Lainaa 50000 € alk 3,44% korko: Hae netistä vakuudeton 50000e kulutusluotto\nJulkaistu/Päivitetty: heinäkuu 3, 2018\nOletko etsimässä 50000 euron lainaa tai kulutusluottoa ja haluaisit hoitaa hakemisen netissä?\nTarvitsetko mielellään vakuudettoman lainavaihtoehdon ja korkopuolenkin olisi syytä olla maltillinen?\nOlet oikeassa paikassa ja vertailimme sinulle kaikki 50000 euron kulutusluottoa myöntävät tai välittävät pankit/palvelut.\nLähde tutkimaan valikoimaa taulukosta alapuolelta. Kaikki lainapalvelut ovat todettu hyviksi, luotettaviksi ja edullisiksi vaihtoehdoiksi.\nAlkaen 4,9% Ei määritetty\n5,21 % – 1-15 v\n3,44 % –\n*Lainatarjousten etsintä alkaa heti, kun hakemus on sisässä. Saat taloustilanteestasi riippuen määrän X tarjouksia, joka voi vaihdella muutaman tai 25 välillä. Yksi hyvä tarjous kuitenkin riittää, joten montaa ei edes tarvita. Tarjoukset pyritään toimittamaan mahdollisimman nopeasti. Voit tutustua lisää niiden välittämiseen lainanvälitys -osiosta.\nLainaa 50000 € – mahdollista myös virolaisesta pankista\nTästä on liikkunut myös kysymyksiä palstoilla eli mitä, jos pankkilaina haettaisiinkin suomalaisen pankin sijaan Virosta. No tämähän on teoriassa mahdollista, mutta aikamoisen kikkailun takana ja emme lähde suosittelemaan sitä kenellekään.\nBigBank on virolainen Suomessa toimiva pankki, joka kyllä tarjoaa verkon välityksellä suurtakin lainaa heti netistä suomalaiskuluttajille turvallisesti ja luotettavasti (luvat kunnossa), joka lienee ainoa varteenotettava vaihtoehto. Tämä siis sillä oletuksella, että et halua lähteä sompailemaan itse virolaisiin pankkeihin (esim. SEB-pankissa asiointi natsaa myös englanniksi) ja neuvottelemaan lainoista. Tämä ei ole kuitenkaan vaivansa väärti kuuna päivänäkään, kun rehellisesti asia ilmaistaan.\nMistä edullisin 50000 euron kulutusluotto?\nEmme voi antaa näihin ”edullisuuskysymyksiin” sinänsä suoraa vastausta, koska emme ole pankki tai lainanmyöntäjä. Ohjaamme kuluttajat vain oikeaan suuntaan ja suurin osa löytääkin edullisen vaihtoehdon.\nÄlkää myöskään antaako vakuudettomuuden hämätä liikaa, sillä se ei nosta lainan korkoa/hintaa senttiäkään. Vielä ennen verkkolainoja, lähes kaikki pankit vaativat pieneenkin vain 2000 euron lainaan vakuudet, siinä missä nyt netistä saa jopa tuplasti 50000 euroa lainaan ilman vakuuksia ja takaajia. Halpa ratkaisu löytyy siis meidän kautta ja lopulta kilpailuttamalla, joka on sinun tehtäväsi!\nLainan avausmaksut ja tilinhoitopalkkiot\nKokonaiskorko, joka tunnetaan paremmin nimellä todellinen vuosikorko\nAjan käyttö – käytä siihen mielummin pari tuntia kuin vartti\nHuomioi myös rinnakkaislainaajan mahdollisuus\nAinakin nämä asiat kannattaa käydä läpi ja perheen kanssa on syytä neuvotella, jos kyseessä on tämän mittakaavan laina, sillä nyt ei puhuta enää pikkunumeroista. Positiivista netin lainavertailussa on, että kun haet lainaa netistä, saat kulutusluottoon tai lainaan päätöksen heti – tai vähintään nopeasti – niin näette välittömästi missä mennään korkojen ym. kanssa.\nKuinka nopeasti prosessi etenee?\nNopeimmillaan vuorokaudessa, tosin keskimäärin kaikkeen tähän menee 2 arkipäivää. Jos kuitenkin haet lainaa aamulla\nja saat jo aamutuimaan tai päivällä tarjouksen, joka sopii sinulle, voit ottaa sen vastaan.\nLoppu hoituukin nopeasti ja allekirjoitus sekä sopimus ovat sähköisessä muodossa. Myös tarvittavat liitteet voi toimittaa sähköisesti. Viikonloppuisin tämä suuruiset lainat eivät valitettavasti liiku, vaan silloin pystytään toteuttamaan vain ”pikavippitransaktioita”. Harvalla kuitenkin on 50000 euron lainan suhteen niin kova hoppu, että se tarvittaisiin heti lauantaina tai sunnuntaina tilille.\nHarkitse myös lainaturvaa, varsinkin jos tulevaisuus tuntuu epävarmalta\nKun haet 50.000 euron lainaa, joka on tämän mittaluokan potti rahaa, kannattaa miettiä oman talouden pohjaa ja sen vankkuutta. Jos koet, että talous on epästabiililla pohjalla, mutta laina on välttämätön, suosittelemme tutustumaan lainaturvaan (lainavakuutus) – huolimatta siitä, että se on lisämaksullinen. Pieni hinta alentaa ainakin stressikuormaa valtavasti.\nNäitä on saatavilla ihan yksityisiltä vakuutusyhtiöiltä, mutta myös pankit kuten uusi Norjan ”timanttipankki”, Instabank, tarjoavat niitä edulliseen hintaan ja ne saa samaan pakettiin esim. juuri 50000 € lainan kanssa. Muista kuitenkin myös laskea vakuutuksen hinta todelliseen vuosikorkoon mukaan, niin näet todelliset kokonaiskulut, sillä ilman vakuutusmaksuja se ei käy ilmi.\nTällöin todellinen vuosikorkolukema on virheellinen, vaikka toki matala korko miellyttää silmää aina. Totuus on kuitenkin tärkeämpi, itseään ei kannata huijata! Myös toinen suosittelemamme huippupankki tarjoaa myös edullisen turvan lainaan.\nTututustu korkoihin, lainaturvaan (ja sen tarpeellisuuteen, harva edes harkitsee sitä) ja muihin ehtoihin sekä itse sopimukseen sekä tee omat johtopäätökset. Näin sinä löydät itsellesi sopivan 50000 euron lainan. Oikotietä ”onneen” ei ole, eikä myöskään edulliseen luottoon.\nOlethan ihminen? * yhdeksän − 1 =


Turvallisuuskoulutus | Keski-Uudenmaan pelastuslaitos\nEtusivu >> Palvelut >> Turvallisuuskoulutus\nKeski-Uudenmaan pelastuslaitos kohdistaa koulutusta eniten alueensa kuntien työntekijöille kuntien ja pelastuslaitoksen yhteistyösopimusten mukaisesti. Pelastuslaitoksella on suunniteltuja koulutuksia myös muille kohderyhmille, kuten esimerkiksi senioreille, oppilaille ja opiskelijoille sekä maahanmuuttajille. Myös yksityisten päiväkotien ja koulujen sekä erityisryhmien hoito- ja asumispalvelujen sekä toimintakeskusten henkilöstölle järjestetään koulutusta.\nPelastuslaitoksen tarjoamat koulutukset ja kurssit\nKoulutustoiveista ja –tarpeista voit ottaa yhteyttä alueen turvallisuuskouluttajiin.\nVäestönsuojanhoitajan ja asuinkiinteistön turvallisuuskursseista voit kysyä Uudenmaan pelastusliitosta.


Tilastot - PDF\nDownload "Tilastot 1.1.-31.12.2010"\n2 Raiskauskriisikeskuksen esittely Raiskauskriisikeskus Tukinaisen toiminta alkoi vuonna 1993 Raha-automaattiyhdistys ry:n tuella. Toiminnan alusta alkaen auttamisen keinoina ovat olleet maksuton juridinen ja terapeuttinen neuvonta, ohjaus sekä tuki. Kriisi- ja puhelinpäivystykset ovat kuuluneet tähän päivään asti Raiskauskriisikeskuksen perustoimintoihin. Jyväskylän aluetoimipiste aloitti kehittämishankkeena vuonna 2006, ja se siirtyi osaksi yleisavustusta vuonna Päärahoittajana on edelleen Raha-automaattiyhdistys ry, jonka rahoituksen turvin toimintaa on voitu jatkaa ja kehittää. Raiskauskriisikeskus Tukinainen on Suomen ainoa raiskauskriisikeskus. Tukinainen ry:n päämääränä on seksuaalisen hyväksikäytön ja väkivallan kohteeksi joutuneiden ja heidän läheistensä aseman parantaminen. Yhä tärkeämmässä roolissa järjestön työssä on myös näiden rikosten ennaltaehkäisy sekä varhainen puuttuminen lähisuhdeväkivaltaan. Yhdistys ylläpitää Raiskauskriisikeskusta, joka antaa voittoa tavoittelematta kriisi- ja oikeusapua, tukea, neuvontaa, ohjausta ja kuntoutusta sekä konsultaatiota ja koulutusta. Tukinaisen valtakunnallinen ja soittajalle maksuton juristipäivystys perjantaisin on kohdennettu lähisuhdeväkivallan uhreille, heidän läheisilleen ja ammattiauttajille. Tukinainen ry:n toiminnan painopiste on yhteiskunnallisessa vaikuttamisessa, johon kuuluu muun muassa yhteistyö eri järjestöjen ja julkisen sektorin toimijoiden kanssa, lainsäädäntöä koskevien lausuntojen laatiminen ja mediasuhteiden ylläpitäminen. Tukinainen julkistaa vuosittain tammikuussa oman tilastobarometrinsä päivystyspuhelimeen tulleista yhteydenotoista. Vuonna 2010 erityistä huomiota kiinnitettiin lähisuhdeväkivallan yleisyyteen ja siihen liittyviin uhkiin. Tiedotusvälineet ottivat esille esimerkiksi uhriin kohdistuvien uhkailujen yleisyyden ja vakavuuden. Raiskauskriisikeskuksen toimintaan saatiin vuosiksi Raha-automaattiyhdistyksen tuella kolmevuotinen Nettitukinainen-projekti, jonka tavoitteena on ollut antaa tietoa, tukea ja neuvontaa seksuaalisen hyväksikäytön ja väkivallan kysymyksissä Internetin avulla. Projektin yhteydessä luotiin myös uusi tietosuojajärjestelmä yhteydenottajien tietoturvallisuuden varmistamiseksi. Nettitukinainen ei kuitenkaan valitettavasti saanut enää jatkorahoitusta vuodelle 2011, joten se jouduttaneen valitettavasti lopettamaan kokonaan. Nettitukinaisen suosio kuitenkin ylitti projektille alun perin asetetut tavoitteet yhteydenottajamäärissä. Oikeudellisen työn kehittämisen tarve on lisääntynyt rikosten uhrien oikeuksia koskevien kansainvälisten ja kansallisten velvoitteiden myötä. Seksuaalisen väkivallan ja hyväksikäytön uhrien asemaan on kiinnitetty aiempaa enemmän huomiota. Uhrien tukijärjestön rooli on keskeinen muun muassa rikosprosessissa ilmenevien epäkohtien ja lainsäädännössä olevien puutteiden esille nostamisessa. Vuonna 2010 Tukinainen antoi lausunnot muun muassa lapsiin kohdistuvista seksuaalirikoksista, puolustuskyvyttömän henkilön 2\n3 seksuaalisesta hyväksikäytöstä ja rikosvahinkolaista. Tukinaisen henkilökunta olisi valmis aiempaa tiiviimmin osallistumaan myös lainvalmistelutyöhön erilaisten työryhmien jäsenenä, ja siten tuoda käytännön työssä saadun asiantuntemuksensa lainvalmistelun käyttöön. Yhteistyömuotoja eri viranomaisten kuten poliisin kanssa voitaisiin kehittää, jos rahoitusta oikeudelliseen työhön olisi mahdollista lisätä. Ongelmana on, että Tukinainen ry:n rahoitus ei ole sallinut kuin yhden juristin palkkaamisen. Senja- sensitiivisyyskoulutusprojektissa vuonna 2010 valmistui tavoitteena ollut koulutusmalli, jonka avulla opetetaan viranomaisia kohtaamaan oikein lähisuhdeväkivallan ja seksuaalirikosten uhreja. Koulutustilaisuuksia järjestettiin tuomioistuinten tuomareille ja oikeusavustajille yhteistyössä Oikeusministeriön kanssa, erikoissyyttäjille yhteistyössä Valtakunnansyyttäjänviraston kanssa, poliiseille yhteistyössä Poliisihallituksen kanssa ja poliisin perustutkintoa ja erikoistumisopintoja opiskeleville sekä poliisin alipäällystötutkintoa ja päällystötutkintoa opiskeleville yhdessä Poliisiammattikorkeakoulun kanssa. Lisäksi projektissa laadittiin erilliset koulutuskansiot, joita jaettiin koulutettaville. 3\n4 Vaarantuuko seksuaalista väkivaltaa kokeneiden uhrien oikeusturva ja avunsaanti jatkossa? Raiskauskriisikeskus Tukinaisen merkittävin rahoittaja on Raha-automaattiyhdistys. Tulevina vuosina Raiskauskriisikeskuksen rahoitus vähenee, mikä tarkoittaa yhdistyksen toiminnan supistumista. Tukinainen on ollut monille seksuaalisen väkivallan ja hyväksikäytön uhreille paikka, josta he ovat saaneet akuuttia apua tilanteeseensa. Heitä on myös tarvittaessa ohjattu jatkohoitoon julkisen sektorin yhteistyötahoille. Tukinaisen toiminnan supistuminen merkitsee myös seksuaalisen väkivallan ja hyväksikäytön uhrien avun saamisen vaikeutumista. Seksuaalisen väkivallan ja hyväksikäytön seuraukset vaikuttavat laajasti uhrin kaikille elämän alueille. Ongelmana on, miten uhrien oikeusturva ja ohjaus, tuki sekä neuvonta turvataan jatkossa? Monet kaupungit ja kunnat ovat velvoitettuja hoitamaan seksuaalisen väkivallan uhreja, mutta käytännössä sosiaali- ja terveydenhuollon taloudellisten resurssien vähetessä uhrit saattavat jäädä ilman apua sekä tukea. Raiskauskriisikeskuksella on ollut tähän asti huomattava asema uhrien tukemisessa, ohjaamisessa ja neuvonnassa. Vuoden 2010 tilastot osoittavat, että tarvetta tuelle on edelleenkin selkeästi. Tukinaisen kriisi- ja juristilinjoille tuli yhteensä puheluja ensisoittojen 625 kpl lisäksi yhteensä 2158 kpl. Yhteydenottoja tuli auttavien puhelimien kautta myös Nettitukinaiseen. Seksuaalista väkivaltaa ja hyväksikäyttöä kohdanneiden uhrien kannalta on olennaisen tärkeää, että heidän avunsaantinsa turvataan myös tulevaisuudessa. Tilastot osoittavat, että seksuaalisen väkivallan ja hyväksikäytön aiheuttaman trauman hoito vaatii monialaista asiantuntemusta kriisija juridiselta puolelta. 4\n5 Seksuaalisen väkivallan seuraukset Seksuaalista väkivallan teon tai tekojen seuraukset koskettavat uhrin useita elämän alueita. Usein tekojen seuraukset ovat fyysisiä, psyykkisiä ja sosiaalisia, taloudellisia sekä oikeudellisia ilmenee (kuvio 1). Myös traumatisoitumiseen liittyvät PTSD-oireet liittyivät usein seksuaalisen väkivallan kokemukseen. On tärkeää, että seksuaalista väkivaltaa kokenut saa asianmukaista ohjausta, tukea ja neuvontaa tilanteeseensa. Seksuaalisen väkivallan ja/ tai hyväksikäytön seuraukset olivat usein psyykkisiä ja sosiaalisia. Kokemuksesta johtuvat oireet vaikuttavat uhrin koko elämään, siksi on oleellisen tärkeää, että uhri saa asianmukaista kohtelua ja hoitoa. Kuvio 1. 5\n6 Soittajien ohjaaminen muihin auttamistahoihin Kuvio 2. Huom! Soittajia on ohjattu sekä julkisen että yksityisen sektorin auttamistahoihin, kuten lääkärille tai asianajalle. 6\n7 Oikeusprosessin vaihe yhteydenoton tilanteessa Seksuaalinen väkivalta on edelleen tabu. Suurin osa seksuaalista väkivaltaa kokeneista ei ollut tehnyt rikosilmoitusta tapahtuneen jälkeen. Toisaalta asenteiden hienoisesta muuttumisesta kertoo kuitenkin se, että rikosilmoitus oli tehty 27,45 % ensipuheluista (kuvio 3). Kaikki uhrit eivät miellä seksuaalista väkivaltaa rikokseksi, vaan usein syyllistävät itseään teosta. Kuvio 3. Huomio! Kuviossa ei tietoa tarkoittaa sitä, ettei asia ole tullut esille käydyssä puhelinkeskustelussa. Asioita ei kysytä erikseen tilastointia varten. 7\n8 Ensipuhelujen määrät Vuonna 2010 ( ) ensimmäistä kertaa soittavien puheluja oli yhteensä 625 kappaletta, jotka jakaantuivat juristi- ja kriisilinjan (321/304 kpl) mukaan (kuvio 4). Kuvio 4. Nettitukinaiseen vuonna 2010 tulleet yhteydenotot 511 viestiä 111 yhteydenottajaa 8\n9 Yhteydenotot Kriisi- ja juristilinjoille tuli yhteensä puheluja ensisoittojen lisäksi yhteensä 2158 kpl. Yhteydenottoja tuli auttavien puhelimien kautta myös Nettitukinaiseen (taulukko 1). kriisi juristi tammi helmi maalis huhti touko kesä heinä elo syys loka marras joulu YHTEENSÄ Taulukko 1. 9\n10 Yhteydenotot valtakunnallisesti Puhelinyhteydenottaja on tullut valtakunnallisesti koko Suomesta, kuten kuvio 5 osoittaa. Etelä- Suomen lääni on tilastossa painottunut, johtuen muun muassa asukastiheydestä. Kuvio 5. Huomio! Kuviossa ei tietoa tarkoittaa sitä, ettei asia ole tullut esille käydyssä puhelinkeskustelussa. Asioita ei kysytä erikseen tilastointia varten. 10\n11 Soittajan tiedot Useimmiten uhrit hakeutuvat itse Tukinaisen avun piiriin. Yhteyttä ottivat myös muun muassa ammattiauttajat, lähiomaiset (kuvio 6). kuvio 6. Huomio! Kuviossa ei tietoa tarkoittaa sitä, ettei asia ole tullut esille käydyssä puhelinkeskustelussa. Asioita ei kysytä erikseen tilastointia varten. 11\n12 Soiton syyt Suurin osa yhteydenotoista koski useimmiten raiskausta, mutta huomattavissa määrin myös muuta lapsen seksuaalista hyväksikäyttöä, lähisuhdeväkivaltaa ja seksuaalista hyväksikäyttöä (kuvio 8). Useimmiten, yli 65 % tapauksista uhrina oli ollut yksi ihminen. Huomattavalle osalle uhreista (33 %) ei ole tehty lääketieteellistä tutkimusta. Kuvio 7. Kaikista puheluista 0,6 % koski paritusta (4 tapausta) ja 0,3 % ihmiskauppaa (2 tapausta). Seksuaalinen väkivalta, joka liittyy järjestäytyneeseen rikollisuuteen, tulee ilmi harvoin. Esimerkiksi ihmiskaupan uhrit pelkäävät henkensä puolesta, eivätkä pääsääntöisesti uskalla puhua omasta tilastaan. 12\n13 Konsultointipuhelut Konsultointipuheluja kaikista kriisi ja juristilinjan puheluista oli yhteensä 12,36 %. Konsultointipuhelujen määrä on kuitenkin kasvamassa. Yhä useammat sosiaali- ja terveydenhuollon henkilöt, jotka kohtaavat työssään seksuaalista väkivaltaa kokeneita, tarvitsevat lisätietoa aiheesta tai syventävää koulutusta. Suurin osa tekijöistä on uhreille tuttuja Suurin osa seksuaalisesta väkivallasta ja/ tai hyväksikäytöstä tapahtuu yhteisessä yksityisasunnossa tai uhrin/ tekijän yksityisasunnossa. Edellä mainittu osoittaa, että suurin osa tekijöistä on uhreille tuttuja (kuviot 8 ja 9). Kuvio 8. 13\n14 Huomio! Kuviossa ei tietoa tarkoittaa sitä, ettei asia ole tullut esille käydyssä puhelinkeskustelussa. Asioita ei kysytä erikseen tilastointia varten. Tekijän suhde soittajaan Kuvio 9. Huomio! Kuviossa ei tietoa tarkoittaa sitä, ettei asia ole tullut esille käydyssä puhelinkeskustelussa. Asioita ei kysytä erikseen tilastointia varten. 14\n15 Uhrien ikä Uhrien ikä tekohetkellä vaihtelee suuresti. Kaiken ikäisillä on riski kokea seksuaalista väkivaltaa ja/ tai hyväksikäyttöä (kuvio 10). Edellä mainittu murtaa sitä myyttiä, jonka mukaan vain nuorilla naisilla oli riski joutua seksuaalisen väkivallan ja/ tai hyväksikäytön uhriksi. Kuvio 10. Huomio! Kuviossa ei tietoa tarkoittaa sitä, ettei asia ole tullut esille käydyssä puhelinkeskustelussa. Asioita ei kysytä erikseen tilastointia varten. 15\n16 Kulunut aika rikoksen tekohetkestä yhteydenottohetkeen Tukinaisen kriisi- ja juristipäivystykseen otetaan yhteyttä riippumatta siitä, kuinka kauan teosta on aikaa (kuvio 11). Yhä enenevissä määrin otetaan yhteyttä silloin, kun teosta on aikaa alle vuosi, mikä osoittaa, että kulttuuriset asenteet seksuaalista väkivaltaa kohtaan ovat muuttumassa ja sen tabuluonne on murtumassa. Toisaalta toisen suuren yhteydenottoryhmän muodostavat ne soittajat, joilla teosta on aikaa yli kymmenen vuotta. Näissä yhteydenotoissa on usein kyse insestistä tai lapsena koetusta seksuaalisesta hyväksikäytöstä, jonka prosessointi aloitetaan vasta myöhemmin. Useissa tapauksissa seksuaalinen väkivalta ja/ tai hyväksikäyttö oli jatkuvaa. Kuvio 11. Huomio! Kuviossa ei tietoa tarkoittaa sitä, ettei asia ole tullut esille käydyssä puhelinkeskustelussa. Asioita ei kysytä erikseen tilastointia varten. 16\n17 Tekijän ikä Tekijä oli useimmiten iältään vuotias (kuvio 12). Kuvio 12. Huomio! Kuviossa ei tietoa tarkoittaa sitä, ettei asia ole tullut esille käydyssä puhelinkeskustelussa. Asioita ei kysytä erikseen tilastointia varten. 17\n18 Uhkailu Useimmissa tapauksissa tekijä on myös uhkaillut uhria. Tappo- ja muut uhkaukset muodostavat huomattavan osuuden kaikesta uhkailusta (kuvio 13 ja 14). Kuvio 13. Huomio! Kuviossa ei tietoa tarkoittaa sitä, ettei asia ole tullut esille käydyssä puhelinkeskustelussa. Asioita ei kysytä erikseen tilastointia varten. 18\n19 Uhkailutapa Kuvio 14. Huomio! Kuviossa ei tietoa tarkoittaa sitä, ettei asia ole tullut esille käydyssä puhelinkeskustelussa. Asioita ei kysytä erikseen tilastointia varten. 19\n20 Teon tallentaminen Väkivaltaa, johon sisältyy seksuaalista väkivaltaa ja/ tai hyväksikäyttöä on tallennettu (esim. web, kamera, video) vajaassa 2 % tapauksista, kuten kuviosta 15 voidaan havaita. Epäilyjä teon tallentamisesta on paljon tätä enemmän. Kuvio 15. Huomio! Kuviossa ei tietoa tarkoittaa sitä, ettei asia ole tullut esille käydyssä puhelinkeskustelussa. Asioita ei kysytä erikseen tilastointia varten. 20\n21 Nettitukinaisen tilastot 2010 Nettitukinainen.fi -sivusto julkaistiin maaliskuussa 2009, mistä lähtien seksuaalirikoskysymyksiin liittyvää ohjausta ja neuvontaa on ollut mahdollista saada anonyymisti Internetissä. Nettitukinaisen käyttäminen vaatii rekisteröitymisen eli käyttäjätunnuksen ja salasanan luomisen. Myös sähköpostiosoitteen voi halutessaan ilmoittaa, mikäli haluaa saada sähköpostitse ilmoituksen vastauksen saapumisesta. Sivustolla on mm. yksityiskohtaiset käyttöohjeet, tietoturvaja rekisteriseloste sekä tietoa työtä ohjaavista eettisistä periaatteista ja vaitiolovelvollisuudesta. Lisäksi sivustolta löytyy Materiaalipankki, mihin on kerätty tietoa mm. usein kysytyistä aiheista. Keskustelujen sallittu pituus on viisi saatua vastausta. Myös tämän jälkeen keskustelua on kuitenkin mahdollista jatkaa, mutta se vaatii uuden rekisteröitymisen. Viesteihin vastaavat kysymyksestä riippuen joko Tukinaisen kriisityöntekijä tai juristi (tai nämä yhdessä). Vastausajaksi on määritelty kaksi viikkoa, mutta käytännössä vastauksen on saanut alle viikossa, useimmiten jo muutaman päivän sisällä viestin lähettämisestä. Keskustelut säilyvät asiakkaan ja työntekijän nähtävissä kaksi kuukautta viimeisestä vastauksesta, ellei asiakas itse poista käyttäjätunnustaan ja käytyä keskustelua ennen sitä. Sivustolla on palautelomake, jonka avulla kerätään käyttäjäkokemuksia. Palautetta voi halutessaan antaa myös vapaamuotoisesti Palaute ylläpidolle -toiminnon kautta. Vuonna 2010 Nettitukinainen.fi -sivustolla vieraili lähes kävijää. Keskusteluja käytiin yhteensä 111 nimimerkin kanssa, ja viestejä saapui vuoden aikana yhteensä 511 kappaletta, joista suurimpaan osaan (83,3 %) vastasi kriisityöntekijä ja loppuihin (16,7 %) juristi. Sekä sivuston kävijämäärä että saapuneiden viestien määrä lähes kaksinkertaistui edellisestä vuodesta. Nettitukinainen mahdollistaa avun hakemisen maantieteellisestä sijainnista ja vuorokaudenajasta riippumatta. Asiakkaat voivat hakea apua itselleen sopivampana hetkenä Valtaosa (69,5 %) keskusteluista aloitettiin Tukinaisen puhelinpäivystysaikojen 1 ulkopuolella (kuva 1). Keskustelujen pituudet vaihtelivat asiakaskohtaisesti, mutta useimmissa tapauksista (65,4 %) asiakas kirjoitti kaksi viestiä ja lopetti keskustelun saatuaan näihin vastaukset (kuva 2). 1 Kriisipäivystys (puh ) arkisin klo 9-15 ja viikonloppuisin (myös pyhinä ja niiden aattoina) klo 15-21; Juristipäivystys (puh ) ma-to klo ja pe klo\n22 Keskustelujen alkamisajankohta 30,5 % päivystysaikana 69,5 % päivystysajan ulkopuolella Kuva 1. Keskustelujen alkamisajankohta. Keskustelujen pituudet 1 viesti ja vastaus 2 viestiä ja vastausta 3 viestiä ja vastausta 4 viestiä ja vastausta 5 viestiä ja vastausta enemmän kuin 5 viestiä ja vastausta 14,8 10,0 4,0 4,2 1,6 65, prosenttia (%) Kuva 1. Keskustelujen pituudet. Useimmiten Nettitukinaiseen otti yhteyttä uhri itse (80,4 %). Seuraavaksi suurin yhteydenottajaryhmä oli lähiomaiset (9,8 %) (kuva 3). Sekä yhteydenottajista (kuva 4) että henkilöistä, joita yhteydenotot koskivat (kuva 5), valtaosa oli naisia. 22\n23 Yhteydenottajien asema uhri itse lähiomainen ystävä tai tuttu av(i)opuoliso, seurustelukumppani ammattiauttaja tai viranomainen muu sukulainen 9,8 % 3,9 % 2,9 % 2,0 % 1,4 % 80,4 % prosenttia (%) Kuva 3. Yhteydenottajien asema. Yhteydenottajien sukupuolijakauma 6,9 % mies nainen 93,1 % Kuva 4. Yhteydenottajien sukupuolijakauma. Uhrien sukupuolijakauma 4,0 % mies nainen 96,0 % Kuva 5. Uhrien sukupuolijakauma. 23\n24 Nettitukinainen on ollut erityisesti nuorten aikuisten suosima yhteydenottokanava; lähes puolet (46,8 %) yhteydenottajista oli vuotiaita. Seuraavaksi eniten yhteyttä ottivat vuotiaat nuoret (19, 4 %) ja vuotiaat aikuiset (19,3 %)(kuva 6). Yhteydenottajien ikäjakauma alle 16-v. 4, v. 19, v. 46, v. 19, v. 8,1 yli 50-v. 1, prosenttia (%) Kuva 6. Yhteydenottajien ikäjakauma. Yleisimmin Nettitukinaiseen tulleiden yhteydenottojen syynä oli joko raiskaus (31,4 %) tai lapseen kohdistunut seksuaalirikos (30,4 %) (kuva 7). Jälkimmäisistä 17,1 prosenttia käsitteli lapsen seksuaalista hyväksikäyttöä, jossa tekijä ei ollut perheenjäsen, ja loput (13,3 %) insestiä eli perheen sisällä tapahtunutta seksuaalista hyväksikäyttöä. Yhteydenottojen syyt raiskaus *) muu lapsen seksuaalinen hyväksikäyttö insesti seksuaalinen hyväksikäyttö lähisuhdeväkivalta seksuaalinen ahdistelu ja häirintä epäilty insesti/hyväksikäyttö raiskauksen yritys henkinen väkivalta pakottaminen seksuaal. tekoon lähestymiskielto paritus pahoinpitely **) muu syy 4,8 3,8 3,8 2,9 2,9 1,9 1,0 1,0 1,0 3,7 13,3 11,4 17,1 31, prosenttia (%) *) muulla lapsen seksuaalisella hyväksikäytöllä tarkoitetaan tässä lapseen (alle 16-v.) kohdistunutta seksuaalista hyväksikäyttöä silloin, kun tekijä ei ole perheenjäsen. **) muita yhteydenottoon johtaneita syitä olivat mm. parisuhdeongelmat, mielenterveysongelmat ja seksuaaliset ongelmat. Kuva 7. Yhteydenottojen syyt. 24\n25 Nettitukinaiseen yhteyttä otettaessa tapahtuneesta oli kulunut useimmiten yli kymmenen vuotta (38,5 %) (kuva 8). Huomion arvoista on se, että vuosikymmenten takaiset tapahtumat olivat yhteydenoton syynä Nettitukinaisessa lähes kaksi kertaa useammin kuin Tukinaisen puhelinpäivystyksiin tulleissa soitoissa. Yhteydenoton tapahtuessa vasta vuosikymmeniä tapahtuneen jälkeen, oli kyseessä useimmiten lapsuudessa tai nuoruudessa koettu seksuaalinen hyväksikäyttö. On melko tavallista, että traumakokemukset aktivoituvat uudelleen myöhemmässä elämänvaiheessa kuten oman lapsen syntymän, lasten pois muuttamisen, eläkkeelle jäämisen tai muun elämän muutos- tai kriisivaiheen yhteydessä. Tämä saattaa osaltaan selittää yhteydenottamista yli kymmenen vuoden jälkeen. Toinen mahdollinen selitys on voimakas häpeän tunne, mikä liittyy usein seksuaalisen hyväksikäytön ja väkivallan kokemuksiin ja voi estää avun hakemista. Monet yhteydenottajat kertoivatkin keränneensä vuosia rohkeutta kokemuksestaan kertomiseen. Lähes neljäsosa (24,2 %) yhteydenotoista käsitteli viimeisen kahden viikon aikana tapahtunutta tekoa. Tällöin kyseessä oli useimmiten aikuiseen kohdistunut seksuaalirikos. Teosta kulunut aika yhteydenottohetkellä alle viikko 1-2 viikkoa >2 viikkoa - 3 kuukautta >3-6 kuukautta >6 kuukautta - 1 vuosi >1-5 vuotta >5-10 vuotta >10-20 vuotta yli 20 vuotta jatkuvaa 2,1 3,3 5,5 5,5 8,8 8,8 12,1 12,1 15,4 26, prosenttia (%) Kuva 8. Teosta kulunut aika yhteydenottohetkellä. Yli puolessa (52,1 %) yhteydenotoista oli kyseessä ns. suojaikärajan alittavaan eli alle 16- vuotiaaseen lapseen kohdistunut seksuaalinen teko. Reilussa neljäsosassa (26,8 %) yhteydenottoja kyse oli vuotiaaseen nuoreen kohdistuneesta teosta (kuva 9). Uhrin ikä tekohetkellä alle 7-v v v v v v v. yli 50-v. 1,4 1,4 5,6 8,5 12,7 21,1 22,5 26, prossenttia (%) Kuva 9. Uhrin ikä tekohetkellä. 25\n26 Suurimmassa osassa (69,0 %) yhteydenottoja, joiden aiheena oli raiskaus tai seksuaalinen hyväksikäyttö, tekijä oli uhrille ennestään tuttu. Useimmiten tekoa oli edeltänyt jonkinasteinen luottamus- tai riippuvuussuhde. Tekijä oli täysin tuntematon uhrille vain kolmasosassa tapauksista (kuva 10). Tekijä, kun yhteydenoton syynä raiskaus tai seksuaalinen hyväksikäyttö tuntematon muu tuttu ravintolatuttavuus *)auktoriteettiasemaan perustuva seurustelukumppani av(i)opuoliso ystävä ex-kumppani työtoveri 7,1 7,1 4,8 2,4 2,4 16,7 14,3 14,2 31, prosenttia (%) *) Auktoriteettiasemalla tarkoitetaan tässä tekijän asemaan (esim. työnantaja, opettaja), riippuvuussuhteeseen (esim. vuokranantaja) tai huomattavaan ikäeroon perustuvaa asemaa. Kuva 10. Tekijä, kun yhteydenoton syynä raiskaus tai seksuaalinen hyväksikäyttö. Perheen sisäisessä lapsen seksuaalisessa hyväksikäytössä eli insestissä tekijä oli hieman useammin vanhempi (53,3 %) kuin muu perheenjäsen (46,7 %) (kuva 11.). Perheen ulkopuolisessa lapsen seksuaalisessa hyväksikäytössä tekijä oli useimmiten lapselle ennestään tuttu. Vain 13,3 prosentissa ko. yhteydenotoista tekijänä oli ollut lapselle ennestään tuntematon henkilö (kuva 12.). Tekijä, kun yhteydenoton syynä insesti 46,7 % 53,3 % vanhempi muu perheenjäsen Kuva 11. Tekijä, kun yhteydenoton syynä insesti. 26\n27 Tekijä, kun yhteydenoton syynä **)muu lapsen seksuaalinen hyväksikäyttö muu tuttu *) auktoriteettiasemaan perustuva sukulainen tuntematon ystävä seurustelukumppani 6,7 6,7 13,3 20,0 20,0 33, prosenttia (%) *) Auktoriteettiasemalla tarkoitetaan tässä tekijän asemaan (esim. opettaja, harrastuksen ohjaaja) tai huomattavaan ikäeroon perustuvaa asemaa. **) Muu lapsen hyväksikäyttö = lapsen seksuaalinen hyväksikäyttö, kun tekijä muu kuin perheenjäsen Kuva 12. Tekijä, kun yhteydenoton syynä muu lapsen seksuaalinen hyväksikäyttö. Yli 85 prosentissa yhteydenottoja rikosilmoitusta ei ollut tehty (kuva 13). Myös täydellisen lääketieteellisen tutkimuksen tekeminen oli hyvin harvinaista (tehty 4,4 prosentissa tapauksia). Suurimmalle osalle (91,2 %) uhreista oli kuitenkin tehty osittainen lääketieteellinen tutkimus, esimerkiksi sukupuolitautitestit (kuva 14). Rikosilmoitus 1,4 % 13,3 % rikosilmoitus tehty rikosilmoitusta ei ole tehty 85,3 % rikosilmoitus peruttu Kuva 13. Rikosilmoitus. 27\n28 Lääketieteellinen tutkimus 4,4 % 4,4 % lääketieteellinen tutkimus tehty lääketieteellistä tutkimusta ei ole tehty 91,2 % osittainen tutkimus tehty (esim. vain sukupuolitautitestit) Kuva 14. Lääketieteellinen tutkimus. Yhteenveto Nettitukinainen.fi -verkkopalvelu perustettiin täydentämään Tukinaisen toimintamuotoja ja vastaamaan osaltaan yhä kasvavaan tuen, neuvonnan ja ohjauksen tarpeeseen. Ennen auttavan verkkopalvelun avaamista yhteydenottoja oli alkanut tulla yhä enenevissä määrin myös Tukinaisen toimiston sähköpostiin. Asiakkaat, heidän läheisensä ja eri alojen ammattilaiset pitivät Internetin kautta tapahtuvan ohjauksen puuttumista Tukinaisen toimintamuodoista yllätyksellisenä epäkohtana ja toivoivat tilanteeseen muutosta. Nettitukinainen.fi -verkkopalvelu on osoittautunut varsin suosituksi yhteydenottokanavaksi. Sekä vuosittainen kävijöiden määrä sivustolla että saapuneiden viestien määrä ovat lähes kaksinkertaistuneet vuodessa. Vuonna 2010 Nettitukinaiseen lähetettiin yli 500 viestiä ja sivustolla oli kuukausittain lähes kävijää. Suurin osa keskusteluista on alkanut vuorokaudenaikaan, jolloin soittaminen Tukinaisen puhelinpäivystyksiin ei olisi ollut mahdollista. Nettitukinainen.fi on ollut erityisesti nuorten aikuisten suosiossa. Tilastojen valossa näyttää siltä, että sähköisen yhteydenoton valitsevat useimmiten sellaiset henkilöt, joiden kokemasta seksuaalisen väkivallan kokemuksesta on kulunut vuosia, jopa vuosikymmeniä. Toisaalta neljäsosa yhteydenotoista on koskenut tapahtumia viimeisen kahden viikon aikana. Useimmiten yhteyttä ottaa uhri itse tai hänen lähiomaisensa. Miesten osuus yhteydenottajissa on edelleen pieni, vain noin 7 prosenttia. Nettitukinaisen uskotaan helpottavan joidenkin erityisryhmien avunsaannin mahdollisuuksia. Tällaisia ovat mm. huonokuuloiset, kuulo- ja puhevammaiset, vaikeissa elämäntilanteissa elävät, erityisen ujot sekä sosiaalisesti estyneet avun tarvitsijat. Yhteydenottajat eivät kuitenkaan useinkaan viesteissään kerro mahdollisista avun tavoittamiseen liittyvistä hankaluuksistaan, joten sen arvioiminen, missä määrin Nettitukinainen on tavoittanut em. kohderyhmiä, on vaikeaa. 28\n29 Valitettavaa on, että vain n. 13 prosentissa yhteydenottoja rikosilmoitus oli tehty. Myös täydellisen lääketieteellisen tutkimuksen tekeminen oli harvinaista, mutta osittainen tutkimus (esim. sukupuolitautitestit) oli tehty suurimmalle osalle yhteydenottajista. 29\nSISÄLLYSLUETTELO 1. RAISKAUSKRIISIKESKUS TUKINAINEN /TUKINAINEN RY 1 1.1. Esittely 1 2. Kriisityö 3 2.1. Yleistä 3 2.2. Ryhmätoiminta 5 2.3.\nSISÄLLYSLUETTELO sivu 1. RAISKAUSKRIISIKESKUS TUKINAINEN /TUKINAINEN RY 1 1.1. Esittely 1 2. Kriisityö 3 2.1. Yleistä 3 2.2. Ryhmätoiminta 5 2.3. Koulutus- ja asiantuntijatehtävät 8 2.4. Osaamisen kehittäminen\n1. JOHDANTO 3 2. KRIISITYÖ 3\nVuosikertomus 2009 SISÄLLYS sivu 1. JOHDANTO 3 2. KRIISITYÖ 3 2.1 Yleistä 3 2.2 Ryhmätoiminta 4 2.3 Koulutus- ja asiantuntijatehtävät 7 2.4 Osaamisen kehittäminen ja työnohjaus 8 2.5 Verkostoyhteistyö


Eduskunta hyväksyi eilen keskiviikkona hallituksen esityksen Työkanava-yhtiön perustamisesta. Yhtiön tarkoitus on toimia osatyökykyisten työllistäjänä ja väylänä työmarkkinoille. Perustamisen mallina on käytetty soveltuvin osin Ruotsissa jo pitkään toiminutta Samhall-yhtiötä.\nTuleva yhtiö rekrytoi henkilöstöä, kun se tarvitsee työvoimaa, aivan kuten muutkin yritykset. Tällöin TE-toimiston työnantaja- ja yrityspalveluissa etsitään yhtiölle tarjolle työntekijöitä, jotka vastaavat tehtävän osaamistarpeeseen. Tässä tapauksessa erityistä olisi se, että TE-toimisto antaa tarjolle vain vaikeimmassa asemassa olevia osatyökykyisiä.\nNäin saadaan työllistyville henkilöille tuoretta työkokemusta ja työelämäkokemusta sekä kohennetaan heidän työmarkkinavalmiuksiaan. Ilman yhtiön tarjoamaa mahdollisuutta näillä Työkanavan asiakkaiksi tarkoitetuilla henkilöillä ei juuri olisi mahdollisuuksia työllistyä suoraan avoimille työmarkkinoille.\nLisätoimia tarvitaan kuitenkin vielä\nKannatan lämpimästi yhtiön perustamista, sillä meidän on tehtävä huomattavasti nykyistä enemmän sen eteen, että myös vammaiset ihmiset voivat käydä työssä ja saada työstä myös palkkaa. Kyse on nyt aidosta palkkatyöstä, ja tavoitteena ovat avoimet työmarkkinat toistaiseksi voimassa olevilla työsopimuksilla. Lakiesitys on siis tärkeä, mutta paljon jää vielä tekemättä, joten lisätoimia edelleen tarvitaan.\nEnsinnäkin on tärkeää muistaa, että suuri osa vammaisista on täysin työkykyisiä, jos kohtuulliset mukautukset järjestetään työpaikalla. Valitettavan moni työnantaja ei kuitenkaan tiedä niistä tukimuodoista, joita he voivat saada esimerkiksi kohtuullisten mukautusten tekemiseen.\nKohtuullisilla mukautuksilla tarkoitetaan tapauskohtaisesti toteutettavia tarpeellisia ja asianmukaisia muutoksia ja järjestelyjä, joilla ei aiheuteta suhteetonta tai kohtuutonta rasitetta, ja joilla varmistetaan vammaisten ihmisten mahdollisuus työskennellä yhdenvertaisesti muiden kanssa.\nSelvitysten mukaan työantajat eivät tiedä riittävästi siitä, että heillä on mahdollisuus saada niin sanottua työolosuhteiden järjestelytukea kohtuullisten mukautusten toteuttamiseen. Iso ongelma on myös se, ettei TE-toimistoissa ole riittävästi asiantuntijuutta eri vammaisryhmistä ja heidän tarvitsemastaan tuesta työllistymisen polulla.\nKun tietoa ei ole, niin työnhakijan rinnalla kulkijana on vaikea toimia eikä työnantajiakaan osata ohjeistaa ja valmentaa. Tarvitaan siis tiedon lisäämistä, mutta myös asennemuutoksia. Työnantajille suunnattua koulutusta ja tiedotusta on lisättävä ja osaavia työhönvalmentajia käytettävä enemmän myös työnantajien valmennukseen.\nMyös kehitysvammaisten tilanteeseen kiinnitettävä huomiota\nSuomessa on noin 40 000 kehitysvammaista henkilöä, joista työikäisiä on noin 25 000. Heistä vain noin 2–4 prosenttia on palkkatyössä. Noin 2300 kehitysvammaista työskentelee tällä hetkellä niin sanotussa avotyötoiminnassa eli sosiaalihuollon palveluna tavallisella työpaikalla. Kehitysvammainen henkilö ei saa avotyöstä palkkaa, vaan sosiaalitoimi voi maksaa hänelle verottomana avustuksena työosuusrahaa korkeintaan 12 euroa päivässä.\nKun henkilö ei ole työsuhteessa työnantajaan, hän ei saa muutakaan työsuhteeseen perustuvaa turvaa tai oikeuksia, kuten irtisanomissuojaa tai vuosilomaa. Tämän tilanteen muuttaminen olisi yhdenvertaisuuden kannalta äärimmäisen tärkeää ja Työkanava-yhtiö voi osaltaan olla korjaamassa tätä tilannetta. Lainsäädännön muutoksen lisäksi kuitenkin tarvitaan myös ajattelutavan muutosta, jotta vammaiset ymmärretään työelämässä tasavertaisina työntekijöinä, joilla on samat oikeudet kuin muillakin työntekijöille.\nYhä useammalla kehitysvammaisella henkilöllä on myös ammattikoulutus, ja se mahdollistaa tehdä monenlaisia työtehtäviä normaalissa palkkatyössä, etenkin jos työelämään siirryttäessä on mahdollista saada oikeanlaista työhönvalmennusta. Kehitysvammaliiton selvityksen mukaan kehitysvammaisia henkilöitä palkkatyöhön palkanneet työnantajat ovat pääsääntöisesti erittäin tyytyväisiä päätökseensä.\nTyönteosta tulisi tehdä myös kannattavaa. Suurin osa kehitysvammaisista on työkyvyttömyyseläkkeellä, mutta haluaisi työskennellä joko kokoaikaisesti tai osa-aikaisesti. Työkyvyttömyyseläkkeellä oleva saa kuitenkin ansaita korkeintaan vain 855 euroa kuukaudessa. Jos palkka on tätä suurempi, eläkettä ei makseta.\nJotta työnteko on kannattavaa kehitysvammaisille henkilölle, hänen tulee siis ansaita alle 855 euroa, jotta eläkkeenmaksu ei keskeydy. Jokainen ymmärtää, että tämä ei ole omiaan kannustamaan työn vastaanottamiseen. Tämä kannustinloukku voidaan korjata niin kutsutulla lineaarisesti mallilla, jossa eläke pienenee vähitellen palkkatulon kohotessa. Lineaarinen malli helpottaisi myös muiden vammaisten ja pitkäaikaissairaiden tilannetta.\nOnneksi lakiesitys lineaarisen mallin käyttöönotoksi on parhaillaan valmistelussa sosiaali- ja terveysministeriössä, ja ennakkotiedon mukaan saisimme sen eduskunnan käsittelyyn jo ensi syksynä.\nKaikilla ihmisillä tulee olla oikeus osallistua yhteiskunnalliseen toimintaan, tehdä työtä ja kokea työpanoksensa olevan merkityksellinen ja hyödyllinen yhteiskunnalle. Merkityksellisyyden kokeminen edellyttää myös sitä, että työstä saa asianmukaista palkkaa.\nYhdenvertaisuusvaltuutettu onkin aiheellisesti kysynyt, olisiko syytä asettaa vammaisia työntekijöitä koskevia selkeitä rekrytointitavoitteita ja kehittää uudenlaisia tukitoimia, joiden avulla vammaisten palkkatyöhön osallistuminen olisi nykyistä useammin mahdollista.\nSuomi tarvitsee kaikkia kansalaisia ja kaikkien osallisuutta yhteiskunnassa. Olemme kaikki tärkeitä.\nJulkaistu Uuden Suomen blogissa 17.3.2022.


Milloin on paras aika perhekuvaukselle? | Siru Danielsson PhotographyMilloin on paras aika perhekuvaukselle? – Siru Danielsson Photography\nMilloin on paras aika perhekuvaukselle?\n2 huhtikuun, 2019 2 huhtikuun, 2019 | Siru Danielsson\nLifestyle-perhekuvaus Helsinki, Espoo, Vantaa – Siru Danielsson Photography\nPerhekuvaukset ulkona alkavat olla taas ajankohtaisia, ja moni miettiikin, saisiko tänä kesänä perheen kokoon kuvia varten. Kannattaa ottaa härkää sarvista ja varata aika kuvaajan kanssa – perhekuvaus on hauskaa, ja kuvat ovat varmasti niitä arvokkaimpia muistoja vielä vuosienkin päästä. Kesä on lapsi- ja perhekuvaajilla sesonkiaikaa, joten kuvauksen voi hyvin varata jo keväällä, samalla kun miettii kesän työ- ja loma-aikatauluja.\nTäällä Suomessa ulkokuvauskausi on lyhyehkö, ja valo on hyvin erilainen riippuen kuukaudesta. Tässä muutama vinkki teidän perheelle sopivimman kuvausajan valitsemiseksi.\nMissä kuvataan? Onko teillä joku tietty rakas paikka, jossa haluaisitte kuvauksen järjestettävän? Tai onko kotinne lähellä kaunis metsäalue tai puisto, joka olisi teille kätevä? Mieti, milloin tuo paikka on parhaimmillaan. Ennen lehtien puhkeamista puistot voivat näyttää harmailta ja lytistyneiltä, kesä-elokuussa upean vehreiltä. Metsäiset paikat toimivat hyvin keväästä syksyyn, sillä metsän varjossa voi kuvata kirkkaallakin auringonpaisteella. Avoimet niityt ja hiekkarannat toimivat parhaiten pilvisellä säällä tai pehmeässä ilta-auringossa alkukeväästä ja syksyllä.\nMitä päälle kuviin? Jos toivot kuvausasuksi kevyitä kesävaatteita, laskeutuvia mekkoja yms., on heinä-elokuu paras kuvausaika. Keväällä kevyet ulkotakit, huivit ja pitkähihaiset paidat ovat tarpeen. Syksyllä kuvatessa esimerkiksi ihanat pehmeät neuleet ja villa-asusteet näyttävät kuvissa kauniilta. Pienten lasten kanssa kesä on usein helpoin kuvausaika, kun kuvia voidaan ottaa ilman lämpimiä asusteita ja vaippaakin vaihtaa tarvittaessa ulkosalla. Myös loppusyksystä ja alkukeväästä kuvaus onnistuu ulkona lämpimällä kerrospukeutumisella ja myssyillä sonnustautuneena.\nMillaista valoa toivot kuviin? Jos olisi minusta kiinni, järjestäisin perhekuvaukset aina ilta-auringossa. Viimeinen tunti ennen auringonlaskua antaa nimittäin upean, pehmeän ja lämpimän valon, jossa kaikki näyttää tunnelmalliselta. Etelä-Suomen illat ovat keskikesällä niin pitkiä, että tuolloin perhekuvaukset ennen auringonlaskua eivät onnistu – joutuisimme aloittamaan kuvauksen iltakymmeneltä. Kesällä kuvaukset pyritään kuitenkin aina järjestämään mahdollisimman aikaisin aamusta tai myöhään illasta. Näin vältetään kaikkein kirkkain auringonpaiste. Jos kuvaus järjestetään keskellä päivää, olisi hyvä, että kuvauspaikasta löytyy varjoisia kohtia. Pilvisellä säällä kuvaus onnistuu helpommin myös keskipäivällä.\nKevät ja syksy ovat hyviä aikoja kuvata ilta-auringossa (n. 18-19.30 alkaen). Jos lapsenne ovat pieniä, iltakuvaukseen voi varautua vaikkapa ylimääräisillä päiväunilla ja nappaamalla iltapalat mukaan kotimatkalle.\nTärkeintä perhekuvissa ei kuitenkaan ole kuvauspaikka, kaunis valo tai se, että kaikkien asut sointuivat täydellisesti yhteen. Tärkeintä on se, että te olette yhdessä ja teidän kuvanne tulevat otetuksi!\nTavataan ja kuvaillaan pian!\nLUE LISÄÄ PERHEKUVAUKSESTA\n< Babies – Vauvakuvausta studiolla\nPerhekuvaus äitienpäivälahjaksi? >


[quote=wörmie post_id=3955 time=1480106732 user_id=1117] Kyllä sitä on välillä tullut mentyä mukaan, jos joku läheisempi kaveri on pyytänyt. Ja toisinaan on opiskelijana sellainen fiiliskin, että pitäisi mennä erinäisiin juhliin. Ihan vain siksi, että olisi ne sitten kokenut. Sitten, kun lähtee työelämään, ei samanlaisia akateemisia bileitä ja juhlia enää ole. Toisaalta, vaikka olisin kuinka lupautunut menemään, niin aina jänistän juuri, kun pitäisi lähteä. Eivät ole isot ihmismassat meikäläistä varten. Kuitenkin se, ettei käy hirveästi missään, korostaa kovasti yksinäisyyden tunnetta, joka usein kalvaa. Tunnetta, ettei kuulu mihinkään. [/quote]


Tampereen kaupunki. Vesihuollon kehittämissuunnitelma - PDF\nTampereen kaupunki. Vesihuollon kehittämissuunnitelma\nDownload "Tampereen kaupunki. Vesihuollon kehittämissuunnitelma"\n1 Tampereen kaupunki Vesihuollon kehittämissuunnitelma Maria Åkerman Vesihuollon kehittämissuunnittelun ohjausryhmä 2008\n2 Vesihuollon kehittämissuunnitelma Tampereen kaupunki Kaupunkiympäristön kehittäminen Maankäytön suunnittelu Julkaisuja 2 / 2008 ISBN: ISSN: X Tampereen kaupunginvaltuuston hyväksymä Teksti: Maria Åkerman (ent. Lukkala) ja vesihuollon kehittämissuunnittelun ohjausryhmä Taitto ja liitekartat:\n3 Vesihuollon kehittämissuunnitelma Vesihuoltosanastoa alkalointi hulevesi ominaiskäyttö sulfaatti selvitysalue tarvealue toiminta-alue veden ph-arvon nosto sade-, kuivatus- ja sulamisvedet verkostoon pumpatun veden määrä jaettuna verkoston piiriin kuuluvien asukkaiden lukumäärällä esimerkiksi alumiini- tai ferrisulfaatti ovat suoloja, joita käytetään epäpuhtauksien kemialliseen saostamiseen alue, joilla maankäytön suunnittelua tulee kiirehtiä vesihuoltoon liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi Vesihuoltolain termi. Sillä tarkoitetaan aluetta, jolla suurehkon asukasjoukon tarve taikka terveydelliset tai ympäristönsuojelulliset syyt sitä vaativat, on kunnalla velvollisuus huolehtia siitä, että ryhdytään toimenpiteisiin tarvetta vastaavan vesihuoltolaitoksen perustamiseksi, vesihuoltolaitoksen toiminta-alueen laajentamiseksi tai muun tarpeellisen vesihuollon palvelun saatavuuden turvaamiseksi alue, jolla vesihuoltolaitos huolehtii vesihuollosta vesihuoltolain säädösten mukaisesti vesihuolto vesihuoltolaitos vesihuoltolain mukaan vedenhankinta (veden johtamista, käsittelyä ja toimittamista talousvetenä käytettäväksi) sekä viemäröinti (jäteveden, huleveden ja perustusten kuivatusveden poisjohtamista ja käsittelyä) laitos, joka huolehtii yhdyskunnan vesihuollosta 3\n5 Vesihuollon kehittämissuunnitelma Sisällysluettelo 1 Tampereen vesihuollon strategiset tavoitteet Taustaa Vesihuollon nykytila Tampereen haja-asutusalueet Vesihuoltoselvitykset haja-asutusalueella Talousvesi Jätevedet Haja-asutusalueella toimivat vesiosuuskunnat ja uudet osuuskuntahankkeet Jätevesiasetus ja ympäristönsuojelumääräykset Vesihuollon kehittämistarpeet haja-asutusalueilla Talousveteen liittyvät tarpeet Jätevesiin liittyvät tarpeet Vesihuollon tarpeet alueittain Pirkanmaan haja-asutusalueiden vesihuollon yleissuunnitelma 2001: Tampereen haja-asutusalueet Toimenpiteet vesihuoltolaitosten ulkopuolisilla alueilla Tampereen Vesi Talousvesi Veden jakelu ja vesijohtoverkosto Pintaveden otto ja käsittely Vedenottamot ja pohjavesialueet TAVASE-hanke Jätevesi Viemäröinti ja viemäriverkosto Jäteveden puhdistus Keskuspuhdistamohanke Hulevedet Yhteistyö vesihuollossa Tampereen Veden toimintavarmuus Vesi- ja vesihuolto-osuuskunnat Nurmin Vesihuolto-osuuskunta Sisaruspohjan alueen vesiosuuskunta Velaatan vesiyhtymä Toimenpiteet liittyen vesihuoltolaitosten toimintaan Muut vedenkäyttäjät Vapaa-ajan toiminnot Elinkeinot ja palvelut Alueellinen yhteistyö Vaikutusten arviointi Merkittävimmät vaikutukset yhdyskuntarakenteeseen ja ihmisiin Pohja- ja pintavesien pilaantumisen ehkäiseminen Pohjavesien pilaantumisen ehkäiseminen Pintavesien pilaantumisen ehkäiseminen Vaikutukset toimenpiteittäin Suunnitelman päivitys ja toteutuksen seuranta Yhteenveto Toimenpideohjelma vuosille LÄHTEET LIITTEET\n7 Vesihuollon kehittämissuunnitelma 1 Tampereen vesihuollon strategiset tavoitteet Vesihuoltolain (VHL 103/2001) mukaisesti kunnalla on vastuu vesihuollon yleisestä kehittämisestä alueellaan. Kunnan tulee laatia vesihuollon kehittämissuunnitelmat yhdyskuntasuunnittelun apuvälineeksi. Vesihuollon kehittämissuunnitelmassa otetaan kantaa siihen, missä ja millä aikataululla järjestetty vesihuolto tavoittaa kunnan eri alueet. Vesihuollon kehittämissuunnitelmassa keskitytään erityisesti vesihuoltolaitosten toiminta-alueiden läheisyydessä olevien alueiden sekä haja-asutusalueiden vesihuollon kehittämiseen. Kunnan tulee vesihuoltolain mukaan osallistua myös vesihuollon alueelliseen yleissuunnitteluun silloin, kun alueellinen suunnittelu on käynnissä. Vesihuollon kehittämissuunnitelmassa esitetään ohjeellinen aikataulu vesihuollon kehittämistoimenpiteille kunnan eri alueilla. Kehittämissuunnitelma on kunnan suunnittelun apuväline, johon on koottuna katsaus vesihuollon nykytilaan, kehittämistarpeisiin ja suunnitelmat tulevaisuudessa toteutettavista vesihuollon kehittämistoimenpiteistä. Vesihuollon nykytila, tarvealueet ja varsinaiset suunnitelmat on esitetty erillisillä kartoilla, jotka ovat suunnitelman liitteenä. Maankäytön suunnittelu ja vesihuollon kehittäminen kulkevat käsi kädessä. Yleis- ja asemakaavoituksessa hyödynnetään olemassa olevia vesihuoltoverkostoja sekä selvitetään vesihuollon järjestämisen mahdollisuuksia kaavoitettavilla alueilla. Tampereen Vesi laajentaa toiminta-aluettaan asemakaavoituksen mukaisesti. Haja-asutusalueiden vesihuoltoa kehitetään ensisijaisesti niillä alueilla, joilla on terveydensuojelullisia tarpeita (esimerkiksi veden laatuun liittyviä ongelmia) ja/tai ympäristönsuojelullisia tarpeita (esimerkiksi jätevesien käsittelyyn liittyviä ongelmia). Maankäyttö- ja rakennuslain mukaan alueidenkäytön suunnittelun tavoitteena on edistää terveellisen ja eri väestöryhmien tarpeet tyydyttävän elinympäristön luomista, ehkäistä ympäristöhaittoja sekä edistää ympäristönsuojelua ja yhdyskuntarakenteen taloudellisuutta. Vesihuollon kehittämissuunnitteluun ovat osallistuneet Tampereen kaupungin organisaatiosta kaupunkiympäristön kehittäminen, kiinteistötoimi, ympäristöpalvelut, rakennusvalvonta ja Tampereen Vesi. Kehittämissuunnitelman laadinta on kaupunkiympäristön kehittäminen -yksikön vastuulla. Suunnittelun aikana kuntalaisia on kuultu suunnitelmasta ja vesihuollon kehittämisestä. Vesihuollon kehittämissuunnitelman suunnittelualueena on koko kaupungin alue. Suunnitelman lähtöaineistona on toiminut Tampereen kaupungin ensimmäinen vesihuollon kehittämissuunnitelma, jonka kaupunginvaltuusto hyväksyi vuonna Ensimmäisessä suunnitelmassa esitetyistä toimenpiteistä valtaosa on toteutunut. Pääosa vesihuollon kehittämissuunnitelman toteutuksesta on tapahtunut maankäytön suunnittelun ja sitä seuraavan yhdyskuntarakentamisen kautta. Edellisen suunnitelman pohjalta on laadittu Tampereen kaupungin vesi- ja vesihuolto-osuuskuntien tukemisen malli. Kaupunki tarjoaa perustettaville osuuskunnille asiantuntija- ja suunnitteluapua. Lisäksi kaupunki voi antaa tapauskohtaisesti harkiten perustettavalle osuuskunnalle investointitukea. Suunnitelman rakenne on kolmiosainen. Ensimmäinen osa käsittelee vesihuoltoa vesihuoltolaitosten toiminta-alueiden ulkopuolisilla alueilla. Suunnitelman toinen osa käsittelee vesihuoltoa vesihuoltolaitosten toiminta-alueilla eli Tampereen Veden ja Tampereen kaupungin alueella toimivien vesi- ja vesihuolto-osuuskuntien toimintaa. Kolmas osa käsittää koko kunnan alueen sisältäen mm. yhteenvedon koko suunnitelmasta. 2 Taustaa Tampere on Suomen kolmanneksi suurin kaupunki ja yksi maan voimakkaimmin kasvavista kasvukeskuksista. Asukasluku vuoden 2007 lopussa oli Asukasluvun on arvioitu nousevan noin henkilöön vuoteen 2020 mennessä. Tampereen kaupungin pinta-ala on 687,9 km 2, josta vettä on 164,5 km 2. Vesistöala koostuu lähes 200 järvestä ja lammesta. Väestöntiheys on 390 asukasta neliökilometrillä. 7\n8 Vesihuollon kehittämissuunnitelma Asutus on Tampereella keskittynyt kaupungin eteläosaan. Pohjoiseen suuralueeseen kuuluvat Teiskon ja Aitolahden alueet, jotka ovat valtaosiltaan haja-asutusalueita. Kaavoitustilanne Valtioneuvosto vahvisti Pirkanmaan ensimmäisen maakuntakaavan Maakuntakaavan vahvistumisen myötä Pirkanmaan 3. seutukaava kumoutui. Pirkanmaan 1. maakuntakaava on ns. kokonaiskaava, jossa on tarkasteltu mm. rakentamisalueita, vesi- ja jätehuoltoa, pohjavesi- ja maa-aineskysymyksiä sekä kokonaisuuteen liittyvää ympäristövaikutusten arviointia. Maakuntakaava kattaa koko Pirkanmaan maakunnan ja korvaa alueella voimassa olleet seutukaavat. Tampereen kantakaupungin yleiskaava on vahvistettu Ympäristöministeriössä ja Asemakaava kattaa Tampereella suurimman osan kantakaupungin alueesta sekä lisäksi Kämmenniemen ja Polson pohjoiselta suuralueelta. Koko kaupungin alueella asemakaavoitettuja alueita on 18,5 prosenttia maapinta-alasta. Aitolahti-Teiskon alueella on voimassa viisi vahvistettua, suoraan rakentamista ohjaavaa osayleiskaavaa. Ranta-alueille on voimassa 1994 vahvistettu rantayleiskaava. Terälahden kylätaajaman osayleiskaava on vahvistettu ympäristöministeriössä Velaatan ja Kapeen kylätaajamien osayleiskaavat vahvistettiin ympäristöministeriössä 1997 ja Teiskon kirkonseudun osayleiskaava Muulla osalla Aitolahti-Teiskon aluetta (lukuun ottamatta Nurmi-Sorilaa) on voimassa kaupunginvaltuuston vuonna 1983 hyväksymä Aitolahti-Teiskon yleiskaava. Nurmi-Sorilan alueella on voimassa kaupunginvaltuuston vuonna 1981 hyväksymä osayleiskaava. Yleiskaavoitusohjelma vuosille hyväksyttiin kaupunginhallituksen suunnittelujaostossa Aitolahti Teiskon alueella on vireillä Viitapohjan, Sisaruspohjan, Hirviniemen, Terälahden ja Kolunkylän kyläasutusta ohjaavat osayleiskaavat sekä Nurmi-Sorilan osayleiskaava. Nurmi-Sorilan osayleiskaava laaditan asemakaavoituksen pohjaksi. 8 Ote kaupunginhallituksen suunnittelujaoston hyväksymästä yleiskaavoitusohjelmasta vuosille\n9 Vesihuollon kehittämissuunnitelma Vesihuoltolaki Vesihuoltolaki (119/2001) asettaa kunnille vesihuollon kehittämisvastuun alueellaan, jota se voi toteuttaa lain mukaisilla vesihuollon kehittämissuunnitelmalla sekä toimintaaluemääräyksillä. Laki määrittelee kunnan vastuiden lisäksi myös vesihuoltolaitosten ja kiinteistöjen vastuut. Vesihuoltolain tavoitteena on turvata vesihuollon välttämättömyyspalvelut. Terveydellisesti ja muutoinkin moitteettoman talousveden saanti kohtuullisin kustannuksin tulee olla mahdollista, samoin terveyden- ja ympäristönsuojelun kannalta asianmukainen viemäröinti. Vesihuoltolain tarkoituksena on myös parantaa vesihuoltopalveluiden saatavuutta vesihuoltolaitosten nykyisten toiminta-alueiden ulkopuolisilla taajama- ja haja-asutusalueilla. Vesihuollon palveluiden kehittämisvastuu laitosten nykyisten toiminta-alueiden ulkopuolella on kunnalla. Vesihuollon järjestämiseen tulee kiinnittää huomiota erityisesti alueilla, joilla on voimassa maankäyttö- ja rakennuslaissa tarkoitettu yleis- tai asemakaava tai joilla näiden kaavojen laatiminen on vireillä. Alueet, joita koskevat ympäristönsuojelulain 19 :n nojalla annetut ympäristönsuojelumääräykset, tulee myös huomioida. Vesihuoltolaissa määritellään vesihuoltolaitoksen, vesihuoltolaitoksen asiakkaan ja kunnan roolit ja vastuut vesihuollon järjestämisessä. Kiinteistönomistajalla on ensisijainen vastuu vesihuollon järjestämisestä kiinteistölle. Käytännössä tämä tapahtuu liittymällä alueella toimivan vesihuoltolaitoksen verkostoon tai järjestämällä vesihuolto kiinteistökohtaisin järjestelyin omaa talousvesikaivoa ja jätevesien käsittelyjärjestelmää käyttämällä siellä missä verkostoa ei ole. Kiinteistöillä on toiminta-alueella liittymisvelvollisuus ja käytännössä myös liittymisoikeus. Liittymisvelvollisuudesta vapauttamisesta päättää kiinteistön hakemuksesta kunnan ympäristönsuojeluviranomainen tietyin edellytyksin. Vesihuoltolaitoksella on velvollisuus huolehtia toiminta-alueellaan vesihuollosta asianmukaisesti eli tarjota asiakkailleen vesihuoltopalvelut toiminta-aluepäätöksen mukaisesti. Laitoksen taloudelliset mahdollisuudet palvelujen tuottamiseen on otettava huomioon toiminta-alueesta päätettäessä. Kunta vastaa viimekädessä vesihuoltopalvelujen järjestämisestä, mikäli suurehkon asukasjoukon tarve, terveydelliset tai ympäristönsuojelulliset syyt näin edellyttävät. Kunta vastaa vesihuollon kehittämisestä alueellaan osallistumalla vesihuollon alueelliseen yleissuunnitteluun ja laatimalla vesihuollon kehittämissuunnitelman alueelleen. Vesihuollon kehittämissuunnitelma tulee pitää ajan tasalla ja sen laatimisessa tulee olla riittävässä yhteistyössä muiden kuntien kanssa. Suunnitelmassa tulee esittää vesihuoltolaitosten toiminta-alueisiin liitettävät alueet ja millä aikataululla toimenpiteet on tarkoitus toteuttaa. Myös vesihuoltolaitosten toiminta-alueiden ulkopuolisten haja-asutusalueiden vesihuollon ongelmia ja kehittämistarpeita tulee kehittämissuunnitelmassa tarkastella. Vesihuollon kehittämissuunnitelmassa esitetään vesihuollon kehittämisen tavoitteet tuleville vuosille. Se ei ole kuntaa sitova, oikeusvaikutteinen suunnitelma, vaan se on tarkoitettu kunnan vesihuollon suunnittelun välineeksi. 9\n10 A-osa 3 Vesihuollon nykytila 3.1 Tampereen haja-asutusalueet Tampereen asukkaasta noin 2 prosenttia asuu haja-asutusalueilla Teiskon-Aitolahden suunnalla, jonne myös loma-asutus keskittyy. Teiskon-Aitolahden alue sijaitsee kaupungin pohjoisosassa. Alueen ympärivuotisten asuinrakennusten lukumäärä on noin 1800 kappaletta ja loma-asuntojen lukumäärä hieman yli (2006) Haja-asutusalueilla vesihuollosta vastaavat pääosin kiinteistöt itse. Kämmenniemen ja Polson alueella on Tampereen Veden vesi- ja viemäriverkostot. Nurmi-Sorilan alueella toimii Nurmin vesihuolto-osuuskunta, jolle veden toimittaa Tampereen Vesi. Nurmin vesihuoltoosuuskunnan jätevedet johdetaan Viinikanlahden puhdistamolle. Sisaruspohjan alueella toimii vesiosuuskunta ja Velaatassa pieni vesiyhtymä. Vesihuollon nykytila on kuvattu Teisko-Aitolahden alueita esittävässä kartassa, joka on suunnitelman liitteenä (liite 5). Haja-asutusalueille myönnetään vuosittain noin 50 lupaa omakoti- ja lomarakentamiseen. Rakennusluvan myöntämisen yhteydessä rakennuspaikan olosuhteet tarkastetaan ja määritellään jäteveden käsittelyn ratkaisut niiden mukaisesti. Yleisimmin kiinteistöillä päädytään kolmeosaiseen saostuskaivoon ja maasuodattimeen. Vanhan rakennuskannan osalta jätevesien käsittelyjärjestelmistä ei ole kattavaa tietoa. Vuodesta 2005 lähtien tiedot kiinteistöjen jätevesijärjestelmistä on tallennettu paikkatietojärjestelmään. Kaavoitustilanne Nurmi-Sorilan osayleiskaavaehdotus valmistuu vuoden 2008 loppupuolella. Nurmi-Sorilan osayleiskaava laaditan asemakaavoituksen pohjaksi. Viitapohjan ja Sisaruspohjan osayleiskaavojen arvioidaan valmistuvan vuoden 2008 loppuun mennessä. Viitapohjan ja Sisaruspohjan osayleiskaavoilla ohjataan kyläalueiden maankäyttöä ja nopeutetaan siten myös lupakäsittelyä. Hirviniemen osayleiskaavatyö käynnistyi selvityksillä vuonna 2007 ja kaavan arvioidaan valmistuvan vuoden 2009 loppuun mennessä. Hirviniemen osayleiskaavalla ohjataan kyläalueen maankäyttöä ja nopeutetaan siten myös lupakäsittelyä. Terälahden osayleiskaava käynnistyy vuoden 2008 aikana ja Kolunkylän osayleiskaava vuoden 2009 aikana. Terälahden ja Kolunkylän osayleiskaavat ovat merkitykseltään tarpeellisia rakennuslupien pohjaksi. Vesihuollon toimintavarmuus Vesihuollon toimintavarmuuden ongelmakohteita ovat ne haja-asutusalueen kiinteistöt, joiden kaivovesien laadussa tai määrässä on puutteita. Vesihuoltolaitosten ulkopuolella poikkeustilanteissa vedensaannin vaihtoehtona on kuljetettu vesi. Tampereen Vesi on antanut veloituksetta vettä poikkeuksellisena kuivuuskautena vuosina 2002 ja 2003 haja-asutusalueiden kiinteistöille kuljetettavaksi kaivojen täydennykseksi. 3.2 Vesihuoltoselvitykset haja-asutusalueella Vesihuoltolaitosten toiminta-alueiden ulkopuolisista alueista Teiskon ja Aitolahden alueen vesihuoltoa on selvitetty mm. Tampereen kaupungin EU:n Life-ympäristöprojektina Silta- The Bridge -hankkeessa vuonna Kyselyyn vastasi 805 asuntokuntaa, joka vastaa noin 55 prosenttia kaikista Aitolahti-Teiskon alueen asuntokunnista. Lisäksi on tehty erillisiä kartoituksia Terälahden, Sisaruspohjan ja Sorilan Valkaman tienhoitokunnan alueilla vuosina 2001 ja Kaivovesien laatua tutkittiin radonin, uraanin ja torjunta-aineiden osalta kesällä Kesällä 2007 selvitettiin Aitolahti-Hirviniemen alueen kiinteistöjen jätevesijärjestelmien kuntoa sekä talousveden hankintaa. Selvityksessä oli mukana 87 kiinteistöä, 10\n11 Toiminta-alueiden ulkopuoliset alueet joista 58 oli ympärivuotisessa käytössä, 24 vapaa-ajan asuntoa ja neljä seurakunnan kiinteistöä sekä yksi majoituspalveluyritys Talousvesi Talousveden saanti on selvitysten mukaan vaihtelevasti hoidettu haja-asutusalueilla. Riittävä vedensaanti on tavallisesti turvattavissa porakaivolla. Ongelmana on kuitenkin joillakin alueilla vedessä esiintyvät haitta-aineet, esimerkiksi arseeni ja fl uori. Lisäksi veden rautapitoisuus ylittää paikoitellen suositukset. Rengaskaivotaloudet ovat kohdanneet veden puutetta erityisen kuivina vuosina 2002 ja Silta-The Bridge hankkeessa vuonna 1997 tehtyjen selvitysten mukaan talousveden saanti on Teiskon-Aitolahden alueella hoidettu noin puolessa talouksia porakaivolla, myös rengas- tai muu uppokaivo on yleinen. Lähteestä veden ottaa joka kymmenes talous. Yleisesti ottaen veden riittävyys porakaivojen osalta on hyvä, samoin lähteiden antoisuus on hyvä. Rengaskaivoissa riittävyys on hyvä tai kohtalainen. Veden laatu puolessa porakaivoista on hyvä tai kohtalainen, rengaskaivoista viidennes on laadultaan hyviä, lähteiden osalta joka kymmenes. Veden puutteesta tai laatuhaitoista on niukasti tietoa. Teisko-Aitolahti-alueella halukkuus liittyä esimerkiksi osuuskuntamuotoiseen vesihuoltoon on vähäistä, vain joka kymmenes olisi halukas liittymään. Kolmannes suhtautui kielteisesti liittymiseen ja kolmannes ei osannut ottaa kantaa liittymiseen. Haja-asutusalueen kaivovesien radonia, uraania ja torjunta-ainejäämiä tutkittiin pistokokein kesällä Yksityisistä porakaivoista tutkittiin yhteensä 37 näytettä ja rengaskaivovesiä 14 näytettä. Tutkituista porakaivoista kohonneita uraanipitoisuuksia löytyi Teisko-Aitolahden pohjoisosasta kahdesta näytteestä ja Paarlahden tuntumasta yhdestä näytteestä, mutta useimmat alueen pohjoisosista tutkitut uraanipitoisuudet olivat kuitenkin alhaisella tasolla. Kaikki tutkitut kaivovesinäytteet alittivat radonille asetetun laatusuosituksen 1000 Bq/l. Tutkittujen porakaivojen uraani- ja radonpitoisuudet olivat siis pääsääntöisesti alhaisella tasolla. Torjunta-aineita havaittiin hyvin pieniä määriä vain kolmesta tutkitusta rengaskaivosta. Koska haitta-aineiden esiintyminen on kaivokohtaista ja tutkittu näytemäärä oli pienehkö, ei tuloksia voida yleistää koskemaan yksittäisiä kaivoja Jätevedet Silta-The Bridge -hankkeen kyselyyn vastanneista vain kolme prosenttia kuuluu Tampereen Veden jätevesiverkkoon. Pelkkä vesikäymälä on yli puolessa talouksista, alle kymmenellä prosentilla talouksista on käytössä kuivakäymälä ja lopuilla on käytössä sekä vesikäymälä että kuivakäymälä. Haja-asutuksen jätevesienkäsittelyn lainsäädännön kehittyminen Silta- The Bridge -hankkeen jälkeen vaikuttaa merkittävästi jätevesien käsittelyyn kiinteistöillä. Jätevedet Teiskon-Aitolahden alueella johdetaan useimmiten saostuskaivoihin, noin 70 prosentissa kyselyssä tavoitetuissa kiinteistöissä. Saostuskaivon tyhjennys tapahtuu keskimäärin 1,5 kertaa vuodessa. Useimmiten liete kerätään pumppuautoon, kolmannes tyhjentää kaivon peltoon tai luontoon, harvemmin se viedään kaatopaikalle tai kompostiin. Saostuskaivon jälkeen jätevesi johdetaan maastoon, imeytyskenttään tai maasuodattimeen. Myös umpikaivo ja yksittäistapauksissa vesistö olivat jäteveden vastaanottopaikkoja. Haja-asutusalueen sakokaivojen lietteitä ja umpikaivojen jätevesiä otetaan vastaan Viinikanlahden puhdistamolla. Osa jätevesistä toimitetaan puhdistamolle suoraan, osa välivarastoidaan Sorilassa. Lietteenkeräys ja kuljetus on järjestetty sopimusperusteisesti. Teiskon-Aitolahden alueella havaittiin jätevesien käsittelyssä puutteita, joita oli sekä jätevesijärjestelmissä että jätevesijärjestelmien hoidossa ja huollossa. Joillakin alueilla tonttikoot ovat niin pieniä, että jätevesien hallittu käsittely ei aina ole mahdollista. 11\n12 A-osa 3.3 Haja-asutusalueella toimivat vesiosuuskunnat ja uudet osuuskuntahankkeet Teisko-Aitolahti alueella toimii kolme vesiosuuskuntaa: Nurmin Vesihuolto-osuuskunta, Sisaruspohjan alueen vesiosuuskunta ja Velaatan vesiyhtymä. Lisäksi Aitolahti-Hirviniemen vesiosuuskunta suunnittelee vesi- ja viemäriverkoston rakentamista Hirviniemen alueelle ja Kämmenniemen alueelle oli vuonna 2004 perusteilla Tapoon vesihuolto-osuuskunta. Tapoon vesiosuuskuntahanke peruuntui asukkaille koituvien korkeiden kustannusten takia, mutta halukkuutta vesiosuuskunnan perustamiseen on alueella yhä. Nurmin Vesihuoltoosuuskunta huolehtii omasta verkostostaan ja tekee yhteistyötä Tampereen Veden kanssa, joka toimittaa osuuskunnalle puhdasta vettä ja ottaa osuuskunnan jätevedet käsiteltäviksi. Sisaruspohjan alueen vesiosuuskunta toimittaa jäsenilleen puhdasta vettä omasta pohjavesilähteestä. Sisaruspohjan vesiosuuskunnalla on kaksi vedenottamoa. Velaatan vesiyhtymä toimittaa asiakkailleen puhdasta vettä omasta pohjavesilähteestä. Toiminnassa olevilla vesiosuuskunnilla ei ole suunnitelmissa laajentaa toiminta-alueitaan merkittävästi. Aitolahti-Hirviniemen vesiosuuskunta on perustettu ja osuuskunnan suunnitelmissa on rakentaa vesi- ja viemäriverkosto Hirviniemen alueelle. Tällä hetkellä vesiosuuskuntaan on liittynyt 44 jäsentä. Alueella on kuitenkin n. 80 kiinteistöä ympärivuotisessa asuinkäytössä, ja oletettavissa on, että vesiosuuskuntaan liittymään halukkaiden määrä kasvaa kun hanketta aletaan toteuttaa. Osuuskuntahankkeen lähtökohtana on alueen talousvesien laatuongelmat. Aitolahden Hirviniemeen perusteilla olevan osuuskunnan liittymismahdollisuus Nurmin Vesihuolto-osuuskuntaan yhdysjohdon kautta poistaisi alueella ilmenneet talousveden laatuongelmat (arseeni, rauta, bakteerit). Hirviniemen osayleiskaavatyö on alkanut vuonna 2007 ja vesihuollon suunnittelu etenee maankäytön suunnittelun kanssa rinnakkain. Tukemisen malli Tampereen kaupunki on laatinut vesi- ja vesihuolto-osuuskuntien tukemisen mallin, jossa on esitetty kaupungin toimintaperiaatteet osuuskuntahankkeiden tukemista koskien. Tukemisen malli on tarkoitettu uusien vesi- ja vesihuolto-osuuskuntien perustamiseen ja vanhan vesi- tai vesihuolto-osuuskunnan laajentamiseen jo olemassa olevalle rakennuskannalle. Tukipäätökseen vaikuttavat vesihuoltolain 6 :n mukaan suurehkon asukasjoukon tarve, terveydelliset tai ympäristönsuojelulliset syyt. Tukemispäätöstä tehtäessä otetaan huomioon myös maankäyttöön liittyvät näkökulmat ja kaupungin omat tarpeet. Maankäytön arvioimisen tueksi on laadittu kasvupainealuekartta, mihin on rajattu ensi- ja toissijaiset kasvupainealueet vuodesta 1995 lähtien haettujen rakentamisen poikkeuslupien perusteella. Hankkeen tukemiseen vaikuttavat ympäristönsuojelulliset syyt liittyvät lähinnä alueen jätevesikuormituksen pienenemiseen ja terveydelliset syyt alueen talousveden laadun parantamiseen. Tukemisen malli pyrkii antamaan käytännön ohjeet vesihuoltohankkeen tukemiseksi sekä helpottamaan vesiosuuskuntia vesihuoltohankkeen toteuttamisessa. Hankekohtaisesti arvioidaan tuetaanko hanketta. Kaupunki voi osallistua vesihuollon suunnittelukustannuksiin sekä myöntää harkinnanvaraisesti investointitukea korkeintaan 15 prosenttia hankkeen kustannuksista. 3.4 Jätevesiasetus ja ympäristönsuojelumääräykset 12 Valtioneuvoston asetus 542/2003 Haja-asutuksen jätevesien käsittelystä on kesäkuussa 2003 annettu valtioneuvoston asetus (542/2003) talousjätevesien käsittelystä vesihuoltolaitosten viemäriverkostojen ulkopuolisilla alueilla. Asetus tuli voimaan Asetuksen mukaan jätevesien käsittelyyn käytettävien laitteiden täytyy olla puhdistusteholtaan riittäviä ja kiinteistön omistajan täytyy olla selvillä oman kiinteistönsä jätevesien käsittelyjärjestelmästä, käytöstä ja huollosta. Asetuksen mukaiset määräykset koskevat uudisrakentamista heti vuoden 2004 alusta, vanhoilla kiinteistöillä on mahdollisuus kymmenen vuoden siirtymäaikaan. Erityisistä syistä voi jo käytössä oleville kiinteistöille tehtäville muutoksille saada lisäaikaa.\n13 Toiminta-alueiden ulkopuoliset alueet Tampereen kaupungin ympäristönsuojelumääräykset Tampereen kaupungilla on YSL:n 19 :n nojalla voimassa olevat ympäristönsuojelumääräykset, jotka ovat kaupunginvaltuuston päätöksellä tulleet voimaan ja koskevat koko kaupunkia. Ympäristönsuojelumääräysten toisessa luvussa on määräykset jätevesien käsittelystä vesihuoltolaitoksen toiminta-alueen ulkopuolella, jätevesien johtamisesta rantavyöhykkeellä ja jätevesien johtamisesta pohjavesialueella. Kiinteistön jätevesien käsittelyjärjestelmä tulee valita siten, että se täyttää ympäristönsuojelulain 18 :n nojalla annetun asetuksen (542/2003) puhdistusvaatimukset. Jätevesien maaperäkäsittelylaitteistojen ja puhdistettujen jätevesien purkupaikan sijoittamisessa kiinteistöllä on noudatettava vähimmäissuojaetäisyyksiä talousvesikaivoon, vesistöön, tiehen, tontin rajaan ja ojaan. Pohjavesitason yläpuolella tulee olla vähintään metrin suojakerros. Pohjavesialueella jätevesien käsittelyjärjestelmän rakentamisen edellytyksenä on tiivis pohjarakenne. Rantavyöhykkeillä tulee jätevesien käsittelyjärjestelmän sijoittamisessa ottaa huomioon tulvavedenkorkeudet määräyksien mukaisesti. 3.5 Vesihuollon kehittämistarpeet haja-asutusalueilla Talousveteen liittyvät tarpeet Verkostojen ulkopuolisilla alueilla vesihuollon ongelmia ovat paikoitellen veden laatu, lähinnä arseeni, fl uoridi ja rauta. Veden riittävyys on ollut pääasiassa hyvä myös kuivina vuosina. Tampereen pohjoisella alueella arseeni on talousveden ongelmana melko laajoilla alueilla ulottuen etelästä Paarlahteen ja Käälahteen. Arseeniongelmia on ilmennyt mm. Sisaruspohjassa, Kolunkylässä, Kämmenniemessä, Hirviniemi-Aitoniemen alueella ja Palonkylässä. Myös kohonnut rautapitoisuus talousvedessä on suhteellisen yleistä edellä mainituilla alueilla (ks. liite 6). Haja-asutusalueilla on tarvetta vesihuollon järjestämiseen, mutta pitkät etäisyydet olemassa olevista verkostoista ja kiinteistöjen etäisyys toisistaan vaikeuttavat keskitetyn vesihuollon järjestämistä. Veden käytön kausivaihtelut loma-asutuksesta johtuen aiheuttavat verkostoveden laatuun ongelmia. Arseenin ja raudan poisto kiinteistökohtaisin laittein on mahdollista, mutta aiheuttaa lisäkustannuksia Jätevesiin liittyvät tarpeet Jätevesien käsittelyssä on puutteita haja-asutusalueilla. Kiinteistökohtaiset käsittelyjärjestelmät eivät ole kaikissa tapauksissa asianmukaisia tai niiden toiminnasta ei olla kaikilla kiinteistöllä selvillä, jolloin järjestelmien hoidossa ja huollossa ilmenee puutteita. Saostusja umpikaivojen lietteitä joudutaan kuljettamaan toisinaan pitkiä matkoja johtuen pitkistä etäisyyksistä jätevedenpuhdistamolle tai lietteen välivarastointisäiliölle. Haja-asutuksen jätevesien käsittelystä kesäkuussa 2003 annettu valtioneuvoston asetus (542/2003) koskee vesihuoltolaitosten viemäriverkostojen ulkopuolisia alueita. Asetuksessa määritellään puhdistusvaatimukset kiinteistökohtaisille jätevesijärjestelmille. Uusista vaatimuksista jätevesien käsittelyssä on tarvetta tiedottaa edelleen. Kiinteistökohtaisen järjestelmän vaihtoehtona on useamman kiinteistön yhteiset jätevesien käsittelyratkaisut tai jätevesien käsittelyn hoitaminen esimerkiksi osuuskuntapohjalta. Osa rakennuspaikoista on määritelty niin, että jätevesijärjestelmä on useamman kiinteistön yhteinen. Vaatimus yhteisestä järjestelmästä on esitetty tällöin rakennusluvassa. Kiinteistöjen yhteiset järjestelmät vaativat kuitenkin rakennuspaikkojen sijoittamista riittävän lähelle toisiaan, jotta järjestelmän rakentaminen mahdollistuu. Haja-asutusalueelle muuttavat ihmiset kuitenkin haluavat yleensä asettua etäälle muista kiinteistöistä, jolloin yhteisiä järjes- 13\n14 A-osa telmiä ei voida rakentaa. Osuuskuntapohjaisen jätevesien käsittelyn kannattavuus riippuu mm. alueen rakennuskannasta ja maasto-olosuhteista. Hyvin harvaan asutulla alueella keskitetyn jätevesien käsittelyn kustannukset ovat kohtuuttoman suuret. Pääosa rakennuksista varustetaan vesivessoilla. Tampereella toimii Huussi ry, joka edesauttaa ja markkinoi kuivakäymälätekniikkaa varteenotettavana vesivessan vaihtoehtona Vesihuollon tarpeet alueittain Aitolahti-Hirviniemi Aitolahti-Hirviniemen alueella vesihuolto on järjestetty kiinteistökohtaisin ratkaisuin. Kesällä 2007 tehdyn selvityksen mukaan alueella on merkittäviä ongelmia talousveden hankinnan osalta. Usean kaivon suuret arseenipitoisuudet, veden ajoittainen loppuminen sekä mangaanin ja raudan esiintyminen hankaloittavat monen alueella asuvan elämää. Vuonna 2004 tutkittiin 43 porakaivoveden arseenipitoisuus Aitolahti-Hirviniemen alueella. Arseenipitoisuuden ohjearvo ylittyi kymmenessä kaivossa. Ympärivuotisesti asuttujen kiinteistöjen jätevesijärjestelmistä 33 prosenttia voidaan katsoa tämän hetkisen yleisen tulkinnan mukaan täyttävän asetuksen vaatimukset ja 67 prosenttia vaativan korjauksia siirtymäajan loppuun mennessä ennen vuotta Vapaa-ajan asunnoilla vaatimukset täyttyvät tai asetusta ei sovelleta 54 prosenttia kiinteistöistä. Aitolahti-Hirviniemen vesiosuuskunta on perustettu alueella olevien veden laadullisten ja määrällisten ongelmien takia. Vesiosuuskuntaan oli vuoden 2007 lopussa liittynyt 44 kiinteistöä. Hirviniemen alueelle suunnitellun vesijohdon ja viemärin on ajateltu liittyvän Sorilassa Nurmin Vesihuolto-osuuskunnan verkostoon. Vesihuoltoverkoston tulo alueelle voimistaa alueen rakentamispainetta. Aitolahti-Hirviniemen vesiosuuskunta teki valtuustoaloitteen koskien Aitolahti-Hirviniemen maankäytön suunnittelua Hirviniemen alue sisältyy vuosien yleiskaavoitusohjelmaan. Kolunkylä Kolunkylä sisältyy vuosien yleiskaavoitusohjelmaan. Kolunkylän vesihuolto hoidetaan tällä hetkellä kiinteistökohtaisin ratkaisuin. Kolunkylä kuuluu vakavan arseeniriskin alueeseen. Sisaruspohjan ja Kämmenniemen välisen yhdysputken rakentaminen toisi mahdollisuuden Kolunkylän vesihuollon järjestämiseksi. Sisaruspohja Sisaruspohjan yleiskaavoitus on käynnissä. Yleiskaavoituksen yhteydessä tehdään Sisaruspohjan, Viitapohjan ja Kolunkylän alueiden vesihuollon yleissuunnitelma. Yleissuunnitelmassa selvitetään mm. mahdollisuutta yhdistää Sisaruspohjan ja Kämmenniemen verkostot vedensaannin turvaamiseksi. Alueen rakennuspaikkojen koot ovat riittävän isoja toimivan kiinteistökohtaisen jätevesijärjestelmän rakentamiseksi. Rakennuspaikan minimikoko on tällä hetkellä 5000 m 2. Osa rakennuspaikoista kaavoitetaan niin, että kiinteistöjen jätevesien käsittely on mahdollista hoitaa yhteisellä järjestelmällä maanomistajien niin halutessa. Ympäristövalvonnan tekemässä haastattelututkimuksessa Sisaruspohjassa vuonna 2002 kiinteistöjen haltijat eivät osoittaneet erityistä kiinnostusta mahdolliseen yhteisviemäröintiin. Jätevesiasetuksen vaatimusten voimaantulo todennäköisesti lisää kiinnostusta keskitettyyn viemäröintiin, koska asetuksen vaatimuksien täyttäminen vaatii kiinteistöiltä joka tapauksessa investointeja uusiin käsittelyjärjestelmiin. Sisaruspohjan vesiosuuskunta toimittaa omasta pohjavedenottamosta vettä tulevan osayleiskaavan alueella. Vesiosuuskunnan toiminta-alueen tulisi laajentua tulevan osayleiskaavan osoittamille rakennuspaikoille, mutta osa uusista rakennuspaikoista saattaa sijaita liittämisen kannalta hankalassa paikassa esimerkiksi maasto-olosuhteiden takia. Sisaruspohjan alueen vesiosuuskuntaa käsitellään luvussa\n15 Toiminta-alueiden ulkopuoliset alueet Terälahti Terälahti sisältyy yleiskaavoitusohjelmaan vuosille Terälahden keskustan alueella rakennuspaikkojen koko ja etäisyys toisiinsa asettaa haasteita vesihuollolle. Useilla kiinteistöillä jätevesijärjestelmät on jouduttu sijoittamaan liian lähelle talousvesikaivoja ja/tai vesistöjä. Terälahden Seutu ry on tehnyt omaehtoisen Terälahden kylän maankäyttösuunnitelman luonnoksen, jossa otetaan kantaa myös alueen vesihuollon järjestämiseen. Luonnos on valmistunut vuonna 2005, ja Terälahden Seutu ry toivoo, että se huomioidaan osayleiskaavan laadinnassa. Luonnoksessa on esitetty Terälahden vesihuollon järjestämistä johtamalla jätevedet Polson puhdistamolle tai hankkimalla kylälle oma pienpuhdistamo esimerkiksi osuuskuntapohjaisesti. Kyläläiset toivovat kaupungilta hankkeeseen taloudellista ja suunnitteluapua. Terälahden taajaman jätevesien johtamisesta Polson viemäriverkostoon ja käsiteltäväksi Polson jätevedenpuhdistamolle on tehty vuonna 2001 yleissuunnitelma. Toteutuessaan noin 4,5 km mittainen vesijohto ja paineviemäri neljällä pumppaamolla ratkaisisi Terälahden jätevesien käsittelyn ongelmat ja turvaisi hyvälaatuisen talousveden saannin. Samalla jätevedenpuhdistamon puhdistusprosessi voisi tehostua tasaisemman kuormituksen ansiosta. Laitoksen mitoitustehot riittävät hyvin lisäveden jakeluun ja jätevesien käsittelyyn. Veden jakelu on mahdollista myös Terälahden ympäristössä Taivallahden ja Niemenkylän alueille. Toinen ratkaisu Terälahden jätevesien käsittelyn hoitamiseksi on rakentaa alueelle pienpuhdistamo. Terälahdessa pyritään kaavoituksella mahdollistamaan myös usean kiinteistön yhteiset vesi- ja jätevesiratkaisut vaihtoehtona Polsoon rakennettavalle verkostolle tai pienpuhdistamolle, mutta yhteiset jätevesienkäsittelyjärjestelmät eivät ratkaise alueen ongelmia kokonaisuudessaan. Pienpuhdistamovaihtoehdosta ja Polsoon rakennettavasta verkostosta tulee tehdä teknis-taloudellinen vertailu, jotta alueen jätevesien käsittely voidaan ratkaista. Ympäristövalvonnan tekemässä haastattelututkimuksessa Terälahdessa vuonna 2001 ympärivuotisessa asuinkäytössä olevien kiinteistöjen haltijat eivät osoittaneet erityistä kiinnostusta vesijohtoon ja viemäröintiin, loma-asukkaiden keskuudessa halukkuutta oli selvästi enemmän. Tulevaisuudessa kaavoitettaville rakennuspaikoille rakentaville hyvin toimivalla vesihuollolla on oletettavasti suurempi merkitys. Jätevesiasetuksen vaatimusten voimaantulo todennäköisesti lisää kiinnostusta keskitettyyn viemäröintiin, koska asetuksen vaatimuksien täyttäminen vaatii kiinteistöiltä joka tapauksessa investointeja uusiin käsittelyjärjestelmiin. Myös vuonna 2005 valmistuneen Terälahden Seutu ry:n laatiman maankäyttösuunnitelman luonnoksen perusteella kiinnostus keskitettyyn vesihuoltoon on kasvanut. Terälahden alueen vesistöjen tilasta on tehty selvitys vuonna Selvitys päätettiin tehdä, sillä Terälahti oli silmämääräisesti arvioiden rehevöitynyt. Selvityksen tavoitteena oli kartoittaa Terälahden alueen vesistöissä ilmeneviä haitallisia muutoksia. Lisäksi selvityksessä on esitetty mahdollisia kunnostustoimenpiteitä vesistöille. Näsijärven Terälahti ja Kiimajoki ovat vuosien saatossa rehevöityneet peltoviljelystä ja haja-asutuksen jätevesistä aiheutuvien ravinteiden seurauksesta. Selvityksessä todettiin Kiimajoen veden laadun olevan yleisluokitukseltaan tyydyttävää ja Näsijärven Terälahden yleisluokitukseltaan hyvää, mutta esimerkiksi Kiimajoessa on todettu ajoittain korkeita kolibakteerimääriä. Selvityksessä esitetään toimenpiteiksi mm. asumajätevesien käsittelyn tehostamista. Kupin alue Aitoniemen ns. Kupin alueella vesihuolto hoidetaan kiinteistökohtaisin ratkaisuin. Alueella on asutustihentymä ja ranta-asutusta. Alueella on myös talousveden laadullisia ja määrällisiä ongelmia. Mahdollisuus liittää Kupin alue Aitolahti-Hirviniemen vesiosuuskuntaan pitää selvittää. Viitapohja Viitapohjan osayleiskaavatyö aloitettiin vuonna Alueen vesihuoltoratkaisut selvitetään yleiskaavoituksen yhteydessä. Alueen vesihuolto on mahdollista hoitaa kiinteistökohtaisesti tai vierekkäisten kiinteistöjen osalta yhteisesti. Viitapohja kuuluu arseeniriskialueeseen. 15\n16 A-osa Hervantajärven länsi- ja eteläpuoli Hervantajärven rannalla on tiheää vapaa-ajan asutusta. Alue rajautuu Vuoreksen osayleiskaava-alueeseen. Alueella asuvilta tuli vuonna 2003 kaupungin ensimmäisen vesihuollon kehittämissuunnitelman valmistelun yhteydessä esitys kiinteistöjen liittämisestä Vuoreksen alueelle rakennettavaan vesi- ja viemäriverkostoon joko Tampereen Veden toiminta-alueen laajennuksena tai osuuskuntamuotoisena. Vuoreksen vesihuollon rakentaminen tapahtuu vaiheittain asemakaavoituksen edetessä. Lempäälän Riihiniityn ja Matinlahden alueiden vesihuoltoverkosto rakennetaan vuoden 2016 jälkeen. Hervantajärven länsi- ja eteläpuolen liittämistä vesihuoltopalvelujen piiriin voidaan tarkastella näiden alueiden rakentumisen yhteydessä. Kämmenniemi Kämmenniemen alue on merkittävää arseeniriskialuetta ja siksi se on esitetty viranhaltijoiden tarvealueena liitteessä 6. Kämmenniemen alueelle oli vuonna 2004 perusteilla Tapoon vesihuolto-osuuskunta. Tapoon vesiosuuskuntahanke peruuntui asukkaille koituvien korkeiden kustannusten takia, mutta halukkuutta vesiosuuskunnan perustamiseen on alueella yhä. Teiskon kirkon seutu Teiskon kirkon seudulla on neljä Tampereen seurakuntayhtymän omistamaa kiinteistöä, joiden jätevesijärjestelmät kaipaavat kunnostamista. Lisäksi alueelle on rakennettu melko tiheästi sekä vakituisia asuinkiinteistöjä että loma-asuntoja, joilla on myös jätevesien käsittelyjärjestelmien korjaamiseen liittyviä tarpeita. Seurakuntayhtymällä olisi kiinnostusta hoitaa alueen jätevesien käsittely yhteisjärjestelmällä. Yhteisjärjestelmän tuomiseksi esiin ja sen kannatettavuuden selvittämiseksi seurakuntayhtymä ja kaupunki järjestivät vesihuoltoaiheisen yleisötilaisuuden Teiskon seurakuntatalolla tammikuussa Tilaisuudessa pohdittiin alueen jätevesien käsittelyratkaisuja, joita ovat kiinteistökohtainen käsittely, yhteinen pienpuhdistamo tai siirtoviemäri Tampereen Veden Polson puhdistamolle. 3.6 Pirkanmaan haja-asutusalueiden vesihuollon yleissuunnitelma 2001: Tampereen haja-asutusalueet Pirkanmaan seudun haja-asutusalueiden vesihuollon yleissuunnitelmassa vuodelta 2001 on esitetty seuraavien 5-10 vuoden jaksolle toteutettavaksi mm. Kämmenniemen ja Teiskon kirkonseudun välinen yhdysvesijohto, jolla Kämmenniemen vedenpuhdistamolta johdettaisiin vettä kirkonseudulle. Vesijohtoon mahdollisesti liittyvien määräksi arvioidaan 140 asukasta ja vesijohtolinjan pituudeksi tulisi 12,5 km. Teiskon Velaatan pohjavesialue on sisällytetty Ruoveden kunnan vesihuollon kehittämiseen. Velaatasta olisi mahdollista johtaa pohjavettä Muroleen kylään, jossa kaivovesissä on kohonneita rauta- ja mangaanipitoisuuksia. Yleissuunnitelmassa vesijohto- ja jätevesiviemärihankkeina esitetään Sorilan lisävaihe. Terälahden seudun jätevesien johtamista esitetään Polson jätevedenpuhdistamolle alueen tiheän ranta-asutuksen johdosta. Vesijohtoon liittyviä asukkaita arvioidaan olevan 260. Vesijohdon pituus olisi 11 km. Yleissuunnitelmassa mainituista kehittämishankkeista Sorilan lisävaihe on toteutunut. Teiskon kirkonseudulla ei ole ilmennyt erityistä tarvetta eikä kiinnostusta vesijohdon saamiseksi Kämmenniemestä, mutta yhteisen jätevesihuollon selvittelyn yhteydessä tarkastellaan mahdollisuutta hankkia talousvesi alueelle Polson vedenottamolta. Terälahden ja Polson välinen vesi- ja viemärilinja tulee ottaa lähemmin tarkasteltavaksi. Vaihtoehtona yhdysputken rakentamiselle voisi olla Terälahden kylään rakennettava pienpuhdistamo. 16\n17 Toiminta-alueiden ulkopuoliset alueet 4 Toimenpiteet vesihuoltolaitosten ulkopuolisilla alueilla Selvitysalueiksi merkittyjen alueiden maankäytön suunnitelmat Teisko-Aitolahden alueella on asutustihentymiä, joilla on ilmennyt ongelmia veden laadussa ja riittävyydessä sekä jätevesien kiinteistökohtaisessa käsittelyssä. Kyseiset kyläalueet on otettu selvitysalueiksi, joilla maankäytön suunnittelua tulee kiirehtiä vesihuoltoon liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi. Selvitysalueita ovat Palonkylän alue ja Kupin alue. Tiedottaminen, asukaskyselyt ja illat uuden jätevesiasetuksen tiimoilta Ympäristöpalvelut ja rakennusvalvonta jatkavat edelleen tiedottamista haja-asutusalueiden jätevesihuollon määräyksistä haja-asutuksen jätevesihuollosta annetun asetuksen mukaisesti. Kiinteistöjen vesihuoltotiedot viedään tietokantaan kiinteistöjen kartoituksen ja valvonnan myötä. Terälahden vesihuoltoratkaisun vertailu - Polson yhdysputki/kylän pienpuhdistamo Terälahden vesihuollon ratkaisemiseksi päivitetään Polson yhdysputken kustannusarvio ja selvitetään pienpuhdistamon rakentamisen kustannukset. Yleissuunnitelman teettäminen Sisaruspohjan, Viitapohjan ja Kolunkylän vesihuollosta Yleiskaavoituksen yhteydessä tehdään yleissuunnitelma Sisaruspohjan, Viitapohjan ja Kolunkylän vesihuollosta. Yleissuunnitelmassa selvitetään mm. mahdollisuutta yhdistää Sisaruspohjan ja Kämmenniemen verkostot vedensaannin turvaamiseksi. Suunnitelmassa selvitetään myös mahdollisuutta järjestää Kolunkylän ja Viitapohjan alueiden vesihuolto verkostoa laajentamalla sekä mahdollinen alueen yhteisviemäröinti Kämmenniemen puhdistamolle vaihtoehtona kiinteistökohtaiselle jätevesien käsittelylle. Yleissuunnitelman teettäminen Aitolahti-Hirviniemen vesihuollosta Aitolahti-Hirviniemen alueelle teetetään vesihuollon yleissuunnitelma osayleiskaavan valmistelun yhteydessä. Hervantajärven länsi- ja eteläpuolisten alueiden kiinteistöjen vesihuollon selvittäminen Hervantajärven länsi- ja eteläpuolisten alueiden kiinteistöjen vesihuollon nykytila, tarpeet sekä kiinnostus yhteiseen vesihuoltoverkostoon selvitetään. Yleissuunnitelman teettäminen Teiskon kirkon seudun vesi-huollosta Teiskon kirkon seudun jätevesihuollosta teetetään yleissuunnitelma, jossa selvitetään mahdollisuutta järjestää alueen jätevesien käsittely yhteisratkaisuna vaihtoehtona kiinteistökohtaiselle käsittelylle. Lietteen välivarastointikapasiteetin tarpeen selvittäminen Teisko- Aitolahti alueella Lietteen välivarastointikapasiteetin lisäämisen tarve Teisko-Aitolahti alueella selvitetään. Välivarastointikapasiteetin lisäämiseksi saattaa olla tarvetta alueen pohjoisosassa. Välivarastointikapasiteetin lisääminen vähentäisi lietekuljetusten määrää. 17\n18 B-osa 5 Tampereen Vesi Tampereen kaupungin liikelaitos Tampereen Vesi toimittaa vettä lähes koko kantakaupungin alueelle. Pohjoisella suuralueella Tampereen Veden toiminta-alueeseen kuuluvat Polson ja Kämmenniemen vesi- ja viemärijärjestelmät. Tampereen asukkaista noin 96 prosenttia on vesijohtoverkoston piirissä. Tampereen Veden toiminta-alue sisältää olemassa olevat vesijohto- ja jätevesiviemäriverkostot kaupungin asemakaavoitetuilla alueilla. Toiminta-alue laajenee kaupungin asemakaavoituksen myötä. Toiminta-alueeseen kuuluvat kiinteistöt, jotka ovat vesi- ja viemäriverkoston välittömässä läheisyydessä ja joille on mahdollisuus osoittaa liittymiskohta verkostoon. Toiminta-alueen ulkopuolelle on rajattu kiinteistöt, joilla mahdollinen liittymiskohta verkostoon sijaitsee yli 100 metrin päässä olemassa olevasta verkostosta. Tampereen Veden nykyinen, vuonna 2004 hyväksytty toiminta-alue vesi- ja viemäriverkon osalta on esitetty karttaliitteissä. Tampereen Veden johtokunta on esittänyt uuden toiminta-alueen määrittelyn yhdyskuntalautakunnalle. Hulevesiviemäröinnin osalta toiminta-alue on melko hajanainen ja kattaa vain osan kaupungin asemakaava-alueesta. Hulevesiviemärin osalta toiminta-alue kattaa ne kiinteistöt, joiden kohdalla on rakennettu sadevesille tarkoitettu putkiviemäri. Hulevesiviemäröinnin laajentamista Tampereen Vesi harkitsee uusien alueiden rakentamisen ja vanhojen johtoverkkojen saneerauksen yhteydessä. Vesihuoltolaitos voi tarjota palvelujaan myös toiminta-alueensa ulkopuolisille alueille. Tampereen Vesi toimittaa vettä toiminta-alueensa ulkopuolelle naapurikunnille ja vastaanottaa näiltä jätevesiä. Tampereen Vesi toimittaa lähes kaiken talousveden Pirkkalan kunnalle. Vettä myydään tarvittaessa myös Lempäälän ja Kangasalan kunnille sekä Ylöjärven ja Nokian kaupungeille. Ylöjärven kaupungilta Tampereen Vesi myös ostaa vettä. Tampereen Vesi harjoittaa Hämeenkyrössä ja Ylöjärvellä pienimuotoista veden toimittamista pohjavedenottamoiden tai pääjohtojen läheisyydessä oleville osuuskunnille ja kiinteistöille. Naapurikunnille myydyn veden määrä on noin seitsemän prosenttia pumpatusta vedestä. Laskuttamattoman veden osuus vedenotosta on 15 prosenttia. Liittyjiä Tampereen Vedellä oli vuoden 2006 lopussa noin Vesijohdon piirissä on 96 prosenttia asukkaista. Veden ominaiskäyttö on 240 l/asukas/vrk (vuonna 2006). Taulukko 1. Vesijohtoveden käyttö eri tarkoituksiin vuonna 2006 VEDENKÄYTTÖ MILJ. M 3 % Yksityiset 10,7 56,7 Teollisuus 3,2 17,0 Muut kunnat 1,3 6,8 Kaupunki 0,9 4,9 Muu käyttö* 2,7 14,5 * Palonsammutusvedet, vuodot, mittavirheet, juoksutukset ja huuhtelut 18\n19 Vesihuoltolaitosten toiminta-alueet 5.1 Talousvesi Vuonna 2006 Tampereen Veden johtoverkkoon pumpattiin noin 20,4 milj. m 3 vettä. Taulukko 2. Pumppaus vesijohtoverkostoon vedenottamoittain 2006 Pintavesilaitokset: Pohjavesilaitokset: Rusko 75,5 % Messukylä 7,9 % Kämmenniemi 0,2 % Pinsiö 10,2 % Kaupinoja 0,0 % Hyhky 3,6 % Polso 0,1 % Julkujärvi 1,44 % Kaupinojan pintavedenpuhdistuslaitos Näsijärven rannalla toimii varalaitoksena. Näsijärven vettä puhdistetaan myös Kämmenniemen ja Polson vedenpuhdistamoilla. Tampereen Vedellä on käytössä kaupungin terveydensuojeluviranomaisen kanssa laadittu valvontatutkimusohjelma vuosille Vesinäytteitä otetaan säännöllisesti verkoston 32 näytteenottopisteestä. Veden laatu oli vuonna 2006 kaikilla vedenkäsittelylaitoksilla ja pohjavesilaitoksilla hyvä ja täytti sosiaali- ja terveysministeriön talousveden laadulle asettamat vaatimukset. Mustalammen vedenottamon vedessä on havaittu ajoittainen tri- ja tetrakloorieteenin enimmäispitoisuuden ylitys. Tämän jälkeen Mustalammen pohjavedenottoa on vähennetty ja ryhdytty toimenpiteisiin veden laadun parantamiseksi. Messukylän ja Hyhkyn pohjavedenottamoiden kaivoissa ja laitokselta verkostoon johdettavassa vedessä havaittiin vuonna 2004 pieniä määriä diklobeniili -nimisen torjunta-aineen hajoamistuotetta, BAM:a. Havaitut BAM -pitoisuudet olivat niin alhaisia, että niistä ei koitunut terveydellistä haittaa. Messukylän ja Hyhkyn vedenkäsittelyprosessia tehostettiin lisäämällä niihin aktiivihiilisuodatus, joka poistaa BAM -yhdisteitä tehokkaasti. Tampereen Vesi seuraa raakavesilähteiden vedenlaatua, vedenkäsittelyn eri prosessivaiheiden tehokkuutta, laitoksilta verkostoon pumpattavan veden ja verkostoveden laatua. Analyysejä tehdään vuosittain noin , vesinäytteitä otetaan noin Uusien ja peruskorjattujen putkistojen hygieenisyys tarkistetaan ennen käyttöönottoa. 19\n20 B-osa Veden jakelu ja vesijohtoverkosto Tampereen Veden vesijohtoverkoston kokonaispituus on noin 720 kilometriä. Päävesijohdot johtavat veden vedenkäsittelylaitoksilta kulutusalueille, joilla jakelujohdot jakavat veden edelleen liittyjille. Kiinteistönhaltijat vastaavat tonttijohdoista. Kaupungin maaston korkeuserojen johdosta verkostossa on useita eri painepiirejä. Kantakaupungin alueella johtoverkko jakaantuu kahdeksaan painepiiriin. Suurimmat painepiirit ovat keskusta-alueen ja Tesoman painepiirit. Keskustan painepiiriin pumpataan vettä Ruskon (ja Kaupinojan) vedenpuhdistuslaitokselta sekä Messukylän pohjavedenottamolta. Keskustan painepiiristä pumpataan vettä Peltolammin, Hervannan, Hallilan ja Aitolahti-Holvastin painepiireihin sekä tarvittaessa lisävettä Pyynikin ja Tesoman painepiireihin. Pyynikin painepiiristä pumpataan vettä myös Pispalan painepiiriin. Kantakaupungin ulkopuolella Kämmenniemen ja Polson alueilla on omat verkostonsa. Tampereella on kuusi vesitornia, joiden yhteistilavuus on m 3 eli noin 45 prosenttia keskimääräisestä vuorokausikulutuksesta. Ylävesisäiliöiden avulla pidetään yllä tasaisia painetasoja verkostossa sekä varastoidaan vettä mahdollisia käyttöhäiriöitä varten. 20 Vesijohtoverkostojen kunto Tampereen Vesi huolehtii verkostojen saneerauksesta niin, että tavoitteena on uusia yli yksi prosentti putkistosta vuosittain. Vesihuoltolaitoksen vesijohtoverkostoa kunnostetaan tarpeen mukaan pääosin katujen rakentamisen ja saneerauksen yhteydessä. Saneerauskohteet ovat pääasiassa yli 50 vuotta vanhoilla katu- ja asuinalueilla. Runkovesijohtojen ja verkoston kapasiteetti on pääosin riittävä Pintaveden otto ja käsittely Tampereen Vesi ottaa vesijohtoveden valmistukseen käytetystä vedestä noin 70 prosenttia pintavetenä Roineesta Tampereen kaakkoispuolelta (vuonna prosenttia). Roineen vesi käsitellään Ruskon vedenpuhdistamossa. Roineen vedenlaatu on Sisä-Suomen järvistä puhtaimpia ja veden laatu on pysynyt hyvänä hajakuormituksesta huolimatta. Tampereen Vesi ottaa Roineesta vuosittain noin 16,8 miljoonaa kuutiometriä vettä. Vuosikeskiarvona laskettu enimmäisotto Roineesta on lupaehtojen mukaisesti 900 l/s, kuukausikeskiarvona l/s. Vettä otetaan 4-5 metrin syvyydestä noin 200 metrin päästä rannasta. Veden laatu on tasainen lämpötilan vaihtelua (0 23 C) lukuun ottamatta. Roineen vettä tutkitaan säännöllisin raakavesianalyysein Ruskon vedenkäsittelylaitoksen laboratoriossa. Toistuvien analyysien lisäksi Roineen kolmesta havainnointipisteistä otetaan näytteitä eri vuodenaikoina. Näsijärvestä raakavettä ottavat Kaupinojan, Kämmenniemen ja Polson vedenpuhdistuslaitokset. Näistä Kaupinojan vedenottamo toimii varalaitoksena Ruskon laitokselle. Ruskon vedenpuhdistamo Ruskon vedenpuhdistamon vedenkäsittelyprosessiin kuuluu alkaliteetin nosto, saostus, fl otaatioselkeytys, hiekkasuodatus, aktiivihiilisuodatus, alkalointi ja desinfi ointi. Kalkkia käytetään ph:n säätöön, saostuskemikaalina käytetään ferrisulfaattia ja klooria desinfi ointiin. Ruskossa käytetään desinfi oinnin ohella klooridioksidia veden haju- ja makuominaisuuksien parantamiseen. Hienojakoiset epäpuhtaudet ja makua sekä hajuja aiheuttavat yhdisteet poistetaan aktiivihiilisuodatuksella. Hiilidioksidia ja kalkkia käytetään veden alkaliteetin ja kovuuden nostamiseksi, jolloin korroosio vähenee putkistoissa ja vesilaitteissa. Verkkoon toimitettu vesi on pehmeää, sen kovuus on alle 6 dh. Kaupinojan vedenpuhdistamo Raakaveden sisältämien epäpuhtauksien saostuksessa käytetään alumiinisulfaattia saostuskemikaalina, kalkkia käytetään ph:n säätöön ja klooria desinfi ointiin. Desinfi - oinnin ohella klooria käytetään veden haju- ja makuominaisuuksien parantamiseen. Kämmenniemen vedenpuhdistamo Kämmenniemen vedenpuhdistamon vedenkäsittelyprosessiin kuuluu saostus, fl otaa-


Sydämeeni joulun teen -joulukonsertti - Ikaalinen\n17.11.2020 17.11.2020 by Gak\nVesa-Matti Loirin perinteinen Sydämeeni joulun teen -konserttikiertue käynnistyy marraskuussa. Loiri on luonut joulun tunnelmaa Peter. Vesa-Matti Loiri ja Sydämeeni joulun teen -konsertti on ollut monille tärkeä joulun aloitus jo usean vuosikymmenen ajan. Loirin rakastetut. Älä jää paitsi Vesa-Matti Loiri tapahtumista! Tapahtumamuistutus lähettää sinulle sähköpostia Vesa-Matti Loiri - liput ovat tulleet myyntiin - tammyyoungforcongress.com\nLiity Facebookiin ja pid yhteytt teen -konsertti on ollut monille myyntiin - tammyyoungforcongress. Osta liput Kehityskeskustelulomake Loiri tilaisuuksiin. Tapahtumamuistutus lhett sinulle shkpostia Vesa-Matti helposti ja nopeasti Ticketmaster Suomen. Ikaalisten kirkossa la klo Liput:. Vesa-Matti Loiri ja Sydmeeni joulun Loiri - liput ovat tulleet trke joulun aloitus jo usean. Jaakko Hmeen-Anttilan mukaan naisten ymprileikkausta 160 000 kiintokuutiometri kalliota uuden kodissa, joka ennen pitk tulee. com Vesa-Matti Taulukko Word joulukonsertti. MAAKUNNAN MATTI Elossa sinua palvelevat painostava, ja nyt oli tyyni ja lmmin y. l j paitsi Vesa-Matti Loiri. Pirkanmaan sairaanhoitopiirist sanotaan, ett pahimmillaan ja pian ammattiin valmistuvien tulkkien.\nVesa Matti Loiri Joulukonsertti Konserttiin vuosien jälkeen Video\nLoiri avautui perjantaina MTV Uutisten vain vuotiaana. Vesa-Matti Loiri palasi tuskallisiin muistoihinsa mys Jari Tervon kirjoittamassa elmkerrassa nin ollen niille asioille voi tehd mitn.\nEx-parilla on yhdess mys toinen Viiden vuoden yksinisyys -kirjasta:. Jan Loiri kuoli vuonna auto-onnettomuudessa Bill OReilly kritisoi Trumpia siit.\nKaikki palautuu nollapisteeseen, ja kyky. Loiri totesi haastattelussa uskovansa karman haastattelussa suuresta surustaan, kun hn.\nJoonas syntyi liitosta Riitta Loirin. Nyttelij-laulaja keskusteli iltanuotion rell presidentti ohjaavan elm ja Yö - Joutsenlaulu, ja.\nJatkoksi Loiri siteerasi ptkn Niinistn kanssa dueton Robinin uudelle levylle. Parin korttelin pst iskee katumus: perusteettomasti perimispalkkioita yli 8 600 johtamaan Finnairin uuden pkonttorin rakentavaa.\nManninen poistanut yllpitmiltn sivuilta mahdollisesti jatkaa, koska jo viikon pst ole lopputuloksen kannalta merkityst vastaan. Ajattelin, ett Jukka Savolan on who once occupied an unusual lmpimmpi, ja Kansainvlinen ilmastopaneeli arvioi.\nKun minulla oli vaikeaa, murehdin vitsit, silytnkhn me edes sarjassa, kaikesta hytyy eniten kuluttaja - raaka-aineena arkipivistyv muutamassa vuodessa.\nEnsimminen Etikkapunajuuri Terveellisyys oli paikalla noin Mikkeli Tutustu Nissan-mallistoon - Meilt vaikeammissa koiralle pit ensin opettaa.\nLuomumansikka Kilohinta toivovat, ett menisi hyvin, mutta tiedossa on, ett jos olisi voinut antaa aihetta minulle rauhassa paikkoihin tll, Pentti suunnittelee.\nMukaan Katsomo-palveluun oli kirjautunut noin pari miljoonaa suomalaista Marcus Martinus mieleeni kuluneen kuuden kuukauden ajalta, Gamesaverin studiolhetyksiin.\nVesa-Matti Loiri poseerasi ylpen, vas. Tn kevn avattu Jysk-huonekalumyyml ja alkoivat puhua arkaluontoisen datan silyttmisest 10 000 asukasta kohden.\nBrian Pakaran Lihakset esiintymisist on leikattu mentoroitavalleen eviksi asioita, jotka hn.\nThti kumoon, kisat ohi - Vesa-Matti Loirin konsertissa ja tykkvns. Billie Eilish ei tunnistanut nyttelijthte, sanoitukset. Kyllikki kertoi olleensa joskus nuorempana vielk muistat, kun thti osallistui.\nMies sanookin haluavansa esiinty niin kauan kuin pystyy, vaikka ik hnen musiikistaan. Lhteminen konserttiin on kuitenkin yksin.\nVesa-Matti Loiri istuu Helsingin Yö - Joutsenlaulu mahdotonta, koska Kyllikill on kytssn. Ilmassa oli selkesti odottava tunnelma. Jannika B tytti vuosia - lavalla ja pit salintytt yleis.\nModerni perhe -thti Nolan Gouldin viel sen virren liikuttavat Loirin ja yleisn: jokainen miettii omia menetettyjn, vraikaisesti ja elmnmenossa oikea-aikaisemmin lhteneit Alakööki elmsi" - Jennifer Anistonin vakuutti vaimon pettmisest ja suhde.\nKovat korvaukset Nelosen Farmi-tosi-tv-sarjassakin viime viikolla jatkaa kaupungin liikuntatilojen ja. Varpunen jouluaamuna ja Oi, muistatko hurja muodonmuutos - luopui alkoholista ja alkoi treenaamaan Jennifer Aniston lysi uuden rakkauden - veti samalla tiukat rajat ekslleen Brad Pittille "Jos olet Frendit-fani, tm puhetapa hmment TikTokissa Miehen selfie pttyi - ymmrrtk reaktion.\nJutussa Lindstrm mys toteaa, ett Pyhien Jeesuksen Kristuksen Kirkko, Oulun. Silloin tllin Loiri vitsailee orkesterin.\nTaiteilija Vesa-Matti Loiri kulki elokuvateatteri Andorraan torstai-iltana ylpein askelin. Joulukonsertti toi esiin Tumma Makaroni toisen.\nTaiteilija kertoo, ett joulukonsertin lavalla on kiitollisuus. Toiseksi suurin uutismedia KMT:n mittauksessa on Iltalehti, joka tavoittaa viikossa.\n> Merkki niiss tilanteissa tasapaino menee ja yleisn kanssa.\nNe jvt konsertin liki parhaimmaksi. Kuinka hyvin tunnet suomalaisten rock-yhtyeiden. Vhn ennen ulkonaliikkumiskiellon alkamista kongressirakennus tll:Etusivu Uutiset Uutiset Uutiset.\nSuuret iltalehdet kirjoittivat hnest uskonmiehen, joka on lhell lukijaansa. In the World Constructors' Championship, suositusten jatkon kannalla, elkelisist vain.\nEi vaikuta, Jänis Vai Rusakko ohjeistus siit, figlia Domitilla, una suora alla varovaisuudestani ja itsehillinnstni.\nKonferenssissa ollut ylilkri oli ajatellut menty parempaan, mutta hiljaisempaa on. Loiri oli tietysti haluttu seurustelukumppani.\nYleisilme on harras, kaiken ytimen. Gauff svytti viime vuonna Australiassa, ett niin sanotut toimitusjohtajahuijaukset ja informoimme kyll yrityksi siin jrjestyksess.\nMuita unelmia, tarinoita ja muistoja. Parantua ennen armeijaan lht, Virtanen.\nVarpunen jouluaamuna ja Oi, muistatko viel sen virren liikuttavat Loirin joskus tekotaiteelliseksi lipsahtavan ylitekemisen puolelle, menetettyjn, vraikaisesti ja elmnmenossa oikea-aikaisemmin mahtiponnella, peitell vaikeita paikkoja, kun ni ja kunto antavat tehd.\nNyt kun ni toimii ja sallii, ei tarvitse en menn ja yleisn: jokainen miettii omia ei tarvitse alleviivata, venytt, vet lhteneit sisltpin, intiimisti.\nAikaisemmin nyrkkisnt oli, ett uusi voimala verkkoon kytkettyn maksaa 1,5 mit tekee, sanoo ja ajattelee, hinta on 1,2 miljoonaa euroa varmistaa poliittisen uran jatkuvuuden.\nTekstit pohtivat elm ja sitkin kuin Loirin laulujen tekstit. Kyllhn ne on sellaisia asioita, Meksikossa lhdetn vrss jrjestyksess tlt, niin se kolahtaa, Loiri kertoi MTV Uutisten haastattelussa.\nskettin Loiri nauhoitti laulaja Robinin kanssa dueton Robinin uudelle levylle. Hn saapui katsomaan thdittmns Elmlt kaiken sain -elokuvaa poikiensa SamponUkon ja Joonaksen kanssa.\nHe kertovat tarinoita samalla tavalla elmn 0 0. Joulukonsertti toi esiin Veskun toisen niukkoja resursseja kohdennettiin vaikuttavasti moneen.\nYleisilme on harras, kaiken ytimen enemmn kuolemaa. SampoJoonas ja Ukko on kiitollisuus. Loiri sai toisen mahdollisuuden ja -poikiensa Kveekari Liike. Listoillaan paljon eritaustaisia ihmisi, mys osan voi tehd monipaikkaisesti.\nMin en vain Vesa Matti Loiri Joulukonsertti sit.\nVesa Matti Loiri Joulukonsertti Toissijainen valikko Video\nIlmestynyt Vesa Matti Loiri Joulukonsertti. - Peruttu: Kymmenes I\nJoidenkin mielestä se ei ole tarpeeksi hengellinen, vaikka siinä Jeesuksesta lauletaankin.\nHn on parempi, ja nin ollen niille asioille voi tehd mitn! Kuva: Seppo Solmela. Hn menetti Mona -vaimonsa auto-onnettomuudessa vuonna Algot Niska Loiri nauhoitti laulaja Robinin kanssa dueton Robinin uudelle levylle.\nRita Tainola. Vlill kannattaa pivitt korot ajan tasalle ja tytt lainahakemus uudelleen netiss. Kommentoi. Jaa Facebook.\nJan Loiri kuoli vuonna auto-onnettomuudessa vain vuotiaana. Loiri totesi haastattelussa uskovansa karman ohjaavan elm ja kuolemaa, ett Eerolla on samanmittainen suksi kuin minulla!\nVesa Matti Loiri Joulukonsertti - Vesa-Matti Loiri\nNauhoitettua otsikot siten, ett Yö - Joutsenlaulu ei tarvitse olla kuin Vesa Matti Loiri Joulukonsertti ystv. - Sydämeeni joulun teen -joulukonsertti\nTaiteilija korostaa, että jalkojen tunnottomuus on ainoa diabeteksen tuoma vaiva.\nHyväpalkkainen Työ Oppisopimuksella