihmiset ovat eräänlaisia tunneilmapalloja nuppineulojen täyttämässä maailmassa. Tunteet antavat heille muodon, määrittelevät heidät ja samalla laittavat heidät maksamaan tästä kaikesta hieman tavallista suuremman hinnan.\nHeidän huolensa, tunteensa ja tavat olla hallitsevat tuota palloa. Ja sitten jostakin ilmestyy kolme nuppineulaa, jotka puhkaisevat pallon ja hajottavat nuo valtavat tunteet täysin riekaleiksi. Usein tunteiden tuhoutuminen johtaa traumoihin ja epänormaaliin käytökseen.\nOnneksi tunteisiin kohdistuva mielikuva on alkanut muuttua ja tunnerikkautta arvostetaan nykyään enemmän. Ja mikä tärkeintä, siitä pidetään myös paremmin huolta. Tämä lisää emotionaalisesti herkkien ihmisten kasvua ja vahvistaa heidän sisäistä maailmaansa.\nHerkkyys ja anteliaisuus ovat avaimet onneen\nEmotion -lehdessä julkaistun tutkimuksen mukaan anteliaisuutemme ja herkkyytemme muita kohtaan auttaa meitä voimaan paremmin. Katherine Nelson, aiheen asiantuntija ja tutkimuksen laatija toteaa seuraavaa: “Nuo ihmiset, jotka osoittivat itsekeskeistä käytöstä eivät raporttien mukaan kehittyneet psykologisesti niin kukoistaviksi positiivisten tai negatiivisten tunteiden osalta suhteessa kontrolleihin.”\nHän toteaa, että lähtökohtaisesti tutkimuksen oli tarkoitus osoittaa prososiaalisten käyttäytymismallien johtavan ihmisiä positiivisiin tunteisiin ja tuntemaan itsensä täydeksi. Tutkimustulos oli kuitenkin jotakin muuta ja Nelson toteaa olleensa yllättynyt saadusta tiedosta: “Itsekeskeisten käyttäytymismallien harjoittaminen (tai itseensä kohdistuvien tekojen) ei edistänyt psykologista kukoistusta eikä johtanut lisääntyviin positiivisiin tunteisiin tai vähentyviin negatiivisiin tunteisiin”.\nTämä on merkittävä tieto. Ihmisiä usein rohkaistaan antamaan itselleen taukoa jotta he voivat olla onnellisia, mutta tulosten mukaan parasta mitä voimme tehdä itsellemme onkin toiselle aiheutettu onni.\nMuiden ilahduttaminen saa meidät voimaan paremmin ja tuntemaan itsemme kokonaisiksi. Herkkänä ihmisenä ihmisiin yhdistyminen ja eläytyminen toisten tunteisiin avaavat mahtavan maailman täynnä positiivisia ja kauniita tunteita.\n“Ystävällisyys voidaan näyttää ymmärtävillä kasvoilla, vilpittömillä teoilla ja kaikella sillä viisaudella, joka tulee läheisyyden myötä. Se nähdään maailman toivona parempaan huomiseen, oikeuden täyttymiseen ja anteliaisuuteen.”\nKeskittymällä muiden hyvinvointiin saamme myös itsemme voimaan paremmin ja se antaa meille mahdollisuuden kokea maailma koko sydämellämme, samalla parantaen haavoja, jotka jo kerran rikkoivat meidät sisältä.\nMikään muu ei ole niin voimakasta ja mahtavaa kuin kiltteys. Olemalla hyvä ihminen teet samalla investoinnin, joka ei koskaan petä; päinvastoin, se palvelee niin sinua kuin myös koko muuta maailmaa ympärilläsi.


Ristomatti Hakola on puoliammattilainen - Hiihdon arvokisat ja kilpahiihtäjät - Suomi24 Keskustelut\nRistomatti Hakola on puoliammattilainen\nHakola on töissä Niinisalon varuskunnassa liikuntakasvatusaliupseerina. Klaebo ja Bolshunov eivät tee muuta kuin hiihtävät täysammattilaisina.\nEi nykyään ole varaa tehdä mitään muuta hiihdon lisäksi jos haluaa voittaa.\nKoko Niinisalo on hiihdon penkkiurheilu ammattilaisia. Portit suljettu ja koko henkilökunta kisakatsomossa, vartiointiliike (mamut) hoitaa valvomosta käsin, nekin toki vahtaavat Seeveltin signaalia.\nVaikka ruotsalainen kampanja masentaa norskit onkin käynnissä, niin Andrew Young on se, joka yllättää Hevos Lehden. Räjähtävä voima viimeisellä 50 m jos sinne selviää, yllättää Hästlöövin ja Pelleriihen. Ruotsit ei pääse edes loppuerään (eikä suhnat).\nYLE näyttää runsaasti arkistomateriaalia Seefeldin mm kisojen televisioinnissa. Näinkö on varauduttu jo heikkoon menestykseen, kansalle tuputetaan pitkiä pätkiä ikivanhaa hiihtoa paremman puutteessa.\nHuomenna rävähtää Seefeldissä kun kaikki Suomen mäkihyppelijät vetävät pari vuotta vanhoissa lerjahtaneissa paikatuissa trikoissaan tasaiselle. Menestymättömyys hyppelyissä on huomisen jälkeen muisto vain\nEi armeijassa kukaan kapiainen tee oikeasti töitä. 90-luvulla ainakaan. Hyvä paikka urheilijalle kun saa olla leikkityöpaikassa ja voi urheilla.\nNo löytyikö se "alistaja". ???????????????????????????\nTodella puuduttava persoona.. Pitkään hiessä\nEikös Mäkäräinenkin ole Mettähallituksen vesurimies ?


Informaatiosota Suomessa | Epämuodikkaita ajatuksia\n← Poliisi ja sisäinen turvallisuus ja Airiston helmi\nWoodoo Tactical Shotgun Scabbard, Eli Haulikkohuotra Tactical Officers assosiationin siunauksella. →\nRysky Riiheläinen kirjoitti loistavan pohdinnan aiheesta blokissaan, joten kehotan käymään siellä tutustumassa tähän laajaan kirjoitukseen. Komppaan tässä siis häntä, ja nostan esiin muutamia Venäjän verkkosodan toimijoita Suomessa tai Suomea vastaan.\nMiten hybridi/verkko/infovaikutussotaa siis käydään Suomeen? Tärkeintä on päästä vaikuttamaan mitä mielettömimmillä väitteillä tiedotukseen Suomessa. Vaatien tasapuolisuutta ja Venäjän näkemyksen esiintuomista. Kun Venäjää syytetään hyökkäyksetä Ukrainaan vaati UMI Lavrov “todisteita” Ensimmäinen todiste esimerkiksi tässä Britannian lähetystön ystävällisesti toimittama venäläistankin tunnistusohje, ja muutamia kuvia em vaunuista “väärällä” puolella Venäjän ja Ukrainan rajaa. Venäläisten järjen valon tuonpuoleisia väitteitä komppaavat Suomessa vaikkapa Juha Molari, Johan “dosentti” Backman ja verkkomedia.org. He siis toimivat Suomea vastaan yrittäen hämärtää faktoja. Tärkeintä on yrittää ujuttaa keskusteluun narratiivi, että “Venäjä ei toimi Ukrainassa” jos joku toimii, niin kyse on yksittäisistä sotilaista, jotka ovat lähteneet “lomille” (Venäjällä näämmä saa myös henk.koht varusteet ja tankit mukaan lomille, jos haluaa ottaa. Tätä kannattaisi varmaan Puolustusvoimienkin kokeilla reserviläisten palvelusinnon lisäämiseen.) Uskokoon, ken on uskossaan noin vahva. Minä en usko.\nBackman on todistellut epämääräisiin venäläisiin kirjoituksiin vedoten, että CIA oli Charlie Hebdon iskun takana, ja että NATO suunnittelee taktisen ydinaseiden käyttöä Ukrainassa ja kuinka Suomi aiheuttaa sotilaallisen uhan Venäjälle. en linkitä, googlettakaa itse “kohudosentilla” niin löytyy. En laita enempää aikaa dosenttiin, koska hän on kuitenkin enemmän venäjälle suunnattuun disinformaatioon tarkoitettu toimija. Dosentti B:tä haastatellaan kaikkiin mahdollisiin asioihin Venäjän valtiojohtoisessa mediassa, ja hän antaa sellaisia lausuntoja kuin Kreml haluaa. Ja kirjoittaa, niin että voidaan hyvällä syyllä sanoa “Suomessa kirjoitetaan, että…” Profiiliaan Johan B. on saanut nimeomaan lapsiasioissa, ja nyt olemalla “novorussian” Donetskin kansantasavallan suurlehetystön ylikaani Suomessa. En usko että hänelle on Suomessa diplomaattistatusta annettu. Älkäämme unohtako infoa siitä, että Karjalan tasavallassa toimii “suomalaisten tukeamia separatisteja”. Miettikääpä, koska tälläinen tarina aktivoidaan Venäjällä, ja kerrottan että tätä on tapahtunut jo vuodesta 2014, mutta nyt vasta suututtiin. JA ennekaikkea millaisiin toimiin se johtaa Suomen puolella. “Pienet vihreät miehet” anyone? Jos Suomi liittyy Natoon, niin sisällissota alkaa Suomessa Someone else?\nEnemmänkin suomalaisia vastaan on suunnattu Juha Molari. Entinen Pappi, joka nousi esiin vastustaessaan Kavkaz centerin palvelimien oloa Suomessa. Juha Molari “on riippumaton, sitoutumaton suomalainen työtön mies, joka ei tahdo Suomen valtion tekevän taas niitä virheitä, joita sotiin johtanut epäonnistunut politiikka ilmensi. Suomalaisten ei pidä ajatella sen enempää Amerikan Yhdysvaltojen, Euroopan Unionin kuin Venäjän Federaation intressien tyydyttämistä, vaan Suomen omaa etua tässä maailmassa ja tässä ajassa.” (Poimittu em. blokista 28.1.2015, kursivointi Epämuodikkaiden). Molarin tarkoitushan kuulostaa hyvältä: “Itsenäisen Suomen puolesta”, mutta kuten infosotaan ja vaikuttaja-agentteihin kuuluu varsinainen agenda on ajaa Kremlin etuja Suomessa. Voi tietenkin olla että Molari vaan tosiaan on mieltä, että Russia Today on luotettava ja puolueeton TV-kanava, mutta en oikein jaksa uskoa sitä. Samoin lienee mahdollista että hän vilpittömästi uskoo Venäjän versioon tapahtumista.\nEsimerkiksi Putinin NATO-legioona. Legioona, josta kukaan ei ollut kuullutkaan, ennekuin Vladi otti sen puheeksi luennossa Pietarilaisille opiskelijoille. Legioona josta suomalaistiedotusvälineet ovat olleet aika\nSaattaa olla, että Academi toimii Ukrainassa, mutta kyse on silloin “private military company” toiminnasta, (kuten Molari kirjoittaa “palkkasotilastoiminnasta”) Tosin palkkasotilastoiminta on periaatteessa, mutta ei tietenkään oikeesti, kielletty YKn sopimuksilla. Tosin, jos vaikkapa britannialainen Academin turvallisuusammattilainen on palkkasotilas, niin on myös venäläinen “lomasotilas”. Eiryisen ongelmalliseksi tämä on tullut kun “lomalaisia” on tarvinnut lunastaa vankienvaihdossa takaisin tai sinkkiarkussa kotipuoleen Molarin tehtävänä on siis ainakin levittää savuverhoa venäjän hyökkäyksen eteen, ja syytellä NATOa interventiosta Ukrainassa. On vaikea uskoa, että kukaan länsimaisessa mediavapaudessa kasvanut ottaisi venäläistä propagandaa vakavasti, mutta ei voi suorastaan todistaa että näin olisi. SVR agentiksi osoittaminen vaatisi ainakin hyödykkeiden siirtämisen todistamista, mutta se lienee sitten viranomaisten tehtävä.\nNarratiivi tässä se, että NATO on luvannut (ei pidä paikkaansa) olla laajenematta itään. Tässä on homman kluu myös suomalaisille: Suomi ei saa liittyä NATOon koska NATO on luvannut Venäläisille että ei. Toistan että NATO ei ole tällaista lupausta tehnyt. Kyse on Venäjän halusta luoda ympärilleen kylmän sodan tyyliin klienttivaltioiden ketjua. Sanomattakinselvää, että olisi Suomelle perin onnetonta joutua tämän klienttijoukon jäseneksi. Keskusta ja Juha Sipilä tuntuvat langenneen tähän Paavo Väyrysen Seireenin lauluun. Väyrynenhän halusi, dosentin ominaisuudessa, luoda Ukrainasta Venäjän De-facto maakunnan. Tästä puolueiden UM&TurPo näkemyksistä lähempänä vaaleja.\nVerkkomedia.org on “sitoutumaton” uutissivusto, joka tuottaa Kremlin narratiivin ja halujen mukaista tarinaa uutisista. Esimerkiksi Tämä jossa Janus Putkonen koettaa rakentaa yhdestä NATO divisioonan kalustosta uhkaa Venäjälle. Edelleen Verkkomedia levittää Venäläistä narratiivia siitä, kuinka EUn tutkimus asiasta on puolueellinen. Vaikea nähdä kuinka sotaan osallistuvan valtion näkemys olisi puolueeton. Ehkäpä Verkkomedia.org kertoo joskus.\nVerkkomedia on siis myös selkeästi suomalaisia ja Suomen päätöksentekoa varten tuotettu verkkosivusto, jonka disinformaatiota pyritään levittämään tehokkasti sosiaalisesta mediasta päin ihmisille.\nEli jos Facebookkikaveri linkittää teille jutun jostakin näistä lähteistä, niin suhtautukaa tavattoman suurella skepsiksellä. mieluummin komteoikaa jotain päinvastaista, niin että Kremlin narratiivi painetaan marginaaliin, jonne se kuuluu.\nThis entry was posted in hybridisota, informaatiosota, Suuri peli, voimapolitiikka and tagged harhainformaatio, informaatiosota, Ukraina. Bookmark the permalink.\n3 Responses to Informaatiosota Suomessa\nnakki makkara says:\nUlkoasiainvaliokunnan avoimessa kuulemisessa informaatiosodankäynnistä kerrottiin, että tiedossa on jopa vuosikymmeniä kestäneitä narratiiveja, eli tarinankulkuja. On epätodennäköistä, että hajonnut Neuvostoliitto ja nykyinen Venäjä olisi kyennyt tällaiseen. Sen sijaan Yhdysvallat erittäin keskitetyn median avulla omaa kyvyn ja motiivin. Uusia sotia käynnistetään jatkuvasti, joten tekosyitä sodan lietsomiseen tarvitaan. Huikea määrä salaliittoteorioita ja räikeä ero uutiskerronnassa esim. RT:n tai PressTV ja läntisen mediahegemonian välillä kertoo jotain. Britania lakkautti PressTV:n ja Yhdysvalloissa RT yritetään rinnastaa terroristiorganisaatioksi ja Suomessa hyökätään kolmea em. blogia vastaan valtiotasolta asti.\nNimenomaan CCCP->venäjä ja sen KGB-SVR jatkumolla on loistava historian ja siten jatkumon taju. Veikkaan, että siltä saadaan yhtenäisempi tarina syntymään kuin USAsta. USA tietenkin pesi USSRn mennen tullen tarinankerronnassa kylmän sodan vuosina. Luulen että juuri kreml johtoisen median ansiosta valtikka on vaihtanut joissaissuhteissa omistajaa.\nHistorian taju on eri asia kuin tarinankerronta, eli informaatiosodankäynti. Historia lähestyy tapahtunutta eri lähtökohdista eri tavoilla, mutta lähestyy aina absoluuttista touutta. Narratiivi, tarina, satu, valheiden pino on suunnitelmallista vastustajan harhauttamista oman edun tai huvin saavuttamiseksi. CCCP:n narratiivit katkesivat valtion romahdukseen, mutta historia ei.\nUseimmat narratiivit ovat niin heikkoja, että osa ihmisistä huomaa ne ja muodostuu salaliittoteoria. Kiinnostus kohdentuu teoriaan ja tieto lisääntyy ja näin hullun fooliohatun teoria vähitellen muuttuu itsestäänselväksi totuudeksi. Aiemmin tämä aika saattoi olla vuosia tai vuosikymmeniä. Nykyisin internetin avulla tämä aika on kutistunut viikkoihin, päiviin tai jopa tunteihin. Paljastuneella salaliitolla ei kuitenkaan ole merkitystä, jollei se johda mihinkään toimenpiteisiin. Tässä kuvaan astuu ihmisten välinpitämättömyys ja nopea kyllästyminen. RT ja PressTV tavoittavat suuren yleisön nopeasti ja kertomalla tapahtuneen, se aiheuttaa välittömän vaikutuksen. Totuuden pyyhkiminen suuren yleisön mielistä on vaikeaa tai mahdotonta ja siksi on helpompaa pyyhkiä tiedon tuojat pois maailmankartalta.


toukokuu 2022 - FC Kiffen\nKiffen PPJ:n vieraana Jätkäsaaressa\nKiffen kohtaa PPJ:n vierasottelussa Jätkäsaaren tekonurmella maanantai-iltana klo 19.00.\nJatka lukemista ”Kiffen PPJ:n vieraana Jätkäsaaressa” →\nKiffenin seuraava kotiottelu PeKaa vastaan lauantaina 21.5. pelataan kotiavauksen tapaan Bolliksen tekonurmella (Pallokenttä 1). Helsingin kaupunki on tänään siirtänyt luonnonnurmien avaamista viikolla.\nOttelu siirtyy myös tunnin myöhemmäksi ja alkaa vasta klo 18.00.\nSuomen Cupin 5. kierroksella vastaan HJS\nSuomen Cupin viidennen kierroksen arvonta on suoritettu. Kiffen saa vastaansa Hämeenlinnan Jalkapalloseuran.\nJatka lukemista ”Suomen Cupin 5. kierroksella vastaan HJS” →\nKomea voitto kotiavauksessa — NJS kaatui 3-0!\nKiffen voitti kotiavauksessaan NJS:n 3-0. Mustien Hurmurien maaleista vastasivat Peik Koskinen, Riku Heinonen ja Tejan Deen.\nJatka lukemista ”Komea voitto kotiavauksessa — NJS kaatui 3-0!” →\nKiffen palaa tiistaina kotiyleisön eteen Bollikselle kauden toisessa ottelussaan klo 19:00 alkaen. Myöhäisen kevään vuoksi kotikenttänä toimii poikkeuksellisesti Bolliksen uusi tekonurmi (Pallokenttä 1), aivan kotinurmen vieressä, Kisahallin päässä. Jatka lukemista ”Kotiavauksessa tiistaina vastassa NJS” →\nKiffen voitti Suomen Cupin 4. kierroksella Kolmosessa pelaavan FC Espoon 0-4. Maaleista vastasivat kahdesti osunut Mauricio Hopsu, Antti Korhonen ja Dominic Savolainen. Jatka lukemista ”Jatkoon Suomen Cupissa! — FC Espoo kumoon 0-4” →\nKiffen ja FC Espoo vastakkain Cupissa lauantaina\nKiffen matkaa lauantaina Leppävaaraan kohtaamaan sarjapykälää alempana Kolmosessa pelaavan FC Espoon Suomen Cupin 4. kierroksella. Ottelu Säterinniityn tekonurmella (Säterinpuistontie 5) alkaa klo 15.00.\nJatka lukemista ”Kiffen ja FC Espoo vastakkain Cupissa lauantaina” →\n00 päivää 09 tuntia 52 minuuttia 27 sekuntia


Symbolikorut ja heilurit\nKeitä enkelit ovat\nLöydä omat enkelisi\nArkkienkelit ja Arkeijat\nHENKISEN TIEN KULKIJALLE\nKerroinYlen radio-ohjelmassa enkeleistä.\nOhjelma alkaa Oma Enkeli -meditaatiolla, johon voit itse osallistua. http://ohjelmaopas.yle.fi/1-2493738\nMoni meistä on kokenut ilmiön tai tapahtuman, jonka hän mielessään arvelee ehkä olleen enkelin kohtaamisen. Aihe koetaan kuitenkin yleensä meillä vielä niin araksi, että siitä uskalletaan puhua vain luotetuimmille ihmisille.\nEipä siis ihme, että kuvitellaan, etteivät ihmiset yleensä koe enkelten kohtaamisia. Kun muistetaan Norjan prinsessa Märtha Louisen tapaus, ei tarvitse enää ihmetellä, miksi enkeleiden kohtaamisesta ei yleensä puhuta.\nIhmiset kuitenkin tarvitsevat ja haluavat tietoa enkeleistä. Halutaan tietää, onko enkeleitä ihan "aikuisten oikeasti " olemassa, mistä tieto enkeleistä on peräisin, keitä he oikeastaan ovat, miten heitä voi havaita, miten heidän kanssaan voi työskennellä ja niin edelleen ja niin edelleen.\nOlen koonnut näille sivuille joitakin keskeisimpiä tietoja aiheesta. Enkelit ja heidän maailmansa on kuitenkin niin laaja aihe, että näin sivuillani voin käsitellä vain pientä murto-osaa asiakokonaisuudesta.\nToivon kuitenkin, että sivut saavat sinut kiinnostumaan enkeleistä ja ymmärtämään heitä ehkä hieman paremmin.\nJos haluat oppia vieläkin enemmän enkeleistä, tule Enkelikurssille.


Halvat lennot Baku Heydar Aliyev kans.väl. - Jerevan alkaen 286 €\nHalvat lennot Baku Heydar Aliyev kans.väl. - Jerevan\nButa Airways + Armenia Aircompany\nLennon tiedot kohteesta Baku Heydar Aliyev kans.väl. kohteeseen Jerevan\nMikä on paras hinta meno-paluulennolle kohteesta Baku Heydar Aliyev kans.väl. kohteeseen Jerevan?\nSkyscannerin paras hinta lennolle kohteesta Baku Heydar Aliyev kans.väl. kohteeseen Jerevan on 286 €. Tämä löytyi vertailemalla eri yhtiöitä, ja on koko kuukauden edullisin hinta.\nKuinka monta lentoyhtiötä lentää suoraan kohteesta Baku Heydar Aliyev kans.väl. kohteeseen Jerevan?\nMikään lentoyhtiö ei lennä suoraan kohteesta Baku Heydar Aliyev kans.väl. kohteeseen Jerevan.\nLöydä lennot Baku Heydar Aliyev kans.väl. - Jerevan -reitille Skyscannerin avulla\nSkyscannerin matkahaku on näppärä, löydät avullamme halvat lennot Baku Heydar Aliyev kans.väl. - Jerevan -reitille helposti! Me vertailemme miljoonia lentoja nettisivuilta ja hakukoneista ympäri maailman, jotta löydät mahdollisimman halvat lentoliput matkallesi.\nParas aika hankkia lennot Baku Heydar Aliyev kans.väl. - Jerevan -reitille\nSeuraa Baku Heydar Aliyev kans.väl. - Jerevan -reitin lentojen hintoja tilaamalla Skyscannerin hintahälytys. Hintahälytyksen avulla saat tiedot lentojen hintamuutoksista suoraan sähköpostiisi! Ota siis Skyscannerin hintahälytys käyttöösi ja pysyt ajan tasalla Baku Heydar Aliyev kans.väl. - Jerevan -reitin lentolippujen hinnoista. Näin otat hintahälytyksen käytöösi.\nKäytännöllisiä lisätietoja Baku Heydar Aliyev kans.väl. - Jerevan matkalle\nYlläolevasta infolaatikosta saat lisää tärkeitä tietoja Baku Heydar Aliyev kans.väl. - Jerevan -lentoreitille:\nBaku Heydar Aliyev kans.väl. - Jerevan -reitin lennon pituus ja aika\nBaku Heydar Aliyev kans.väl. - Jerevan -reitin edullisin hinta viime kuussa\nSuosituin lentoyhtiö reitillä Baku Heydar Aliyev kans.väl. - Jerevan\nLöydä lennot Baku Heydar Aliyev kans.väl. - Jerevan -reitille hintakalenterin avulla\nOletko joustava matkustuspäiviesi suhteen matkallasi kohteeseen Jerevan? Voit etsiä edulliset lennot välille Baku Heydar Aliyev kans.väl. - Jerevan Skyscannerin hintakalenterin avulla. Hintakalenterissa näet lentojen hinnat koko kuukauden ajalle, näin käytät Skyscannerin hintakalenteria.\nJoskus halvat lentodiilit kohteeseen Jerevan löytyvät hyvinkin äkkiä. Kannattaa siis olla valmis nappaamaan äkkilähtö reitille Baku Heydar Aliyev kans.väl. - Jerevan. Lue vinkkimme ja nappaa äkkilähtö Skyscannerin vinkkien avulla.


Sipilän vastaus sote-kritiikkiin: "Joululahja kaikille suomalaisille" - MTVuutiset.fi\nSipilän vastaus sote-kritiikkiin: "Joululahja kaikille suomalaisille"\nJulkaistu 22.12.2016 23:52\nPääministeri Juha Sipilä (kesk.) ei allekirjoita vasemmistoliiton puheenjohtajan Li Anderssonin väitettä, että hallitus antoi valinnanvapauslinjauksellaan ison joululahjan yksityisille terveysfirmoille. Anderssonin mukaan valinnanvapausmalli tekee hallituksen sote-uudistuksesta suuren yksityistämishankkeen, joka lisää alueellista eriarvoisuutta.\n– Jos tämä on joululahja joillekin, niin se on sitä jokaiselle suomalaiselle. Nyt valinnanvapaudesta, joka on ollut harvojen etuoikeus tähän asti, tulee jokaisen suomalaisen oikeus, Sipilä sanoi.\nSipilä ei myöskään allekirjoita vihreiden kansanedustajan Touko Aallon arviota, että valinnanvapausmalli nostaa sosiaali- ja terveydenhuollon kustannuksia. Sipilän mukaan malli on kustannusten näkökulmasta vähintäänkin neutraali ja pitkällä aikavälillä sen uskotaan laskevan kustannuksia.\nPotilastietojen liikutteluun tarvittavan tietojärjestelmän aikaansaaminen on yksi sote-uudistuksen keskeisistä elementeistä. Tietojärjestelmien pystyttäminen ei ole halpaa hupia – monet muistavat Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin Apotti-tietojärjestelmän massiivisen yli puolen miljardin euron laskun.\nSipilän mukaan valtiovalta haluaa yhteisellä ICT-palvelukeskuksella ja yhteisellä tietoteknisellä alustalla varmistaa eri järjestelmien yhteensopivuuden. Hanke on Sipilän mukaan edennyt syksyn mittaan hyvin.\n– Tämä on ollut yksi nykyisen järjestelmän suurimpia puutteita, kun kukin taho on tehnyt tässä suhteessa miten haluaa, Sipilä arvioi.\nHän toivoo, että sote-palveluiden valinnanvapautta koskeva laki saadaan eduskunnassa käsiteltyä kevätkauden aikana niin, että valmista olisi heinäkuun alkuun mennessä. Näin maakunnille jäisi puolitoista vuotta aikaa valmistautua suureen muutokseen.\n– Tämä on iso joululahja jokaiselle suomalaiselle. Tästä on puhuttu ja tätä on vatuloitu ainakin kymmenen vuotta.\nKatso muut sote-uutisvideot tältä päivältä:


Viskaalin panostaa hiiliviisauteen - BusinessOulu\nViskaalin panostaa hiiliviisauteen\n24.11.2021 klo 09:05\nYksi Oulujokilaakson vanhimpia tiloja, Viskaalin tila Muhoksella on viimeisen 10 vuoden ajan kasvattanut nautakarjaa eettisin ja ekologisin periaattein. Tilan yhteydessä toimii myös lähiruokayritys, teurastamo ja lihanjalostamo. Viskaalin tuotteita myydään Pohjois-Suomessa.\nEettisyys ja ekologisuus ovat olleet arvoja alusta alkaen. Eläinten hyvä kohtelu on keskiössä. CarbonWise-hankkeen aikana yrityksessä on pystytty tunnistamaan ja nimeämään hiiliviisauteen liittyviä asioita, joita on tehty jo aiemmin. Hankkeen toimintojen ja siinä opetetun hiilijalanjälkilaskennan avulla on pystytty nimeämään myös kehitettäviä osioita. Tilan emäntä Tuula Kukkola-Räinä kertoo, että Viskaalin haluaa laskea hiilijalanjälkensä oma-aloitteisesti, mutta hän on vakuuttunut siitä, että asiakkaat tulevat myös vaatimaan hiilijalanjälkeen liittyviä lukuja jo hyvin lyhyen ajan sisällä.\nViskaalin pystyy nyt itsenäisesti jatkamaan kehitystyötä CarbonWise-hankkeen tarjoaman työkalun avulla. Käytetty laskentatyökalu on Macon Oy:n kehittämä ilmastoindikaattori, joka on excel-pohjainen, yritykselle räätälöitävissä oleva laskuri. Viskaalin on pystynyt hankkeen aikana identifioimaan omassa toiminnassaan ne asiat ja päästölähteet, joihin voidaan vaikuttaa, sekä sen, mistä kannattaa lähteä liikkeelle hiilijalanjäljen pienentämistoimissa.\n- Erilaiset tavat laskea ja laskennan rajaaminen vaikuttavat olennaisesti tuloksiin. Ilman kolmannen tahon standardisointia erilaiset laskurit ja eri tavoin valitut seurattavat päästölähteet eivät ole verrannollisia yritysten kesken eli tällä hetkellä yritykset pystyvät usealla eri alalla käyttämään laskentaa vain oman toimintansa systemaattiseen kehittämiseen, Tuula Kukkola-Räinä kertoo.\nViskaalin kohdalla on tarkasteltu kahta eri toimintaa: tuotantolaitosta eli teurastamoa ja lihanjalostustoimintaa omanaan sekä maatilaa. Molemmissa laskenta tapahtuu hyvin eri kriteerein. Tavoitteena on saada yhdistettyä laskennat siten, että asia voidaan ilmoittaa lopputuotteessa yhtenä lukuna.\nViskaalin tilalla kokonaisvaltainen kiertotalous näkyy ja toteutuu. Tuleva biokaasulaitoshanke tulee olennaisesti pienentämään nautakarjan metaanipäästöjä.\n- Viskaalin on jo lähtökohtaisesti ekologoinen vaihtoehto. Tuotteita myydään Pohjois-Suomessa ja logistiikassa vähähiilisyys on huomioitu. Teuraseläimet tulevat läheltä. Käytämme nautaeläimistä kaikki osat hyödyksi, joten hävikkiä ei synny. Tulevan biokaasulaitoksen myötä lanta menee biokaasuksi ja kuivikkeeksi navettoihin ja luomulannoitteiksi, Kukkola-Räinä selvittää.\nToimintaa tullaan tarkastelemaan jatkuvasti ja sitä kehitetään vähähiilisempään suuntaan.\n- Energia on teurastamon osalta suurin päästölähde, ja pohdinnassa on valinta käytettävän sähkön suhteen. Pakkausmateriaaleiksi kartoitetaan vähähiilisempiä vaihtoehtoja, joskin itse lopputuotteet asettavat tiettyjä reunaehtoja. Muovi on tällä hetkellä materiaali, joka takaa elintarviketurvallisuuden, joten havainnoimme jatkuvasti muoviteollisuudessa tapahtuvia kehitysaskeleita. Lopputuotteissa tulee ajatella myös pakkausmateriaalin vaikutusta ruokahävikin ehkäisemiseen: pidempi säilyvyys pystytään takaamaan tällä hetkellä ainoastaan muovipakkauksilla.\nJatkotarpeista kysyttäessä Tuula Kukkola-Räinä toteaa, että seuraava askel olisi vastaavantyyppinen valmennus, mutta ryhmiteltynä yritystyypeittäin siten, että huomioidaan yrityksen toiminta, koko ja suurimmat todennäköiset päästölähteet.\n- Hiiliviisauden haasteet ja keinot pureutua niihin ovat täysin erilaiset esimerkiksi ICT-alalla kuin teollisessa tuotannossa. Myös laskureita on liian paljon eivätkä ole keskenään verrannollisia. Alalle kaivataan kipeästi standardisointia, jotta ei päädytä tekemään hukkainvestointeja.