Sahramin solmut: Kuuriluontoisesti\nPari viikkoa sitten koira alkoi saada hengenahdistuskohtauksia pienenkin rasituksen jälkeen. Sillä on aina ollut raskas hengitys, kiitos tanakan rakenteen ja ylimääräisten kilojen. Nyt tuo meni jo yli sietorajan, kun kesken lenkin piti hakea autolla pois, ettei tukehdu.\nEläinlääkäriin mars, meillä on tapana käyttää koiraa aina samalla eläinlääkärillä. On mukava mennä sinne, kun tietää, ettei lekuri pelkää ukkelipukkelia, eikä tarvitse itse pelätä, että lekuri tuikkaa piikin vahingossa omistajaan. Koiran ollessa pentu käytiin milloin missäkin, yksi ell pisti muhun loispiikin. Kirveli meinaan kiitettävästi, sitä ei ole elukoille sen jälkeen otettukaan.\nNo juu. Miehellä oli kännykkävideokuvaa ahdistuskohtauksesta - tosin koira sai samanlaisen kohtauksen sitten siellä lekurissakin. Mutta sen videopätkän perusteella lekuri määräsi röntgenin. Sitä ei sitten saatu otettua, kun koiraparka sai paniikkikohtauksen kuvauspöydällä ja henki meinasi loppua kokonaan. Ell pelkäsi, että koira saa sydärin - eikä varmaan ollut ihan turha pelko, sen verran kauhuissaan tuo koira oli.\nNo, pukkeli sai sitten antibioottikuurin ja kortisonikuurin. Ei tarvinnut kuin yhden päivän lääkkeet antaa, niin oli jo pirteä koira pihassa! (koira ei suostu tulemaan tänne Ikea-työmaan keskelle ollenkaan, pyörtää ovella ympäri). Eli vaikka keuhkoissa varmaan onkin kasveja ja kurkussakin ehkä, niin tulehdus siellä sen pahimman pihinän aikaansai. Nyt syödään kortisonit loppuun ja ehkä saadaan jossain välissä se röntgenkin otettua.\nKyljessä on jumalaton rasvapatti, ja nyt, kun kortisoni ilmeisesti on pistänyt nesteitä vähän liikkeelle (yleensähän se turvottaa?) niin se patti pistää tosi pahasti esiin. Sekin pitäisi leikellä - ,mutta uskaltaako tuota nyt leikellä ollenkaan, kun nukutus voi olla liian rankkaa keuhkoparoille. Sydän varmaan kestää.\nMutta kun. Koiralla on ikää 14 vuotta, niin ei nyt mitään hirveitä kiusoja viitsisi enää. Viimeksi kun oli leikkurissa, niin ell veti kurkun poikki. Piti poistaa pari rasvapattia, niin poisti parikymmentä korvasta korvaan (leuan alakautta). Oli todellakin hurjannäköistä... Todennäköisesti tuollainen rasvapatti ahdistaa kurkkua myös, muiden riesojen lisäksi.\nVoi pientä. 38,5kg pientä.\nposted by Sahrami @ 8:25 ip.\nAt 6:30 ap., Anonyymi said...\nKaverin cairnilta leikattiin 14vuotiaana kiveskasvain, ja poika porskutti vielä 3v sen jälkeen\nAt 5:59 ip., Anonyymi said...\nToivottavasti koiruus tulee kuntoon!


Vaan kuinka käy Daruden? – Kaupunkisanomat\n–Euroviisukupla on todellinen ja on ollut hienoa päästä osaksi sitä. Niin fanit, pre-party-järjestäjät kuin muutkin artistit ovat olleet mahtavia. En malta odottaa heidän tapaamistaan uudelleen Tel Avivissa ja sitä että pääsemme esiintymään koko yhteisölle., Darude kertoi YLElle.\n–Ihmiset ovat tykänneet liveversiosta, homma toimii! Myös treenit täällä Suomessa ovat menneet todella hyvin ja paketti on kasassa myös laulujen osalta. Mahtavaa, että monen kuukauden projekti vihdoin kiteytyy ja pääsemme tekemään, mitä on odotettu, Sebastian Rejman kertoi.\n–Tänä vuonna show on rakennettu täysin kotimaisin voimin. Esityksen suunnittelu eli valo, video, lavaste, puvustus ja koreografia ovat kotimaista laatua. Samoin esiintyjät ovat kaikki suomalaisia. Lisäksi voimme olla ylpeitä siitä, että show käsittelee hienolla tavalla globaalia ongelmaa, tuottaja Anssi Autio kertoi YLEn haastattelussa.\nKrista ja Mikko raportoivat reaaliajassa\n–Tuntuu mahtavalta olla Mikon kanssa selostamassa. Se että meitä on kaksi tuo kommentointiin luonnollisen, eläväisen fiiliksen. Voimme heittää läppää ihan eri tavalla. Mikko antaa turvaa minulle ja minä heitän lisää energiaa lauteille, Krista intoilee.\n–Olemme Kristan kanssa myös Instassa, Facebookissa ja Twitterissä. Kerromme ihmisille koko ajan mitä tapahtuu. Suorat lähetykset selostamme multialustaisesti. Käymme somessa keskustelua ihmisten kanssa ja tuomme sen myös tv-lähetykseen, Mikko lupaa.


Täällä Pohjantähden Alla Kappale | Mrv3 Uutiset\nNissan Maxima Save $7,027 on a used Nissan Maxima near you. Search over 13,700 listings to find the best local deals. We analyze millions of used cars daily. The 2020 Nissan Maxima retains its status as the company’s sporty midsize sedan, although the newly-redesigned Altima, which now offers a turbocharged engine and the option of all-wheel drive\nELOKUVAMUSIIKKI Vuonna 1968 ilmestyi Edvin Laineen ohjaama elokuva Täällä pohjantähden alla, joka perustui Väinö Linnan romaanitrilogian kahteen ensimmäiseen osaan.Tuntemattomalla sotilaalla kansalliskirjailijaksi noussut Linna kirjoitti tarinan, joka kertoi kuvitteellisen Pentinkulman ihmisten elämästä. Miljöö on sittemmin sijoitettu Urjalan tienoille, kirjailijan lapsuudenmaisemiin.\nLaulaja-lauluntekijä Petri Laaksonen julkaisee konserttilevyn Olkoon ylläsi kirkas taivas. Marraskuun 9. päivänä 2018 julkaistava levy äänitettiin syyskuussa Pyhän Henrikin Ekumeenisessa Taidekappelissa Turussa. Levy koostuu Petrin suosituista ja rakastetuista sävelmistä kamariorkesterille sovitettu\nTäällä Pohjantähden alla. Täällä pohjantähden alla on nyt kotomaamme. Mutta tähtein tuolla puolen toisen kodon saamme . Täällä on kuin kukkasella aika lyhyt meill.\nKappale on kokoelmalevylt.\nKela Kangasala Lehtisaari Kaukolämmön jakeluun tuli häiriö Jyväskylässä sunnuntai. – Jyväskylässä Alvan kaukolämmön jakelussa on ollut häiriö tänään sunnuntaina aamulla. Häiriö on sattunut Alvan Keljonlahden. Jyväskylässä Alvan kaukolämmön jakelussa on ollut häiriö tänään sunnuntaina aamulla. Häiriö on sattunut Alvan Keljonlahden. Eroottinen Novelli Harvinaiset Koirarodut Suomessa Suosituimmat koirarodut julkistettiin. Tilastokeskuksen arvion mukaan Suomessa on 700 000 koiraa. Näistä\nLaulaja-lauluntekijä Petri Laaksonen aloittaa laajan joulukonserttikiertueen tänään. Suosittu ja perinteinen, kirkkokonsertteihin painottuva kiertue kiertää eri puolilla Suomea aina tapaninpäivään saakka. Konsertissa kuullaan Petrin vuosien varrella tutuiksi tulleita talvisia ja joululauluhittejä, k\nPosts about Petri Laaksonen written by miian. Tämäkin on surullinen melankolinen kappale.\ntosi sykkä fiilis. Mutta niin kaunis kuitenkin.\nP. Eronen "Täällä pohjantähden alla" Aiheeseen liittyvät videot. 1:33. Uusi biisi Nyt on sinun vuorosi loistaa. Pekka opetti siihen viittomia P.Eronen & Taivaan.\nRelaatio 222 Täällä Pohjantähden alla | Keskustelu.\n– 2.6.2018 · Käyköhän täällä enää kukaan? Olen vasta nyt päässyt vaiheeseen, että apuja kannattaa ja kehtaa kysellä. Seuraavat ongelmat eivät omin avuin eivätkä vinkkejä selaamalla avautuneet: 1,4 Henkivartijan muistelmia henk 6+6 ( vihjattunakaan ei avaudu) 1,5.\nLehtisaari Kaukolämmön jakeluun tuli häiriö Jyväskylässä sunnuntai. – Jyväskylässä Alvan kaukolämmön jakelussa on ollut häiriö tänään sunnuntaina aamulla. Häiriö on sattunut Alvan Keljonlahden. Jyväskylässä Alvan kaukolämmön jakelussa on ollut häiriö tänään sunnuntaina aamulla. Häiriö on sattunut Alvan Keljonlahden. Eroottinen Novelli Harvinaiset Koirarodut Suomessa Suosituimmat koirarodut julkistettiin. Tilastokeskuksen arvion mukaan Suomessa on 700 000 koiraa. Näistä noin\nKatsojaluvuiltaan pettymykseksi jo nyt julistettu kotimainen elokuvavuosi 2009 päättyy varmaan hittiin. Timo Koivusalon uudelleenvisiointi Väinö Linnan historiallis-mentaalisesta Täällä Pohjantähden alla-romaanitrilogiasta houkuttelee teattereihin yleisöryntäyksen. Tämä oli jo etukäteen tiedossa, oli Koivusalon elokuva sitten millainen pohjanoteeraus tahansa.\nJoutsenprinsessa Tämä sivusto käyttää evästeitä analytiikkaan sekä mukautetun sisällön ja mainosten näyttämiseen. Jatkamalla sivuston käyttöä hyväksyt tällaisen käytön. Löydä Joutsenprinsessa 1-3 (Swan Princess 1-3), elokuva parhaaseen hintaan ja nopeimmalla toimitusajalla. Harvinaiset Koirarodut Suomessa Suosituimmat koirarodut julkistettiin. Tilastokeskuksen arvion mukaan Suomessa on 700 000 koiraa. Näistä noin 530 000 on Kennelliiton rekisterissä. Kennelliitto kerää tietoa sukupolvia kattavan\nTäällä pohjan tähden alla 3, Väinö Linna – 1970 | WSOY.\nTämä kappale on myyty. Täällä pohjan tähden alla 3 Väinö Linna Suomi, 1970 WSOY.\nKuvat. Suosituksia. Tuntematon sotilas Väinö Linna. 0 € Täällä Pohjantähden alla 1-3 Väinö Linna. 0 € Päämäärä Väinö Linna. 0 € Täällä Pohjantähden.\nTäällä Pohjantähden alla -elokuvassa vuodelta 1968 kohtauksessa Laurilan häätö lauletaan: ”lippumme liehuu siellä maamme kunnia turvattu on maamme kunnia turvattu on.”.


Muistatko mutkakahvat? - Arin kalahatusta\nKehitys kehittyy ja välineet tulevat yhä paremmiksi. Niinhän sitä voisi luulla, mutta ne jotka muistavat takavuosien mutkakahvaiset vavat, voivat olla toistakin mieltä.\nVanhoja kalastusmuistoja kelaillessa tuli kovasti ikävä entisiä aikoja, jolloin niin hyrrä- kuin umpikelavavassakin oli kokometallinen mutkamallinen kelakiinnike. Muotoilun ansiosta kela sijaitsi selvästi nykyistä lähempänä vapaa, jolloin peukalo asettui hyvin luonnolliseen asentoon hyrräkelan puolan päälle tai umpparin jarrulle.\nMutkakahva oli ajastaan edellä ollut ergonominen ratkaisu, jonka ansiosta heittosetti istui käteen kuin hansikas. Heiton jarruttaminen oli nykyistä helpompaa ja kelaaminen miellyttävämpää, kun kela ei muljahdellut niin helposti puolelta toisella kuin nykyisissä suorissa vavoissa. Vetouistellessa mutkavapa asettui aina oikeaan asentoonsa eikä kiepsahtanut nykykeppien tapaan väärinpäin.\nRuotsalaista 1970-luvun vapaeleganssia.\nSuoriin vapoihin meidät totutettiin tuotannollisista syistä. Kahvan läpi menevä aihio oli halvempi valmistaa ja se lanseerattiin mullistavana uutuutena, joka loihti heittoihin lisää pituutta ja mystistä tunnokkuutta. Keveyttäkin ylistettiin, vaikka sitä oli saatu aikaan jo hiilikuituun siirtymisellä.\nTahdon mutkakahvaiset vavat takaisin!


Jatkokertomuksia: Eugéne de Mirecourt - Masaniello - seitsemäs luku\nEugéne de Mirecourt - Masaniello - seitsemäs luku\nEnnenkun kalastaja läksi ympyrästä, kuunteli hän vieläkin kerran don Francescon neuvoa, sanoi sitten jäähyväiset ja riensi tapaamaan Corcellia, jonka hän oli saanut puolelleen.\nMunkki poistui pimeihin holveihin ja palasi vitkalleen takaisin luostariin.\nMasaniello tapasi muutamia liittolaisistaan, jotka olivat vartioina katakombien aukoilla, ja kun oli jo melkein puoli yö sekä pitkä Vesuviolle, käski hän heidän hankkia hevosen itselleen.\n— Ystäväni, — sanoi hän, — tärkeä asia kutsuu minua Vesuviolle! Me tapaamme taas huomenna!\nMasaniello astui hevosen selkään ja oli heti matkalla.\nKuu valaisi vanhaa Campaniaa, joka herättää niin monta muistoa; täällä mietti Sulla sulo-elämäänsä, täällä Spartacuskin miekka kädessä haki vapautta, mutta kohtasi kuoleman. Masaniellon oikealla kädellä oli tyyni meri, missä pieninkin liikahdus muodosti hopeaviirun; vasemmalla taas teaaterillinen vuorijono sekä edessä Vesuvius, joka ylevästi kohousi kohden taivasta.\nTuo jättiläisvuori oli jo aikoja uinahtanut. Ei kukaan enää muistanut sen raivoa. Ainoastaan savu tuoksui hirviön kidasta, joka vieläkin yhä näytti vihaavan vanhain jumalain olympiaa. Laavalähteet näyttivät ehtyneiltä ja ihminen tuo muistamaton maatiainen, joka ei tule varovaiseksi hirveimmästäkään hävityksestä, ja jonka rakkaus unohtaa eileisetkin surulliset kokemukset, kiipesi taaskin hirviön kylkeä ylöskäsin, joka vähimmälläkin täristyksellä olisi voinut pettää.\nMasaniello ratsasti ravakasti Porticon läpitse, seuraten muutamia minuuttia erästä vanhaa roomalaista tietä ja saapui vihdoin muutamaan rappeutuneesen ravintolaan, johon matkustajat tavallisesti jättivät hevosensa.\nSiitä alkoi hän kiipeämään ylöspäin polkua, jonka hän luuli vievän Corcellin luo. Hän oli pääsemäisillään vuoren huipulle, kun vartia huusi hänelle.\nMasaniello ilmoitti nimensä.\n— Mene! — sanoi vartia. — Lähellä tuuttia tapaatte johtajamme, joka odottaa teitä.\nNeljännes tunnin kuluttua oli Masaniello ehtinyt matkansa perille ja huomasi valon eräästä vuoren kolosta.\nNeljä- tahi viisikymmentä miestä seisoi onkalon seinustalla, ja heidän keskellään loimusi nuotio, joka valaisi heidän teräviä ja miehekkäitä muotojansa.\nEräs pitkätukkainen mies, jonka viheriäinen samettitakki oli vyöllä sidottuna, käännyskeli milloin selin milloin päin nuotioon. Kädessään olemalla lyijykynällä piirsi hän hämmästyttävällä taitavuudella kuvia paperille, joka oli pöydällä edessään.\n— Olen, herra taiteilia, seisonut täällä jotenkin kauan, liikkumatta paikaltani, — sanoi eräs tukeva saksalainen. — Saattehan pian minun kuvani valmiiksi?\n— Vait', lurjus, — vastasi maalari, — ja seiso hiljaa! Pyhän Januariuksen nimessä, älä pilaa tuota juopporatin näköä, jota niin kauan olen uneksinut!\nMasaniello tunsi ystävänsä, Salvator Rosan äänen ja astui luolaan kenenkään huomaamatta. Herra maalari, — jatkoi saksalainen, joka maan kiertäjästä oli tullut ryöväriksi, — ette vaan saa jättää maalaamatta viiksiäni, joista Schvadin tyttöset niinpaljo pitivät!\nSalvator Rosa vastasi tätä puhetta kepin lyönnillä.\nRyöväri sieppasi tikarinsa.\n— Tahdotko pistää sen tuppeen takaisin, narri! huusi Corcelli, asettautuen Salvatorin ja hänen kaavansa välille.\nSamassa silmänräpäyksessä laski Masaniello kätensä kapteenin olalle.\n— Ahaa! — huusi tämä. — Tuossa on kalastajamme Margellinasta! Lurjukset, tervehtäkää armon Masanielloa!\nTämän nimen kuultuansa kääntyi Salvator Rosa ja pusersi kalastajan kättä.\n— Sinä täällä? — sanoi hän.\n— Niin, minulla on jotain puhumista Corcellille, mutta te, Salvator,... mikä pahan onnen tähti on teidät kulettanut tuollaiseen seuraan?\n— Minä matkustin kolme päivää sitte Neapelista tutkiakseni vuoriseutuja, mutta nämät lurjukset ovat minun vangineet...\n— Ja saat olla varma siitä, ettet täältä pääse, ennenkun maksat lunnaasi! — lisäsi ryövärikatteini.\nSalvator Rosa puhkeusi nauramaan.\n— Katsopas tässä, Masaniello raukkani, — sanoi hän, — naurettavin mies kun milloinkaan olen tavannut. Tämä mies kuvitteleitse, että kuvamaalarillakin olisi rahoja ja voisi lunastaa itsensä irti! Oletko kummempaa kuullut? — Sinulla on\nvahva mielikuvitus, kunnon Corcelli.\n— Salli minun puhua silmänräpäyksen kanssasi, — sanoi Masaniello ja veti katteinin kanssansa luolan ulkopuolelle.\n— Ensiksikin ja paitsi muita ehdoituksia, — sanoi kalastaja, — vaadin ja pyydän minä, että maalari päästetään vapaaksi.\n— Vai niin, ja minä siis olisin hänelle antanut ruoan ja asunnon ilmaiseksi?\n— Eikös hän ole piirtänyt melkein kaikkein miestesi kuvat?\n— Kaunis sukutaulu!\n— Salvator on minun ystäväni!\n— Mutta hän on hirmuisen itara?\n— Päinvastoin, hän tuhlaa!\n— Noh, maksakoon sata tukaatia, niin saa mennä!\n— Sata tukaatia! Hyvä Jumala, sellaista summaa ei ole koskaan ollut minkään taiteilian taskussa!\n— Menköön sitte viidelläkymmenellä!\n— Vangitse, abottia, korkeita herroja, ja maksakoot ne mielesi mukaan ... mutta maalari! ...\n— Salvator Rosa on siis virittänyt minulle paulan?\n— Miksi olet hänen vanginnutkaan? Kuule minua ja pane muistoon sanani! Kun näet ihmisen ulkona päivänvarjon alla kuvaamassa maakuntia, niin saat olla vakuutettu, että sillä ei ole ropoakaan taskussa!\n— Eikö viittäkymmentäkään tukaattia? Eikö kahtakaankymmentä?\n— Sinä lasket oikein suuntäydeltä, Corcelli! Sinä olet ryöväri ja sinun on helppo saada kolikoita.\n— Hyvä, otappas vanki ... Ei niitä niin saada ...\n— Onko keisar kadottanut oikeutensa!— lisäsi Masaniello. — Nyt olemme yksimieliset pää-asiassa. Sano minulle montako miestä sinulla on?\n— Kuten jalopeurat!\n— Kuten koirat!\n— Kuten aasit!\n— Entäs aseet?\n— Minä olen tänä yönä Apennini-vuorllta tuottanut kolmesataa kivääriä ja viisisataa tikaria.\n— Ja annat suostumuksen mukaan ne meille?\n— Millä ehdoilla? Minä en pyydä mitään, se on ei mitään, rakas Masaniello!\n— Mutta kuitenkin?\n— Kahden tunnin ryöstön!\n— Entäs vielä?\n— Ei enempää!\n— Minä olen päättänyt hakkauttaa maahan jokaisen, joka taistelun loputtua valtaa henkilöitä eli omaisuutta. Olemmehan siinä yksimielisiä?\n— Mutta minkätähden sitte tahdotte vallankumousta. Te pienet enkelit?\n— Vapauttaaksi Neapelin, eikä hävittääksi!\n— Tahdotko siis sanoa minulle minkä hyödyn takia minä tahtoisin Neapelin vapautta?\n— Sinä saat takaisin kansallisen kunniasi!\n— Ah ... Corcelli, kunniallinen kansalainen ja perheenisä! ... Ja muuta?\n— Sinä saat johtaa osaa kansan sotajoukosta minun luutnanttini arvoisena.\n— Minä olen jo katteini ja sinä pyydät minua uskaltamaan nahkanikin tullakseni luutnantiksesi?\n— Väkesi saa suuren palkkion.\n— Kuinka paljo päiväänsä?\n— Kaksi tukaatia.\n— Keneltä se ne saisit?\n— Voi, veikkonen, sepä on kaunis vakuus, jonka minulle annat! Nimitäpä minulle se juutalainen, joka seuraisi sinun neuvoasi. Hän kai makaa vielä kapalossaan.\n— Tahdon maksaa puhtaalla rahalla.\nMasaniello näytti ryövärille niitä espanialaisia laivoja, jotka olivat lahdella ankkurissa.\n— Kolmesataa tuhatta tukaalia! — huusi Corcelli vääntäin viiksiänsä.\n— Meksikon Intiaanit ja Flanderin kauppajutkurit saavat nyt luopua niistä rahoista, jotka he ovat hiessä ansainneet; he saavat nyt maksaa voittomme. Huomenna valloitamme Juan Fernandez’in laivaston!\n— Noh, kas, hyvä Masaniello, nythän me alamme ymmärtää toisiamme! Sen, mitä minä aioin saada palatsista, luulet sillä saavasi laivoista. Se riippuu vaan siitä, miten voimme me oikein täysin kourin päästä tuohon laivastoon?\n— Minulla on valmis suunta.\n— No sano, veikkonen. Sen täytyy olla rytevän, ja minua ilahuttaa olla siinä mukana.\n— Muut ottavat suorittaaksensa sen tehtävän.\n— Sinä, saituri! — päätti Corcelli, — sinä olet Espanian kuninkaan yhtä mustasukkainen kuin joku rakastaja rakastettavastaan. — Mutta minä kuolen, niinkuin lauhomunkki, jollen minä ota osaa kahakasta — Pää asian tehtävän näytelmässä. Minkä toimen sinä Masaniello meille uskot aamulla? — kysyi hän täten korkealla äänellä.\n— Sinun pitää miehittää laivaston portti.\n— Sinun täytyy odottaa siksi kun ryntäys kello kaikuu Franciskanolais luostarista.\n— Sen merkin kuultuasi tulee sinun raivata itsellesi tie torille. Siellä löydät meidät käsikahakassa varakuninkaan joukkojen kanssa.\n— Pyhän neitsyen nimessä, ei puutukkaan sinulta työtä? Sinä saat valita joko vartioita, joutsimiehiä taikka ratsuväkeä.\n— Ole huoleti! Minun väkeni syöksyy vaistomaisesti kuumimpaan kahakkaan!\n— Sinä tahdot, että minun täytyy varustaa sinun lazzaroniasi kivääreillä ja tikareilla, mutta tuskin ne lurjukset, pitänevätkään suurta kiirettä niiden takasi antamisesta.\n— Sinä saat maksun niistä!\n— Laivastonko rahoista?\n— Niistä juuri!\n— Voi polonen pikku laivasto.\n— Muista vaan täsmälleen seurata määräyksiäni.\n— Tappelun jälkeen täytyy sinun mennä satamaan odottamaan minua siellä.\n— Minä tottelen ole huoleti veikkoseni, ... kuitenkin ...\n— Jos väkesi, joka ahdistaa laivastoa asettaisit takaisin, niin saanko minä sekaantua asiaan?\n— Corcelli, Corcelli! — vastasi kalastaja, — minä pelkään, ajatus tuosta laivastosta työntää sinun onnettomuuteen.\n— Noh! huudahti ryöväri nauraen. — Mutta kas, päivä alkaa jo koittaa! Minä kokoon väkeni, ja neljännestunnin kuluttua seuraan minä sinua!\nMasaniello palasi luolaan, missä ystävänsä, taiteilia, yhä jatkoi piirrustustyötään tulisoihtujen valossa. Niinkuin Orpheus, joka kantelonsa sävelillä houkutteli jalopeurat ja tiikerit jalkojensa juureen, oli Salvator lumonnut nuo villit olennot, jotka nyt ympäröivät häntä. Ryövärit tunkeutuivat hänen ympärilleen, kun hän päätti työnsä. Hänen piirrustuksensa kävi kädestä käteen ja jokainen ihmetteli sitä lapsellisella kummastuksella.\n— Ähää, kas pitkää Conraadia, hänen tyhmiä korppimaisia silmiään ja takkuisia viiksiään.\n— Minun viikseni omat uljaat! — muistutti Conrad.\n— Minä kuvaan sivun istumassa asennossa kapakan pöydän ääressä! — keskeytti Salvator Rosa. — Sinun pitää istua miekka polvillasi ja olla valmis tyhjentämään oluthaarikon. Oletkos tyytyväinen sitten?\n— Olen, herraseni. Minä tyhjään kyllä oluthaarikon, mutta sen täytyy olla hyvää, ymmärrättehän!\n— No kuinkas te tahtoisitte minun asettaa, herra maalari? — kysyi eräs toinen, jonka muodossa oli vielä vähän miehellisen kauneuden jälkiä!\n— Minä puettaisin sinun ratsumieheksi, asettaisin sinun valkean hevosen selkään ja kuvaisin sinun menossa raivoisaan taisteluun. Sinä antaisit galabrialaiselle ystävällesi aika iskun rintaan ja se irvistäisi sitten hirveästi. Te esittäisitte siten kummallisen ryhmän taulussani.\n— Salvator, nyt lähdemme me! — sanoi kalastaja astuessaan sisään.\n— Sinä olet siis saanut tuon hupsun järkeensä? — kysyi taiteilia osottain Corcellia.\n— Mene, sinä maalarituhrus, — sanoi rosvo, — mene takaisin Neapeliin ja päästä meitä noista papereista, lyijykynistä ja väreistä, jotka hurmaavat minun väkeni pääkallot ja estää sen täyttämästä velvollisuuksiansa. Te, lurjukset, — jatkoi hän kääntyen rosvoihinsa, tarkastakaa vanki tarkoin ja muistakaa hänen muotonsa.\nKaikkein silmät tähystivät Salvatoria.\n— Se teistä, joka joskus vielä tuopi hänen tänne, saa sata muksausta. Muistakaa se!\n— Miekkani? — kysyi Salvator Rosa.\n— Antakaa se hänelle takaisin ja antaa hänen mennä, — vastasi Corcelli kärsimättömästi.\nMaalari sitoi miekan vyölleen, heitti laukun olalleen, otti raudoitetun keppinsä ja seurasi Masanielloa.\n— Salvator, — sanoi kalastaja seuraajalleen, — te ette ole kysynyt minulta, syytä matkaani Vesuviolle?\n— Sinä olet kaikissa tapauksissa tullut sangen sopimaan aikaan minulle, — vastasi taiteitia.\n— Minä sanon sen teille, — jatkoi Masaniello. — Te olette ollut pois kolme päivää ja sillä alalla on Neapelissa tapahtunut sangen painavia asioita. Tuo espanialainen julmuus meni liian pitkälle. Eilen puhkesi meteli.\n— Ja Arcon herttua on kukistanut sen samalla hävyttömyydellä, jota hän on jo niin usein osoittanut.\n— Minä olin kansan etunenässä, Salvator. Herttua keskusteli meidän kanssamme. Hän houkutteli meidät palatsin edustalle, jossa hänen hevosväkensä käskettiin ampua meitä. Neljä tai viisi surmattiin meistä.\n— Minä kiersin kaupunkia ja sytytin vihan tulta kaikkein rintoihin. Tänä yönä olemme me olleet koossa katakombeissa ja eräs hurskas pappi on siunannut aseemme. Ennen kello kolmea valmistamme me espanialaisille aika taistelun!\n— Oikein, hyvin! — huudahti taiteilia. — Pyhän Januariuksen kautta, tahdon minä päästä joukkoonne! Ei pidä sanottaman, että Salvator Rosan miekka makasi tupessaan, kun taisteltiin Neapelin vapaudesta. — Mutta tämä ei selitä\nminulle sinun matkasi tarkoitusta Vesuviolle.\n— Corcelli on liittynyt meihin! Hänen rosvonsa taistelevat kansan rivissä ja hän on luvannut meille aseita.\n— Sinä olet tehnyt oikein siinä, ettäs otit vastaan hänen apunsa, pyhäh velih! Kaikki keinot omat hyvät, kun ne vaan käytetään vastustamaan hirmuvaltaa. Jumala ei ole luonut ihmistä orjaksi syöttämään muutamia ylimyksiä sametissa ja pitseissä. Neapeli on kuitenkin ollut vuosisatoja kukistettuna ja koko Europan vaihtosaaliina! Masaniello, vetäkäämme miekkamme! Kuolkaamme, jos niin vaaditaan, mutta kuolkaamme niinkuin vapaat miehet! Johdata sinä toveriasi, minä lazzaronia!\nSe näky, joka ilmaantui kummankin seuralaisen silmissä, oli kyllin riittämä selitys Salvator Rosan sanoista. Aurinko oli juuri noussut; heijastamilla säteillään valaisi se vuorten kukkulat ja kuvasi koko seudun purppuralla ja kullalla.\nMasaniello ja hänen ystävänsä olivat nyt saapuneet siihen ravintolaan, johon hän mennessään jätti hevosensa. Aika oli tärkeä. Liittolaiset odottivat johtajaansa levottomalla kärsimättömyydellä hänen mökkinsä edustalla Margellinassa. Salvator asettautui Masaniellon ta'a hevosen selkään ja eläin kiiti täyttä neljää.\nJulkaistu alunpitäen Ahti-lehden numeroissa 39-41 30.9.-14.10.1880.


Ennakko Mestarien liiga: Schalke - Chelsea\n22 loka 2013 at 02:5722/10-13 02:57\nSinisten kohtaamisessa kotietu on kovaa valuuttaa!\nSchalke - ChelseaTiistai 22.10.2013 kello 21:45Veltins-Arena – Gelsenkirchen, SaksaMTV3 Max Sport 2\nMolemmat joukkueet ovat hyvässä iskussa, eikä tappioita näy viidestä edellisestä ottelusta. Schalke on puhtaalla pelillä myös Mestarien liigassa voitettuaan sekä Baselin että Steauan. Chelsea sen sijaan koki nöyryyttävän kotitappion Baselille.\nJens Keller on saanut joukkueensa puolustamaan: Schalke ei ole vielä päästänyt maaliakaan Mestarien liigassa. Hyökkäyspäässä Schalkea vaivaa mahdollinen Kevin-Prince Boatengin poissaolo loukkaantumisen vuoksi. Julian Draxler (kuvassa) kuuluu Euroopan vaarallisimpiin pelaajiin ja ratkaisijoita saastekolmion kasvateilta löytyy muiltakin rintamilta.\nChelsea tulee otteluun varmasti Jose Mourinhon tapaan puolustus edellä ja pyrkii iskemään vastahyökkäyksistä. Tämä laskee tuntuvasti ottelun maaliodotusarvoa, kun Schalkekin on lopettanut hurlmumhei-vuotensa ja alkanut puolustaa.\nMateriaaliltaan Chelsea on vahvempi, mutta kotietu tasoittaa huomattavasti lähtökohtia. Saksa ei ole helppo paikka hakea voittoja ja paras kohde on Schalke +1 1,62 bet365.\n4,75 William Hill\nYli: 1,86 ComeOn\nAlle: 2,00 Unibet


Raportti: Ilveksen vuoro nousta takaa ohi | Vaasan Sport\nRaportti: Ilveksen vuoro nousta takaa ohi\n5.1.2019 klo 21:10\n5.1.2019, LIIGA, 38. KIERROS: sport–ilves 5–6 (4–2, 1–1, 0–3)\nVaasan Sport ja Tampereen Ilves tarjosivat Vaasan Sähkö Areenan lauantai-illassa kiekko-ottelun, josta ei käänteitä puuttunut. Tällä kertaa Ilves tasasi tilit nousemalla kolmannessa erässä voittoon.\nSport nousi keskiviikkona Hakametsässä viimeisen viiden minuutin aikana kolmen maalin takaa jatkoajalle ja lopulta siellä 4–5-voittoon. Lauantaina oli Ilveksen vuoro kiriä rinnalle ja ohi, kun joukkue käänsi ottelun edukseen päätöserän kolmella maalilla.\nSport johti ottelua kahden erän jälkeen lukemin 5–3 Olavi Vauhkosen ja Joel Kivirannan kahdella sekä Tommi Tikan yhdellä maalilla. Tikan ja molemmat Vauhkosen maaleista tulivat ylivoimalla, joka oli ottelun alussa tappavan tehokasta. Aleksi Ainali ja Toni Kallela keräsivät kaksi syöttöpistettä, mutta illan tehokkain oli loukkaantumisen jälkeen kokoonpanoon palannut Kiviranta pisteillä 2+1.\nPäätöserässä Ilves onnistui kuromaan Sportin etumatkan kiinni ja menemään johtoon alle kolmessa minuutissa. Tamperelaisten nopeat maalit sekoittivat Sportin pelin, eikä joukkue pystynyt käyttämään tilaisuuttaan hyväksi Mike Halmon suihkukomennuksesta seuranneen viisiminuuttisen aikana. Ottelun lopussa Sportille siunaantui vielä useampi paikka ylivoimalla, mutta haparoiden aloittanut Ilveksen Antti Lehtonen otti tärkeät torjunnat ratkaisuhetkillä.\nJobin postia entisestään kapeaan puolustuspäähän toi Jyri Niemen loukkaantuminen ottelun päätöserässä. Niemi sai Halmolta kovan niitin päähän kiekontavoittelutilanteessa, eikä enää pelannut sen jälkeen.\nSportin pelit jatkuvat seuraavan kerran perjantaina Vaasan Sähkö Areenalla Kärppiä vastaan. Ensi lauantaina edessä on puolestaan vierasottelu Tapparaa vastaan.\n08:21 0–1 Juho Liuksiala (Eero Savilahti)\n10:29 1–1 Olavi Vauhkonen (Tony Sund, Roope Talaja) YV\n11:44 2–1 Olavi Vauhkonen (Aleksi Ainali, Antti Kalapudas) YV\n12:37 2–2 Teemu Lepaus (Juho Liuksiala, Jarkko Parikka)\n15:18 3–2 Joel Kiviranta (Toni Kallela, Victor Westermarck)\n17:16 4–2 Joel Kiviranta (Aleksi Ainali, Toni Kallela)\n23:04 4–3 Teemu Rautiainen (Arttu Ruotsalainen, Jarkko Parikka)\n26:26 5–3 Tommi Tikka (Joel Kiviranta) YV\n42:53 5–4 Mark Flood (Eero Savilahti) VT\n44:35 5–5 Juha Leimu (Teemu Lepaus, Joona Ikonen)\n45:02 5–6 Teemu Lepaus (Mike Halmo, Olli Vainio)\nMika Järvinen (Sport): 11+11+4=26\nAntti Lehtonen (Ilves): 13+10+5=28\nSport 3 x 2 min = 6 min\nIlves 5 x 2 min + 1 x 5 min + 1 x 10 min + 1 x 20 min = 45 min\nSport–Ilves-ottelun jälkilöylyillä päävalmentajat Ari-Pekka Pajuluoma ja Karri Kivi sekä Sportin pelaajista Tony Sund ja Joel Kiviranta.\nseuraava kotiottelu Sport–kärpät perjantaina 11.1. KLO 18.30


Punatukkaisilla on useita erikoispiirteitä – hiustenväri voi vaikuttaa jopa uravalintaan - ESS.fi\nTiede ja tekniikka 1.5.2019\nPunertavat hiukset saa aikaan pigmentti nimeltään feomelaniini.\nPunatukkaisia arvioidaan olevan maailman väestöstä vain kaksi prosenttia. Punertavat hiukset saa aikaan pigmentti nimeltään feomelaniini.\nPunaisten hiusten geenillä on useita tehtäviä kehossa. On saatu näyttöä siitä, että punatukkaiset tuntevat tavallista herkemmin kylmän tuottamaa kipua. Punapäät reagoivat muita huonommin myös anestesiaan ja tarvitsevat kivunlievitykseen enemmän lääkettä, kertoo Tieteen kuvalehti.\nGeeni voidaan ehkä yhdistää myös älykkyyteen. Brittiläis-yhdysvaltalaisessa tutkimuksessa ilmeni, että punatukkaisista tuli neljä kertaa todennäköisemmin toimitusjohtajia kuin muista vastaavan väestöryhmän jäsenistä.


Ajatus markkinoinnista e-kirjojen kanssa? | Martech Zone\nSunnuntai kesäkuu 24, 2012 Sunnuntai, lokakuu 4, 2015 Douglas Karr\nOlemme valtavia kannattajia sisällön uudelleenkohdentamiseksi ... webinaarit blogiviesteihin, blogiviestit valkoisiin lehtiin, valkoiset lehdet infografiikoihin, infografiikat esityksiin, esitykset e-kirjoihin ... mitä enemmän voit saada sisällön toimimaan sinulle, sitä paremman voit sijoittaa siihen ja julkaisemasi laadukkaampi sisältö.\nSähköinen lukeminen oli keskustelunaihe radio-ohjelmassa Jim Kukralin kanssa, ja markkinoijat eivät ole lainkaan huomioineet sen räjähdystä. Vaikka emme tiedä tilastoja, tiedämme, että ihmiset lukevat kaikilla mobiililaitteillaan ja tableteillaan ... ja että lukeminen tulee etsimään tarvitsemaansa tai haluamaansa sisältöä. Tämä ei ole vain tyypillistä kirjosisältöä ... ihmiset etsivät e-kirjoja tuotteidesi tai palvelujen käytöstä.\nJos et ole ajatellut ottamaan esille kaikkea hämmästyttävää sisältöä ja alkanut muotoilla ideoita joillekin e-kirjoille, saatat haluta! Palveletpa sitten kuluttajia tai yrityksiä, e-kirjat ovat kysyttyjä. Infographic Labs on julkaissut loistavia tilastoja e-lukijoiden käyttöönotosta ja niitä käyttäviin ihmisiin liittyvistä ostokäyttäytymisistä:\nTunnisteet: amazon-sytyttääe-kirjate-lukemineneharhauttamineni -kirjatiPad-lukijatsyttyämobiililukija\nKesäkuu 25, 2012 7: 57 PM\nEn voinut olla samaa mieltä kanssasi. E-kirjat ovat todella saamassa suosiota nopeammin\nkuin olemme koskaan ajatelleet mahdolliseksi. Ja\nkyky luoda yksi vahvistaa uskottavuutensa, joka on välttämätöntä. Kippis!


Perustuslakivaliokunta puoltaa syyttämisluvan antamista perussuomalaisten kansanedustaja Mäenpään vieraslajipuheista – "Puhe on pidetty ja piste", Mäenpää sanoo | Uutissuomalainen | Iisalmen Sanomat\nUutissuomalainen 17.6.2020 12:11\nJuha Mäenpää helmikuussa eduskunnassa. EMMI KORHONEN / LEHTIKUVA\nPerustuslakivaliokunta puoltaa mietinnössään syyttämisluvan antamista valtakunnansyyttäjälle kansanedustaja Juha Mäenpään (ps.) eduskunnan suuressa salissa pitämästä vieraslajipuheenvuorosta.\nPerustuslakivaliokunta turvautui keskiviikkona antamassaan mietinnössä harvinaiseen äänestyspäätökseen, kun se punnitsi pitäisikö valtakunnansyyttäjälle antaa syyttämislupa. Äänet jakaantuivat 12–5.\nValiokunnan mietintöön jätettiin vastalause, jossa ehdotetaan, ettei valiokunta puoltaisi suostumuksen antamista. Vastalauseen takana ovat kokoomuksen kansanedustajat Wille Rydman sekä Heikki Vestman sekä perussuomalaisten kansanedustajat Olli Immonen, Sakari Puisto ja Jukka Mäkynen.\nPerustuslakivaliokunnan puheenjohtaja Johanna Ojala-Niemelä (sd.) kuitenkin painotti, että kysymys ei perustuslakivaliokunnassa politisoitunut, ja myös vastalause on oikeudellisesti perusteltu. Hänen mukaansa kantoja yritettiin viimeiseen saakka sovitella yhteen ja kumpaan tahansa johtopäätökseen olisi voinut perustellusti päätyä. Ojala-Niemelä sanoi, ettei hän pelkää äänestyspäätöstä, ja se voi tulla tämäntyyppisissä asioissa kysymykseen.\n– En allekirjoita sitä, että kysymys olisi politisoitunut, vaan tämä oli aidosti vaikea kysymys. Teimme harkintaa ja punnintaa molempien näkökantojen puolesta ja vastaan, hän sanoi tiedotustilaisuudessa.\nOjala-Niemelän mukaan vasta viime päivinä alkoi näyttää siltä, että yksimielisyyttä ei löydy.\nValtakunnansyyttäjä nostaa syytteen, jos saa siihen luvan\nValtakunnansyyttäjä Raija Toiviainen on pyytänyt eduskunnalta suostumusta asettaa kansanedustaja Mäenpää syytteeseen tämän eduskunnassa lausumien mielipiteiden takia.\nMäenpää rinnasti eduskunnan täysistunnossa viime vuoden kesäkuussa pitämässään puheenvuorossa turvapaikanhakijat ja vieraslajit. Koska kyse on kansanedustajan valtiopäivillä esittämästä mielipiteestä, edellyttää syytteen nostaminen tai syyttämättä jättämistä koskevan päätöksen tekeminen eduskunnan viiden kuudesosan enemmistöllä antamaa suostumusta.\nEduskunta päättää perustuslakivaliokunnan mietinnön perusteella, voidaanko syytesuoja murtaa vai ei.\nPerussuomalaisten eduskuntaryhmällä on 38 kansanedustajaa, eli puolueen eduskuntaryhmä pystyy yksin estämään suostumuksen antamisen.\nPerussuomalaisten eduskuntaryhmän puheenjohtaja Ville Tavio sanoo tekstiviestitse STT:lle, että perussuomalaiset aikovat äänestää syyttämislupaa vastaan. Hänen mukaansa päätös on kuitenkin jokaisen oma, eli ryhmäkuria ei ole.\nKokoomuksen Rydman ei vielä tässä vaiheessa kommentoinut sitä, miten kokoomus aikoo äänestää. Perustuslakivaliokunnan varapuheenjohtajana toimiva kokoomuksen Antti Häkkänen oli valiokunnan enemmistön takana, ei vastalauseen.\nRydman sanoo kokoomuksessa lähtökohtana olevan, ettei puoluepoliittisia asioita sotketa perustuslakivaliokunnan toimintaan, ja se toimii myös toiseen suuntaan.\n– Varmaankin eduskuntaryhmät käyvät sisäisesti keskustelua, että onko heillä jonkinlaista yhteistä näkökulmaa tähän asiaan vai suorittavatko edustajat henkilökohtaista harkintaa, että miten äänestyksessä toimitaan, Rydman sanoi.\nMäenpään viime kesäkuun puheenvuorosta tehtiin Helsingin poliisille neljä rikosilmoitusta. Esitutkinnan jälkeen poliisi katsoi, että on syytä epäillä Mäenpään syyllistyneen kiihottamiseen kansanryhmää vastaan ja toimitti asian syyttäjälle syyteharkintaa varten. Kun valtakunnansyyttäjä Toiviainen pyysi tämän vuoden tammikuussa syyttämislupaa, hän totesi, että vaikka eduskunta antaisikin suostumuksensa, ei tämä vielä tarkoita sitä, että hän asettaisi Mäenpään syytteeseen. Hän on kuitenkin sittemmin ilmoittanut perustuslakivaliokunnalle, että hän aikoo nostaa syytteen, jos saa siihen luvan.\n"Puhe on pidetty ja piste"\nJuha Mäenpää sanoo, että yrittää jatkossa käyttää tarkempia sanavalintoja. Hän ei ota suoraan kantaa siihen, seisooko edelleen sanojensa takana ja oliko pidetty puheenvuoro järkevä.\n– Ehkä tämä (puheenvuoro) antoi liikaa tulkinnanvapauksia. Olen edelleen sitä mieltä, että en maininnut mitään kansanryhmää.\nHän ei myöskään suoraan vastaa kysymykseen siitä, rinnastiko hän turvapaikanhakijat vieraslajeihin, mutta myöntää, että sen voi niin tulkita.\n– Puhe on pidetty ja piste, hän sanoo.\nMuutoin Mäenpää sanoo, että seuraavaksi hän odottaa eduskunnan äänestystulosta. Eduskunnan on tarkoitus äänestää asiasta ensi viikon keskiviikkona.\nVastalauseen mukaan eduskunnan omat kurinpitotoimet riittävät\nValiokunnan enemmistön ja vastalauseen takana olevien edustajien näkökulmat erosivat muun muassa siinä, kuinka suoraviivaisesti Mäenpää rinnasti turvapaikanhakijat vieraslajeihin. Rydman sanoi, ettei Mäenpään puheenvuoro varmasti täytä vakaan ja arvokkaan käyttäytymisen kriteeriä, mutta sitä ei suoraviivaisesti voi pitää myöskään kiihottamisena kansanryhmää vastaa.\n– Vaan tämä mahdollinen kiihottaminen muodostui tällaisen assosiatiivisen yhteyden kautta, hän sanoi.\nRydmanin mukaan vastalauseen jättäneet katsoivatkin, että eduskunnan omat sisäiset kurinpitomenettelyt ovat tällaisessa tapauksessa riittäviä. Vastalauseessa todetaan, että viime vuonna kesäkuun lopussa puhemiehistön aloitteesta eduskunnassa järjestettiin erityinen keskustelu Mäenpään puheenvuoron takia.\n– Eduskunnan puhemies on kiinnittänyt Mäenpään huomiota perustuslaissa säädettyyn vakaan ja arvokkaan käyttäytymisen vaatimukseen. Mäenpään puheenvuoro ja toiminta on tullut siten käsitellyksi eduskunnan sisäisessä kurinpitomenettelyssä, vastalauseessa katsotaan.\nOjala-Niemelän mukaan valiokunnan enemmistö näki assosiaation suoraviivaisemmin. Hänen mukaansa valiokunnan enemmistö katsoi, että Mäenpään puheenvuoro oli ihmisarvon alentamista tai loukkaamista.\nSyyttämislupa eduskunnassa vain kolme kertaa aiemmin itsenäisyyden aikana\nPerustuslakivaliokunta oli syyttämislupaa koskevan päätöksen käsittelyssä harvinaisen tilanteen edessä. Ojala-Niemelä sanoi, että Suomen itsenäisyyden aikana aiempia tapauksia on vain kolme – vuosilta 1932, 1947 ja 1979.\n– Nämäkään eivät olleet suoranaisesti verrattavissa tähän kyseessä olevaan tapaukseen, hän sanoi.\nRydman lisäksi sanoi, ettei nykyisen perustuslain aikana syyttämislupaa ole kertaakaan pyydetty. Aiempaa lausuntokäytäntöä on siis vähän, mutta se on Rydmanin mukaan myös ristiriitaista.\nVaikeuskerrointa lisäsi se, että perustuslaki tai eduskunnan työjärjestys eivät sisällä erityisiä säännöksiä syyttämispyynnön käsittelystä eduskunnassa.\nOjala-Niemelän mukaan eduskunta ei ole itsenäisyyden aikana kertaakaan hyväksynyt pyyntöä asettaa kansanedustajaa syytteeseen edustajan valtiopäivillä esittämien mielipiteiden takia.\n"Eduskunta ei tutki syyllisyyskysymystä"\nPerustuslakivaliokunta korostaa mietinnössään, ettei syyttämisluvan myöntämisessä ole kysymys kansanedustajan syyllisyyden vahvistavasta lausumasta. Eduskunta ei tutki syyllisyyskysymystä eli sitä, onko syyttämislupaa koskevassa pyynnössä tarkoitettu teko luettava edustajan syyksi rikoksena, mietinnössä todetaan.\nMyös mahdolliset teon tahallisuuteen liittyvät kysymykset jäävät syyttämislupaa koskevan arvioinnin ulkopuolelle, mietinnössä sanotaan.\nValiokunta korostaa poliittisen sananvapauden merkitystä ja kansanedustajan puhevapauden laajuutta. Kuitenkin myös tähän vapauteen voidaan kohdistaa rajoituksia niin ihmisoikeustuomioistuimen ratkaisukäytännön kuin perustuslakivaliokunnan aiemman tulkintakäytännön perusteella.\n– Parlamentaarista immuniteettia ei ole tarkoitettu ulotettavaksi rikollisen toiminnan suojaksi, perustuslakivaliokunnan puheenjohtaja Ojala-Niemelä sanoi.\nPerustuslakivaliokunnan mielestä perustuslaissa turvattua kansanedustajan koskemattomuutta ja puhevapautta ei ole tarkoitettu siihen, että eduskunnan valtiopäivätoimintaa käytettäisiin ihmisarvon ja yhdenvertaisuuden loukkauksiin.


Kulutusjuhla » Valmistautuminen kotihoidontuen tienesteihin\nValmistautuminen kotihoidontuen tienesteihin\nsaturday 31. octoberta 2009 klo 21.54 kirjoittajana Mari Koo\nAnu valmistautuu taloudellisen tilanteen muutokseen: “Pääsen ensi vuonna harjoittamaan köyhäilyn jaloa taitoa, kun jään hoitamaan lastani kotiin kotihoidontuella, joka ei ole kovin häävi summa rahaa kuukaudessa. Mieheni toki elättää minua, mutten aio pistää häntä maksamaan kerskailevaa elämäntyyliäni. Olen jo jonkin aikaa toteuttanut täälläkin ruotimaani ryhtiliikettä, jonka tarkoituksena on laittaa vaate- ja muut kaapit järjestykseen ja sen jälkeen lopettaa tavaran haaliminen lähes kokonaan, jos mahdollista.” (Mari Koo)\nOikiksen pääsykokeisiin valmistautuminen vaatii rahaa Pete P. toteaa, että juristiopintoihin pääsy vaatii myös rahaa: “Ensimmäisessä keskustelussa kuulin oikeustieteelliseen pyrkivältä kaveriltani, että tämänkertaiset pääsykoekirjaläpyskät maksavat yli 200 euroa ja käytännössä välttämätön valmennuskurssi (oikikseen sisään päässeistä tilastojen...\nKierrätystehdas ensi kuun alussa Kaapelitehtaalla Kaapelitehtaan Merikaapelihallissa Helsingissä järjestetään 3.-4. toukokuuta kaikille avoin Kierrätystehdas: “Tapahtuma tarjoaa mahdollisuuden kierrättää käyttökelpoiset, mutta tarpeettomiksi jääneet vaatteet, astiat, lelut, kirjat, harrastevälineet ja pienet huonekalut. Kierrätystehtaan tarkoituksena on tutustuttaa kävijät...\nEsineen koskemattaminen nostaa valmiutta maksaa siitä Kun ihmniset pitivät jonkin aikaa kädessään mukia, niin he olivat valmiita maksamaan enemmän kuin ne, jotka eivät ottaneet tuotteeseen näin pitkää kontaktia. Tämän totesivat tutkijat amerikkalaisyliopistossa. (Kiitos linkkivinkistä Ollille). Tutkijoiden...\nOlen laskenut Pintaliitoblogissa autoon vuodessa uppoavia summia. 20 000e auto tulisi maksamaan lähes 10 000e ensimmäisenä vuonna. Toivon jatkoa keskusteluun ja kritisointia laskelmiin. Onko esimerkiksi fiksua ostaa 20 000e auto...\nTuulivoimalla talo lämpimäksi? Uusimmassa Voimassa oli juttua pienoistuulivoimaloiden käytöstä haja-asutusalueen talojen lämmitykseen. Idea kuullostaa Suomeen sopivalta: täällä tuulee eniten talvella, jolloin lämpökin tarvitaan. Toistaiseksi pienet, yhden talouden, tuulivoimalat ovat olleet harrastajien puuhaa. Nyt...\nAvainsanat: Kulutuskäyttäytyminen, Oma talous


•Peukalon (p) lisäksi näppäileviä sormia ovat i-, m- ja a-sormet. Yleisimmät soittotavat niille ovat kielen vaihdot ja toistot eli repetitiot sekä yksittäiset ja yhtäaikaiset näppäykset muiden näppäilevien sormien kanssa.\n•Näppäyksen liikerata on soittajan näkökulmasta ovaalinmuotoinen kuten peukalollakin.\n•Suurimmasta rystysestä alkaen jokainen nivel liikkuu ja osallistuu näppäykseen. Liikkeenä se on täysin sama kun puristaessasi sormia luontaisesti nyrkkiin.\n•Avausliike, joka palauttaa sormen takaisin näppäysvalmiuteen, sisältää pienen noston, jonka tarkoitus on saada sormenpää ylittämään juuri näppäilty kieli.\n•Kun tarkastellaan, soittajan näkökulmasta, kahta vierekkäista jatkuvasti vuorotellen näppäilevää sormea (i, m), muistuttavat ne kahta juoksumatolla kävelevää ihmisen jalkaa.\n•Ensimmäisellä, eli sormenpään nivelellä on äänenvoimakkuuteen vaikuttava rooli, sillä nivelen jäykkyys määrittelee osaksi voimakkuutta. Mitä jäykempänä nivel pidetään, sitä syvemmälle näppäyksen mukana kieli menee kohti kantta. Tirandolla tämä ilmiö ei ole kovinkaan suuri, eron ollessa kuultavina enemmänkin eri sävynä, kuin voimakkuutena. Selkeämmin muutosta tapahtuu näppäiltäessä apoyandolla. Suurin hyöty tästä tirandon yhteydessä saadaankin lähinnä soitettaessa hiljaa, sillä kevyt näppäystuntuma on tuolloin helppo saavuttaa. Osaksi voimakuuteen vaikuttaa myös näppäysliikkeen nopeus ja suunta. Ääni on resonoivin, kun juuri ennen kielen irtoamista sormenpäästä, näppäys liike suuntautuu kohti kitaran kantta.\nNäppäyksessä kieli osuu kunkin sormenpään vasempaan sisäsyrjään, kohtaan jossa kynsi erkanee sormesta. Oikeanlaisessa perusnäppäyksessä ensimäinen kontakti kieleen on sormenpään lihalla. Kyseessä on tarkka ja hyvin pienen alueen tapahtuma, koska välittömästi heti ensi kontaktin jälkeen näppäysliikken edetessä, myös kynsi ottaa kontaktin kieleen. Tässä vaiheessa sormenliikettä, kun molemmilla sekä lihalla että kynnellä on osuma kieleen, syntyy sormen pään ja kielen osumakohtaan lovi. Tämä muistutta nuolen lovea, joka asetetaan jousipyssyn jänteelle. Edellä kuvattussa noin millimetrin levyisellä lovella, tai uralla tulisi kielen aina perusnäppäyksessä liikkua. Koska näppäyskulman ja suunnan ollessa perusnäppäyksessä aina lähestulkoon sama niin myös ääni saadaan jokaisessa näppäyksessä aina tasalaatuiseksi. (Lue lisää kohdasta kynnet, äänen muodostus ja äänenvärit). (Kuvat 31 ja 32.)\nAktivoi jokainen sormi ensin yksi kerrallaan, sitten peukalon kanssa ja lopuksi yhdistäen kaikkia kuutta eri kahden sormen yhdistelmää.\nKuva 31. Kuva 32.\nNäppäyssuunnat suhteessa kitaran kieliin (Kuva 33):\n•Näppäyksen suunta i-, m- ja a-sormilla (nuoli 1.) on viisto kieliä myöten, suoraan kohti ranteen keskikohtaa ja käsivartta.\n•Peukalolla (nuoli 2.) suunta on vasten kieltä suoraan alaspäin.\n•Näppää ainoastaan i-sormella ja pidä kaikki muut sormet (p, m, a) lähtöasennossa.\n•Näppää ainoastaan m-sormella ja pidä muut sormet (p, i, a) pakottomasti lähtöasennossa.\n•Näppää ainoastaan a -sormella. Pidä muut sormet (p, i, m) pakottomasti lähtöasennossa.


Ihanuudet by Rose et Fleure: Irregular Choice...shoes for me and you!\nMiksei Suomesta löydy näin ihania ja hauskoja kenkiä. Värejä ja yksityiskohtia löytyy todella monenlaiseen makuun.On korkeita kenkiä ja hauskoja matalia kenkiä. Miksei täältä löydy,kun monet minunkin ystävistäni rakastavat tämän tyylisiä kenkiä. Me suomalaisetkin uskallamme olla rohkeita ja rakastamme persoonallisia kenkiä!!! Kuka haluaisi tarjota meillekkin tälläisiä kenkiä Suomessa ja kuinka kauan saamme odottaa että tämä toive toteutuisi,kysyn vaan...\nhttp://shop.irregularchoice.com/ ja paljon muitakin kenkiä ja laukkuja yms. löytyy täältä.\nLähettänyt ihanuudet by fleure klo 7.43


Joulu Animessa – Moemössöä, taianomaisia maailmanpyöriä ja ojaan sammunut pomo |\nKirjoitettu 12 joulukuun, 2014 2 maaliskuun, 2015 julkaissut Siniristiotakut\nJapanilaisesta joulusta nopeasti\nJapanilainen joulu ei ole samalla tavalla perhejuhla kuin Suomessa ja joulu on myös vielä huomattavasti kaupallisempi Japanissa kuin täällä, vaikka Suomenkin joulu on kaupallinen. Japanissa joulua viettävät eniten nuoret ja joulu onkin Japanissa vähän samankaltainen juhla kuin meidän uusivuosi. Se ei tietenkään tarkoita sitä, että eikö Japanilaisissa perheissä lapset saisi joululahjoja ja viettäisi joulua. Miten tämä kaikki sitten näkyy animessa ?\nMoe ja slice of life sarjoissa olevat joulujaksot on yleensä kaveriporukassa järjestettyjä joulukekkereitä, joissa syödään kakkua ja pidetään hauskaa ystävien kanssa. Tälläisiä jaksoja näkyy myös monen muun kaltaisissa sarjoissa, mutta kaikista useiten niitä näkee sarjoissa joissa on söpöjä koulutyttöjä ketkä syö kakkua kokoajan, joka paikassa ja aina… KAKKUA!!! Romanssi sarjoissa tämän tyylistä joulun viettoa näkee yleensä nuoremmalle yleisölle suunnatuissa sarjoissa.\nRomanssi animessa näkee aika usein joulutreffejä eli anime tekee joulusta osittain samanlaisen tapahtuman kuin ystävänpäivän on Suomessa. En ole aivan satavarma kuinka paljon todellisuudessa tätä tehdään, mutta käsitykseni mukaan Japanilaiset pitävät joulua kohtuu romanttisena juhlana.\nAnimessa hahmot yleensä ovat treffeillä kynttilän valossa, tyylikkäässä ravintolassa tai kävelyllä pääkadulla, lumihietaleiden leijaillessa kauniisti, ja joskus jopa Maailmanpyörässä, joka taianomaisesti pysähtyy ylös kauniiseen kaupunkimaisemaan. Joulujakso romanssi sarjassa voi tarjota loistavaa hahmokehitystä ja niillä on yleensä helppo tehdä painoa tapahtumille kuten ystänpäiväjaksoilla.\nKaljaa ja KANAAA!\nAnimessa tulee vastaa kohtuu usein myös Suomen pikkujoulukulttuurin verttavissa olevaa joulun viettoa, tosin tätä näkyy yleensä joko työpaikka sarjoissa tai draamassa. Kyseessä saattaa olla työpaikan pomon järjestämä illanvietto johon kaikki on kutsuttu, mutta paikalle yleensä tulee ne kenellä ei ole parempaa tekemistä ja heillä ei yleensä ole perhettä tai tyttöystävää eli niin sanotut ”foreveralone” bileet.. Välillä tietenki kyseessä on saattaa naapuruston kokoontuminen lähikuppilaan viettämään joulua yhdessä.\nOnko ne sitten aivan turhia jaksoja ?\nALL THE FILLERS!\nJoulujaksot yleensä romanssi ja moe sarjojen ulkopuolella voi laskea lähes aina täytejaksoiksi eli fillereiksi, tosin tähänkin on poikkeuksia. Joulujaksot on oikein käytettyinä todella hyviä jaksoja vaikka melkein kaikki noudattaa tiettyä kaavaa. Tietenkin löytyy muutamia kummallisuuksia, kuten Maison Ikkokun ”romanttinen naapuruston mennään baariin kännäämään joulujakso”, joka muuten yksi tarkeimpiä jaksoja sarjan päähahmojen kehityksessä. Voisin lopettaa sanoihin, joulujaksot on kivoja niin pitkään, kun ne ei yhtäkkiä hyppää keskelle katsomasi shounen sarjan intensiivistä tarinakaarta.\nCategories: Artikkelit, Tsuokari


4-3-3 ja 2 pidättävää keskikenttäpelaajaa | Ammattimainen jalkapallovalmennus\n4-3-3 -muodostus (2 Holding Mids)\nKategoria: 4-3-3 (Standard)\nNäissä videoissa keskustelemme 4-3-3-järjestelmän eduista ja haitoista sekä hyökkäys- että puolustusvaiheissa. Laajasti tunnustettu erittäin hyökkääväksi ja painostukselliseksi pelimaailmaksi.\nSAQ-jalkapallopora, joka kehittää ketteryyttä jalkapalloissa. Kehitä reaktioaikaa, moottorin taitoja tasapainoon, koordinaatioon, ohjelmoituun ketteryyteen ja satunnaiseen ketteryyteen. ...\n11-04-2018 Hits: 26773 Agility Porat Darren Pitfield\nAseta neljä kartiota yllä olevan kuvan mukaisesti (5 yards = 4.57 m, 10 yards = 9.14 m). Aihe alkaa kartiolla A. Komennolla ...\n04-09-2011 Hits: 58352 Agility Porat Darren Pitfield\nAseta kolme merkkikartioita suoralle linjalle, tarkalleen viiden metrin etäisyydellä kolot B, A (keskikohta) ja C. Jokaiseen kartioon laitetaan linja käyttäen merkintäteippiä ...\n04-08-2011 Hits: 35689 Agility Porat Darren Pitfield\nChelsea Sprint Chase (Agility-kisat)\nKehitä pelaajien kykyä kiihtyä ja muuttaa suuntaa (käännöstekniikka). Kehitä pelaajien kykyä hidastaa. SAQ-harjoitus, joka voidaan integroida ihanteellisesti osana johdantoa tai lämmittelyä ...\n16-07-2011 Hits: 41243 Agility Porat Darren Pitfield\nIllinois Agility Testi (Getchell, 1979) on yleisesti käytetty urheilullisen agilityn testi. Se mittaa kykyä muuttaa asentoa ja suuntaa. Kurssin pituus on ...\n04-06-2011 Hits: 56550 Agility Porat Darren Pitfield\nSAQ Circuit (Skill asemat)\nTekninen lämmityspiiri, joka voi sisältää myös SAQ-työn. Pelaajat työskentelevät 2 ryhmässä ja saavat suorittaa erilaisia teknisiä taitoja sekä kehon valmistelua ...\n15-05-2011 Hits: 67134 Agility Porat Ray Power\nSAQ-aktiviteetti, jota voidaan käyttää lämmittely- tai ketteryyden piirinä koordinoinnin, reaktion ja nopean nykäislihaskuidun kehittämiseksi jalkapalloissa. ...\n07-12-2010 Hits: 51792 Plyometric Porat Darren Pitfield\nAgility kisat 3\nSAQ-aktiviteetti perusketteryydellä kehittää reaktiotaitoja sekä henkisesti että fyysisesti. Voidaan tehdä kilpailukykyiseksi joukkueiden tai pelaajien välillä. ...\n27-11-2010 Hits: 34425 Agility Porat Darren Pitfield\nReaktio ja Agility Catch\nNopeuden ja ketteryyden harjoittelu, joka kehittää jalkapalloilijoiden reaktioita vastaukseksi jalkapallo-jahtelulle. Jalkapalloilijat yhdistävät nopeuden, ketteryyden ja nopeuden (SAQ) toiminnot menestyäkseen tässä nimenomaisessa ...\n14-12-2008 Hits: 44334 Agility Porat Darren Pitfield\nNäissä videoissa keskustelemme 4-4-2 -muodostuksen hyvistä ja huonoista vaikutuksista sekä hyökkäys- että puolustusvaiheissa. Laajasti tunnustettu yhdeksi ...\n26-12-2012 Hits: 31553 4-4-2 Standard Darren Pitfield\nValmentaja keskikenttä puolustaa 4-3-3 (4-2-3 ...\nKeskeisten kolmen pelaajan puolustusliikkeen kehittäminen 4-3-3: ssa (4-2-3-1) ja alueellinen puolustus keskikenttäjärjestelmässä. Puolustamisen perusperiaatteet on myös koulutettu tässä progressiivisessa harjoituksessa ...\n04-12-2011 Hits: 49878 4-3-3 (Standard) Darren Pitfield\nNäissä videoissa keskustelemme 3-4-3-järjestelmän eduista ja haitoista sekä hyökkäys- että puolustusvaiheissa. Laajasti tunnustettu erittäin hyökkääväksi ja paineistetuksi järjestelmäksi ...\n29-10-2011 Hits: 32222 3-4-3 (Standard) Darren Pitfield\nPuolustaminen laajoilla alueilla 4-3-3 (4-2-3-1)\nKehitetään ymmärrystä siitä, miten voidaan suojata laajoja alueita 4-3-3 -muodossa. Toisen vaiheen aktiviteetti tietyssä 4-3-3 -muodossa pelaajille, jotta he ymmärtäisivät heidän roolinsa ja vastuunsa.\n27-09-2011 Hits: 47815 4-3-3 (Standard) Darren Pitfield\nOpetusohjelma, jossa yksityiskohtaisesti analysoidaan 5-3-2-muodostelman pelijärjestelmää ja tämän muodostumisen positiivisia ja negatiivisia näkökohtia. Läpäisykyky, tuki, leveys, liikkuvuus, improvisaatio / luovuus suhteessa hyökkäämisvaiheeseen. ...\n21-09-2011 Hits: 17082 +5 3-2-XNUMX Darren Pitfield\nEteenpäin kulkee ja sauma-alueen (4-3-3)\nKehitetään keskushyökkäyksiä käyttämällä kolmea eteenpäin (erityisesti 4-3-3 -järjestelmässä). Valmenna pelaajien lisäliikkeitä puolustuksellisten yksiköiden järjestäytymisen purkamiseksi ja tilaa läpimenoa varten. ...\n10-07-2011 Hits: 37018 4-3-3 (Standard) Darren Pitfield\nValmentaja Midfield Defending Shape (4-3-3 + Ot ...\nPuolustaa rakennetta ja organisaatiota keskikentällä. Hyvän puolustusmuodon kehittäminen keskikentällä. Kehitetään kyky estää tunkeutumista. ...\n04-07-2011 Hits: 36994 4-3-3 (Standard) TonyDeers\nPuolustaminen edestä (4-3-3)\nPuolustus edestä 4-3-3 -harjoituksessa. Painamalla rooleja ja pelaajien toimenpiteitä jalkapallon palauttamiseksi takaisin mahdollisimman nopeasti ja / tai virheiden pakottamiseen meidän ...\n01-06-2011 Hits: 45069 4-3-3 (Standard) Ray Power\nOpetusohjelma, jossa yksityiskohtaisesti analysoidaan pelin 4-2-3-1 muodostumisjärjestelmää ja tämän muodostumisen positiivisia ja kielteisiä näkökohtia. Järjestelmän taustalla olevien periaatteiden ymmärtäminen ja yksityiskohdat siitä, miten se ...\n06-12-2010 Hits: 70569 4-2-3-1 Darren Pitfield\nNäissä videoissa keskustelemme 4-3-3-järjestelmän eduista ja haitoista sekä hyökkäys- että puolustusvaiheissa. Laajasti tunnustettu erittäin hyökkääväksi ja paineistetuksi järjestelmäksi ...\n10-10-2008 Hits: 33471 4-3-3 (Standard) Darren Pitfield\nOppitunti, jossa analysoidaan 4-5-1-muodostusjärjestelmän analyysi ja tämän muodostuksen positiiviset ja negatiiviset ominaisuudet.\n23-09-2008 Hits: 18884 4-5-1 (4-1-4-1) Darren Pitfield


Rakennustyömaiden työntekijäluetteloissa on poliisin mukaan parantamisen varaa\nRauma ja alue · 5.12.2016 klo 15:09\nMonilla rakennustyömailla on poliisin mukaan yhä vaikeuksia työntekijäluetteloiden pitämisessä. Sen sijaan veronumerolliset tunnistekortit ovat nykyään valtaosalla työntekijöistä kunnossa.\nEtelä-Suomen aluehallintoviraston työsuojelutarkastajat ja Helsingin poliisi tarkastivat viikoilla 47 ja 48 yhteensä 25 rakennustyömaata eri puolilla Helsinkiä sekä viikonloppuna että arkena. Yllätysvalvontaiskujen tavoitteena on harmaan talouden torjunta.\nTyöntekijäluettelossa oli puutteita 15 työmaalla. Osasta luetteloista puuttui muutama työntekijä, ja joidenkin kohdalla työnantaja oli merkitty väärin. Kahdella työmaalla puutteet olivat niin isot, että poliisi kirjoitti niistä sakot.\n- Työntekijäluetteloon liittyviä puutteita ilmeni nyt enemmän kuin edellisellä valvontaiskulla. Vuosi sitten tehdyllä valvontaiskulla puutteita havaittiin joka kolmannella työmaalla, kun nyt yksittäisiä puutteita ilmeni yli puolella työmaista. Poliisi käsittelee työntekijäluetteloon liittyviä puutteita epäiltynä työturvallisuusrikkomuksena, josta voi seurata sakkorangaistus, kertoo rikostarkastaja Sampsa Marttila Helsingin poliisilaitokselta.\nTarkastuksissa kohdattiin yhteensä 346 työntekijää, joista 17:llä oli puutteita veronumerollisessa tunnistekortissa.


Markku Kuisma: Valitus on ikuista - Lapsen Maailma\nTeemat Kulttuuri Markku Kuisma: Valitus on ikuista\n05.03.2014 Ulla Ojala Olli Häkämies\n”Suomalainen pohjoismaisen hyvinvointivaltion malli on syntynyt erilaisten sattumusten, sähläysten ja vuosituhantisten kehityskulkujen seurauksena – ei siksi, että olisimme jotenkin ylivertaisia muihin kansoihin nähden”, toteaa historian professori Markku Kuisma.\nMarkku Kuisma ihaili pienenä poikana Hyvinkään ratapihalla puhisevia suuripyöräisiä höyryvetureita ja ohjaamon avoimesta ikkunasta rennon ammatillisesti nojailevia veturinkuljettajia. Koneromantiikka kiehtoi rautatien läheisyydessä kasvanutta ja karjapaimenen sekä sheriffin ammateista unelmoinutta poikaa, mutta hänestä ei tullut sen paremmin insinööriä kuin hevosmiestäkään vaan teollisuus- ja taloushistorioitsija.\nKuisma on saattanut kansien väliin ison siivun suomalaista yrityshistoriaa, esimerkiksi Outokummun, Kansallis-Osake-Pankin ja Stockmannin vaiheet. Vuodesta 2001 lähtien hän on työskennellyt Suomen ja Pohjoismaiden historian professorina Helsingin yliopistossa.\nKirjoissaan Rosvoparonien paluu ja Yksinkertaisuuden ylistys Kuisma on hypännyt pois perinteisestä historioitsijan roolista, johon kuuluu hieman kauempaa katsellen ja kantaa ottamatta kirjata asioiden tila. Professori huomasi vähän vaille kuusikymppisenä, että hänellähän on mielipiteitä, jotka teki mieli sanoa julki.\n– Tuli halu provosoida ja ärsyttää tahallaan korrektiuden rajamailla kulkevilla ilmaisuilla. Teki mieli sanoa, että älkää olko noin sinisilmäisiä. Tai ehkä kohdallani on kyse siitä, että ihmiselle tulee vain jonkinlainen suhteellisuudentajun menetys jossakin vaiheessa, naureskelee Kuisma istuen työhuoneensa suuren, papereilla lastatun pöydän takana vaakaraitaiseen maripaitaan ja rentoihin housuihin pukeutuneena.\nKuisma on sanomisen halustaan palkittukin muun muassa WSOY:n kirjallisuussäätiön tunnustuspalkinnolla sekä Tiedonjulkistamisen valtionpalkinnolla vuonna 2012.\nViime syksynä ilmestyneessä Yksinkertaisuuden ylistys -teoksessaan Markku Kuisma kirjoittaa pisteliäästi siitä, kuinka todellisen tuloksen tekijät joutuvat päivittäin työpaikoilla todistamaan voimavarojen tuhlausta, tehokkuuden heikentämistä ja yritteliäisyyden lannistamista.\nHän lainaa omia sanojaan, joita Matti Klinge siteerasi päiväkirjassaan:\n”Meille on tällä menolla juurtumassa Neuvostoliiton gosplanin (keskusjohtoisen komentotalouden suunnitteluministeriö) ja Yhdysvaltain Wall Streetin (rahavallan ja egoismin) onneton sekasikiö, joka ominaisluonteensa mukaisesti tappaa aloitteellisuuden, vastuunoton, työnilon ja tuloksia tuottavan luovuuden.”\nKuisma puhuu myös väärästä byrokratiasta ja sekavista organisaatiohimmeleistä, mistä tulee hakematta mieleen suomalaisessa lastensuojelujärjestelmässä todetut heikkoudet. Ihmisten saattaa olla vaikea saada apua kokonaistilanteeseensa viranhaltijoiden keskittyessä täyttämään lain kirjainta omasta hallinnonalastaan käsin, jolloin pirstoutunut ja jäykästi sektoreihin jaettu hallinto vaikeuttaa heikoimmassa asemassa olevien auttamista.\nVaikka monia yksityiskohtia lapsille ja lapsiperheille annettavissa julkisissa palveluissamme sietää tuimasti arvostella, historian professori tarkastelee tilannetta tätä päivää laajemmin vuosisataisesta ja kansainvälisestä perspektiivistä.\n– Kyllähän Suomessa, ja Pohjoismaisissa hyvinvointivaltioissa yleensä, lapsiin ja lapsiperheisiin satsataan paljon. Nuukinkin julkisen rahan käyttäjä on sitä mieltä, että lapset ovat tärkeitä.\nHistorialliselta kannalta katsottuna elämme tänä päivänä paratiisimaisissa oloissa. Jokainen suomalaispiltti syntyy tyystin toisenlaiseen maahan kuin lapset menneinä vuosisatoina: Suomi oli vielä 100–150 vuotta sitten rutiköyhä maa, ja kansa eli kehnommin kuin nyt niin sanotuissa köyhissä maissa.\nTuolloin suurinkaan utopisti ei voinut kuvitella sitä, mikä nyt on arkipäivää Pohjoismaissa ja muutamissa muissa valtioissa, joissa varallisuus jakautuu suhteellisen tasaisesti. Suomessa tuloerot eivät ole kärjistyneet samassa mitassa kuin maailmanlaajuisesti. Hyväntekeväisyysjärjestö Oxfamin tuore raportti kertoo, että maailman 85 rikkainta ihmistä omistaa saman verran kuin puolet maapallon väestöstä eli 3,5 miljardia köyhintä ihmistä.\n– Vielä sata vuotta sitten meillä pidettiin itsestään selvänä, että suurin osa väestöstä eli toimeentulominimissä tai sen alapuolella, mikä tarkoitti, että ihmisiä kuoli nälkään ja siihen liittyviin tauteihin.\nLoppujen lopuksi hyvinvointimme historia on erittäin lyhyt.\n– Onkin kiinnostava kysymys, jääkö tämä hyvinvoinnin kausi kummalliseksi historian oikuksi, joka oli ja meni, ja jota sadan vuoden kuluttua hämmästellään. Se on mahdollista.\nKuisma ei lähde ennustamaan hyvinvointivaltiomme tulevaisuutta. On vaarallista mennä sanomaan mitään kovin lopullista, sillä historia on osoittanut raamatulliseen tyyliin, että seitsemää laihaa vuotta on tavannut seurata seitsemän lihavaa. Ehkä talouskasvu siis jälleen kerran mahdollistaa laajan julkisen sektorin ylläpitämisen, mitä hyvinvointivaltio edellyttää.\n– Sitä paitsi valitus on ikuista. Jo 1930–40-luvuilla voivoteltiin, ettei talous kestä hyvinvointisysteemin rahoittamista, vaikka se oli tuolloin täysin mitätön nykyiseen verrattuna. Eikä sellaista paratiisia ole vielä syntynyt, jossa kaikki tarpeet voidaan tyydyttää. Tarpeet ovat rajattomat ja resurssit rajalliset.\nTie on ollut mutkainen\nHistorian professorin kanssa keskustellessa maailma ei näyttäydy yksinkertaisena, vaan hyvin monimutkaisena paikkana: erilaiset asiat ja päätöksenteon langat sekoittuvat ristiriitaisten etujen, tavoitteiden ja aatteiden vyyhdiksi. Hyvinvointivaltio syntyi Suomeen, kun onnen, sattuman ja monien mutkien ja risteyskohtien kautta muotoutui yhteiskunnallisia instituutioita, jotka suosivat demokratiaa ja maallisen hyvän tasaamista.\nTeollinen kapitalismi, jonka juuret ovat 1700-luvun Isossa-Britanniassa, sysäsi Pohjoismaatkin sille raiteelle, jolla nyt mennään. Talouden suorituskyky on kasvanut niin suureksi, että se kykenee pitämään yllä hyvinvointiyhteiskuntaa. Mutta samaan aikaan, kun teollis-taloudellinen kehitys loi materiaalisen runsaudensarven, taustalla vaikutti kauempaa historiasta – ehkä jo kristinuskon synnystä – alkunsa saanut kehityskulku: kaikki ovat samanarvoisia ainakin kuoleman ja Jumalan edessä.\nHöystönä oli myös onnekkaita sattumia ja polkuriippuvuutta: ihmiskunta on lähtenyt jollekin tielle tietämättä, että se johtaa pohjoismaiseen hyvinvointivaltioon satojen vuosien taivalluksen jälkeen.\nMarkku Kuisma kertoo esimerkin. Katolisessa kirkossa 1100–1200-luvulla muotoutunut näkemys vaikutti siihen, että naisen asema Länsi-Euroopassa on parempi ja tasa-arvoisempi kuin monessa muussa maailmankolkassa. Tuolloin kirkon varallisuus perustui veronkantoon ja testamenttilahjoituksiin. Oli siis kirkon edun mukaista tukea ajatusta, jonka mukaan nainen voi määrätä omaisuudestaan.\nSuomikin olisi voinut lähteä nykyisestä poikkeavalle polulle. Itse asiassa ei ollut kaukana, ettei maastamme tullut 1900-luvun alussa niin sanottu banaanivaltio, kun mittavat vientiteollisuuden kannalta keskeiset metsävarat olivat päätymässä pienen eliitin – metsäyhtiöiden – haltuun. Kovan poliittisen kamppailun jälkeen säädettiin laki, jonka myötä yksittäiset kansalaiset ja valtio omistavat tänäkin päivänä suurimman osan metsistämme.\nVaikka Markku Kuisma arvosteleekin kärkevästi raskasta ja monimutkaista byrokratiaa, hän on ehdottomasti sääntelyn ja vahvan valtion kannalla. Paras yhteiskuntamalli on vahva ja demokraattinen oikeusvaltio, joka säätelee yhteiskuntaa riittävän kevyellä mutta vahvalla otteella.\n”Nuukinkin julkisen rahan käyttäjä on sitä mieltä, että lapset ovat tärkeitä.\nMaailmalla on nähtävissä useita esimerkkejä siitä, mitä tapahtuu, kun yhteiskunnan tai valtion turvarakenteet syöpyvät tai romahtavat. Silloin aseistetut joukot ottavat vallan, kuten on tapahtunut vaikkapa Keski-Afrikan tasavallassa, Afganistanissa tai Syyriassa. Sama kehitys tunnetaan suurkaupunkien slummeissa, joissa ihmiset hakevat tarvitsemaansa turvaa toisistaan ja maaperä mafiatyyppisille organisaatioille on valmis.\n– On aika pelottavaa ja lohdutonta ajatella, kuinka ohuen langan varassa lopulta toimimme. Kun tarpeeksi suuri kriisi iskee, meillä on selkäytimissämme ohjelma valmiina.\nOhjelmalla Kuisma tarkoittaa ikiaikaista metsästäjä-keräilijäheimojen toimintamallia, joissa omia suojellaan ja muita vastaan taistellaan.\nItse asiassa myös kaupankäynti on ryöstämisen jalostunut muoto. Tuhansia vuosia sitten ruokaa, tavaraa tai nuoria naisia tarvinnut joukko lähti ryöstämään nämä hyödykkeet heiltä, joilla niitä oli. Mutta kun vastaan osuikin tasavahva joukkio, oli luotava vaihdon säännöt eli kauppa.\n– Kaupankäynti on yksi rauhanomaisen sivilisaation kehittymisen keskeisiä elementtejä.\nTuhansien vuosien kehityskulkujen kautta syntyi kauppapaikka eli kaupunki ja vähitellen kaupunkivaltioita ja edelleen valtioita.\nNaiset ovat avain hyvinvointiin\nJos puhutaan maailmanlaajuisesti kestävästä taloudesta, Markku Kuisman mukaan sen avaimena on naisten ja sitä kautta myös lasten aseman parantaminen. Naisten ja etenkin tyttölasten asema on monin paikoin maailmaa lohduton.\nMarkku Kuisma on kirjoittanut toistakymmentä teosta Suomen taloushistoriasta.\n– Tuppaa vain olemaan niin, että hyvinvoivissa maissa on jossakin kehityksen vaiheessa ryhdytty kiinnittämään huomiota naisten asemaan, ja heistä on tullut täysivaltaisia kansalaisia. Kukaan ei oikein osaa sanoa, miten nämä asiat vaikuttavat toisiinsa. Ehkä syy on yksinkertaisesti se, että yhteiskunta saa tuplasti enemmän lahjakkuutta käyttöönsä.\nKuisma huomauttaa, että vuosituhantisia työnjakoja ja asenteita viljelevät yhteisöt eivät ole koskaan nousseet yhteiskunnallisessa kehityksessä sille asteelle, että niille jäisi materiaalista ylijäämää. Ja vain se mahdollistaa kehittyneemmän yhteiskunnan, joka kykenee tarjoamaan esimerkiksi koulutusta ja terveydenhuoltoa.\nNaisille suunnatun tuen siunauksellisuudesta on näyttöäkin: naisille myönnetyt mikrolainat, heidän kannustamisensa yrittäjyyteen sekä tyttöjen koulutus on hyödyttänyt monia yhteisöjä kehittyvissä maissa.\nKuisma pitää naisten epätasa-arvoista kohtelua pikemminkin rakenteellisena väkivaltana kuin kulttuurisena ilmiönä. Hän voi pahoin miettiessään uutisia surmatuista tyttölapsista ja juhdan asemassa raatavista naisista. Toisaalta hän pohtii, kuinka hän tai kukaan muukaan on neuvomaan muita kansoja.\n– Mutta pakko nämä asiat on sanoa julki. Minun kasvatukseni ja arvojeni mukaan näyttää siltä, että naisia kohdellaan monissa paikoin väärin. Eihän orjuuttakaan saa hyväksyä.\nMonta suloista rautaa tulessa\nProfessorin oma elo lipuu leppoisissa uomissa.\n– Elämä on tällä hetkellä hyvää. Minulla on niin monta suloista rautaa tulessa, etten voisi enempää toivoa, hän sanoo ja viittaa sekä työhönsä että siviilielämäänsä, jossa ilahduttavat aikuiset lapset perheineen.\nMarkku Kuisma johtaa parhaillaan nuorten tutkijakollegoiden ryhmää, jolla on työn alla Helsingin Sanomien 130-vuotinen historia. Tekeillä on myös kaksi osuustoimintaa käsittelevää tutkimusta. Lisäksi vireillä on omia kirjahankkeita – klassista historiantutkimusta tällä kertaa – mutta ne ovat niin alkutekijöissään, että hän suostuu paljastamaan niistä vain yhden.\n– Kirjoitan kirjaa, kun keksin sille niin hyvän nimen: Sodan yrityksiä. Teos ei käsittele yrityksiä sodaksi, vaan jollain tavoin sotaan liittyviä suuryrityksiä vuosina 1930–60.\nEhkä Kuisma toteuttaa monen lukijansa toiveen ja kirjoittaa vielä jatkossakin herkullisen poleemisia pamfletteja? Tai ehkä hän toteuttaa oman pitkäaikaisen, lapsuuden toiveammateista juontavan haaveensa: oppia ratsastamaan?\n– Nuorempana en ehtinyt ja näin vanhemmalla iällä se on kuulemma vaarallista. Mutta ehkä joku lapsenlapsisista lähtisi kanssani tallille. Voi olla, että tsemppaan tässä asiassa vielä.\nSyntyi 62 vuotta sitten Hyvinkäällä.\nPerheessä puoliso, kaksi lasta ja viisi lastenlasta.\nTyöskentelee Helsingin yliopiston Suomen ja Pohjoismaiden historian professorina. Väitteli vuonna 1983 kauppasahojen perustamisesta Suomeen 1700-luvulla.\nKirjoittanut toistakymmentä teosta Suomen taloushistoriasta.\nToivoo suuressa mittakaavassa rauhaa maan päälle, sillä ”sota on kaikkein kauhein asia, mitä voi kuvitella”.\nHarrastaa kaupunkikävelyitä Helsingissä erityisesti hiljaisina sunnuntaiaamuina, jolloin liikenne ei häiritse arkkitehtuurista ja fasadeista nauttimista. Harrastaa myös vanhan maalaistalon kunnossapitoa Kärkölässä.\nLöydä perheesi supervoimat! Lasten on helpompi mieltää supervoimia kuin vahvuuksia\nPerhePositiivinen pedagogiikka toimii myös kotona, tietää perheenäiti, luokanopettaja, kirjailija Merja Kalm. Hän toivoo perheisiin uutta keskustelukulttuuria: ”Mitä jos alkaisimmekin sanoittaa enemmän toistemme vahvuuksia?” Näillä supervoimaharjoituksilla pääsee alkuun! Lue lisää »


Tänään on To Marras 21, 2019 1:47 am\n[ 157 viestiä ] Mene sivulle Edellinen 1 ... 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11 Seuraava\nLähetetty: Ti Elo 09, 2011 7:08 am\nTääl ois nly grey poikanen. Ratakirjat tulossa postissa. Tähän mennessä ollut 100% vihevarma, juoksee vaikka vihe olis jo poissa näkökentästa Jos joku haluaa kaveria niin täällä ois. Jotain 280m= 18/20s ja 480m= 33/35s aikoja mennyt, vaihtelevaa.\nLähetetty: Ke Syys 07, 2011 7:21 pm\nHakusessa whippetkaveri/kavereita Olgalle maanantain makkarajuoksuihin Kartanolle juoksemaan 280m koetta!\nLähetetty: To Syys 08, 2011 8:39 am\nEtsitään kaveria ryhmäkokeeseen urosborzoille Hyvinkäälle ti 13.9. matkalle 280 m.\nBobo juoksee tuon matkan noin 20-21 sek. Matkakulut korvataan ja kahvit tarjotaan.\nLähetetty: To Syys 08, 2011 1:07 pm\nMukle: Eikö ne makkarajuoksut ole vasta tiistaina 13.9??\nBesties Näin on Näreet voisi tulla tiistaina varmaankin juoksemaan kaveriksi. Sillä on ratakirja suoritettuna ja ens su eka ratakoe... Jos on ehjä kisan jälkeenkin niin onnais kyllä. Mä olen oman salukini kanssa tulossa suorittamaan soolokoejuoksua myös makkarajuoksuihin...\nLähetetty: Ma Syys 12, 2011 3:30 pm\nBobo ertsii edlleenkin koejuksukaveria huomiseksi Hyvinkäälle.\nLähetetty: Ma Syys 19, 2011 10:29 pm\nLiittynyt: To Syys 01, 2011 9:53 am\nWHIPPET ryhmäkoejuoksuun Virpiniemeen ke 21.9.2011, matka 350m!\nTallitontun Bardot (parsonrussellinterrieri): Maisa 2001\nNyanssin Briza (whippet): Hopla 2010\nLähetetty: Su Touko 13, 2012 2:23 pm\nLöytyiskö whippeteille koejuoksukavereita Hyvinkäälle tiistaina 15.5.\nG-pennut on juossu viime syksynä soolokoejuoksun. Viime tiistaina juoksivat kaverin kanssa ok.\nNyt tulevalle tiistaille tarvis muutaman koejuoksukaverin!\n-löytyiskö toista kaveria\n- löytyiskö toista kaveria\nLähetetty: Ma Touko 14, 2012 9:39 pm\nUnkarinvinttikoira etsii koejuoksukaveria Hyvinkään radalle, huomenna tai sitten seuraavana tiistaina.\nLähetetty: To Touko 17, 2012 9:54 pm\nWhippet etsii (mielellään sopivan hidasta) koejuoksukaveria pitkälle matkalle avajaisjuoksuihin Kartanolle Yksärillä tavoittaa!\nLähetetty: Ma Kesä 04, 2012 1:14 pm\nPihka-sloughi kaipailisi koejuoksukaveria esim. hidasta salukia tai whippettiä Kaupin huomisiin treeneihin. Jos joku kiltti ihminen haluaa koirineen auttaa, niin voi lähestyä yksärillä tai sitten ihan vain nykimään hihasta Kaupissa.\nLähetetty: Ma Kesä 11, 2012 12:13 pm\nLaitetaas tämä tännekin, jos vaikka vahingossa löytyisikin juoksukaveria! Hyvinkään huomisiin treeneihin siis tähdättäisiin.\nVoitaisiin nimittäin Maxin kanssa tulla tiistaina kokeilemaan RYHMÄJUOKSUA RADALLA, mutta tätä varten tarvittaisiin sitten kaveri pinkomaan vierelle! Maxhan suoritti oman soolokokeensa onnistuneesti kun viimeksi oltiin Hyvinkäällä, ja mistä sitä tietää vaikka seuraavakin kerta menisi "ihan kivasti" Olisiko siis halukkaita, suurinpiirtein keskaripinkojan vauhdillisia kavereita tulossa tiistaina radalle pinkomaan?\nLähetetty: Ke Kesä 13, 2012 11:53 pm\nLiittynyt: Su Heinä 25, 2010 12:35 pm\nWhippet-poika Osku huhuilee ryhmäkoejuoksuun kavereita ensi tiistaille 19.6 hyvinkäälle? Matkana tulisi olla 350 m. Soolo ja ensimmäinen ryhmä onnistuneesti suoritettu (ajat 19.5s ja 20.04 s).\nBeschützer Al Capone "Aku"\nMacarenan Picasso "Pepi"\nMacarenan Croisos "Osku"\nLähetetty: Ma Kesä 18, 2012 11:25 am\nMeiltä vois tulla whippet-narttu ryhmäkoejuoksuun just tuolloin 19.6 hyvinkäälle. Tarkoituksena soolo ja sitten tuo ryhmäkoejuoksu.\nLähetetty: Ma Kesä 18, 2012 12:02 pm\nLöytyiskö huomiselle kaveria Maisa-whippetille maastoon, Hyvinkäälle?\nKaverin pitää olla varma juoksija, koska Maisa on vasta aloittelija.\nLähetetty: Ma Kesä 18, 2012 12:20 pm\nMeiltä vois joutaa huomenna 19.6. Hyvinkäälle whippet koejuoksukaveriksi radalle, Pelle ei ole mikään tykki mutta pomminvarma menijä. Jos tarve on ja apukäsiä löytyy jeesaamaan mua kopituksessa niin meiltä löytyy myös Pellen poika Velmu vaikka samaan lähtöön. 350 m on okei.


Luther-koulu #16 | Mediakirjasto Sley ry\nMustia lehtiä - Luther ja juutalaiset\nMuutamia vuosia sitten vierailin Yad Vashemin kolkossa holokaustimuseossa Jerusalemissa. Näyttelyn loppupuolella oli seinä, jolle oli ripustettu merkittävien natsivaikuttajien mustavalkoisia muotokuvia. Erään kuvan alla komeili yllättävä, mutta tuttuakin tutumpi nimi: Martin Luther. Näky oli pysäyttävä. Mies oli ryhdikäs, huoliteltu ja silmälasipäinen - aivan selvästi 1900-luvun vaatteisiin pukeutunut. Kyseessä ei siis ollut uskonpuhdistaja Martin, eikä liioin 1960-luvun amerikkalainen baptistipastorikaan. Kuvan mies oli natsisaksan diplomaatti ja alivaltiosihteeri, jolla oli merkittävä osa holokaustin toimeenpanemisessa. Luterilaisena kristittynä ajatukseni veivät minut kuitenkin upseerin uskonpuhdistajakaimaan, jota tämän kirjoituksen on tarkoitus käsitellä.\nMartti Lutherin valtavaan tuotantoon mahtuu myös sellaista, mitä en toivoisi siellä näkeväni. Surullisen kuuluisa pamfletti Juutalaisista ja heidän valheistaan kuluu tämän ei-toivotun kategorian kärkeen. Reformaation juhlavuoden kynnyksellä on kuitenkin tasapuolisuuden nimissä käsiteltävä tätäkin aihetta. Voiko Lutheria puolustaa tässä asiassa? Tai voiko häntä edes yrittää ymmärtää?\nTässä artikkelissa aion käsitellä Lutherin suhdetta juutalaisiin. Lähestyn aihetta erityisesti seuraavien kysymysten kautta: Millaisessa ympäristössä Lutherin ja aikansa juutalaiset elivät? Oliko nuori Luther juutalaisten ystävä, kun taas vanha heidän vihollisensa? Entä miten kristityn tulisi suhtautua kohtaamaansa pilkkaan?\nJuutalaiset 1500-luvun saksassa\n1500-luvun Saksa ei ollut juutalaiselle mukava paikka asua, niin kuin ei Eurooppa yleensäkään. Juutalaisia oli karkotettu 1400-luvulla monilta Saksan alueilta. Ne jotka vielä elivät maassa, olivat yleisesti ottaen halveksittuja ja syrjittyjä. Toki poikkeuksiakin oli, ja joissakin saksalaisissa kaupungeissa juutalaisten talouselämä ja kulttuuri kukoisti.\nLutherin elinympäristö oli hyvin juutalaisvastainen - niin teologisella kuin kansanomaisellakin tasolla. Keskiajan loppupuolella syntyneet stereotyyppiset väitteet juutalaisista olivat suosittuja myös tuon ajan Saksassa. Kun tarvittiin jotakuta jota syyttää, sai juutalaisesta helpon syntipukin. Yleiset syytökset kuuluivat esimerkiksi näin: juutalaiset tekevät rituaalimurhia, myrkyttävät kaivoja, juonittelevat yhteiskuntaa ja kristittyjä vastaan ja ovat rahanahneita koronkiskojia.\nOn pidettävä mielessä, että juutalaisiin kohdistunut pilkka ei ollut täysin yksipuolista; myös juutalaiset ivasivat kristittyjä. Vaikka kirjoituksen tarkoitus ei ole käsitellä kristittyjen kohtaamaa pilkkaa, sivuan teemaa hieman myöhemmin pohtiessani syitä Lutherin synkille kannanotoille.\nEnnen juutalaisvastaisten tekstien käsittelemistä tarkastelen kuitenkin lyhyesti Lutherin huomattavasti myönteisempiä kirjoituksia juutalaisista.\nVuoden 1520 tienoilla Luther toteaa Psalmin 14 kommentaarissaan, että sellaiset kristityt (jos heitä ylipäänsä kristityiksi voi kutsua) ovat kirottuja jotka luulevat osoittavansa kuuliaisuutta Jumalaa kohtaan vainoamalla juutalaisia äärimäisellä vihalla, ajattelemalla heistä pahaa ja ylpeillen ivaten juutalaisia kun nämä valittavat kurjuuttaan. Näillä toimillaan nämä niin sanotut kristityt ajavat juutalaisia kauemmas kristinuskosta. Heidän pitäisi sen sijaan vetää juutalaisia puoleensa kiltteydellä, kärsivällisyydellä ja rukouksella.\nJoitakin vuosia tämän jälkeen, vuonna 1523, Luther julkaisi tutkielman Että Jeesus Kristus syntyi juutalaisena. Kirjoitus nojautuu Vanhan testamentin teksteihin, joita selittämällä Luther pyrkii osoittamaan, että 1. Jeesus syntyi juutalaisena Neitsyt Mariasta ja 2. Juutalaisten messiasodotukset ovat vääränlaisia. Luther siis kritisoi juutalaista teologiaa, mutta samalla hän tässäkin tutkielmassa peräänkuuluttaa lempeyttä ja ystävällisyyttä juutalaisia kohtaan. Luther ajatteli, että jotkin heistä voisivat kääntyä, jos he saavat hyvää opetusta Raamatusta.\nJos todella haluamme auttaa heitä - meidän tulee seurata kristillistä rakkauden lakia. Meidän tulee kohdata heidät kohteliaasti ja sallia heidän käydä kauppaa ja tehdä töitä kanssamme. Näin he saavat mahdollisuuden olla tekemisissä kanssamme, kuulla meidän kristillistä opetusta ja nähdä kristillistä elämää. Jos jotkin heistä osoittautuvatkin uppiniskaisiksi, niin entä sitten? Eiväthän kaikki meistäkään ole hyviä kristittyjä.\nLutherin uran alkupuolen kirjoitukset juutalaisista ovat siis aikaansa nähden jopa silmiinpistävän myönteisiä. Kun juutalaisia yleensä pidettiin syyllisinä Jeesuksen kuolemaan, totesi Luther, että Jeesus kuoli kaikkien ihmisten syntien takia. Syyllisiä kuolemaan ovat siis kaikki ihmiset. Myönteisistä lausunnoistaan johtuen jotkut aikalaisensa pitivät Lutheria mahdollisesti jopa piilojuutalaisena (näin esim. juutalainen Abraham Farissol) tai puolijuutalaisena (katolinen kirkko).\nMonen tutkijan mukaan Luther oli alkuun toiveikas juutalaisten kääntymisen suhteen. Hän ymmärsi hyvin, etteivät juutalaiset olleet sankoin joukoin aikaisemmin kääntyneet kristinuskoon kirkon syvän rappiotilan takia. Kirkon uudistuksen myötä nämä esteet tulisivat katoamaan, ja Luther oletti puhdistetun opin vetoavan juutalaisiin. Juutalaiset elivät epäuskossa, sillä heille ei koskaan ollut julistettu puhdasta evankeliumia.\nArviot kuitenkin kääntyivät huomattavasti negatiivisemmiksi. Alussa mainitsemani kirja Juutalaisista ja heidän valheistaan on tätä parhaiten kuvaava esimerkki. Valtaosa kirjan sivuista on Raamattua selittävää tekstiä, ja aiheet samankaltaisia kuin äsken lukemissamme myönteisemmissä kirjoituksissa. Ensiksi Luther käy läpi, miksi juutalaisten kerskaaminen on Raamatun perusteella valheellista (kerskailun syyt Abrahamin jälkeläisiin kuuluminen, ympärileikkaus, Mooseksen laki ja Pyhä Maa). Tämän jälkeen Luther osoittaa, millä tavoin juutalaiset tulkitsevat väärin tiettyjä messiaaseen liittyviä Vanhan testamentin tekstejä. Raamattuosuuden jälkeen valheenpaljastusmasiinaan joutuvat juutalaisten väitteet Jeesuksesta, Mariasta ja kaikista kristityistä. Kaikki juutalaisten väitteet todetaan valheiksi, kuten odottaa saattaa. Jos kirja olisi päättynyt tähän, ei se luultavasti olisi koskaan saanut erityisen suurta huomiota. Kirja kuitenkin jatkui kolmannella osuudella.\nKolmannessa osuudessa Luther neuvoo, millä tavoin julkisen hallinnon sekä kirkon saarnaajien tulisi suhtautua juutalaisiin. Juuri tämä kolmas osuus on se, jossa Luther antaa käytännön ohjeita toimenpiteistä. Hän nimittää toimenpiteitä "ankaran armeliaisuuden"-keinoiksi, jonka avulla edes jotkut juutalaiset voisivat ehkä pelastua tulesta ja liekeistä. Ohjeet ovat seuraavat:\nSynagogat on poltettava tai muilla keinoin tuhottava\nJuutalaisten kodit on hävitettävä\nHeidän hengelliset kirjansa on takavarikoitava\nJuutalaisten rabbien opetus on kiellettävä\nJuutalaisille ei saa tarjota turvaa matkalle (liikkumavapauden estäminen)\nJuutalaisten koronkiskonta on kiellettävä\nHeidät on pakotettava ruumiilliseen työhön\nEnsisijaisesti juutalaiset olisi kuitenkin karkotettava kristittyjen keskuudesta, se on paras tapa irtisanoutua juutalaisten harjoittamasta pilkasta. Ellei kristitty aktiivisesti vastusta juutalaisten viljelemää herjaa, ovat he itsekin osasyyllisiä jumalanpilkkaan.\nNiin, miten meidän olisi meneteltävä, vaikkakin me juutalaisilta polttaisimme heidän synagoogansa, kieltäisimme heitä julkisesti ylistämästä ja rukoilemasta Jumalaa, opettamasta, Jumalan nimeä lausumasta j.n.e., sillä kuitenkaan he eivät luopuisi sitä salaisesti tekemästä. Ja koska me tiedämme, että he tekevät sitä salaisesti, niin se on yhtä paljon kuin he tekisivät sitä julkisesti. Sillä mitä tiedetään salaisesti tapahtuvan ja siedettävän, sehän ei enää ole salaista, ja omatuntomme on sen vuoksi yhtä hyvin Jumalan edessä syyllinen. Aivan niin, siitä meidän on itseämme varottava. Minun mielestäni asia on kuitenkin näin: jos mieli meidän jäädä juutalaisten jumalanpilkasta vapaaksi eikä tulla siihen osallisiksi, niin meidän on pysyttävä erillämme ja heidät on karkoitettava pois maastamme. Muuttakoot he isänmaahansa, niin heidän ei enää tarvitse meistä Jumalalle huutaa ja valehdella, että me muka pidämme heitä vankeina, emmekä mekään valittaa, että he meitä paheillaan ja nylkemisellään rasittavat. Tämä on lähin ja paras neuvo, joka tässä tapauksessa turvaa molemmat osapuolet.\nMiksi Luther lausui tiukkoja sanoja juutalaisia vastaan? Mielessäni on kaksi asiaa, jotka lukemani perusteella on syytä nostaa esille. Näistä ensimmäinen on luonteeltaan teologinen. Luther näki, että juutalainen raamatuntulkinta on uhka kristilliselle tulkinnalle. Lutherin teologian ytimessä oli vanhurskauttaminen yksin uskosta. Kaikki mikä soti tätä ydintä vastaan, oli pahaa. Tähän pahaan lukeutuivat esimerkiksi katolisuus ja juutalainen usko. Koska näiden kahden rakenteet ja perinteet estivät ihmistä tukeutumasta Jumalan armoon ja oikeaan uskoon, olivat ne mustavalkoisesti ajateltuna Lutherin - ja samalla Jumalan - vihollisia. Näin ollen Luther ajatteli puolustavansa oikeaa uskoa hyökkäämällä vääränlaisia rakennelmia vastaan.\nLutherin raamatuntulkinnan avain oli Kristus. Vanha testamentti oli täynnä viittauksia Messiaaseen, joka on Jeesus.1 Koska juutalainen raamatuntulkinta ei nähnyt Messiaan olevan Jeesus, oli koko juutalainen tulkintatapa kauttaaltaan väärä. Luther oli vakuuttunut, että juutalaisesta raamatuntulkinnasta ei voinut olla pienintäkään hyötyä kristityille, sillä sen perusta oli väärä. Juutalaista raamatuntulkintaa oli siis kartettava ja vastustettava.\n1 Vanha testamentti oli Lutherin silmissä ennen muuta kristillinen kokoelma. VT:n pyhät olivat jopa hurskaampia kuin UT:n, sillä he uskoivat lupaukseen messiaasta ennen tämän tulemista. Luther siis näki VT:n kuvaamat uskovat kristittyinä. Näin ollen juutalainen joka kääntyy kristityksi, palaa takaisin esi-isiensä uskoon, eikä mihinkään uuteen. Lutherin näkemyksen mukaan UT ja kristinusko olivat jatkumoa VT:n uskolle, kun taas rabbiininen juutalaisuus ja sen tekstit olivat selvää jatkumattomuutta.\nJopa Messiaan ilmestymisen ajankohta oli niin selkeästi ilmoitettu, että sen ymmärtäisi väkisinkin (Näin Luther kirjoittaa Danielin kommentaarissaan 1530). Ainoastaan tahallinen silmiensä sulkeminen esimerkiksi Danielin yksityiskohtaisilta profetioilta saattoi selittää sen, etteivät juutalaiset olleet hyväksyneet Jeesusta Messiaaksi.\nLuther sai lisäpontta aikalaistensa juutalaisten teologiseen vastustamiseen toisestakin seikasta, joka liittyy Vanhan testamentin tulkintaan. VT:sta löytyy paljon kohtia, joissa israelilaisia moititaan epäuskosta ja tottelemattomuudesta. Näihin teksteihin liittyy usein myös tuomionjulistus. Luther pyrki tutkimaan, mitkä kohdista puhuivat menneen ajan Israelista ja mitkä puolestaan puhuivat profeetallisesti tulevan ajan juutalaisesta kansasta. Tämän kahtiajaon jälkeen Luther saattoi käyttää tähän jälkimmäiseen koriin osuvia tuomion sanoja myös oman aikansa juutalaisia vastaan.\nTämä psalmi (Ps. 5:5-8) koskee kaikkia ihmisiä, olivatpahan he ympärileikatulta tai ei, erittäinkin ja ennen kaikkea juutalaisia, joille se on ennen kaikkea (kuten muukin raamattu) annettu ja tehty. Heitä kuvaillaan siinä myös mestarillisesti kaikille muille pakanoille. Sillä juuri he, juutalaiset, ne ovat, jotka ovat harjoittaneet kaikenlaista jumalatonta menoa, epäjumalanpalvelusta ja väärää oppia, ja joilla ovat olleet ympärileikkaamattomat sydämet, kuten Mooses itse ja kaikki profeetat heidän tähtensä huutavat ja valittavat. Kuitenkin he ovat kaikesta huolimatta tahtoneet olla Jumalalle mieluisia ja sen lisäksi tappaneet kaikki profeetat. He ovat se ilkeä, uppiniskainen kansa, joka kaikesta profeettain saarnaamisesta, nuhtelemisesta, opettamisesta huolimatta ei ole antanut kääntää itseään pahoista hyviin tekoihin, kuten Raamattu kauttaaltaan todistaa. (Juutalaisista ja heidän valheistaan, 34.)\nToinen merkittävä syy Lutherin tiukoille ja järkyttäville kirjoituksille vaikuttaa olevan hänen kuulemansa pilkka. Lutherin mukaan juutalaiset pilkkasivat alati Jeesusta ja Neitsyt Mariaa. Jeesusta haukuttiin äpäräksi, Neitsyt Mariaa huoraksi. Uransa loppupuolella Luther oli mitä todennäköisimmin saanut käsiinsä Toledot Jeshu-kirjoituksia. Toledot Jeshu-kirjoitukset ovat juutalaisia herjauskirjoituksia, jotka käsittelevät Jeesuksen elämää pilkallisesti. Lutherin pinna paloi totaalisesti, ja se näkyy hänen kirjoituksissaan. Hän vastasi kynä sauhuten tuottaen tekstiä, joka jäi elämään vuosisatojen ajan.\nLutherin vastaukset eivät olleet ainoastaan teologista. Hänen juutalaisvastainen polemiikkinsa sisältää myös syytöksiä, joilla ei ole mitään tekemistä uskon tai Raamatun kanssa. Uransa alkupuolella hän oli moittinut tällaisten väitteiden esittäjiä. Kirjassa Juutalaisista ja heidän valheistaan Luther kuitenkin lyö pöytään kasan kuulemiaan kertomuksia, eikä näytä epäilevän niiden paikkaansa pitävyyttä.\nMinä olen juutalaisista kuullut ja lukenut paljon kertomuksia, jotka ovat tämän Kristuksen tuomion kanssa yhtäpitäviä: nimittäin miten he ovat kaivoja myrkyttäneet, tehneet salamurhia, lapsia varastaneet, kuten edellä on sanottu; samoin, että eräs juutalainen on lähettänyt eräälle toiselle juutalaiselle maanäärestä toiseen tuopillisen kristitystä vuodatettua verta; samoin eräälle kristitylle tynnyrillisen viiniä, ja kun viini oli juotu, tynnyristä löydettiin kuollut juutalainen, ja paljon samantapaista; ja lastenvarkautta he ovat usein (kuten edellä on sanottu) harjoittaneet, polttaneet ja pelotelleet heitä kuoliaiksi.\nLutherin suhtautuminen juutalaisiin\nLutherilta löytyy siis sekä myönteisiä että kielteisiä kirjoituksia juutalaisista. Silloin tällöin kuulee sanottavan, että Lutherin vihamieliset kirjoitukset juutalaisista johtuivat hänen vanhuudenhöperyydestään ja sairaudestaan - Lutherin tekstin viha heijasti hänen heikkoa fyysistä ja psyykkistä tilaansa. Asia ei taida olla näin yksinkertainen. Luther ei muuttunut yhtäkkiä juutalaisten viholliseksi, vaan perusajatus pysyi muuttumattomana läpi uransa: juutalaisuus sotii kristinuskoa vastaan, ja juutalaisella ei ole toivoa juutalaisena.\nMikä sen sijaan muuttui, oli hänen mielipiteensä toimivista askelista juutalaisten kääntymiseen. Toimenpiteiden perusperiaate muuttui ystävällisyydestä tapaan, josta hän itse käytti termiä ankara armeliaisuus. Ankaran armeliaisuuden keinot, joita hän suositteli käytettäväksi juutalaisten käännyttämiseksi, olivat - kuten yllä luimme - järkyttäviä. Toledot-Jeshu tekstit vaikuttivat luultavasti osaltaan siihen, että Lutherilla keitti yli.\n(Lutherin viimeisinä elinpäivinään pitämässä saarnassa saatamme kuitenkin aavistaa pilkahduksen positiivisempaa asennoitumista. Juutalaisista varoittavan tekstin keskellä kuuluu lause: "Kuitenkin tahdomme osoittaa heille kristillistä rakkautta ja rukoilla heidän puolestaan, että he kääntyisivät ja ottaisivat vastaan Herran, jota heidän pitäisi aiheellisesti kunnioittaa enemmän kuin me kunnioitamme.")\nVoiko kohdan lukea näin hyvätahtoisesti? Vai onko tämä Lutherin ironiaa, tyyliin "Juutalaiset tekevät kaikenlaista pahaa vaikka me toimimme heitä kohtaan kristillisen rakkauden mukaan"? Taidan kallistua jälkimmäiseen sillä teksti vaikuttaa muuten olevan vihamielinen juutalaisia kohtaan.\nLuther oli kamppailujen mies ja taisteli urallaan tärkeän asian puolesta. Juutalaisten suhteen hänen keinonsa olivat kuitenkin väärät. Reformaatio muutti monia asioita Euroopassa parempaan suuntaan, mutta juutalaisten tilannetta se ei parantanut.\nVaikka mieluiten toivoisin, ettei näitä Lutherin kamalia kannanottoja koskaan olisi ollutkaan, ei tehtyä saa tekemättömäksi. Minkä kirjoitti, sen kirjoitti. Onko Lutherin ja juutalaisuuden välinen problematiikka enää ajankohtaista? On - ehdottomasti! Tekstit herättävät miettimään monia meille\najankohtaisia teemoja. Lukemani jälkeen olen itse miettinyt erityisesti kristittyjen suhtautumista pilkkaan sekä Kirkon ja yksityisten kristittyjen suhdetta juutalaisuuteen ja juutalaisiin. Edelleen Lutherin kannanotot kutsuvat pohtimaan nykyaikana käytävää uskontodialogia, kristillistä lähetystyötä ja yhä tänä päivänä esiintyvää antisemitismiä.\nLutherin teksteistä välittyvä viha juutalaisia kohtaa pohjautuu monilta osin siihen, että Luther ajattelee juutalaisten jatkuvasti pilkkaavan Jeesusta. Ottamatta tässä kantaa pilkan määrään tai laatuun, on mielestäni paikallaan miettiä, kuinka kristittyjen yleisellä tasolla olisi suhtauduttava kohtaamaansa pilkkaan? En osaa antaa yksinkertaista vastausta. Tuntuu siltä, että Jumalaa saa pilkata aivan rauhassa.\nYksi tärkeä ohje tässä asiassa voisi olla Paavalin sana 2. kirjeestä Timoteukselle, jota Luther ei noudattanut:\nPysy erossa typeristä ja asiattomista väittelyistä; sinähän tiedät, että niistä syntyy riitoja. Herran palvelija ei saa riidellä, vaan hänen on oltava ystävällinen kaikille, taitava opettamaan ja kärsivällinen, niin että hän lempeästi ojentaa vastustelevia. Ehkäpä Jumala antaa heidän mielensä muuttua, niin että he tulevat tuntemaan totuuden ja selviävät Paholaisen ansasta, johon tämä on heidät vanginnut pakottaakseen heidät tahtoonsa. (2. Tim. 2:23-26)\nToisaalta nykyisin suhtautuminen on muutenkin aivan erilaista kuin keskiajan jälkeisessä Saksassa. Tuskin koskaan on jumalanpilkkaan suhtautuminen ollut yhtä haaleaa, kuin mitä se on nykyään väljähtäneessä länsimaisessa kristillisyydessä.\nToinen näkökulma pilkkaan suhtautumisesta saattaisi aueta ristinteologiasta käsin. Jeesus riisuutui vallasta ja suostui nöyryytettäväksi ja pilkattavaksi aivan loppuun asti. Jumala kätkee voimansa heikkouteen. Herramme oli tässä maailmassa pilkattu ja halveksittu ja murrettu, mutta teki sen omasta tahdostaan meidän takiamme. Onko meillä kristittyinä lupa odottaa kunniakkaampaa kohtelua?\nUskontodialogisissa keskusteluissa on toisinaan esiintynyt vihjailuja, että juutalaisten parissa tehtävää lähetystyötä ei tulisi jatkaa (näin esimerkiksi parinsadan rabbin allekirjoittamassa julkilausumassa Dabru Emet, 2000). Kristillisten lasien läpi katsottuna juutalaisten parissa tehtävän lähetystyön lopettaminen on kuitenkin mahdotonta. Jeesus on kuolemallaan antanut hyvityksen kaikkien ihmisten synneistä. Joka tämän uskoo, pelastuu. Kristilliseen uskoon kuuluu erottamattomana osana lähetyskäskyn toteuttaminen. Lähetyskäskystä ei ole rajattu pois juutalaisia, koska Raamattu kertoo ilosanoman kuuluvan kaikille. Juutalaisten parissaan tehtävä työ kuuluu ehdottomasti kristilliseen lähetystyöhön. Kristittyinä rukoilemme, että Jumala kääntäisi Israelin vapahtajansa Jeesuksen puoleen.\nHolokaustimuseon seinällä roikkui kuva natsiupseeri Martin Lutherista. Uskonpuhdistaja Martti Luther syyllistyi juutalaisvastaisuuteen, ja natsit käyttivät hänen tekstejään juutalaisvastaisessa propagandassaan. Elämme holokaustin jälkeistä aikaa, eikä Lutherin juutalaisvastaisuuden käsitteleminen ole mahdollista sivuamatta toisen maailmansodan kauhuja. Olisiko museon seinällä, syyllisten joukossa, voinut roikkua 1500-luvun Martti Lutherin kuva? Ei. Lutheria ja natsien ideologiat ovat aivan päinvastaiset. Luther ei ollut nationalisti, eikä hän omannut minkäänlaista rotuideologiaa. Luther ei olisi missään nimessä hyväksynyt toimia, joilla natsit vainosivat juutalaisia. Hänen ilkeitä sanoja kyettiin kuitenkin käyttämään natsi-Saksan juutalaispolitiikan tukemisessa. Tämän ikävän tosiasian kanssa me joudumme elämään.


LÖYDÄ LIIKUNTA –kerho 2017- 2018 - Team LKP ry\nLÖYDÄ LIIKUNTA –kerho 2017- 2018\nLiikuntakerho on päättynyt!\nTarkoituksena on jatkaa toimintaa syksyllä 2018.\nLöydä liikunta -kerhossa harjoittelemme perusliikuntataitoja taitoratojen ja liikuntaleikkien muodossa. Meille hauskanpito, liikkuminen, sekä itsensä ylittäminen ovat toiminnan tukijalkoja. Kerhot ovat kestoltaan 60 minuuttia.\nKerhon organisoi ja järjestää Team LKP ry yhdessä Laukaan lukion kanssa. Lukion opiskelijat suorittavat valinnaisiin opintoihinsa liittyvän kurssin osallistumalla Löydä liikunta -kerhon käytännön toteutukseen. Toiminnasta vastaa Team LKP ry:n Junioripäällikkö Mikko Tarvainen. Osallistujat ovat vakuutettuja Team LKP:n puolesta.\nKerhotoiminta on suunnattu kaikille 1.-3. -luokkalaisille tytöille ja pojille.\nToiminnan ajatuksena on luoda maksutonta sekä matalan kynnyksen liikuntakerhotoimintaa. Löydä liikunta -kerhon tarkoituksena on keskittyä tukemaan vähän liikkuvien ja harrastustoiminnan ulkopuolelle jääneiden lasten fyysistä aktiivisuutta. Kerhot ovat kuitenkin kaikille avoimia, eikä toimintaan tarvitse sitoutua.\nKerho alkaa joululoman jälkeen viikolla 2, alakoulun liikuntasalissa, keskiviikkoisin Klo 14:00- 15:00. Parillisina viikkoina liikkuvat 1.-luokkalaiset ja parittomina 2.-3.-luokkalaiset!\nKuinka mukaan Löydä liikunta- kerhoon?\nMukaan kerhoon pääset täyttämällä oheisen ilmoittautumislomakkeen. Lisätietoja: mikko.tarvainen@teamlkp.net tai puhelimitse 0400 351 900.\nTeam LKP Löydä liikunta -kerho


Muusikoiden.net - Keskustelu - PEAVEY VYPYR 15" vinkuu\nAihe: PEAVEY VYPYR 15" vinkuu\nOstin kyseisen vahvistimen (uutena) ja tuossa testaillessa huomasin, että se pitää todella epämääräistä vinkumis-typpistä ääntä. Kun vahvarin laittaa päälle, se toimii kiltisti noin minuutin, jonka jälkeen alkaa vinkuna. Se ei ole erityisen kovaa, mutta kyllä se soittoa häiritsee.\nKellään tietoa mikä mahtaa olla ongelma? Kyseessä on mun eka oma vahvistin, eli oon vielä melko untuvikko näissä puuhissa =)\nEikun loota takaisin liikkeeseen, ne saavat hoitaa tämmöset ongelmat. Sun ei siis tarvitse.\nsikki-six: Eikun loota takaisin liikkeeseen, ne saavat hoitaa tämmöset ongelmat. Sun ei siis tarvitse.\nVoi ei... Thomannilta tilattu, joudun siis tovin odottelemaan uutta...\nslayd: Ostin kyseisen vahvistimen (uutena) ja tuossa testaillessa huomasin, että se pitää todella epämääräistä vinkumis-typpistä ääntä. Kun vahvarin laittaa päälle, se toimii kiltisti noin minuutin, jonka jälkeen alkaa vinkuna. Se ei ole erityisen kovaa, mutta kyllä se soittoa häiritsee.\nVinkuuko jos kitara ei ole kytketty sisäänmenoon ? , Onko vaikutusta volume nupin asennoilla ? , valaise hieman vinkumisen laatua ? . Efektimallinnukset voi sisältää aika paljon "feedbackkia" , joten ei mahdotonta että "vinkumiset" kuuluu ominaisuuksiin. !\nblaekie: Vinkuuko jos kitara ei ole kytketty sisäänmenoon ? , Onko vaikutusta volume nupin asennoilla ? , valaise hieman vinkumisen laatua ? . Efektimallinnukset voi sisältää aika paljon "feedbackkia" , joten ei mahdotonta että "vinkumiset" kuuluu ominaisuuksiin. !\n"Ominaisuudet" tulisivat ilmi kyllä heti käynnistämisen jälkeen, eivätkä viiveellä.\nAntti1: "Ominaisuudet" tulisivat ilmi kyllä heti käynnistämisen jälkeen, eivätkä viiveellä.\nTuossa on perää, mutta kysyinpä kuitenkin, niin ei jää epäselvää.\nMeikäläisellä on sama 75 wattinen eikä se "vingu", joten vaikuttaisi siltä, että sinun olisi todella syytä ottaa yhteyttä myyjään (Thomann).\n14.07.2011 22:22:55 (muokattu 14.07.2011 22:24:36)\nVinkuu oli kitara kytketty tai ei. Ääni on pientä surinaa jonka keskellä ilkeää ininää. Ei ihan korviasärkevän kova ääni mutta erittäin hermoja raastava kuitenkin. Eikä vaikuta mikään säätönuppi mitenkään. Voin siis olettaa että vahvari on viallinen ja laittaa sen palautukseen?\nvie se johonkin musiikkiliikkeeseen ja pyydä että niitä kuuntelemaan onko jotain vialla vai onko kaikki okei, tai jotain kaveria joka tietää vahvistimista.\nsitten vasta lähettele minnekään.\nslayd: Vinkuu oli kitara kytketty tai ei. Ääni on pientä surinaa jonka keskellä ilkeää ininää. Ei ihan korviasärkevän kova ääni mutta erittäin hermoja raastava kuitenkin. Eikä vaikuta mikään säätönuppi mitenkään. Voin siis olettaa että vahvari on viallinen ja laittaa sen palautukseen?\nNo eihän tuo normaalilta kuulosta ! Digilaitteissa voi pieniä kvantisoinnista johtuvia pihinöitä ja surinoita kuulua, mutta jos se on hermoja raastavaa, ei muuta kuin takuuvaihtoon, vikaselostuksen kera.


Kirsin keittiössä: Punaherukka-valkosuklaakakku\nPullanviilaaja 21. elokuuta 2014 klo 22.07\nNäyttääpäs herkulliseslta, pitänee keksiä juhlanaihetta, että voisi tuollaisen leipoa :). Onnea uuteen keittiöön!\nKirsi/Kirsin keittiössä 22. elokuuta 2014 klo 8.08\nKannattaa keksiä, kakku on sen arvoinen :)\nSarppu 22. elokuuta 2014 klo 21.17\nOnnea täältäkin, nyt on toi kommentointikin helpompaa, jospa sitä tulisi useammin harrastettua. Tiiraan kyllä kaikki luomukset tarkkaan ja voin kuvitella sinut niitä tekemässä :) mukavaa viikonloppua.\nKirsi/Kirsin keittiössä 23. elokuuta 2014 klo 13.25\nSama täällä jokainen uusi ohje käyty tarkkaan tsekkaamassa :)