Liikuntatoimen kokonaisselvityksen loppuraportti\nHEL 2011-002585 T 00 00 02\nHelsingin liikuntatoimen kokonaisselvitys; loppuraportti\nUrheiluhallit Oy:n lausunto liikuntatoimen kokonaisselvityksestä\nKaupunginhallitus päättänee merkitä liitteenä olevan liikuntatoimen kokonaisselvityksen loppuraportin saatuine lausuntoineen tiedoksi ja kehottaa liikuntavirastoa ja liikuntalautakuntaa jatkamaan liikuntastrategian valmistelua selvityksessä ja lausunnoissa esitetyn huomioon ottaen yhdessä asianomaisten kaupungin hallintokuntien ja liikuntapalveluja tuottavien tahojen kanssa.\nLiikuntastrategian valmistuttua vuoden 2012 aikana sen sisältämät liikuntastrategiset linjaukset tullaan sisällyttämään Helsingin kaupungin strategiaohjelmaan vuosille 2013-2016.\nHelsingin kaupunginhallituksen vuoden 2012 talousarvion valmistelua ohjaavissa kannanotoissa 28.3.2011 kaupunginhallitus kehotti ennen liikuntastrategiasta päättämistä toteuttamaan ulkopuolisen kokonaisselvityksen liikuntatoimesta .Talous- ja suunnittelukeskuksen toteuttaman kilpailutuksen tuloksena selvityksen toteuttajaksi valittiin Ramboll Management Consulting (RMC).\nSelvitystyö käynnistyi elokuussa 2011 ja selvityksen loppuraportti valmistui 30.11.2011.\nKaupunginhallitus päätti 23.1.2012 merkitä liikuntatoimen kokonaisselvityksen loppuraportin tiedoksi ja pyysi raportista lausunnot liikuntalautakunnalta, kiinteistölautakunnalta, kulttuuri- ja kirjastolautakunnalta, yleisten töiden lautakunnalta, opetuslautakunnalta, talous- ja suunnittelukeskukselta sekä liikuntapalveluja tuottavilta kaupunkikonsernin tytäryhteisöiltä (Urheiluhallit Oy, Jääkenttäsäätiö sekä Stadion-säätiö). Samalla kaupunginhallitus kehotti liikuntavirastoa kiirehtimään liikuntastrategiaan valmistelua.\nSelvityksen tavoitteena on jäsentää Helsingin liikuntatoimen kenttää ja tuottaa konsernitason päätöksentekoa varten kokonaisnäkemys liikuntatoimen alueen toiminnasta. Kaupungin liikuntatoimi ja liikuntakonserniksi kutsuttu kokonaisuus koostuu liikuntavirastosta, liikuntapalveluja tuottavista kaupunkikonserniin kuuluvista säätiöistä ja yhtiöistä sekä kaupungin avustuksia saavista yhteisöistä. Selvityksessä tarkasteltiin mm. seuraavia osatekijöitä:\nkustannustehokkaita tapoja hallita ja organisoida liikuntatoimi kaupunkikonsernin kokonaisetu huomioiden ja jakaa toiminnot ydinpalveluihin ja tukipalveluihin,\nliikuntaviraston kiinteistöjen hallintaa ja tonttien välivuokrausta,\nliikuntapaikkojen palveluverkon suunnittelua ja hallintatapoja,\nliikuntakiinteistöjen investointien ja rahoituksen sekä elinkaaren hallintaa sekä\ntuotettiin edellä mainittuja osatekijöitä koskevia johtopäätöksiä ja kehittämisehdotuksia.\nSelvityksen tiedonkeruu perustui laajalti eri sidosryhmien kuulemiseen. Selvityksen yhteydessä kuultiin mm. liikuntaviraston sekä liikuntapalveluja tuottavien konserninosien johtoa ja keskeisiä asiantuntijoita, liikuntaseurojen edustajia sekä kaupungin konserniohjauksesta vastaavia tahoja. Selvityksessä hyödynnettiin runsaasti myös olemassa olevaa palvelujen tuottamista ja toimintaa koskevia dokumenttiaineistoja sekä aikaisempia liikuntatoimessa tuotettuja raportteja ja selvityksiä.\nSelvitysraportin keskeiset johtopäätökset\nSelvityksen johtopäätöksissä todettiin mm., että konserniohjauksessa tulisi painottaa liikunnan substanssiin perustuvaa konserniohjausta ja että tämä tulisi toteuttaa siten, että liikuntapalveluja tuottavien yhteisöjen ja kaupungin välillä olisi esimerkiksi velvoittavia palvelusopimuksia. Palvelutuotannon jakaantuminen eri tahoille koetaan selvityksen perusteella joustavaksi toimintamalliksi. Kriittiset arviot kohdistuvat selvityksen mukaan konserniohjaukseen liittyvien roolien tarkoituksenmukaiseen järjestämiseen sekä liikuntafoorumin toiminnan kehittämiseen.\nSelvityksessä ei varsinaisesti arvioitu kustannustehokkuutta konserniyksiköiden välillä tai suhteessa liikuntaviraston toimintaan, koska vertailukelpoisia tietoja ei ollut saatavilla. Selvityksen johtopäätöksissä on kuitenkin todettu, että palvelutuotannon kustannustehokkuutta tulisi jatkossa tarkastella esimerkiksi erillisen selvityshankkeen kautta.\nSelvityksessä on otettu myös kantaa liikuntapalvelujen tukijärjestelmän tarkoituksenmukaisuuteen ja ehdotettu, että erilaisia tukimuotoja tulisi yhdistää selkeämmiksi kokonaisuuksiksi. Esimerkiksi uusien liikuntapaikkojen rakentamisen yhteydessä rakentamisen yhteydessä ns. välivuokrausmenettelyä tulisi kehittää siten, että pinta-alaan perustuvaa subventiokäytäntöä täydennettäisiin palvelujen sisältöihin ja velvoitteisiin sidotuilla kriteereillä. Samoin laitosavustusten vastikkeellisuutta tulisi tehostaa siten, että avustukset sidottaisiin palvelutuotantoon kytkeytyviin tavoitteisiin ja velvoitteisiin.\nPalveluverkon suunnittelua koskevat johtopäätökset ja kehittämissuositukset liittyvät opetusviraston sekä liikuntatoimen alaisten liikuntapaikkojen käytön hallinnointiin ja tilanvarausjärjestelmien kehittämiseen.\nSelvityksessä tarkasteltiin vielä liikuntakiinteistöjen suunnittelua, rakentamista ja hallinnointia. Selvityksen perusteella kyseiseen toimintamalliin ei liity epäkohtia. Selvityksen mukaan ei voi tehdä johtopäätöstä, olisiko liikuntaviraston kiinteistöjen suunnittelun, rakentamisen ja ylläpidon toimintojen siirto tilakeskukseen tarkoituksenmukaista. Jos siirtäminen koetaan konsernijohtamisen näkökulmasta edelleen tarkoituksenmukaiseksi, tulisi siihen liittyviä hyötyjä ja haittoja selvittää tarkemmin.\nYleisten töiden lautakunta toteaa mm., että rakennusvirastolla on keskeinen rooli liikuntaviraston yhteistyökumppanina ulkoilu- ja ulkoliikuntapaikkojen palveluverkon, kuten mm. ulkoilureittien, lähiliikuntapaikkojen ja puistoissa sijaitsevien jääkenttien ja pelikenttien ylläpitäjänä.\nLautakunnan mielestä liikuntapalveluja tulee tarkastella kokonaisuutena ja tavoitella mahdollisimman toimivaa ja kustannustehokasta palveluverkkoa sekä kattavaa käyttöastetta hallintokuntarajoista riippumatta. Lisäksi verkostoa tarkasteltaessa tulee sovittaa yhteen järjestäytyneen seuratoiminnan ja vapaamuotoisen asukasliikunnan tarpeet.\nLähiliikuntapaikkojen verkostoa on tarkasteltaessa selvityksessä on todettu, että koulujen pihat sopivat erinomaisesti lähiliikuntapaikoiksi. Lähiliikuntapaikkoihin liittyvää yhteistyötä tuleekin lisätä. Verkostotarkastelun keinoin tavoin tulisi tarkastella muitakin ulkoiluun, ulkoliikuntaan ja liikkumiseen liittyviä palveluja, kuten esimerkiksi talviaurattuja reittejä, jääkenttiä ja pelikenttiä. Hyvänä esimerkkinä verkostotarkastelusta on skeittipaikkaverkoston kehittäminen ja poikkihallintokunnallisen skeittityöryhmän aktiivinen yhteistyö. Erityisesti ylläpidon vastuut ja asukkaille tiedottaminen vaativat tarkentamista. Myös rakentamattomien liikuntapaikkavarausten ylläpito tulee varmistaa. Yleisten töiden lautakunnan näkemyksen mukaan työnjako liikuntaviraston ja rakennusviraston kesken tulee näiltä osin määritellä nykyistä tarkemmin.\nMerkittävimpien liikuntapaikkarakentamisen osalta yhteistyö liikuntaviraston kanssa on ollut sekä suunnittelun että rakentamisen osalta tuloksellista. Lautakunnan mielestä työnjakoa liikuntaviraston ja rakennusviraston välillä on kuitenkin tarpeen määritellä nykyistä tarkemmin ,siten että liikuntavirastolla tulee olla vastuu kaikesta liikunnan ja urheilutoiminnan järjestämisestä. Rakennusviraston tulisikin olla mukana liikuntastrategian laadinnassa, koska rakennusvirastolla on keskeinen rooli liikuntaviraston yhteistyökumppanina. Virastojen toimintastrategioiden tulee olla toisiaan tukevia ulkoilu- ja ulkoliikuntapalvelujen osalta.\nKiinteistölautakunta toteaa, että kaupunkikonsernin linjausten mukaan kiinteistöjen vuokraamisesta, rakentamisesta ja kunnossapidosta vastaa kaupungin tilakeskus. Tästä linjauksesta poiketen liikuntavirasto vastaa nykyisin liikuntatilojen suunnittelusta, tilojen hallinnasta, rakennuttamisesta ja ylläpidosta itsenäisesti. Kiinteistövirasto vuokraa liikuntavirastolle sen tarvitsemat maa-alueet ns. sisäisenä vuokrauksena ja liikuntavirasto vuokraa hallinnassaan olevia alueita ulkopuolisille tahoille.\nKiinteistölautakunta toteaa, että liikuntatoimen tilojen suunnittelun, hallinnoinnin, rakennuttamisen ja vuokrauksen siirtäminen tilakeskukseen yhdenmukaistaisi suunnittelun ja rakennuttamisen menettelytapoja ja tavoitteita, edistäisi yhteisten tietojenkäsittelyohjelmien kehittämistä ja käyttöönottoa sekä yhdenmukaistaisi ylläpidon tavoitteita, koulutusta ja laatutavoitteita. Vastuunjako selkeytyisi erityisesti sellaisten kiinteistöjen osalta, jossa toimii liikuntaviraston lisäksi muita tilakeskuksen vuokralaisia. Myös rakennushankkeiden organisointi yksinkertaistuisi erityisesti sellaisten hankkeiden osalta, joissa tulee tiloja sekä liikuntavirastolle että muille käyttäjille.\nKiinteistölautakunta suhtautuu tehtävien siirtoon mahdollisuutena kehittää ja yhtenäistää kaupunkikonsernin toimintoja ja osallistuu mahdollisiin jatkoselvityksiin ja toteaa, että mikäli liikuntatoimen tilojen ja rakennusten suunnittelu, rakennuttaminen, vuokraus ja ylläpito siirretään tilakeskukseen, tulisi tilakeskukseen siirtää myös tarvittavat henkilöresurssit ja investointimäärärahat.\nLisäksi kiinteistölautakunta toteaa, että tilakeskus on käynnistänyt kehitystoimenpiteitä kiinteistön hoidon ja huollon sekä teknisen isännöinnin kilpailuttamiseksi.\nLiikuntalautakunta toteaa, että erityisosaamista vaativa liikuntakiinteistöjen suunnittelu, rakentaminen ja hallinta tulee säilyttää liikuntavirastossa. Usein liikuntakäyttöön suunnitellut tilat eivät sovellu kovin helposti muuhun käyttöön.\nMikäli liikuntakiinteistöjen suunnittelu, rakentaminen ja hallinta siirrettäisiin tilakeskukseen, niin siitä huolimatta ulkoliikuntapaikkojen, ulkoilualueiden, saarien, erilaisten reittien, venesatamien ym. suunnittelu, rakentaminen ja hallinta jäisivät edelleen liikuntavirastoon. Tämä jakautuminen aiheuttaisi monia ongelmia esim. liikuntapuistoissa joissa on sekä sisä- että ulkoliikuntapaikkoja.\nLiikuntalautakunta katsoo, että selvityksen keskeinen johtopäätös on liikuntatoimen roolin vahvistaminen liikuntapalveluiden kokonaisohjauksessa ja että liikuntapalveluja tuottavien kaupunkiyhtiöiden, säätiöiden ja kaupungin välillä tulisi määritellä tarkemmin eri toimijoiden väliset roolit ja velvoitteet. Liikuntalautakunta katsoo, että liikuntalautakunnalla tulisi olla aito vaikutusmahdollisuus liikuntatoimen talousarvioon sisällytettyihin ns. laitosavustusten jakamiseen. Avustukset tulisi voida sitoa sovittuihin palvelutuotantoon kytkeytyviin tavoitteisiin ja velvoitteisiin, jotta koko kaupungin liikuntapalveluita voitaisiin seurata ja ohjata haluttuun suuntaan.\nLiikuntalautakunta toteaa lisäksi, että selvityksessä esitettyä kustannustehokkuuden vertailua voidaan tietyin edellytyksin pitää hyvänä asiana. Liikuntatoimen ja koulujen liikuntapaikkojen tilanvarausjärjestelmien yhdistämistä pidetään kannatettavana tavoitteena. Samoin liikuntavirasto jatkaa selvityksessä esitettyjä liikuntapaikkojen ylläpidon ja hoidon vaihtoehtoisten tuottamistapojen kokeiluja. Liikuntatoimi jatkaa liikuntastrategian valmistelua kokonaisselvityksen pohjalta yhdessä liikuntapalveluja tuottavien tahojen kanssa.\nLiikuntatoimi tekee laajasti yhteistyötä monien kaupungin virastojen ja laitosten, kaupunkikonserniin kuuluvien yhteisöjen sekä muiden liikuntapalveluita tuottavien tahojen kanssa. Tavoitteena on valmisteilla näiden tahojen kanssa yhteisiä liikuntahankkeita Helsingin kaupungin vuosien 2013 – 2016 strategioihin, joilla voidaan vastata mm. liikkumattomuuden haasteisiin.\nNuorisolautakunta korostaa lähiliikuntapaikkojen merkitystä ja niiden tuottamista ja toteuttamista yhteisesti kumppanihallintokuntien ja alueen muiden toimijoiden kesken. Asiassa on jo tehty ja on jatkossakin tarpeen tehdä tuloksellista yhteistyötä lasten ja nuorten hyvinvointisuunnitelman yhteisten harrastus- ja liikuntahankkeiden toteuttamisessa. Raportissa mainituissa paikallisista kumppanuuksista olisi voinut todeta nuorisoasiainkeskuksen, jonka ryhmämuotoisessa toiminnassa liikunnalla on merkittävä osuus. Nuorisoasiainkeskuksen etuna lähiliikunnan yhteisessä edistämisessä on luonnollinen yhteys niihin paikallisiin nuoriin, jotka ovat organisoidun liikuntaseuratoiminnan ulkopuolella.\nLisäksi lautakunta toteaa, että liikuntatoimi on myös merkittävä liikunta- ja urheiluseurojen tukija laajalla avustustoiminnallaan. Avustusvalikoimaa voisi ehkä laajentaa suuntaamalla tukea nopeasti ja projektimaisesti syntyneille nuorten liikuntaryhmille, joissa toimiminen tukee nuorten sosiaalista kiinnittymistä merkitykselliseen ryhmään, vahvistaa terveyttä edistävää liikkumista ja lisää nuoren elämänhallintaa.\nNuorisoasiainkeskus on valmis tiiviiseen kumppanuuteen liikuntaviraston ja paikallisten nuorten kanssa lähiliikunnan edistämiseksi, kun suunnitellaan toimintoja ja liikuntapaikkoja yhdessä nuorisolain velvoitteen mukaisesti.\nOpetuslautakunta toteaa, että palveluverkkoa, kaavoitusta ja rakentamista koskeva yhteistyö on tärkeä opetusviraston ja liikuntaviraston välillä. Lähiliikuntapaikkojen kehittämisen poikkihallinnollisesta yhteistyöstä on myönteisiä kokemuksia ja yhteistyötä tulisi edelleen jatkaa. Tämä yhteistyö lisää palveluverkon kattavuutta ja rakentamisen kustannustehokkuutta. Samalla tulisi myös ottaa huomioon kuntalaisten mahdollisuus osallistua suunnitteluun samoin kuin koulujen oppilaiden osallisuus.\nOpetuslautakunta yhtyy näkemykseen siitä, että liikuntapaikkojen hallinnointia tulisi yhdenmukaistaa niin, että ne palvelisivat asiakkaita entistä paremmin. Opetustoimi suhtautuu myönteisesti selvitystyöhön, joka koskee liikuntatilojen soveltuvuuden arviointia eri liikuntamuodoille. Yhteistyön ja vuorovaikutuksen lisääminen opetusviraston ja liikuntaviraston välillä edesauttaa tilojen käytön tehostamista. Opetuslautakunta esittää, että strategian valmistelutyössä on mukana tarkoituksenmukaisella tavalla opetusvirasto.\nLiikuntakiinteistöjen suunnittelussa, myös peruskorjauksessa, tehdään opetus- ja liikuntaviraston välillä yhteistyötä. Koska opetustoimen kiinteistöjen investointirahat samoin kuin hankesuunnittelu ja rakennuttaminen on kiinteistöviraston vastuulla, on tärkeää, että yhteistyössä jo kaavoitusvaiheessa on vahvasti mukana tilakeskus.\nKulttuuri -ja kirjastolautakunta toteaa, että helsinkiläisen kulttuuripolitiikan tavoitteet ovat pitkälti yhteneväisiä liikunta- ja nuorisopolitiikan tavoitteiden kanssa, joita ovat elämänlaadun ja toimintakykyisyyden parantaminen, yhteisöllisyyden ja syrjäytymiskehityksen ehkäisy sekä monikulttuurisen kaupungin kehitys. Lautakunta toteaa myös, että stadion -rakennusta tulee jatkossakin voida käyttää niin urheilun, musiikin ja kulttuurin suurtapahtumiin.\nLautakunta pitää tärkeänä koulutilojen yhteiskäytön kehittämistä tärkeänä tavoitteena alueilla, jossa ei ole omaa kulttuurikeskuksen aluetaloa. Yhteiskäyttö ei järjesty ilman erillistoimia liikuntaviraston ja opetustoimen kanssa\nSuomenkielisen työväenopiston johtokunta\nSuomenkielisen työväenopiston johtokunta toteaa, että kaupungin yhteisstrategioiden mukaisesti opisto vahvistaa lähiöiden vetovoimaa järjestämällä liikuntakursseja eri puolilla kaupunkia. Siten olisi tarkoituksenmukaista tilojen suunnittelussa ottaa huomioon muiden kuin liikuntaseurojen tarpeet. Työväenopisto haluaa olla tärkeä ja arvostettu kumppani liikuntavirastolle on valmis olemaan mukana liikuntapaikkojen sähköisen ajanvarausjärjestelmän kehittämisessä sekä lisäämällä yhteistyötä mm. ikäihmisten liikuntapalvelujen tuottamisessa.\nRuotsinkielisen työväenopiston johtokunta\nRuotsinkielisen työväenopiston johtokunta toteaa, että opisto on tarjonnut 40 vuotta ruotsinkielisiä liikuntakursseja ja haluaa jatkossakin tarjota liikuntapalveluja enenevässä määrin tai jopa niin että Arbis jatkossa vastaisi Helsingin ruotsinkielisistä liikuntapalveluista, edellyttäen että tarpeelliset resurssit olisivat sen käytössä.\nStadion-säätiö toteaa, että Helsingin kaupungin monimuotoisen konsernikokonaisuuden ohjausmalli toimii sen osalta hyvin ja säätiö noudattaa konsernijohdolta saatua ohjeistusta ja huolehtii raportoinnista. Säätiön ja liikuntaviraston operatiivisen johdon välinen yhteistyö toimii erinomaisesti. Huonokuntoisen stadionrakennuksen peruskorjaus on säätiön lähivuosien tärkein haaste, ja samalla tulisi pohtia Töölön urheilukeskittymän kehittämistä.\nUrheiluhallit Oy toteaa että lausunto sisältää myös Mäkelänrinteen Uintikeskus Oy:n ja Vuosaaren Urheilutalon Oy:n kannanotot. Urheiluhallit Oy toteaa, että selvityksessä ei ole tarkasteltu toimintoja mm. kustannustehokkuuden kannalta, jolloin toiminnan substanssin arviointi jää tarkastelun ulkopuolelle.\nUrheiluhallit Oy toteaa, että yhteisöt ovat sitoutuneet noudattamaan toiminnassaan konsernijohdon antamia ohjeita ja raportointivelvoitteita. Yhteistyö liikuntakonsernin ja konsernijohdon kanssa on toiminut hyvin ja nykyinen konserniohjausmalli on monessa kunnassa käytössä olevaa tilaaja-tuottajamallia tehokkaampi ja joustavampi. Uimalipun hinnoittelussa yhteisöt noudattavat liikuntalautakunnan yhtenäisiä maksuryhmäperusteita. Palveluja suunnataan myös erityisryhmille.\nUrheiluhallit Oy toteaa, että laitosavustukset ja kaupungin lainoitus ovat välttämätön subventiomuoto uimalipun pitämiseksi kohtuullisella tasolla sekä liikuntakiinteistöjen peruskorjausten ja uusrakentamisen rahoittamiseksi. Yhteisöt tuottavat tarkoituksensa mukaisesti kunnallisena peruspalveluna uimahalli- ja sitä tukevia liikuntapalveluja laadukkaasti ja kustannustehokkaasti ja siten tavoitteellisuus on toiminnassa sisäänrakennettua.\nYhteisöjen uimahallikiinteistöt ovat poikkeuksellisen kovalla kulutuksella koko maahan verrattuna. Kiinteistönpidon tulee uimahallikiinteistössä perustua ennakoivan pitkän tähtäimen korjaussuunnitelmaan, joten kiinteistöjen tehokas ja itse johdettu peruskorjaus- ja ylläpito ovat toiminnan perustekijöitä.\nJääkenttäsäätiö toteaa, että sen saama laitosavustus käytetään kokonaan säätiön korkojen ja lyhennysten maksamisen sekä Töölön jäähallin pääomavuokraan. Säätiön mielestä yhteistyö liikuntaviraston kanssa on ollut hyvää ja jääurheilun liikuntapoliittiseen ohjaukseen ei ole ollut tarvetta, koska seurat ovat itse hoitaneet jäävuorojen jakamisen\nSäätiö ilmoittaa, että sen hallinnoimien jäähallien kapasiteettia on mahdollista osoittaa myös kouluille ja päiväkodeille, jotta mahdollisimman moni nuori saisi mahdollisuuden harrastaa jääliikuntaa. Säätiö on valmis lisäämään yhteisyötä liikuntaviraston ja lautakunnan kanssa.\nJääkenttäsäätiö toteaa, että seuratukijärjestelmää kehitettäessä eri urheilulajien olosuhdekustannuksia tulisi tasata. Jääurheilussa toimii ns. hinnantasausjärjestelmä, mutta silti kustannukset ovat korkeat. Jääkenttäsäätiön hallien henkilöstö on koko säätiön palveluksessa, joka on tuonut toimintaan kustannustehokkuutta.\nTalous- ja suunnittelukeskus katsoo, että konserniohjaus toteutuu ja sitä voidaan tarpeen mukaan vahvistaa vakiintuneen toimintamallin puitteissa mm. kaupunginhallituksen omistajapoliittisten linjausten avulla. Nykyisissä linjauksissa on liikuntapalveluja tuottavien tytäryhteisöjen kehittämisvisioksi asetettu yhteistyön lisääminen kaupunkikonsernin sisällä muiden liikuntapalveluja tuottavien yksiköiden kanssa. Liikuntapalveluja tuottavien kaupungin yhtiöiden ja säätiöiden tavoitteet tulee johtaa selkeämmin kaupungin strategioista yhteistyössä liikuntatoimen kanssa ja sisällyttää merkittävimmät tulostavoitteet vuosittain talousarvioon. Näin voidaan varmistaa, että konserniyhteisöiden ja kaupungin omat toimintatavat perustuvat yhteiseen strategiaan.\nTalous- ja suunnittelukeskus toteaa, että kaupungin uuden sähköisen avustusjärjestelmän käyttöönotto vuoden 2012 alusta tuo avustusprosessiin läpinäkyvyyttä. On kuitenkin tärkeää, että tukijärjestelmä itsessään olisi mahdollisimman selkeä ja yksinkertainen.\nTalous- ja suunnittelukeskus korostaa poikkihallinnollisen yhteistyön merkitystä. Kehittämisen tulee tapahtua talousarvion puitteissa toimintatapoja ja –malleja tehostamalla ja toimintoja uudelleen organisoimalla. Selvitys liikuntaviraston ja opetustoimen hallinnoimien varausjärjestelmien yhdistämisestä on kannatettava, mikäli se mahdollistaa liikuntapaikkojen käyttöasteen nostamisen ja vastaa liikuntaseurojen sisäliikuntapaikkojen iltakäytön tarpeeseen.\nLiikuntapaikkojen suunnitteluun, rakentamiseen ja hallinnointiin liittyen talous- ja suunnittelukeskus toteaa, että talous- ja suunnittelukeskus käynnistää parhaillaan yhteistyössä rakennus- ja ympäristötoimen sekä kaupunkisuunnittelu- ja kiinteistötoimen kanssa kokonaisselvityksen laatimisen kaupungin toimitilojen omistamisesta, ylläpidosta ja rakentamisesta. Selvityksen tavoitteena on tuottaa syyskuun 2012 loppuun mennessä ratkaisuehdotuksia, miten kustannustehokkuutta ja palvelun laatua voidaan parantaa.\nLopuksi talous- ja suunnittelukeskus toteaa, että kaupungin nykyinen strategiaohjelma on ollut liikuntatoimen strategiatyön pohjana ja uudet liikuntastrategiset linjaukset tullaan sisällyttämään Helsingin vuosien 2013-2016 strategiaohjelmaan.\nYhteenvetona esittelijä toteaa, että liikuntatoimen kokonaisselvityksen ja lausuntojen pohjalta on tarpeen saattaa loppuun liikuntastrategian valmistelu vuoden 2012 aikana yhdessä edellä mainittujen liikuntapalveluja tuottavien tahojen ja kaupungin hallintokuntien kanssa.\nLiikuntapalveluja tuottavien kaupungin yhtiöiden ja säätiöiden tavoitteet tulee johtaa selkeämmin kaupungin strategioista yhteistyössä liikuntatoimen kanssa ja sisällyttää merkittävimmät tulostavoitteet vuosittain talousarvioon. Tavoitteena on yhteistyön lisääminen kaupunkikonsernin sisällä muiden liikuntapalveluja tuottavien yksiköiden kanssa.\nEsittelijä korostaa poikkihallinnollisen yhteistyön merkitystä. Kehittämisen tulee tapahtua talousarvion puitteissa toimintatapoja ja –malleja tehostamalla ja toimintoja uudelleen organisoimalla.\nKäynnissä olevan toimitilojen omistamista, ylläpitoa ja rakentamista koskeva kokonaisselvityksen tavoitteena on tuottaa syyskuun 2012 loppuun mennessä ratkaisuehdotuksia, miten kustannustehokkuutta ja palvelun laatua tältä osin voidaan parantaa.\nLausuntojen perusteella voidaan myös todeta, että liikuntafoorum on yksi liikuntakonsernin toimijoiden välistä vuorovaikutusta lisäävä yhteistyötyömuoto. Liikuntafoorumin työskentelytapoja tullaan jatkossa kehittämään sivistys- ja henkilöstötoimesta vastaavan apulaiskaupunginjohtajan johdolla.\nTalous- ja suunnittelukeskus 30.5.2012\nTalous- ja suunnittelukeskus päätti antaa Helsingin liikuntatoimen kokonaisselvityksestä kaupunginhallitukselle seuraavan lausunnon:\nNiininen Tero, erityissuunnittelija, puhelin: 310 25915\nKiinteistölautakunta 19.04.2012 § 223\nKiinteistölautakunta päätti antaa kaupunginhallitukselle Helsingin liikuntatoimen kokonaisselvitysluonnoksesta 18.11.2011 seuraavan lausunnon:\nHelsingin kaupunginhallitus on 28.2.2011 päättänyt, että ennen uudesta liikuntastrategiasta päättämistä teetetään ulkopuolisella konsultilla kokonaisselvitys Helsingin liikuntatoimesta. Kokonaisselvitysluonnos käsittelee Helsingin liikuntatoimen eri osa-alueita eli liikuntakonsernia, liikuntakonsernin johtamista, liikunnan tukimuotoja, palveluverkon suunnittelua sekä liikuntakiinteistöjen suunnittelua, rakentamista ja hallinnointia.\nSelvitysluonnoksessa esitetään luvussa 6.3 liikuntakiinteistöjen suunnittelua, rakentamista ja hallintaa koskevat johtopäätökset ja kehittämissuositukset.\nKiinteistöviraston tonttiosasto on vuokrannut liikuntavirastolle sen tarvitsemat maa- ja vesialueet sisäisenä vuokrauksena. Liikuntavirastolta perittiin vuona 2011 sisäistä vuokraa 8,1 milj. euroa. Vuokra-alueiden pinta-ala on noin 8 040 ha. Tonttiosaston luovuttamien maa-alueiden vuokrahinnoittelu perustuu alueiden sijaintiin, käyttötarkoitukseen ja rakentamisen määrään. Vuokraukset on luovutettu pääosin pitkäaikaisilla sopimuksilla. Liikuntavirasto vuokraa hallinnassaan olevia alueita ulkopuolisille tahoille, jolloin liikuntatoimi päättää itsenäisesti edelleen vuokrausten ehdoista.\nKaupunkikonsernin linjausten mukaan kiinteistöjen vuokraamisesta, rakentamisesta ja kunnossapidosta vastaa kaupungin tilakeskus. Tästä linjauksesta poiketen liikuntavirasto vastaa nykyisin liikuntatilojen suunnittelusta, tilojen hallinnasta, rakennuttamisesta ja ylläpidosta itsenäisesti. Liikuntaviraston mielestä edellä mainittujen tehtävien ja prosessien siirtäminen tilakeskukseen sisältää riskejä mm. suunnittelun sisällön määrittelyssä, palveluverkon kehittämisessä sekä ylläpidon laadun heikentymisessä.\nTilakeskus on vuokrannut liikuntavirastolle kiinteistöjä (tontteja rakennuksineen) 87 kpl pääomavuokralla, 5 kpl ylläpitovuokralla, rakennuksia 104 kpl, lisäksi 2 kpl piha-autopaikan/maa-alueen vuokralla. Vuokrattuja tiloja on yhteensä 163 256 htm². Tilakeskuksen liikuntavirastolta perimät vuokrat vuonna 2011 olivat yhteensä\n15 470 000 euroa. Lisäksi tilakeskus ylläpitää liikuntavirastolle vuokrattua Liikuntamyllyä Myllypurossa sekä vastaa mm. Tuomarinkylän kartanon ylläpidosta.\nEdellä mainitun lisäksi liikuntavirastolla on hallinnassaan maa-alueita, joilla sijaitsee 200 - 400 kpl rakennusta, jotka sisältyvät tonttiosaston liikuntavirastolta perimään maanvuokraan.\nLiikuntatoimen tilojen suunnittelun, hallinnoinnin, rakennuttamisen ja vuokrauksen siirtäminen tilakeskukseen yhdenmukaistaisi suunnittelun ja rakennuttamisen menettelytapoja ja tavoitteita, edistäisi yhteisten tietojenkäsittelyohjelmien kehittämistä ja käyttöönottoa sekä yhdenmukaistaisi ylläpidon tavoitteita, koulutusta ja laatutavoitteita. Vastuunjako selkeytyisi erityisesti sellaisten kiinteistöjen osalta, jossa toimii liikuntaviraston lisäksi muita tilakeskuksen vuokralaisia. Myös rakennushankkeiden organisointi yksinkertaistuisi erityisesti sellaisten hankkeiden osalta, joissa tulee tiloja sekä liikuntavirastolle että muille käyttäjille.\nKonsultin kehittämisehdotus kustannustehokkuuden osalta on, että liikuntaviraston tulee kokeilla ylläpidon ja hoidon osalta toimintojen ulkoistamista palveluntarjoajille pilottiluonteisten kokeilujen avulla. Kiinteistöjen ja ulkoalueiden hoidon tilakeskus ostaa tällä hetkellä pääosin Palmialta sairaala-alueiden teknistä huoltoa lukuun ottamatta. Ylläpitovastuu tilakeskuksessa on pääosin tilakeskuksen omilla teknisillä isännöitsijöillä. Tilakeskus on kuitenkin käynnistänyt kehitystoimenpiteitä kiinteistön hoidon ja huollon sekä teknisen isännöinnin kilpailuttamiseksi.\nMikäli liikuntatoimen tilojen ja rakennusten suunnittelu, rakennuttaminen, vuokraus ja ylläpito siirretään tilakeskukseen, tulee tilakeskukseen siirtää myös tarvittavat henkilöresurssit ja investointimäärärahat.\nKonsultti on todennut yhteenvedossaan, että ko. selvityksen mukaan ei voi tehdä johtopäätöstä, olisiko liikuntaviraston kiinteistöjen suunnittelun, rakentamisen ja ylläpidon toimintojen siirto tilakeskukseen tarkoituksenmukaista. Konsultti esittää, että jos siirtäminen koetaan konsernijohtamisen näkökulmasta edelleen tarkoituksenmukaiseksi, tulisi siihen liittyviä hyötyjä ja haittoja selvittää tarkemmin.\nKiinteistöviraston tilakeskus suhtautuu tehtävien siirtoon mahdollisuutena kehittää ja yhtenäistää kaupunkikonsernin toimintoja ja osallistuu mahdollisiin jatkoselvityksiin.\nJuhani Kovanen, toimistopäällikkö, puhelin: 310 36574\nNuorisolautakunta 29.03.2012 § 30\nNuorisoasiainkeskus pitää merkittävänä, että sidosryhmineen laajan liikuntatoimen kokonaisuutta selvitetään rationaalisen päätöksenteon tueksi. Liikuntatoimen konserniksi raportissa nimetty kokonaisuus koostuu liikuntavirastosta, liikuntapalveluja tuottavista kaupungin kokonaisuuteen kuuluvista säätiöistä ja yhtiöistä sekä avustuksia saavista yhteisöistä. Tämän konsernin keskitettyyn ohjaukseen, liikuntapalvelujen tukemiseen, palveluverkon suunnitteluun ja liikuntakiinteistöjen hallinnointiin raportissa esitetään päätelmiä ja kehittämisehdotuksia.\nNuorisoasiainkeskuksen kannalta kiinnostavinta on raportissa käyty keskustelu liikunnan merkityksestä eri kuntalaisryhmille. Raportissa painotetaan liikunnan erityistä painoarvoa eri kohderyhmien sosiaalisessa vahvistamisessa ja terveiden elämäntapojen edistämisessä, erityisesti maahanmuuttajien ja nuorten joukossa. Näissä ryhmissä tietämys ja mahdollisuudet käyttää kaupallisia palveluja ovat varsin rajallisia. Näissä ryhmissä myös liikunnan positiiviset ja pitkäaikaiset vaikutukset ovat selvimmin todettavissa.\nToinen merkittävä näkökulma nousee raportin päätelmissä esille, lähiliikuntapaikkojen merkityksen korostaminen ja niiden tuottaminen yhteisesti kumppanihallintokuntien ja alueen muiden toimijoiden kesken. Tällä alueella on jo tehty ja on jatkossakin tarpeen tehdä tuloksellista yhteistyötä lasten ja nuorten hyvinvointisuunnitelman yhteisten harrastus- ja liikuntahankkeiden toteuttamisessa. Raportissa mainituissa paikallisista kumppanuuksista olisi voinut todeta nuorisoasiainkeskuksen, jonka ryhmämuotoisessa toiminnassa liikunnalla on merkittävä osuus. Nuorisoasiainkeskuksen etuna lähiliikunnan yhteisessä edistämisessä on luonnollinen yhteys niihin paikallisiin nuoriin, jotka ovat organisoidun liikuntaseuratoiminnan ulkopuolella.\nLiikuntatoimi on myös merkittävä liikunta- ja urheiluseurojen tukija laajalla avustustoiminnallaan. Avustusvalikoimaa voisi ehkä laajentaa suuntaamalla tukea nopeasti ja projektimaisesti syntyneille nuorten liikuntaryhmille, joissa toimiminen tukee nuorten sosiaalista kiinnittymistä merkitykselliseen ryhmään, vahvistaa terveyttä edistävää liikkumista ja lisää nuoren elämänhallintaa.\nHarri Taponen, erityissuunnittelija, puhelin: 310 89036\nSuomenkielisen työväenopiston jk 29.03.2012 § 25\nJohtokunta päätti antaa kaupunginhallitukselle seuraavan lausunnon:\nHelsingin työväenopistossa opetetaan liikuntaa vapaan sivistystyön opetuksena. Vuonna 2010 opetusta oli 3 238 tuntia, kursseja oli 209 ja opiskelijoita lähes 4200. Liikunnan opetus on opistossa vakiintunutta toimintaa. Opetuksen kohderyhmänä ovat yli 16 -vuotiaat helsinkiläiset. Liikunnanopetuksen tavoitteena on antaa virikkeitä omasta kunnosta huolehtimiseen. Vapaan sivistystyön lain (2009) mukaan tämän koulutuksen tavoitteena on edistää mm. ihmisten monipuolista kehittymistä ja hyvinvointia.\nOpiston liikuntaryhmien opiskelijoista 88,9 % on naisia. Opetus on tarkoitettu sekä miehille että naisille. Pelkästään miehille suunnattua liikunnanopetusta on mm. ”äijäjooga”. Opiskelijat ovat pääosin keski-ikäisiä, vähemmän aktiivisia liikkujia. Merkittävä osa opiston omissa tiloissa toteutettavasta liikunnanopetuksesta suunnataan ikäihmisille.\nOpistolla on kaksi omaa liikunnanopetukseen soveltuvaa tilaa. Opetus järjestetäänkin lähinnä tuntivuokratuissa peruskoulujen tiloissa. Kaupungin yhteisstrategioiden mukaisesti opisto vahvistaa lähiöiden vetovoimaa ja asukkaiden toimintakykyä järjestämällä liikuntakursseja peruskouluilla, palvelukeskuksissa ja muiden yhteistyökumppaneiden kanssa eri puolilla kaupunkia.\nRaportti on koottu kuulemalla laajasti eri sidosryhmiä. Tiedonkeruussa on kuultu liikuntaviraston johtoa ja keskeisiä asiantuntijoita, kaupunkikonserniin kuuluvien liikuntapalveluja tuottavien säätiöiden ja yhtiöiden johtoa ja keskeisiä asiantuntijoita, liikuntaseurojen edustajia sekä kaupungin konserniohjauksesta vastaavia tahoja. Liikuntaviraston tärkeimpiä yhteistyökumppaneita ovat liikuntaseurat. Selvitystä laadittaessa ei ole kuultu työväenopistoa. Työväenopisto mainitaan raportissa kaksi kertaa: tilojen yhteydessä sekä ohjattua liikuntaa järjestävänä tahoja (ss. 7-8).\nLiikuntalaissa (1998) annetaan kunnille selkeä toimintavelvoite: luoda edellytyksiä kuntalaisten liikunnalle kehittämällä paikallista ja alueellista yhteistyötä.\nOpiston osallistuminen henkilöstö- ja sivistystoimen apulaiskaupunginjohtajan johtamaan liikuntafoorumiin voisi tehostaa opiston, liikuntaviraston ja muiden alan toimijoiden yhteistyötä.\nHyvä olisi myös määritellä tarkemmin eri toimijoiden väliset roolit ja velvoitteet.\nLiikunnan palveluverkon suunnittelussa on pidetty lähtökohtana alueella toimivien seurojen toimintaa. Olisi tarkoituksenmukaista, että myös muiden toimijoiden tarpeet otettaisiin huomioon tilojen suunnittelussa ja käyttöön saamisessa. Kaikki eivät voi tai halua mennä seurojen toimintaan mukaan; heille opisto tarjoaa opinnollisen vaihtoehdon liikuntaharrastukseen. Liikunta voimaannuttaa ja ehkäisee syrjäytymistä. Liikuntatilojen käytön tehostamisessa ja lähiliikuntamuotojen kehittämisessä opisto tekee mielellään yhteistyötä liikuntaviraston kanssa.\nMikäli liikuntapaikkojen sähköistä varausjärjestelmää kehitetään, opisto on mielellään uudistetussa järjestelmässä mukana. Nykyinen WebTimmi- järjestelmä koetaan monimutkaisena ja hankalana. Opetusviraston tilavarausjärjestelmä, jossa tilat varataan opetusvirastolta, opetusvirasto hankkii iltavalvojat Seurelta, Seuren iltavalvojien työnjohtoa toteuttaa Palmia, on myös monimutkainen ja tilalaskutus koetaan vaikeaselkoisena.\nRaportissa puhutaan myös ikääntyvän väestön liikuntatarpeeseen vastaamisesta keskeisenä tulevaisuuden haasteena. Ikäihmisten liikuntaa, jumppaa, joogaa, kevyitä metsävaelluksia, sauvakävelyä opistossa, on toteutettu vaihtelevassa määrin jo kymmeniä vuosia. Työväenopistossa ikäihmisten liikunnan opetus on yksi painopistealue. Sitä toteutetaan resurssien mukaan yhteistyössä palvelukeskusten ja muiden ikäihmisten parissa toimijoiden kanssa. Opisto haluaa olla tärkeä ja arvostettu yhteistyökumppani myös liikuntavirastolle. Yhteistyö voi lisätä myös kustannustehokkuutta ja yhteistyöllä voidaan saavuttaa sellaisia asiakasryhmiä, jotka muutoin eivät löydä palveluja. Sivun 18 suosituksissa painotetaan liikunnan substanssiin perustuvaa ohjausta. Tämä voisi merkitä työväenopiston liikunnan suunnittelun osalta mukaanottoa sekä liikuntafoorumiin että konkreettisen suunnitteluyhteistyön aloittamista.\nLiikunnan tukimuodoista todetaan, että liikuntavirasto tukee liikuntapalveluiden tuotantoa mm. tarjoamalla ilmaisia ja tai tuettuja liikuntavuoroja koulujen ja muiden liikuntapaikkojen tiloissa. Opisto on maksanut käyttämistään koulujen liikuntatiloista opetusviraston määräämää vuokraa.\nOpistossa on ollut keskustelua siirtyä liikunnanopetuksen osalta nettobudjetointiin, jolloin opisto voisi tarvittaessa ottaa vielä aktiivisemman roolin helsinkiläisten liikuttajana.\nTaina Törmä, johtava rehtori, puhelin: 310 88501\nHannele Koli-Siiteri, aluerehtori, puhelin: 310 88521\nLiikuntalautakunta 27.03.2012 § 63\nLiikuntalautakunta päätti antaa Helsingin liikuntatoimen kokonaisselvityksestä kaupunginhallitukselle seuraavan lausunnon:\nSelvityksessä liikuntatoimeen määriteltiin kuuluvan liikuntavirasto, liikuntapalveluja tuottavat kaupunkikonserniin kuuluvat säätiöt ja yhtiöt sekä kaupungin avustuksia saavat yhteisöt.\nEsittelijän näkemyksen mukaan selvitys on laadittu hyvin ja esittelijä on pääosin samaan mieltä kuin ulkopuolinen selvittäjä. Loppuraportissa on todettu että selvityksen rajauksen vuoksi joitakin asioita tulee jatkossa kuitenkin vielä tarkentaa.\nTässä lausunnossa keskitytään selvityksessä esitettyihin kehittämisehdotuksiin.\nKonsernirakenne ja johtaminen\nSelvityksen keskeinen johtopäätös on liikuntatoimen roolin vahvistaminen liikuntapalveluiden konserniohjauksessa.\nEsittelijä pitää hyvänä sitä että liikuntapalveluja tuottavien kaupunkiyhtiöiden, säätiöiden ja kaupungin välillä tulisi määritellä tarkemmin eri toimijoiden väliset roolit ja velvoitteet. Selvityksen mukaan näiden roolien ja velvoitteiden tulisi perustua täsmällisiin ja velvoittaviin asiakirjoihin – perustuen joko kaupungin olemassa oleviin tai kehitteillä oleviin toimintamalleihin tai mahdollisesti erillisiin liikuntatoiminnan substanssiin pohjautuviin palvelusopimuksiin kaupungin ja kaupunkiyhtiöiden tai säätiöiden välillä.\nNyt liikuntalaitosavustusten määrärahat sisältyvät liikuntatoimen talousarvioon. Esittelijän mukaan tavoitteena olisi että selvityksessä esitetyllä tavalla liikuntatoimella olisi myös aito vaikutusmahdollisuus näiden avustusten jakautumiseen. Jos tätä ei voida kuitenkaan toteuttaa, on tarkoituksenmukaisempaa, että nämä avustusmäärärahat on myös budjetoitu johonkin muualle, kuin liikuntatoimen budjettiin.\nUlkopuolisen selvittäjän mukaan liikuntalautakunnan ja liikuntaviraston roolia liikuntakonsernin substanssijohtamisessa tulee siis vahvistaa.\nSelvityksessä todetaan että liikuntatoimen eri toimijoiden palvelutuotannon kustannustehokkuutta tulisi tarkastella perusteellisemmin jatkossa. Selvittäjän mukaan tämä edellyttää toimijoiden yhteisesti käynnistämää selvityshanketta, jossa tarkastellaan eri toimijoiden tuottamia, eri asiakassegmenteille suunnattuja palveluita erilaisten kriteereiden avulla.\nTämä palvelutuotannon kustannustehokkuuden vertailu lisäisi palvelutuotannon tehokkaamman tuotteistamisen lisäksi toiminnan läpinäkyvyyttä sekä koko konsernin resurssien käytön ja käyttöasteen seurantaa.\nEsittelijä pitää kustannustehokkuuden vertailua hyvä, kun samalla otetaan huomioon riittävän monipuolisesti eri toimijoiden toimintaympäristö ja palvelujen luonne.\nLiikuntatoimi on viime vuosina tehostanut toimintaansa ja lisännyt tuottavuutta sekä verrannut toimintaansa muiden suurten kaupunkien liikuntatoimien kanssa mm. kuntien liikuntatoimen vertailutietokannan LiikuntaVertin kautta. Lisäksi liikuntavirasto on ollut mukana opetusministeriön käynnistämässä laajassa valtakunnallisessa sisäliikuntapaikkoja kustannuksia ja laatua selvittävässä hankkeessa. Parhaillaan on käynnissä vastaava hanke ulkoliikuntapaikkojen osalta. Liikuntavirastossa on tehty itsearviointeja ja merellinen osasto on osallistunut kaupunginjohtajan laatupalkintokilpailuun.\nSelvityksen kehittämisehdotuksien mukaan nykyisten tukijärjestelmien tarkoituksenmukaisuutta tulisi arvioida entistä kriittisemmin ja pyrkiä yhdistämään erilaisia tukimuotoja selkeämmiksi kokonaisuuksiksi. Selkiyttämisen tulisi tapahtua ensisijaisesti eri tukimuotoja yhdistämällä.\nSelvittäjä esittää että uusien liikuntapaikkojen rakentamisen yhteydessä tulisi harkita välivuokrausmenettelyn kehittämistä siten, että pinta-alaan perustuvaa subventiokäytäntöä täydennettäisiin palvelujen sisältöihin ja velvoitteisiin sidotuilla kriteereillä.\nSelvityksessä todetaan että liikuntaseurojen avustuksia koskevan tukijärjestelmän käynnissä olevaa uudistamista tulee jatkaa. Samalla todetaan, että muutoksella ei saisi heikentää perinteisen seuratoiminnan toimintaedellytyksiä.\nEsittelijä pitää tärkeänä selvityksessä esitettyä näkökantaa, että uudistamistyössä tulee ottaa huomioon entistä painokkaammin seuratuen kannustimet, joiden avulla seurojen palvelutuotantoa voitaisiin osaltaan tehokkaammin ohjata kaupunkikonsernin ja liikuntatoimen strategisiin painopisteisiin ja kohderyhmiin.\nEsittelijä pitää hyvänä selvityksen esitystä jossa poikkihallinnollista yhteistyötä esitetään kehitettäväksi. Tämä tarkoittaisi sitä, että myös muut hallintokunnat osallistuisivat entistä enemmän omilla resursseillaan näiden liikuntahankkeiden toteutukseen.\nSelvityksessä on esitetty että laitosavustusten vastikkeellisuutta tulee tehostaa osana konserniohjauksen ja johtamisen tehostamista siten, että avustukset sidotaan sovittuihin palvelutuotantoon kytkeytyviin tavoitteisiin ja velvoitteisiin. Esittelijä kannattaa tätä esitystä, näin voitaisiin seurata ja ohjata koko kaupungin liikuntapalveluita haluttuun suuntaan.\nEsittelijä pitää kannatettavana tavoitteena että selvityksessä esitetään liikuntatoimen ja koulujen liikuntapaikkojen tilavarausjärjestelmien yhdistämistä. Tämä edellyttäisi yhteisen tilavarausjärjestelmän hankkimista sekä toimintojen yhtenäistämistä.\nSelvityksessä esitetään että kartoitetaan koulujen liikuntapaikkojen soveltuvuus eri liikuntamuodoille. Vastaavanlainen yhteinen onnistunut arviointi on tehty lähiliikuntapaikkojen osalta Herttoniemen alueelle poikkihallinnollisessa kehittämishankkeessa.\nEsittelijä pitää erityisen hyvänä sitä että selvityksessä korostetaan koulujen ja päiväkotien yhteyteen rakennettavien lähiliikuntapaikkojen kehittämistä poikkihallinnollisena yhteistyönä.\nLiikuntakiinteistöjen suunnittelu, rakentaminen ja hallinta\nUlkopuolinen selvittäjä toteaa raportissa että selvityksen aineiston perusteella ei voida tehdä johtopäätöksiä siitä, olisiko liikuntakiinteistöjen suunnittelun, rakentamisen ja hallinnan siirtäminen tilakeskukselle tarkoituksenmukaista. Selvityksen mukaan olemassa olevan aineiston perusteella ei voida ottaa kantaa siihen, olisivatko kaupunkikonsernin yhdenmukaisuuden osalta saavutettavat synergiaedut suurempia kuin mahdolliset liikuntaviraston sisäistä toimintaa ja palvelutason laatua heikentävät tekijät. Jos siirtäminen koetaan konsernijohtamisen näkökulmasta edelleen tarkoituksenmukaiseksi, tulisi siihen liittyviä hyötyjä ja haittoja selvittää tarkemmin.\nEsittelijän mukaan erityisosaamista vaativa liikuntakiinteistöjen suunnittelu, rakentaminen ja hallinta tulee säilyttää liikuntavirastossa. Usein liikuntakäyttöön suunnitellut tilat eivät sovellu kovin helposti muuhun käyttöön.\nMikäli liikuntakiinteistöjen suunnittelu, rakentaminen ja hallinta siirrettäisiin tilakeskukseen, niin siitä huolimatta ulkoliikuntapaikkojen, ulkoilualueiden, saarien, erilaisten reittien, venesatamien ymv. suunnittelu, rakentaminen ja hallinta jäisivät edelleen liikuntavirastoon. Tämä jakautuminen aiheuttaisi monia ongelmia esim. liikuntapuistoissa joissa on sekä sisä- että ulkoliikuntapaikkoja.\nEsittelijän mukaan liikuntavirasto jatkaa selvityksessä esitettyä kustannustehokkuuden parantamista keskittämällä liikuntapaikkojen ylläpidosta ja hoidosta vastaavan henkilöstöä isoimpiin liikuntakeskuksiin ja – puistoihin.\nSamoin liikuntavirasto jatkaa selvityksessä esitettyjä liikuntapaikkojen ylläpidon ja hoidon vaihtoehtoisten tuottamistapojen kokeiluja, niissä palveluissa jossa se on tarkoituksenmukaista.\nYhteenvetona esittelijä toteaa että liikuntatoimen kokonaisselvityksen pohjalta on hyvä jatkaa liikuntastrategian valmistelua yhdessä edellä mainittujen liikuntapalveluja tuottavien muiden tahojen kanssa.\nPekka Jyrkiäinen, suunnittelija, puhelin: 310 87438\nDirektionen för svenska arbetarinstitutet 27.03.2012 § 26\nI enlighet med beslutsförslaget.\nMoa Thors, biträdande rektor, telefon: 310 70077\nOpetuslautakunta 20.03.2012 § 38\nOpetuslautakunta päätti antaa kaupunginhallitukselle Helsingin liikuntatoimen kokonaisselvityksen loppuraportista seuraavan lausunnon:\nHelsingin kaupunki on toteuttanut kokonaisselvityksen Helsingin liikuntatoimesta. Selvitystyössä on käsitelty Helsingin liikuntakonsernia ja sen keskeisiä toimijoita, liikuntakonsernin johtamista, liikunnan tukimuotoja, palveluverkon suunnittelua sekä liikuntakiinteistöjen suunnittelua, rakentamista ja hallinnointia. Loppuraportissa on lisäksi esitetty johtamista, tukimuotoja, palveluverkon suunnittelua sekä liikuntakiinteistöjä johtopäätöksiä ja kehittämissuosituksia.\nOpetuslautakunta pitää hyvänä selvitystyön lähtökohtaa tutkia koko liikuntakenttää laajasti. Opetustoimen kannalta yhteistyö liikuntatoimen alueella on tärkeää. Yhteistyötä tehdään opetus- ja kasvatustyöhön liittyen, palveluverkon suunnittelussa, liikuntatukien jakamisessa, koulujen ja oppilaitosten liikuntatilojen myöntämisessä vapaa-ajankäyttöön, uusien alueiden kaavoituksen suunnittelussa ja kiinteistöjen suunnittelussa ja rakentamisessa.\nRaportissa todetaan, että liikuntapalveluita tuotetaan useilla eri malleilla: palveluita tuottaa mm. liikuntavirasto, kaupungin omistamat säätiöt ja yhtiöt, liikunta-alan yritykset ja liikuntaseurat. Lisäksi mm. opetusvirastolla on keskeinen rooli liikuntakentällä. Monimuotoisuus nähdään valtaosin kohtuullisen hyvänä, mutta monimuotoisuuteen liittyy myös ohjauksen ja johtamisen vaikeus etenkin substanssijohtamisen näkökulmasta. Opetuslautakunta pitää hyvänä suosituksia sitä, että liikuntatoimen kentässä määritellään tarkemmin eri toimijoiden roolit ja vastuut ja että ohjausmekanismit eivät perustu pelkästään taloudellisiin seikkoihin. Asiakkaiden ja asukkaiden tarpeiden tulisi olla keskeisessä asemassa tässä tarkastelussa.\nOpetuslautakunta on yhtä mieltä siitä, että liikuntatoimen tuki-instrumentit muodostavat monimutkaisen tukirakenteen. Rakenteen tulisi olla mahdollisimman avoin, läpinäkyvä ja ymmärrettävä. Avustusten ja tukien myöntämisen tulisi olla linjassa strategisten painopisteiden ja tavoitteiden kannalta. On tarkoituksenmukaista, että avustusten ja tukien saajilla on palvelutuotantoon kytkeytyviä tavoitteita ja velvoitteita, joiden toteutumista on mahdollista tarvittaessa myös toisasiassa seurata.\nOpetuslautakunta toteaa, että opetusvirasto huolehtii osasta tukirakenteen toimeenpanosta siten, että opetusvirasto laskuttaa liikuntavirastoa seurojen käyttämistä tiloista. Laskutus perustuu liikuntalautakunnan vahvistamaan enimmäistuntihintaan. Jos tilojen käyttömaksu ylittää liikuntalautakunnan vahvistaman enimmäistuntihinnan, opetusvirasto laskuttaa seuralta erotuksen. Tätä menettelyä tulisi tarkistaa ottaen huomioon, että se viivästyttää seurojen kokonaislaskutusta ja toisaalta koska menettelyllä ei suoranaisesti voida ohjata seuratoimintaa esim. kaupungin strategisten päämäärien mukaisesti. Raportissa esitetty poikkihallinnollisen yhteistyön kehittäminen nähdään opetustoimessa myönteisenä.\nHuomattavan tärkeä yhteistyömuoto opetus- ja liikuntatoimen välillä on palveluverkkoa, kaavoitusta ja rakentamista koskeva yhteistyö. Kustannussäästöjä saavutetaan, kun investointeja suunnitellaan yhteistyössä. Liikuntapaikka voidaan rakentaa joko opetustoimen tai liikuntatoimen investointina uusille alueille, mikä tehostaa sekä tonttimaan että tilan käyttöä. Kuntatalouden heikkeneminen vaatii yhä tiiviimpää hallintokuntien välistä yhteistyötä, jotta kuntalaisille voidaan taata hyvät ja monipuoliset liikuntamahdollisuudet synkkenevistä talousnäkymistä huolimatta.\nOpetuslautakunta katsoo, että lähiliikuntapaikkojen kehittämisen poikkihallinnollisesta yhteistyöstä on myönteisiä kokemuksia ja että yhteistyötä tulisi edelleen jatkaa. Tämä yhteistyö lisää palveluverkon kattavuutta ja rakentamisen kustannustehokkuutta. Samalla tulee kuitenkin varmistaa, että lähiliikuntapaikkojen rakentamisen kustannukset kuten mahdollinen vuokrankorotus ei johda opetusviraston käyttötalouteen käytettävissä olevien määrärahojen leikkauksiin eikä vaaranna opetuksen järjestämistä. Yhteistyössä tulisi myös ottaa huomioon kuntalaisten mahdollisuus osallistua suunnitteluun samoin kuin koulujen oppilaiden osallisuus.\nOpetuslautakunta yhtyy näkemykseen siitä, että liikuntapaikkojen hallinnointia tulisi yhdenmukaistaa niin, että ne palvelisivat asiakkaita entistä paremmin. Hallinnoinnin yhtenäistämisen ei tulisi kuitenkaan koskea vain liikuntatiloja, vaan kaikkien kaupungin tilojen tulisi olla nykyistä yksinkertaisemmin asukkaiden saavutettavissa. Opetustoimi suhtautuu myönteisesti selvitystyöhön, joka koskee liikuntatilojen soveltuvuuden arviointia eri liikuntamuodoille. Yhteistyön ja vuorovaikutuksen lisääminen opetusviraston ja liikuntaviraston välillä edesauttaa tilojen käytön tehostamista.\nOpetuslautakunta pitää tärkeänä sitä, että liikuntatoimen kokonaisselvitystyön jatkeena laaditaan Helsingin kaupungin liikuntastrategia, ja että tässä yhteydessä tarkastellaan myös tarkemmin strategiaan liittyviä taloudellisia seikkoja. Esimerkiksi tilojen monikäyttöisyydellä, tilojen käytön tehokkuuden lisäämisellä ja tilojen saatavuuden helpottamisella voidaan saada aikaan kustannustehokkuutta, mutta toisaalta esim. tilojen yhteiskäytöstä tai lisääntymisestä syntyvien kustannusten jako- ja maksuperiaatteet tulisi ratkaista. Opetuslautakunta esittää, että strategian valmistelutyössä on mukana tarkoituksenmukaisella tavalla opetusvirasto.\nKattavalla ja monipuolisella liikunnan palveluverkolla ja tehokkaalla liikuntatilojen käytöllä edesautetaan asukkaiden mahdollisuuksia ja halukkuutta osallistua erilaisiin liikuntaharrastuksiin. Liikunnalla on myönteisiä terveysvaikutuksia.\nSusanna Sarvanto, tilapalvelupäällikkö, puhelin: 310 86860\nYleisten töiden lautakunta 20.03.2012 § 137\nLiikuntatoimen kokonaisselvityksessä on liikuntapaikkojen palveluverkon suunnittelusta ja hallinnasta vastaaviksi tahoiksi mainittu liikuntavirasto, opetusvirasto, rakennusvirasto sekä muut liikuntapalveluja tuottavat kaupunkikonserniin kuuluvat säätiöt ja yhtiöt.\nLiikuntapalveluja tulee tarkastella kokonaisuutena ja tavoitella mahdollisimman toimivaa ja kustannustehokasta palveluverkkoa sekä kattavaa käyttöastetta hallintokuntarajoista riippumatta. Lisäksi verkostoa tarkasteltaessa tulee sovittaa yhteen järjestäytyneen seuratoiminnan ja vapaamuotoisen asukasliikunnan tarpeet.\nLähiliikuntapaikkojen verkostoa on jo tarkasteltu kokonaisuutena ja todettu, että koulujen pihat sopivat erinomaisesti lähiliikuntapaikoiksi. Lähiliikuntapaikkoihin liittyvää yhteistyötä tuleekin lisätä. Samalla tavoin tulisi tarkastella muitakin ulkoiluun, ulkoliikuntaan ja liikkumiseen liittyviä palveluja. Esimerkiksi talviaurattujen reittien tulee muodostaa luonnollisia matkaketjuja riippumatta siitä, minkä hallintokunnan alueella ne sijaitsevat. Myös jääkenttien ja pelikenttien verkostotarkastelu on tarpeen. Hyvänä esimerkkinä verkostotarkastelusta on skeittipaikkaverkoston kehittäminen ja poikkihallintokunnallisen skeittityöryhmän aktiivinen yhteistyö.\nMyös demokratia-ryhmän loppuraportissa esitetty lähidemokratian lisäämistavoite ja mahdollinen alueellisen osallistumisen vahvistaminen edellyttävät jatkossa yhteistyön tiivistämistä alueellisessa suunnittelussa. Lisäksi rakennusviraston osallistuminen liikuntafoorumiin edistäisi vuoropuhelua eri toimijoiden välillä.\nJatkossa rakennusviraston ja liikuntaviraston välistä yhteistyötä tulee lisätä liikuntapalveluverkon tavoitteiden asettelussa, suunnittelussa ja toteuttamisessa.\nLiikuntaviraston ja rakennusviraston työnjako\nRakennusvirasto on liikuntaviraston yhteistyökumppani ulkoilu- ja ulkoliikuntapalvelujen järjestämisessä, mikä edellyttää selkeää työnjakoa, vastuiden ja toimintaperiaatteiden määrittelyä sekä säännöllistä ja tavoitteellista yhteistyötä. Ulkoliikuntapalvelujen järjestämisessä ja ylläpidossa on kehittämis- ja tehostamismahdollisuuksia.\nPalveluverkon ylläpitovastuut tulee määrittää siten, että toteuttamisesta vastaava taho sitoutuu huolehtimaan ylläpidosta palvelun koko elinkaaren ajan. Ylläpitoon liittyviä vastuita on jo selkeytetty uimapaikkojen ja jääkenttien osalta. Vastaavanlainen tarkastelu on tarpeen tehdä sekä olemassa olevien että uusien palveluiden osalta.\nRakennusvirastolla on rajapintoja sekä liikuntaviraston ulkoliikuntaosaston että merellisen osaston toiminta-alueilla. Rajapintoihin kuuluvat ulkoilureitit, pyöräilyreitit, jääkentät, uimapaikat, lähiliikuntapaikat, pelikentät, ulkoilusaaristo, luonnonhoito ja retkeilypalvelut. Erityisesti ylläpidon vastuut ja asukkaille tiedottaminen vaativat tarkentamista. Myös rakentamattomien liikuntapaikkavarausten ylläpito tulee varmistaa.\nYleisten töiden lautakunnan näkemyksen mukaan työnjako liikuntaviraston ja rakennusviraston kesken tulee määritellä nykyistä tarkemmin.\nLiikuntapalveluverkon kehittämisen haasteet\nLiikuntapalveluverkon kehittämisen keskeisimpinä tulevaisuuden haasteina selvityksessä tuodaan esille uusien asuinalueiden liikuntapaikkojen rakentaminen, merkittävien liikuntapaikkojen korjausrakentaminen, tilankäytön tehostaminen sekä ulkoilu- ja kevyenliikenteen väylien kehittäminen.\nUlkoliikuntapalveluihin kohdistuu kovaa kulutusta, turvallisuusvaatimukset kiristyvät ja vaihtelevat sääolot lyhentävät välineiden, laitteiden ja rakenteiden käyttöikää. Lisäksi vuoden 2012 alusta voimaan tullut kuluttajaturvallisuuslaki edellyttää, että myös vanhojen palvelujen on täytettävä turvallisuusstandardien vaatimukset. Eri vuosikymmeninä rakentuneiden ulkoliikuntapalvelujen ylläpidolle tämä asettaa lisähaasteita. Hyvä omaisuuden hallinta vaatii korjausrakentamisen lisäksi panostuksen lisäämistä myös ylläpitoon.\nVälivuokraus- ja lupamenettelyt\nKiinteistövirasto, liikuntavirasto ja rakennusvirasto vuokraavat ja myöntävät erilaisia lupia kaupungin omistamille alueille omien vastuualueidensa osalta. Rakennusvirasto vastaa katu- ja viheralueiden luvista ja vuokraamisesta.\nAlueiden vuokraamiseen liittyvät käytännöt ja taksat vaativat yhteistarkastelua ja yhdenmukaistamista. Lisäksi rakennusviraston palveluosaston ja selvityksessä mainitun liikuntatoimen kokonaiskentän välillä on tällä hetkellä hallinnollisesti epäselviä ja käytännön toimintaa hankaloittavia tekijöitä niin kuntalaisten, liikuntatoimeen kuuluvien yhtiöiden kuin viranomaisten kannalta katsottuna.\nYleisten töiden lautakunta esittää, että liikuntatoimen ja rakennusviraston välinen yhteistoiminta maankäytön hallinnan ja siihen liittyvien lupamenettelyjen, tilavarausjärjestelmien sekä käyttökorvausten osalta tulee selvittää.\nHelsingin kaupungin henkilökunnan liikuntamahdollisuuksien järjestäminen olisi tarkoituksenmukaisinta olla jatkossa keskitetysti liikuntaviraston tehtävänä.\nHelsingin liikuntatoimen kokonaisselvityksestä saa kattavan kuvan liikuntatoimen konsernin rakenteesta kokonaisuutena sekä periaatteesta tuottaa liikuntapalveluja. Raportissa on esitetty selkeästi osakokonaisuuksista syntyneet johtopäätökset ja kehittämissuositukset. Selvityksen tiedonkeruu on perustunut eri sidosryhmien kuulemiseen. Selvityksessä rakennusvirasto on mainittu yhteistyökumppanina, mutta rakennusvirastoa ei ole kuultu selvitystyön yhteydessä.\nSelvitykselle ennakkoon asetetut tavoitteet eivät ole kaikilta osin täyttyneet. Selvityksessä tarkastellaan vain kevyesti liikuntatoimen organisoinnin ja liikuntapalvelujen eri tuottamistapojen kustannustehokkuutta. Myös liikuntapaikkojen palveluverkon suunnittelua koskevassa osiossa toiminnallisten rajapintojen kokonaisuutta ei ole kattavasti tarkasteltu kaupungin eri hallintokuntien kanssa eikä kiinnitetty riittävästi huomioita palveluverkon kokonaisuuteen asukkaiden näkökulmasta.\nRakennusvirastolla on keskeinen rooli liikuntaviraston yhteistyökumppanina ulkoilu- ja ulkoliikuntapaikkojen palveluverkon, kuten ulkoilureittien ja puistoissa sijaitsevien jääkenttien ja pelikenttien järjestäjänä. Rakennusvirasto vastaa myös ulkoilualueiden luonnonhoidosta. Työnjakoa liikuntaviraston ja rakennusviraston välillä on tarpeen määritellä nykyistä tarkemmin. Liikuntavirastolla tulee olla vastuu kaikesta liikunnan ja urheilutoiminnan järjestämisestä.\nHKR-Rakennuttaja on rakennuttanut liikuntaviraston toimeksiannosta kaikki merkittävät liikuntatoimen investointihankkeet. Yhteistyö on ollut sekä suunnittelun että rakentamisen osalta tuloksellista.\nYleisten töiden lautakunta esittää, että liikuntatoimen kokonaisselvitystä tulee täydentää rakennusviraston roolin osalta edellä esitetyn mukaisesti. Rakennusviraston tulee olla mukana liikuntastrategian laadinnassa, koska rakennusvirastolla on keskeinen rooli liikuntaviraston yhteistyökumppanina. Virastojen toimintastrategioiden tulee olla toisiaan tukevia ulkoilu- ja ulkoliikuntapalvelujen osalta.\nSilja Hyvärinen, kehittämispäällikkö, puhelin: 310 38619\nKulttuuri- ja kirjastolautakunta 13.03.2012 § 43\nKulttuuri- ja kirjastolautakunta päätti asiasta seuraavan lausunnon:\nLiikuntatoimen tulevassa strategiatyössä on tarpeen käsitellä myös liikunnan yhteiskunnallista vaikutusta ja arvoperustaa. Tuoreessa Helsingin kaupunginvaltuuston kulttuuristrategiassa vuosille 2012–2017 linjataan, että Helsinkiläisen kulttuuripolitiikan tavoitteet ovat pitkälle yhteneväisiä liikunta- ja nuorisopolitiikan tavoitteiden kanssa. Näihin yhteisiin tavoitteisiin kuuluu helsinkiläisten elämänlaadun ja toimintakykyisyyden parantaminen. Tavoitteena on myös yhteisöllisyyden ja henkisen hyvinvoinnin edistäminen, syrjäytymiskehityksen ehkäisy ja monikulttuurisen kaupungin kehitys.\nKulttuurilautakunta rajaa liikuntatoimen kokonaisselvityksen loppuraporttia käsittelevän lausuntonsa koskemaan ensisijaisesti liikunta- ja kulttuuritoimen rajapintoja.\nRaportissa käsitellään stadion-säätiötä ja Stadion-rakennusta. Helsingin stadion on arkkitehtuurin maanmerkki ja sen toimivuus käyttötarkoituksessaan on kaupunkikulttuurille hyvin tärkeätä. Rakennuksen valtion ja kaupungin yhteisvastuullinen kunnossapito on tarpeen tehdä kansallisen monumentin arvon ja käytön mukaisesti. Lautakunta toteaa, että Stadionia tulee jatkossakin voida käyttää niin urheilun kuin musiikin tai kulttuurin suurtapahtumiin.\nSekä kulttuuri- että liikuntatoimi tukevat ja aktivoivat toimialansa palvelutuotantoa useilla eri tavoilla. Vaikka urheilun ja kulttuurin julkisella tukemisella on erilaisia muotoja ja perinteitä, tulisi kaikkia avustusmuotoja kehitettäessä pitää kaupungin yhteiset periaatteet mielessä.\nKulttuuri- ja kirjastolautakunta pitääkin hyvänä kehittämistavoitetta, jonka mukaan eri tukimuotoja tulisi kehittää siten, että ne ovat sekä päättäjille että edunsaajille selkeitä, perusteltuja ja läpinäkyviä. Tukien myöntöperusteiden tulisi olla myös mahdollisimman avoimia. Esimerkiksi välivuokrauskäytäntöön on kiinnitetty tarpeellista huomiota.\nKulttuuri- ja kirjastolautakunta kannattaa ehdotusta, jonka mukaan nykyisen tukijärjestelmän tarkoituksenmukaisuutta tulisi arvioida entistä kriittisemmin ja pyrkiä yhdistämään erilaisia tukimuotoja selkeämmiksi kokonaisuuksiksi. Lautakunta tukee myös järjestelyjä, jotka kannustavat poikkihallinnolliseen yhteistyöhön.\nSelvitysraportissa ehdotetaan myös erilaisten avustusten vastikkeellisuutta arvioitaessa niiden nykyistä selkeämpää kytkemistä kaupungin omaan palvelutuotantoon. Mikäli näin tehtäisiin, tulee erityistä huomiota kiinnittää palveluntarjoajien tasapuoliseen kohteluun ja kilpailunäkökohtiin sekä ns. puhtaan avustustoiminnan ja kaupungin oman palvelutuotannon rajapintoihin.\nRaportissa on kiinnitetty huomiota koulutilojen yhteiskäyttöön. Lautakunta pitää asian tarkoituksenmukaista kehittämistä tärkeänä tavoitteena, joka ei järjesty ilman erillistoimia.\nYhtenä esityksenä on liikuntatoimen ja opetusviraston alaisten liikuntapaikkojen käytön hallinnoinnin yhdenmukaistamista. Käytännön toimena ehdotetaan liikuntatoimen ja koulujen liikuntapaikkojen tilavarausjärjestelmien yhdistäminen.\nLautakunta katsoo, että koulujen ja lähiliikuntapaikkojen yhteinen kehittäminen on tärkeä tavoite. Kulttuurin tarpeet tulee niin ikään ottaa huomioon sekä näitä paikkoja kehitettäessä että niiden käytön helpottamista suunniteltaessa.\nKuten liikuntatoimen kokonaisselvityksessä todetaan, on yhteistyö hallintokuntien välillä oleellista palvelujen takaamiseksi eri puolilla kaupunkia. Liikuntavirastolla ja opetustoimella on toimipisteitä sellaisilla kaupungin alueilla, joilla kulttuurikeskuksella ei ole omaa aluetaloa. Näiden tilojen saaminen myös kulttuurialan toimijoiden käyttöön on kaupungille tärkeää.\nToisin kuin useimmissa Suomen kaupungeissa, Helsingissä taiteen perusopetusta antavat oppilaitokset ovat yksityisiä toimijoita, joita kaupunki ja valtio avustavat. Jotta taiteen perusoppilaitokset voivat tarjota opetusta tasapuolisesti eri puolilla kaupunkia lähellä asukkaita, tulisi niiden tilatarpeita ja tilojen hinnoittelua tarkastella erillään kaupallisista toimijoista.\nKulttuurikeskuksessa ja liikuntavirastolla on yhteinen tilavarausjärjestelmä (Elis/Leevi). Tämä järjestelmä korvaa monta muuta järjestelmää ja sillä voidaan hoitaa laskutukset, sopimukset, tilavaraukset. Lisäksi sen avulla voidaan hoitaa viestintään, työvuorojen suunnitteluun sekä erilaisille kursseille ilmoittautumiseen liittyviä tehtäviä. Järjestelmä keskustelee myös kaupungin muiden järjestelmien kanssa (esim. Sap ja asiointiportaali).\nYhteistyön hyötyihin kuuluu myös kustannusten jako. Kehittämisen haasteena on hyvin erilaisten ja eri kokoluokan tarpeiden integrointi ja niiden vaikutus järjestelmän kehittämiseen.\nVeikko Kunnas, vs. kulttuurijohtaja, puhelin: 310 37000\nKaupunginhallitus 23.01.2012 § 72\nKaupunginhallitus päätti merkitä liitteenä olevan liikuntatoimen kokonaisselvityksen loppuraportin tiedoksi ja samalla pyytää raportista lausunnot 31.3. mennessä liikuntalautakunnalta, kiinteistölautakunnalta, yleisten töiden lautakunnalta, opetuslautakunnalta, nuorisolautakunnalta, suomen- ja ruotsinkielisten työväenopistojen johtokunnilta, kulttuuri- ja kirjastolautakunnalta, talous- ja suunnittelukeskukselta sekä liikuntapalveluja tuottavilta kaupunkikonsernin tytäryhteisöiltä (Urheiluhallit Oy, Jääkenttäsäätiö sekä Stadion-säätiö).\nSamalla kaupunginhallitus kiirehtii kaupungin liikuntastrategian valmistelua tämän selvityksen pohjalta.\n23.01.2012 Esittelijän ehdotuksesta poiketen\nArto Bryggare: .. lisäys Khn päätöksen toiseksi momentiksi\n(2) Samalla kaupunginhallitus kiirehtii kaupungin liikuntastrategian valmistelua tämän selvityksen pohjalta.\nKannattajat: Eija Loukoila\nKaupunginhallitus hyväksyi vastaehdotuksen yksimielisesti.\nLisäksi esittelijä muutti ehdotustaan siten, että lausunto pyydetään myös kulttuuri- ja kirjastolautakunnalta.\nKaupunginjohtaja päätti johtajistokäsittelyssä asettaa työryhmän seuraavasti:\nTyöryhmän nimi on liikuntatoimen kokonaisselvityksen seurantatyöryhmä ja tehtävä on valvoa konsulttityötä, joka koskee liikuntatoimen kokonaisselvitystä.\nTyöryhmän puheenjohtajaksi nimetään apulaiskaupunginjohtaja Tuula Haatainen ja jäseniksi\nrahoitusjohtaja Tapio Korhonen, talous- ja suunnittelukeskus\nliikuntajohtaja Anssi Rauramo, liikuntavirasto\nvirastopäällikkö Jaakko Stauffer, kiinteistövirasto\nosastopäällikkö Petteri Huurre, liikuntavirasto\nosastopäällikkö Tarja Loikkanen, liikuntavirasto\nkonserniyksikön päällikkö Matti Malinen, talous- ja suunnittelukeskus\ntoimitusjohtaja Maija Innanen, Stadion-säätiö\ntalouspäällikkö Kristiina Sorell, Urheiluhallit Oy\nLisäksi työryhmä voi työnsä aikana kuulla muita tarpeellisiksi katsomiaan asiantuntijoita.\nKaupunginsihteeri Hannu Hyttinen hallintokeskuksesta vastaa työryhmän sihteerien tehtävien hoitamisesta.\nKaupunginjohtaja pyytää samalla henkilöstöjärjestöjä nimeämään työryhmään edustajansa.\nTyöryhmän toiminnassa on noudatettava Khn 10.5.2010 antamaa ohjetta tilapäisistä toimielimistä.\nTyöryhmän tulee saada työnsä valmiiksi 30.11.2011 mennessä.\nHyttinen Hannu, kaupunginsihteeri, puhelin: 310 36683


Joutsan Seutu | Pääkirjoitus: Kuntatalous huolettaa\nSuomen kuntien talousnäkymät ovat tänä syksynä harvinaisen heikot. Jo viime vuonna kaksi kolmasosaa Suomen kunnista teki negatiivisen tuloksen. Kuluvan vuoden tilanne näyttäisi huonontuvan viimevuotisesta. Voi käydä jopa niin, että lähes kaikki kunnat päätyvät miinukselle. Tilanne johtuu osittain valtion tekemästä verokorttiuudistuksesta, joka käytännössä myöhentää verotulojen tilityksiä kunnille. Selvää on kuitenkin myös se, että kunnilla on edessään pysyvämpi talouden rakenteiden kriisi.\nKeski-Suomesta on viime päivinä kuultu niin ikään synkkiä uutisia kuntien taloudesta: esimerkiksi Petäjävedellä ollaan tekemässä jopa 1,5 miljoonan miinus ja kuntaan on perustettu talouden tasapainotusryhmä pohtimaan leikkauksia. Laukaassa odotetaan alijäämää kertyvän 3,6 miljoonaa euroa. Hankasalmen kunta on aloittanut koko henkilöstöä koskevat yt-neuvottelut. Ja niin edelleen.\nJoutsassakin on tihkunut huolettavaa taloustietoa. Perusturvan budjettiin tarvitaan kuluvalle vuodelle puolen miljoonan euron lisäraha. Myös investointipuolella on tullut yllätyksiä: vuodeosaston siirto Palvelukeskus Jouseen näyttääkin maksavan yli kaksi miljoonaa euroa eli jopa 50 prosenttia suunniteltua enemmän, ellei kustannuksia saada karsittua.\nKaiken kaikkiaan kunnissa kannattaa nyt suhtautua ainakin kaikkiin pysyviin menolisäyksiin erittäin kriittisesti ja tutkia kaikki kulujen karsimismahdollisuudet tarkasti.\nTulostuutti: judoa Luhangan Sydänmaan erämainen luonto kiehtoo kulkijaa


Hossan kansallispuisto arkistot - Retkipaikka\nTag Archive for: Hossan kansallispuisto\n21.3.2019 /by Piia Gustafsson\n3.12.2016 /by Jonna Saari\nVuosi sitten kainuulaisessa Hossan pitäjässä jännitettiin. Itärajan pieni kylä, jossa asuu vain kourallinen ihmisiä, oli ehdolla oman kansallispuiston saajaksi. Eikä minkä tahansa kansallispuiston, vaan 100-vuotiaan itsenäisen Suomen kunniaksi perustettavan kansallispuiston. Tammikuussa 2016 se sitten varmistui. Kaukainen kainuulainen Hossa veti pidemmän korren kuin toisena ehdokkaana ollut Porkkala Kirkkonummella. Uutinen kiiri yli koko maan rivakkaan kuin kulovalkea. Hossasta tulee […]\nhttps://retkipaikka.fi/wp-content/uploads/2016/08/hossaporotallit-5.jpg 801 1200 Jonna Saari http://i1.wp.com/retkipaikka.fi/vapaa/wp-content/uploads/2015/04/retkipaikka_vaaka.png Jonna Saari2016-12-03 04:50:072016-12-03 08:51:39Enää puoli vuotta avajaisiin – näin legendaarinen Hossa muuntuu kansallispuistoksi


Koiran haju – Lemmikkieläimet\nKoiran hajutyö on mielenkiintoisin alue koiran ja ihmisen vuorovaikutuksessa, joille se antaa mahdollisuuden laajentaa hänen havainnointiaan eläimen hajuaistin avulla. Meille koira on tavallaan tapa tarkkailla luonnonilmiöitä, hyvin vähän tai ei lainkaan aistimme mukaan. Työkalun käyttämiseksi tehokkaasti, sinun on ensin tiedettävä sen rakenne ja toiminnan laajuus.\nTeoreettisten kysymysten lisäksi ihmisten ja koirien tietoinen vastaanottaminen vaikutelmista, se on syytä muistaa, että aistielimet koostuvat elementeistä, jotka toimivat linkkinä fyysisten ja kemiallisten ärsykkeiden vastaanottamiseksi ulkoisesta ympäristöstä ja välittävät ne keskushermostoon. Ensimmäinen tällainen linkki on nenäontelon limakalvon hermopäätteet; toinen - hajuhermot johtavat vastaanotettua ärsykettä; kolmas - aistien hajukeskus.\nTutkijat yrittivät määrittää koiran nenän herkkyyden erityisille hajuille. Koiralla on haju, joka on herkkä orgaanisen alkuperän luonnollisille tuoksuille, erityisesti eläin. Toisaalta se on vähemmän herkkä epäorgaanisen alkuperän hajuille, niin kutsuttu. kemialliset tuoksut. Otan ylös. Menzels kulkee, että koira on viisi kertaa herkempi veren hajulle kuin ihminen, joka on toisaalta kymmenen kertaa herkempi hajulle, esim.. vanilliini. Lisätutkimukset kuitenkin osoittivat, että sopivien harjoitusten avulla koira voidaan herkistää hajuille, jotka eivät kuulu hänen luonnollisiin etuihinsa. Tässä olemme kysymyksen ytimessä.\nPiirakat, työskentelee radoilla, hän tekee epäilemättä intensiivistä henkistä työtä. Oppaasta tulisi tehdä tästä johtopäätös, että hajutyössä koiraa ei saa koskaan pakottaa, Tiedät kyllä, että uhkat voivat pakottaa vain automatisoidun manuaalisen työn, kun taas itsenäiseen ajatteluun, vaatii keskittymistä, mitään pelkoa, joten uhkien toiminnalla on sama estävä vaikutus henkilöön, samoin kuin koira. Opiskelija voidaan saada ajattelemaan itsenäisesti - tässä tapauksessa hajutyössä - vain kannustamalla ja kiinnostuksen herättämällä, eli tarkoituksenmukaisella kasvatuksella.\nLisäksi sitä on vielä tutkittava, sopivatko koiran yksilölliset aistit tältä vaadittujen tehtävien suorittamiseen ja jos työn tekemiselle on tällä hetkellä erityisiä syitä.\nMainitsin koiran hajuaistin tutkinnan aiemmin. On kuitenkin mahdollista, tuo koira, lahjainen hyvällä hajuaistilla, hän ei ole tällä hetkellä käytettävissä nuhan takia (niin kutsuttu. Qatar), hermostunut heikkous, fyysinen tai henkinen väsymys (esimerkiksi.. erittäin vaikea työ vaikealla radalla, etenkin kuivuuden aikana), Voi olla myös toinen syy, esimerkiksi.. voimakas vieras haju, tukahduttaa jäljen haju tai lopulta henkinen masennus, joka johtuu järkyttyneen oppaan pelosta, tuntematon ympäristö tai melu. Kaikki nämä tekijät on otettava huomioon harjoittelussa, jonka aikana vaadimme koiraa haistamaan työtä.\nSiksi toistan: oppaan tehtävänä on herättää koiran kiinnostus ja valmistua harjoitukset tällä tavalla, että koira saa kokemusta, kun yhä vaikeammat ja monimutkaisemmat hajutehtävät ratkaistaan. Jopa hyvin koulutettua opiskelijaa tulisi harjoittaa niin usein kuin mahdollista, ei vain metsästyksessä tai tutkinnassa, mutta myös radalla ja tekoreitillä. Vain keinotekoinen jälki, jonka mittarilukema on tiedossa, antaa mahdollisuuden hallita koiran työtä ja mahdollisesti korjata sitä. Jos opas ei tiedä mitään reitin kulusta, hän ei voi korjata koiraa arvauksensa mukaan, joka on yleensä vähemmän luotettava kuin koiran hajuelin. Maailma haisee ihmisiltä, elää muodon ja värimaailmassa, se on todella tuskin saatavilla, siksi koira pelaa ohjaajan roolissa. Joten jos emme ole täysin varmoja tuomioistamme - ja voimme olla varmoja vain suljetussa kokeellisessa kentässä - on parempi olla, koiran hajuaistoon, Aivan kuten värisoke ei voi kommentoida eri värien sävyjä.\nKoirien kyky tunnistaa eläinten haju, ihmiset, esineillä tai jälkeillä on monia käyttötarkoituksia. Koiran hajutyö voidaan jakaa kahteen eri erikoisuuteen - työ eläinten polulle ja työ ihmisen jalanjälkelle. Ensimmäisen oppiminen niistä, sopusoinnussa koiran luonnollisen kiinnostuksen kanssa, on helpompaa, molemmat eläimelle, samoin kuin hänen opas- ja metsästystoverinsa. Vain ymmärtää, että primitiivinen koira elää yksinomaan saalista, jonka hän löysi nenästään, ja kokonaiset kotikoirien sukupolvet ovat parantaneet hajuaistiaan joko metsästämällä ihmisen seurassa, olla salametsästystä.\nKirjailija koskaLähetetty helmikuu 22, 2019 helmikuu 22, 2020 Luokat PsyTunnisteet merkki, tiede, haju\nEdellinen Edellinen viesti: Komento koiralle – seistä\nSeuraava Seuraava postaus: Pahojen häpeä


Tuo mainio jääkuutio « Nina Suomalainen\nPosted on 6.4.2010 Updated on 6.4.2010\nSopiiko ehdotettu hotelli Katajanokalle? Minusta sopii. Kuvakin jo kertoo sen. Yksi hotellin rakentamisen tärkeimmistä syistä on alueen elävöittäminen niin, että alueella on toimintaa ja eloa muulloinkin kuin päiväsaikaan. Suunnitelma on myös osa kaupungintalokortteleiden kunnostamista ja uudelleen vuokrausta. Tarkoituksena on myös jatkaa Katajanokan suunnittelua eteenpäin, nokan pään suuntaan. Nythän suunnitellun hotellin tontilla on varastorakennuksen oloinen rakennelma.\nJos paikka jätetään täysin tyhjilleen, esim. puistoksi tai aukeaksi, sitä ei sääolojen vuoksi voida kuitenkaan käyttää noin 7 kuukauteen vuodesta, paikka on viimainen ja kylmä näin keväälläkin ainakin toukokuulle. Katsokaapa ikkunasta ulos – ainakaan täällä Katajanokalla, jossa työskentelen, tuskin kukaan lähtisi nyt, huhtikuun alussa rullalautailemaan tuolle paikalle, puhumattakaan piknikistä. Sade piiskaa vaakasuorassa ja viima käy, lämmintä noin +5 C. Ja nyt on keväinen sää.\nJos tila jätetään tyhjilleen, hukataan hieno mahdollisuus. Kun paikalla on upea kansainvälisen tason hotelli, alueelle saadaan ihmisiä, liikkeitä ja toimintaa. Siihen tulee varmasti ravintola ja kahvila, jossa mekin nokalla työskentelevät voimme käydä lounaalla. Iltaisin paikalle saadaan liikettä,siis ihmisiä. Ja niille jotka pelkäävät liiikenteen, siis autoliikenteen lisääntymistä, voi kertoa, että satamatoiminnan poistuessa paikalta autoliikenne paikalla pikemminkin vähenee. Turistit kun tulevat Suomeen harvoin omilla autoillaan.\nTontin myynnistä saadaan nyt niin tarvittavia varoja kaupungille, ja lisäksi rakennuksen rakentaminen ei jää kaupungin maksettavaksi. Jos kaupunki itse rakennuttaa tämän tyyppisen kohteen, siihen tarvitaan kymmeniä miljoonia, ja sen lisäksi vuosittainen ylläpito. Esim. keskustakirjaston kustannussuunnitelmat ovat nyt lähes 100 miljoonaa rakennuttamiseen, ja sen jälkeen 6.5 milj.euroa per vuosi ylläpitoa. Hotelli, jonka yksityinen rakentaa ja jota yksityinen ylläpitää on kaupungille taloudellisestikin hyvä hanke. Mutta päätöksessä ovat tietenkin nuo elävöittämisnäkökulmat tärkeimmät, vaikkakin raha on myös tärkeä seikka.\nArkkitehtuurisesti rakennus sopii minusta hyvin Enson talon ja UM:n valkoisten rakennusten viereen, varsinkin nyt kun sitä on madallutettu. Katsokaapa kuvaa. Aika upea! On vaikea uskoa, että arkkitehtuurikilpailu toisi paikalle paremmin soveltuvaa vaihtoehtoa, varsinkin jos ajatellaan sellaisia paraatipaikkojen rakennuksia, joissa kilpailu on käyty ja suomalaiset arkkitehtien suunnitelmat valittu: musiikkitalo ja etenkin rautatien ja sanomatalon vieressä olevan hotelli. Huippuarkkitehtuuria? Ainakin huippupaikalla.\nKatajanokan hotelli on hanke, joka herättää tuntoja ja joka tietenkin jakaa mielipiteitä. Mutta mitä tylsimyksiä meistä on Suomessa tullut, kun kaikki kansainvälinen ja vähänkin erilainen nostaa vastarintaa ja kapinaa?\nNe, joiden mielestä paikka on juuri nyt upeimmillaan, nykyisen epämääräisen satamarakennuksen kanssa, tervetuloa tutustumaan sijaintiin. Tulen mielelläni kahville kauppatorille ihailemaan kanssanne tuota varastorakennuksen paikkaa. Mutta laittakaa lämmintä ylle.\n(PS: kuva: http://www.iltasanomat.fi/uutiset/kotimaa/uutinen.asp?id=2077604&pos=hl-ko-1)\nOn annettava signaali: kerjääminen ei ole ammatti


Charming Nails: Mihinkäs sitä CN tiikeriraidoistaan pääsee...\nEipä mihinkään kun satun rakastamaan eläinkuoseja! Ihan ensimmäinen Konadlaattana oli tietenkin m57 jossa on parhaat tiikerit ja leopardit!\nIhan hullu himo tuli tehdä tiikerikynnet. Kultaiset mielellään. Vieläkin etsin täydellistä kultaista lakkaa joka olisi peittävä, ei glitteriä, viileäsävyinen.\nColor clubin Wild at heart kokoelman Wild and willing paikkaa kultapuutettani. Tämä oranssin-kultainen duochrome lakka onkin täydellinen valinta. Sitä 4 kerrosta. Kun kerrokset olivat kuivaneet, tein Konadilla tiikerit ja lakkana Konadin oma musta lakka.\nKun taas mustat raidat olivat kuivuneet, aloin laittamaan Color clubin With abandonia ( samasta kokoelmasta ) ja sitä kärkiin pari kerrosta.\nTämän kuivuttua samaa tiikeriä kultaisella Konadin omalla lakalla. Tämäkään ei ole puhdas kulta vaan likainen joka taittaa oliiviin. Onneksi sopi ihan hyvin tähän lakkaukseen.\nJotta en olisi sotkenut kultaisia raitoja mustiin raitoihin, peitin teipillä kynnen Wild and willing osan. Laitoin teipin varovasti ja otin vielä varovaisemmin pois ettei vedä mukanaan lakkoja.\nNäin pystyin huoletta leimaamaan kynttä koska en halunnut ottaa riskejä.\nEi ole kivaa sotkea viime tipassa monta tuntia väkertämää lakkausta O_o.\nTunnisteet: Color club, Konad, Vinolakkaus\nMipa 19. marraskuuta 2009 klo 9.06\nEksyin tänne blogiin Googlettamalla kuvia China Glazen lakoista ja poikkeuksetta lakkakuvasi oli tulosten joukossa. Selailin sitten blogiasi ja pakko sanoa, että ihan mielettömiä lakkauksia! Jään ehdottomasti seurailemaan. Ja tiikerikynnet grrrr :)\nTami 19. marraskuuta 2009 klo 9.11\nI like this a lot. I thik I might give it a try.\nHooCee 19. marraskuuta 2009 klo 9.50\nFairy 19. marraskuuta 2009 klo 10.07\n*bo-oinggg, silmät päästä* Jopas olet väkertänyt! :o Huh, itselläni ei ikinä riittäisi kärsivällisyys noin monitasoiseen lakkaukseen. Vaan on tulos kyllä kaiken vaivan väärti – upeat! Wild And Willing sopii täydellisesti lihaksikkaan tiikerin kropaksi. Grrr!\nmilipili 19. marraskuuta 2009 klo 10.25\nthriszha 19. marraskuuta 2009 klo 13.48\nohhh this is so great... i love it...thanks for sharing on how u made this konadicure...\nCharming Nails: 19. marraskuuta 2009 klo 15.46\nFairy: Kiitos, ilman silmiä voi olla hankala tehdä töitä ;)\nMiccy 19. marraskuuta 2009 klo 17.42\nKultaisen lakan puutteeseen: yksi hyvin kaunis ja halpa lakka löytyy mm. Tokmannilta ja on Casuelle merkkinen. Kaunis kultainen ja ei omaan makuuni ainakaan liian lämmin :)Laatu on niin halvaksi hyvä.\nCharming Nails: 19. marraskuuta 2009 klo 18.05\nMiccy: En ole tainnut Casuellen lakkoja testata ikinä. Täytyy tsekata tuo kultainen jos sattuu eteen, kiitos vinkistä ;)\nshu 19. marraskuuta 2009 klo 18.12\nHeippa! Ehtisitkö jossain välissä tehdä meikin, joka sopisi punaisen vanhojen tanssien puvun kanssa? :) Iso kiitos!\nCharming Nails: 19. marraskuuta 2009 klo 18.21\nshu: Voin antaa vinkkejä jos kerrot silmiesi ja hiusten värin :) puku oli siis punainen?\nshu 19. marraskuuta 2009 klo 20.04\nJeps, puku on punainen ja hiukseni ovat vaaleat ja silmät vihertävät :)\nSini 19. marraskuuta 2009 klo 21.22\nOO. Ei yhtään hienot tai mitään ♥\nCharming Nails: 20. marraskuuta 2009 klo 15.43\nshu: Miten meikkaat yleensä? Punaisen puvun kanssa sopii punainen huulipuna vaikkapa kiiltävänä, muistat rajata huulet huolella punan sävyn kanssa yhteensopivalla kynällä.\nMeikkaisin silmiin vahvat rajaukset ja laittaisin irtoripset. Luomiväri voi olla vaikka hyvin vaalea. Tässä hyvä tutorial:\nshu 20. marraskuuta 2009 klo 17.45\nKiitos! tuo on juuri loistava! :)


Noise.fi tavoitti s�hk�isesti Outokummun lupauksen melankolicsin. Kysymyksiini vastailivat laulaja Juha-Petri Koponen (K), viulumies Antti Hirvonen (H) sek� rumpali Tuomas "Tussi" Partanen (P).\nMillaisista musikaalisista viitekehyksist� melankolics on syntynyt?\nK: Jos viitekehys on nelj� erilaista persoonaa treenik�mp�ll� ja l�hinn� minun visioni tai hahmotelma visiosta, siit� se on syntynyt. Ja tottakai my�s sis�isest� tarpeesta saada kaaokseen tolkkua.\nMik� on melankolicsin musikaalinen teht�v�?\nK: T�ysin itsek�s. Lievitt��n omaa kipua mutta kauneuden, ei synkistelyn kautta.\nP & H: Luoda musiikkia, jota on kiva kuunnella ja soittaa. Jusnalla ( Koponen ) on tottakai my�s jotain sanottavaa. Meill� soitettavaa.\nMillaisesta tulevaisuudesta melankolics haaveilee?\nK: 32 vuotta t�ytt�v� mies ei liiemmin en�� haaveile. Jos toiminta jatkuu ja yleis� laajenee, hienoa.\nP: Paremmasta, pitk�st� ja vaiherikkaasta.\nH: Paljon keikkoja, se riitt�� jo pitk�lle. Oma levy olisi tietenkin hienoa, mutta sellainen tulee, jos on tullakseen. Pit�nee tehd� itse.\nMitk� ovat olleet suurimmat vaikuttajat melankolicsin kehityskaaressa, niin musiikillisesti kuin muutenkin?\nK: Minuun vaikuttivat Teddy & Tigers, Michael Jackson, 80-luvun heavy, Guns n' Roses, the Smiths, 90-luvun brittiaalto (Oasis, Radiohead, Verve ym.) Ja tietenkin U2.\nP: Ei sellaista varsinaisesti ole. Yst�v�t on tietenkin yksi sellainen ja ne ihmiset, jotka ovat meit� kuulleet ja pit�neet.\nH: Musiikilliset aihiot syntyv�t Jusnassa, muu yhdess�. Kai olen viulistina tuonut melankolicsiin jotain klassisesta musiikista, tiedostamatta.\nMit� melankolicsille tapahtuu seuraavaksi?\nK: Haluaisin keskitty� entist� enemm�n lauluun ja unohtaa kitaransoiton.\nP: Soitellaan t�ss� muutamat keikat ja katsellaan pidemm�lle tulevaisuuteen. Mukavaa olisi ruveta ty�st�m��n 9 - 12 kappaleen levy�. Julkaisijasta ei ole tietoakaan, mutta miksei tekisi levy� my�s itse. Eli omakustannejulkaisu. Saas n�hd�. Ehk� lis��nnyt��nkin.\nH: Meid�nkaltaiselle kitaristille olisi tilaa.\nMitk� piirteet tekev�t melankolicsista melankolicsin?\nK & H: Me emme esit�. Emme mieti lavalla oloa. Meill� on laulut ja n�m� soittajat ja n�m� kappaleet. Lauluja ei ole keksitty. Ne on kirjattu eletyist� p�ivist� ja ihmisist�.\nP: Juha-Petri Koponen ja viulu. Rumpali ja basisti on joka b�ndiss�.\nMik� on melankolicisin pahin pelko?\nK: Kipin� katoaa.\nP: Kuolema. Sit�h�n pelk��v�t kaikki. Jumalaahan kaikkien pit�isi pel�t�, mutta ei me oikein osata.\nH: Olen saanut melankolicsilta jo nyt enemm�n kuin alussa uskoin. Mutta ent�p�s jos taidot eiv�t riit�?\nMillaisia tunteita b�ndin edelliset julkaisut her�tt�v�t t�ll� hetkell�?\nK: En h�pe� mit��n, mutta en voi kuunnella lauluja, niihin sis�ltyvien tarinoiden takia. Toistaiseksi.\nP: Haikeita. Ja sovituksellisia seikkoja, kuten "ett� tuon olisi voinut tehd� toisin" jne. Kyll� ne kuulostaa viel� todella hyvilt� ja toisaalta my�s v�h�n h�mment�vilt�, ett� miten on voitu saada noin hyv�� musaa aikaan. Ja toisaalta muistuu mieleen jotkut tietyt tunnetilat ja tilat, milt� tuntui silloin soittaa ja mink�lainen tila se oli.\nH: Vain ja ainostaan hyvi�. Demo 1 kuulostaa edelleen hyv�lt�. Never Felt Better ylitti tuolloin kaikki odotuksemme, ja silt� se kuulostaa edelleen.\nMilt� uusin tulokas, Two Songs Of Despair nyt tuntuu pienen kypsyttelyn j�lkeen?\nK: Tehty liian h�t�isesti, mutta se on tuonut kappaleisiin ehk� sit� niin sanottua yhden oton s�rm��. Soundipolitiikka ei t�ysin tyydyt�, mutta j�lkiviisastelu demoissa on turhaa.\nP: Yll�tt�v�n lyhyelt�. Siihen n�hden miten pitk��n sit� tehtiin ja tuotettiin sek� miksattiin. Soitot soitettiin sis�lle p��lle yhdess� p�iv�ss�, mutta miksauksiin k�ytettiin aikaa l�hes nelj� p�iv��. Mieli tekisi todellakin tehd� lis��. Monelta eri taholta on tullut kyselyj� siit�, onko tulossa lis��. Yleens� single enteilee pitk�soittoa, mutta todellakin ehk� jonain p�iv�n�.\nH: Joka kuuntelukerralla paremmalta ja paremmalta. Varsinkin Half of My Heart tuntuu hyv�lt�. Pid�n yleens� miksausvaiheessa kovasti puoliani viulun kuulumisen ja soundin suhteen, mutta nyt en siin� aivan onnistunut: viulu ei kuulu kuten pit�isi. Oman miksaajan puuttuessa viulun kuuluminen on hienoinen ongelma my�s keikoilla. Kaikesta huolimatta uusi tuotos on j�lleen hieman edelt�j��ns� Never Felt Better -EP:t� parempi.\nMilt� tulevan kes�n keikkarintama n�ytt��?\nK: Valitettavan hiljaiselta. Keikkamyyj�� kaivataan, mutta ilman sopimuksia, radiosoittoa yms. ollaan realisteja.\nH: Kes� n�ytt�� Jusnaa lainatakseni "valitettavan hiljaiselta". Meid�n vaikutusalueella eli Joensuun seudulla on kev��n ja kes�n aikana toden�k�isesti kolme keikkaa, sis�ll� ja ulkona. Muu Suomi n�ytt��kin sitten hiukan hiljaisemmalta. Suomen kaupungeista on valloitettu vasta Joensuu, Oulu, Helsinki, Lohja ja Jyv�skyl�. Ja Ven�j�lt� Petroskoi, joka olikin huikea kokemus. Mutta koko ajan tehd��n t�it� sen eteen, ett� keikkoja olisi. Tuleen ei j��d� lep��m��n.\nNoise.fi kiitt�� ja toivottaa onnea Suomen valloitukseen!


Elämää juhannuksen jälkeen – Rouva Raadelmasta\nKirjoitettu 25.6.2012 28.5.2017 julkaissut Rouva Raadelmasta\nNoin sitä taas jäi yksi juhannus taakse. Eipä ollut sään puolesta mikään unelmaversio: juhannuspäivänä satoi vettä likimain koko päivän ja eilen seutua riepotteli kova tuuli. Aatto oli sentään kaunis ja ihmeellisen lämminkin.\nLievää epäonnea osui kohdallemme, kun juhannusaattona grilli tekin tenän. Mokoman pahalainen ei suostunut lämpenemään lainkaan. Laimeaa on sen lämmöntuotto ollut koko sesongin ajan, mutta nyt ei sitten tapahtunut enää mitään.\nGooglailin grilliasioita, ja ilmeisesti noiden kaasulaitteiden elinikä on kahdesta kolmeen vuotta. Meidän toosamme on jo nelivuotias, eli se siitä sitten. Onneksi nyt ovat alkamassa alennusmyynnit. Täytyy vaan laskeskella, että investointiin on varaa. Ettei käy niin, että käytössä on upouusi grilli, mutta ei mitään grillattavaa…\nOlimme oikein törsänneet ja hankkineet kokonaisen naudan sisäfileen. Siitä osa meni suoraan pakasteeseen jatkokäyttöä odottamaan, mutta coeurin valmistin meille eilen. Se on tehty Kotilieden ohjeella, jota en nyt löytänyt.\nIdeana on, että file keitetään lihaliemessä, grillataan ja sitten maustetaan soijakastike-valkosipuli-öljyseoksella. Ihan jees – niin ohje kuin ruokakin. Ja nyt sitten ihmettelette, että millä grillattiin? Hahaa, Herra haki eilen lähikaupasta kertakäyttögrillin! Kyllä sillä ihan hyvin pärjäsi. Olisiko siis ratkaisu grilliongelmaamme tukkusatsi kertsigrillejä?\nLisäkkeeksi grillifileelle tekaisin avokado-sipuli-tomaattisalsaa ja paahdettuja lyttyperunoita. Kokemukset varhaisperunoista ovat toistaiseksi kurjia tai todella kurjia, joten tukeuduimme talviperunaan. Hyvää oli.\nJuhannuksen lukukokemuksia oli oikeastaan vain kaksi: luin Reijo Mäen ”Sheriffin” loppuun juuri ennen pyhiä ja onnistuin saamaan Piikkiön kirjastosta juuri sopivasti Anja Snellmanin ”Ivana B.”:n.\nSe oli kyllä ajatuksia herättävä teos. Jonkinlainen ikä- tai sukupolvikriisi on vaivannut Rouvaa sitten keväisten työnhakuoperaatioiden. Kun ei kelpaa 52-vuotiaana niin sanottuun maailmaan.\nOlen ollut äärimmäisen katkera lapsuuskodin kasvatuksesta, joka muistutti kirjan kertojaminän kokemusta. ”Ei pidä tehdä numeroa, se on niin noloa.” Itsetuntoa on sitten saanut rauhassa kasvattaa aikuisiällä, kun esimerkiksi omasta koulumenestyksestään ei saanut iloita. Pikkuveljelle olisi muuten tullut niiiiiiiin paha mieli.\nSnellman päästelee aika hulvattomasti: ”…minulta puuttuvat kaikki kukoistavan kasvuyrityksen edellytykset…Minulla ei ole dynaamista halutilaa, en ole osannut rakentaa tuotteeni infrastruktuurin pohjaksi oikeanlaisia osatekijöitä, mind-lifting ei mitä ilmeisimmin toimi kunnolla ja kun koko agenda on vanhanaikainen, tarina ei vedä. Ja tarinahan pitää nykyisin sisällyttää, juustopakettiinkin, ja varsinkin siihen.”\nOman hauskuutensa Ivana B.:n touhuihin tuo muuttunut viestintämaailmakin kaikkine Twittereineen ja Facebookeineen. No, niitä on mielestäni turha teilata. Nehän ovat vain välineitä.\nMutta suosittelen lukemaan Snellmanin, etenkin, jos haluaa pohdiskella maailman muuttumista niinkin lyhyessä ajassa kuin kolmessakymmenessä vuodessa. Niin, ja Reijo Mäki ei petä koskaan, suosittelen Sheriffiäkin.\nPosted in Kalenteriin liittyvät jutut, Media, kirjat, taide, musiikki, RuokajuttujaAvainsanat: juhlapyhät, kirjat\nPrevious Article BLT-leipää juhannuksen huikopalaksi\nNext Article ”New in”


Mummoskin oli luova! / Kerrottu ja koettu Turku\nAlussa oli brainstorm.\nEnsin emme ehkä osanneet ajatella tarpeeksi kuumailmapalloja ja ilotulituksia näyttelyideoinnissamme, mutta silti ryhmän mopo pääsi karkuun. Siitä se flow sitten lähti. Toisin kuin muilla ryhmillä, meille syksyisten muistelupajojen yhteydessä tallennettu materiaali ei tarjonnut selvää suuntaa. Näyttelypaikaksemme määräytynyt Martin kulttuuriolohuone sai ajatuksemme kääntymään tähän kaupunginosaan. Mistä Martti on kuuluisa? Mitä siihen liittyy? Tietenkin sota ja juhannuspommitukset. Entä miten nämä linkittyvät turkulaisiin naisiin ja ryhmämme teemaan, kädentaitajiin? Kotirintaman raaka-ainepula ja vanhan hyödyntäminen neuvokkain niksein edellyttivät takuulla kädentaitoja ja luovuutta.\nIdea alkoi itää. Sotavuosina vanhasta tehtiin uutta pakon edessä. Hehkulampusta syntyi kärpäspyydys, miesten päällystakista naisten kävelypuku, sukanvarresta lapanen ja huopahatusta vauvan nuttu. Ajatus kulkeutui nykyaikaan. 2000-luvulla käyttökaarensa päätepisteeseen päätyneet tavarat tuunataan uuden elämän saaneiksi muotiluomuksiksi ja käyttöesineiksi. Romujen ja jämämateriaalien käyttö voi jopa viestiä tiettyä elämäntapaa ja arvomaailmaa. Laskuvarjosta voi tuunata tiedostavan iltapuvun ja autonrenkaista katu-uskottavan käsilaukun.\nAiheen työstämisessä ja käytännön toteutuksessa tunnelmat ovat vaihdelleet epätoivosta inspiraatioon. Työ on vienyt meidät uusien oivallusten äärelle. Remonttireiskasta arkistohiireksi ja tietokonenörtistä tiimityöskentelijäksi muuntautuminen ei ehkä ole ollut aina vaivatonta, mutta antoisaa se on ollut – kukin, joka on elämässään opiskellut, tietää miten tervetulleita käytännönläheiset ja sosiaaliset projektit voivat olla.\nNaisten Turku-hankkeeseen liittyvän näyttelysarjan kädentaitajat-ryhmän näyttely Vanhasta uutta – kierrätystä ja luovuutta kahdella vuosisadalla on esillä Martin kulttuuriolohuoneella. Näyttely on avoinna 14.6.-30.6.2011 ti-pe klo 14-20, la klo 11-18. Juhannuksena suljettu.\nYksi kommentti artikkeliin Mummoskin oli luova!\nTammivaara Ritva kirjoitti:\n24.4.2011 kello 09:29\nErittäin hyvä idea tässä vaiheessa muistella miten menneinä vuosikymmeninä ongelmia ratkottiin ja miten tärketätä oli ettei peukalo ollut keskellä kämmentä . Näyttelyn sijoittaminen Martin kaupunginosaan onmielestäni erittäin onistunutta, koska minulla on sieltä henkilkohtaisia kokemuksia 1946 lähtien, jolloin asetuimme asumaan Stålarminkatu 15, josta isäni oli ostanut asunnon, kun äitinit oli saanut vakinaisen viran kieltenopettajani ja isäni oli muuttamassa Varsinias-Suomen tuberkuloosiparantolan lääkärin virasta yksityispraktikukseksi Turkuun liiallisen työmäärän ja sydänoireittensavuoksi. Hän ehti äkillisesti kuolla 31.10. 1946 kesken potilas vastaanoton paimion parantolassa, mutta minä jatkoin Martin koulun toisella luokalla ja talvisin kaunoluistelin Urheilupuistossa Orvokki Salmikiven johdolla. Tutuksi tulivat Martinmäen kalliot, joiden yli matka vei luistelemaan. Pimeätä oli kun palasinklo 21.30 kotiin kun Urheilupuisto suljettiin. kerran liukastuin ja löin takaraivonei niin, että luulin kalloni halkeavan. Asuimme martin alueella siihen asti kunnes minut vielä konfirmoitiin Martin kirkossa, vaikka oppikoulua olinkin jo ehtinyt käydä 5.ttä vuotta ent. Käsisalmen yhteislyseiossa, joka olisodan jälkeensijoitettu Kauppatorin kulmassa olevaan entiseen postitaloon. Rullaluistelu ja levymusiikki valsseinne kuuluivat silloin urheilupuistossa, mutta minä enmontakaan kertaa kenttää kiertanyt kun olin innostunut harjoittelemaan kaunoluisteluun kuuluvia pakollisia kuvioita ja vapaaluistelua, johonkuuluivat piruetit, erilaiset nykyiseen verrattuna vaatimattomat hypyt ja askelkuvit. Kuuluupa muistoihini sekin kun 30 asteen pakkasessa sunnuntai aamuna minä ja Orvokki Salmikivi pitkässä lammasnahkaturkissaan ja rukkasissaan olimme paikalla harjoittelmaan kuvioita. Jää oli sen verran haurasta että harjoittelumme jäi korkeintaan tunnin mittaiseksi. Nykyisin sen aikaiset kaunoluistelijat, lempinimeltään Luomuluistelijat, kerääntyvät erilaisten luistelutapahtumien yhteydessä Turun Riennon muistuttaessa meitä erilaisista luistelutapahtumista ja Eeva-Raija Kausen (ent. Varonen) toimiessa usein verkoston ylläpitäjänä.


Kesän kohokohta lähestyy :: Raahen satama\nNelimastoparkki Sedov saapuu Raaheen tulevana viikonloppuna.\nMaailman suurin teräsrunkoinen nelimastoparkki Sedov saapuu vierailulle Raaheen.\nAlus on avoinna yleisölle Lapaluodon satamassa la 13.7. klo 10-18 ja su 14.7. klo 10-15. Huomaathan, että sataman portit sulkeutuvat puoli tuntia ennen tapahtuman päättymistä. Tapahtuma-alueella on kahvi- ja virvokekojuja sekä laivalla on heidän omia myyntituotteitaan tarjolla. Varaathan näihin käteistä rahaa. Laivalle on ilmainen sisäänpääsy.\nTämän lisäksi yleisöllä on mahdollisuus osallistua kapteeni Evgenii Romashkinin yleisöluentoon "Bark Sedovin historia ja nykyinen toiminta". Luennot Raahen kirjastolla la 13.7. klo 11.00 ja klo 13.30.\nYleisölle järjestetään ilmaiset nonstop kuljetukset Lättähatulla Raahen rautatieasemalta ja bussilla Merikadun koulun edestä satamaan molempina päivinä. Ensimmäiset lähdöt klo 10 molempina päivinä. Satamaan pääsee vierailuaikana myös omilla ajoneuvoilla, mutta paikoitustilaa on rajoitetusti.\nTervetuloa ainutkertaiseen tapahtumaan Raahen satamaan!


PC Building Simulator saapui konsoleille / Uutiset / pelaaja.fi\nPC Building Simulator saapui konsoleille\n14.08.2019 // Kirjoittanut: Jukka Moilanen\nPc:n rakentamista voi harrastaa nyt myös pelikonsoleilla.\nThe Irregular Corporationin kehittämä PC Building Simulator on julkaistu konsoleille. Simulaatiopeli julkaistiin jo aikaisemmin pc:lle, mutta nyt myös konsolipelaajat pääsevät puuhastelemaan pc-osien parissa. PC Building Simulator sisältää yli tuhat osaa oikeilta valmistajilta ja tarjoaa tilaisuuden kokeilla myös koneen ylikellottamista virtuaalisesti.\nPS4:lle, Xbox Onelle ja Nintendo Switchille julkaistu PC Building Simulator on saatavilla konsolien latauspalveluista nyt.\nLähde: Irregular Corporation\nzappah\tKe, 08/14/2019 - 13:34\nEi kyllä mene omaan järkeen tällaisen pelaaminen mutta onhan näitä simulaatioita nykyään jo ties mistä. Joku Mudrunner on vielä helppo ymmärtää, siinä kun oikeasti on haastetta mutta sitten on näitä rekka-ajeluita ja rakenteluita, jotka on peleinä (IMO) samaa tasoa kuin joku Ikean suunnittelusofta.\nToki eihän nämä minulta ole pois vaikka en olekaan kohderyhmää/ymmärrä.\nHaerski\tKe, 08/14/2019 - 16:59\nOn ihan ok olla ymmärtämättä, mutta sen väittäminen, ettei olisi haastetta menee ilmeisesti jo vähän mutuilun puolelle.\nPisti silmään tuo "rekka-ajelu", kun siitä ainakin jotain tiedän: Armeijassa ajoin CE-kortin ja Euro Truck Simulator 2:ssa tulee edelleen säännöllisen epäsäännöllisesti fiilisteltyä sitä hommaa. Hyvän simulaattorin usein tunnistaa siitä, että asiat jotka on tosielämässä oppinut, tulevat simun parissa kuin luonnostaan. Ns. pystymetsästä mukaan hyppäävällä taas menee sormi suuhun jo siinä kohtaa kun huomaa, ettei nämä 12-16 vaihdetta mahdukaan tähän minun 6-pykäläiseen Logitech-vaihdekepakkoon. Mikä aluevaihteisto? Mikä jakaja?\nSitten kun on luettu tutoriaali siitä miten vaihteet toimii ja kuinka ne kannattaa konfiguroida tai vaihtoehtoisesti jänistetty ja turvauduttu automaattiin tai simppeliin up/down-vaihtamiseen, voidaan lähteä liikkeelle ja sehän menee varmasti ihan hyvin niin kauan, kun mennään suoraan eteenpäin. Oikeastaan kaikki muu meneekin sitten henkilöautoon verrattuna uusiksi, kun alla onkin 30 metrinen ajoneuvoyhdistelmä, jossa on 2 tai pahimmillaan 3 kääntyvää niveltä... ja sitten se kärry pitäisi saada ahtaassa pihassa pakitettua 90 asteen kulmaan.\nTämän vuodatuksen pointti oli se, että useimmiten emme edes tajua mitä haasteita jossain meille tuntemattomassa asiassa on ennen kuin kokeilemme sitä itse. Tietenkin simulaattorit vaatii tietyllä tavalla sitä, että niissä myös haluaa kehittyä, koska pelissä on vaihtoehtona myös pistää kaikki hämmentävät ominaisuudet automaatille, vedellä liikenneympyrät suoriksi ja heittä homma romuralliksi, mutta ei se ole sitä mihin simulaatiopelit on tarkoitettu.\nwlizer\tKe, 08/14/2019 - 23:59\njärkyttävän tylsä konsepti, kaikella sitä yritetään nykyisin rahastaa. en voisi keksiä mitään mielikuvituksettomampaa enää. hengitys ja maalinkuivumis simulaattoria odotellessa..\nmur72\tTo, 08/15/2019 - 02:04\nYmmärrätkö palapelejä? Hox hox?\nTunna\tTo, 08/15/2019 - 17:07\nKyllähän tätä periaatteessa voisi käyttää apuna oikeankin PC:n kasaamisessa. Voi testailla mitkä komponentit käyvät mihinkin kantoihin, paljon ne vaativat virtaa ja miten ne mahtuvat koteloon yms.\nTuulettiin kun vielä patchaisivat jonkin ilmankiertosimuloinnin niin tämähän olisi jopa hyödyllinen.\nzappah\tTi, 08/20/2019 - 22:46\nEn tarkoittanut että rekan hallitseminen ei olisi haastavaa mutta onhan nyt mudrunnerissa selvempi idea peliksi kun ajella rekalla ympäri eurooppaa. Se sinunkin mainitsemasi haastava osa on lastin haun ja purkamisen kohdalla. Mites se muu? Mudrunner käsittääkseni jatkuvasti pelaajaa haastava mutta en oikein pysty näkemään miten se asfaltilla paikasta A paikkaan B haastaa? Kovin tylsältä tuntuu.\nTietokoneen kasaaminen on sitten ehkäpä huonoin palapeli ikinä. Jokaisen osan saa kerrasta paikalleen sen kummemmin miettimättä. Aloittelijakin pääsee hommaan sisään yhdellä videolla.


Britannia lähettää lisää joukkoja - Ulkomaat - Helsingin Sanomat\nBritannia lähettää lisää joukkoja\nPuolustusministeri sai sapiskaa sotilaiden kehnoista varusteista\nLONTOO. Britannian lähettää Irakiin välittömästi noin tuhat sotilasta lisää. Asiasta ilmoitti maan puolustusministeri Geoff Hoon maanantaina. Toiset tuhat lisäsotilasta saatetaan lähettää Irakiin lähitulevaisuudessa, mikäli puolustusministeriö katsoo siihen olevan aihetta.\nTIETOKULMA: Valtaosa miljardeista Irakiin