10 vinkkiä: Luonnonkauniin Uuden-Seelannin urbaanimpi puoli | Napsu\nHarva varmastikaan suunnittelee matkaa Uuteen-Seelantiin ajatuksenaan kaupunkiloma, mutta jopa luonnonkauniissa saarivaltiossa retkeillessään voi välillä kaivata myös ihmisten ilmoille. Onneksi Uudessa-Seelannissa on luontomatkailun ohella myös paljon mielenkiintoista kaupunkinähtävää!\nKeskeisimmät kaupungit Uudessa-Seelannissa ovat pääkaupunki Wellington sekä maan suurin kaupunki Auckland Pohjoissaarella ja Christchurch sekä aktiivilomailijoiden Queenstown Eteläsaarella.\nEnsialkuun pari huomiota kiwien (kuten uusiseelantilaiset itseään kutsuvat) tavoista: Uudessa-Seelannissa ei kannata säikähtää, jos joku kävelee kaupungillakin vastaan avojaloin. Hobittien tapaan ilman kenkiä kulkeminen on nimittäin maan tapa.\nToinen suomalaista helposti hämmästyttävä tapa on, että Australian tyyliin Uudessa-Seelannissa saa joihinkin ruokaravintoloihin tuoda oman viinin ruokajuomaksi ja henkilökunta sitten pientä maksua vastaan avaa sen pöytään. Tällaisten ravintoloiden ulkopuolella on yleensä merkintä BYOB (Bring Your Own Bottle of Wine).\n10 vinkkiä urbaanimpaan Uuteen-Seelantiin:\n1) Purjeiden kaupunki Auckland\nYksi Aucklandin lempinimistä on City of Sails eli purjeiden kaupunki. Kuva: © Corolanty | Dreamstime.com\nPohjoissaaren pohjoisosassa sijaitsevan Aucklandin alueella elää noin kolmasosa koko Uuden-Seelannin asukkaista. Yksi Aucklandin lempinimistä on City of Sails eli purjeiden kaupunki. Tämä on helppo ymmärtää meren ympäröimässä kaupungissa, jossa satamat ovat täynnä purjeita ja mastoja sekä upeita jahteja.\nKeskeisin venesatama Westhaven Marina sijaitsee Waitemata Harbourissa, liikekeskustan kapean salmen yli maan pohjoiskärkeen yhdistävän sillan kupeessa. Aucklandissa järjestetään vuosittain useita purjehduskilpailuja.\n2) Eteläisen pallonpuoliskon korkein torni: Aucklandin Sky Tower\nHurjapäät voivat hypätä 328 metriä korkeasta tornista SkyJumpin! Kuva: © Rafael Ben Ari | Dreamstime.com\nAucklandin keskeisin maamerkki on 328 metrin korkuinen Sky Tower, joka on eteläisen pallonpuoliskon korkein rakennelma. Tornin näköalatasanne sijaitsee 220 metrin korkeudessa suoraan antennin alapuolella ja tarjoaa näkymän useiden kymmenien kilometrien päähän joka puolelle Aucklandia. Näköalatasanteella lisäjännitystä antaa lasilattia.\nUusiseelantilaiseen mielenlaatuun tuntuu kuuluvan korkealta hyppiminen, minkä vuoksi myös Sky Towerista voi hypätä huiman SkyJumpin. Hyppy eroaa perinteisestä benji-hypystä, sillä siinä hyppääjä tuetaan vaijereilla niin, ettei hän pääse hypätessään vahingossa tai tuulen puuskan vuoksi törmäämään tornin seinämään.\n3) Wellington - kulttuurin keskus\nWellington on Aucklandia pienempi, mutta erityisesti kulttuurin kannalta keskeisempi. Kuva: © Mdworschak | Dreamstime.com\nPääkaupunki Wellington sijaitsee Pohjoissaaren eteläosassa ja sieltä liikennöivät mm. Eteläsaarelle kulkevat autolautat. Lahden pohjukassa sijaitseva sympaattinen satamakaupunki tunnetaan myös ansaitulla lempinimellä Windy Wellington - tuulinen Wellington. Se on Aucklandia pienempi, mutta erityisesti kulttuurin kannalta keskeisempi.\nPeter Jacksonin elokuvien myötä kaupungista on kasvanut Uuden-Seelannin elokuvien keskus “Wellywood”, minkä vuoksi vierailu jossakin kaupungin historiallisista elokuvateattereista on lähes pakollinen kokemus. Koko maan historiaa, taidetta ja kulttuuria ansiokkaasti esittelevä museo Te Papa sijaitsee niin ikään Wellingtonissa (55 Cable St).\n4) Wellington Cable Car vie näköalan äärelle\nKelburnin kukkulalle nouseva junarata on yksi Wellingtonin keskeisimpiä turistinähtävyyksiä. Kuva: © Dreamstime.com\nWellingtonin symbolina nähdään usein sen historiallinen, läheiselle Kelburnin kukkulalle nouseva funikulaari. Lambton Quaystä lähtevä, yli sata vuotta vanha Wellington Cable Car vie reilun 600 metrin matkan ylös kukkulalle, mistä avautuvat upeat näkymät yli Wellingtonin kaupungin ja lahden.\nJunarata on yksi Wellingtonin keskeisimpiä turistinähtävyyksiä, mutta se toimii myös paikallisten päivittäisenä kulkuvälineenä keskustaan.\n5) Elokuvien ystävän Weta Cave ja Workshop Tour Wellingtonissa\nTällaisia örkkejä taiotaan Weta Cavessa. Kuva: © Mollynz | Dreamstime.com\nTaru sormusten herrasta -elokuvien ystäville ehdoton vierailupaikka Wellingtonissa on hieman keskustan ulkopuolella sijaitseva Weta Cave. Weta on taikatehdas, jossa rakennetaan elokuvien rekvisiittaa ja luodaan niiden fantasiamaisia maailmoja sekä visuaalisia efektejä.\nWeta Caven vetonaula on Workshop Tour, jossa pääsymaksua vastaan pääse kierrokselle sinne, missä kaikki tuo elokuvien taikuus tehdään. Kierroksella pääsee omin käsin hipelöimään elokuvissa nähtäviä miekkoja ja kuulemaan tuotannoissa mukana olevien työntekijöiden omakohtaisia kokemuksia.\nWorkshop Tourille on syytä kuitenkin varata paikka hyvissä ajoin etukäteen, sillä se on ymmärrettävästi äärimmäisen suosittu ja pienen henkilömäärän kerrallaan sisältävät kierrokset myydään nopeasti täyteen.\n6) Mount Victorian hulppeat näköalat\nMount Victoria tarjoaa huipultaan komeat maisemat jokaiseen ilmansuuntaan. Kuva: © Grace5648 | Dreamstime.com\nHeti Wellingtonin keskustan itäpuolella sijaitseva Mount Victoria tarjoaa huipultaan komeat maisemat jokaiseen ilmansuuntaan.\nMatka kukkulan huipulla sijaitsevalle näköalapaikalle vie pienten ja kiemurtelevien katujen kautta läpi paikallisten asuinalueiden, mikä antaa kiehtovan katsauksen kukkulan rinteille rakennettuihin asuinrakennuksiin ja päästää näin lähemmäs paikallista kulttuuria.\nKukkula on toiminut myös Taru sormusten herrasta -elokuvien kuvauspaikkana.\n7) Rotoruan kuumat lähteet ja maorien kulttuuri\nRotoruassa on mahdollisuus päästä kylpemään kuumissa lähteissä. Kuva: © Dmitry Pichugin | Dreamstime.com\nKuumista lähteistään tunnettu Rotorua sijaitsee samannimisen järven rannalla Pohjoissaarella. Kaupungissa on lukuisia mahdollisuuksia päästä kylpemään kuumissa lähteissä. Geotermisen aktiivisuuden ympärille on rakennettu useita kylpylöitä ja hyvänolon keskuksia, joissa rentoutuminen on taattu!\nKaupungin ympäristössä on myös valtavasti aktiviteettimahdollisuuksia zorb-palloilusta golfiin ja ratsastukseen. Rotoruassa pääsee myös tutustumaan maorien historiaan ja elävään kulttuuriin Whakarewarewa-kylässä.\n8) Maanjäristyksen jälkeinen Christchurch\nChristchurchin uudelleenrakennus kuusi vuotta sitten tapahtuneen maanjäristyksen jälkeen on edelleen kesken. Kuva: © Gaid Phitthayakormsilp | Dreamstime.com\nEteläsaaren itärannikolla sijaitseva Christchurch on virallisesti Uuden-Seelannin vanhin kaupunki.\nVuonna 2011 kaupunkia ravistelivat voimakkaat maanjäristykset, minkä vuoksi muun muassa sen ikoninen katedraali sortui osittain, ja lukuisat tiet ja muut rakennukset kärsivät vaurioita. Uudelleenrakennus on ollut järistyksen jälkeen vilkasta, mutta edelleen osa kaduista on suljettuna ja Christchurchin tunnusomainen raitiovaunuliikennekin toimii vain rajoitetusti.\n9) Blenheim ja Marlboroughin viinitilat\nBlenheimin seudulla, lähellä Pohjoissaarelle kulkevaa lauttareittiä sijaitsee lukuisa määrä viinitiloja. Ja oih, mistä maisemista alueella pääseekään nauttimaan. Kuva: © Domenolomo | Dreamstime.com\nUusi-Seelanti on verrattain nuori viinimaa, mutta etenkin Eteläsaaren Marlboroughin alueen Sauvignon Blanc -viinit ovat maailmankuuluja. Blenheimin seudulla, lähellä Pohjoissaarelle kulkevaa lauttareittiä sijaitsee lukuisa määrä viinitiloja, joilla pääsee vierailemaan ja joista osa tarjoaa myös viinitilamajoitusta ja -tutustumiskierroksia.\nYksi tällainen on suomalaisesta näkövinkkelistä mielenkiintoinen Vicarage Lanen viinitila, jonka toinen omistaja on suomalainen.\n10) Uuden-Seelannin jade\nJade-koruilla on historiallinen merkitys ja suuri rooli maorikulttuurissa. Kuva: © Awcnz62 | Dreamstime.com\nTuliaisia etsiessään ei Uudessa-Seelannissa voi olla törmäämättä vihreästä pounamu-kivestä eli jadesta tehtyihin koruihin. Koruilla ja niiden muodoilla on historiallinen merkitys, sillä kivellä on suuri rooli maorien kulttuurissa.\nVain Eteläsaarella esiintyvän kiven käyttö on maan laissa rajoitettu ainoastaan maorien jälkeläisille ja näiden tekijöiden pienille pajoille tehtävät vierailut ovat maan kulttuuria kiinnostavalla tavalla avaava kokemus. Yksi tällainen on esimerkiksi Greymouthin kaupungin lähellä pajaansa pitävä Garth Wilson, joka mielellään kertoo tarinoita uniikkien korujensa takaa.\nMilloin mennä Uuteen-Seelantiin?\nUusi-Seelanti sijaitsee lähes tarkalleen maapallon toisella puolella Suomesta katsottuna. Siellä on talvi silloin kun meillä Suomessa on kesä, ja päinvastoin. Talvi on etenkin Eteläsaarella todellinen talvi lumineen, kesä puolestaan merellisestä ilmastosta johtuen leppoisa eikä liian kuuma. Subtrooppinen ilmasto hellii Aucklandista pohjoiseen sijaitsevaa Whangarein niemeä.\nMikäli Uudessa-Seelannissa tähtää vierailemaan sekä Pohjois- että Eteläsaarella, kannattaa harkita lentojen varaamista niin, ettei “turhaa” edestakaista liikennettä tarvita.\nVuokra-auto on Uudessa-Seelannissa lähes ehdoton vaihtoehto, mutta on huomattava, että välimatkat ovat pienessäkin valtiossa vuoristojen takia yllättävän pitkiä. Matkan voi esimerkiksi aloittaa pohjoisen Aucklandista ja matkata sieltä alaspäin Eteläsaarelle, mistä kotimatkalle voi lähteä esimerkiksi Christchurchista.\nLue myös: 10 vinkkiä: Uusi-Seelanti vie luonnonystävän sydämen\nTeksti: Helinä Laajalahti | Kuvat: Dreamstime.com\nLue lisää kohteesta: Uusi-Seelanti\nJulkaistu 16. maaliskuuta, 2017


Karhu - Kännykkäpussi, säädettävä hihna | noituusdesign\nTuotehaku Päätaso ›› Eläinaiheiset tuotteet ›› Muut eläimet ›› Karhu - Kännykkäpussi, säädettävä hihna\nKarhu - Kännykkäpussi, säädettävä hihna\nKännykkäpussi karhun kuvalla. Mustassa pussukassa on valkoinen painatus ja muissa väreissä musta painatus. Piirrän itse painokuvat ja painan kuviot kankaisiin silkkipainotekniikalla. Suunnittelen ja valmistan tuotteet itse. Vuoritettu, vuorina musta puuvillakangas.


Biisirinki: soolovaalit – Anssi Kela – Virallinen sivusto\nVideoblogi, osa 8: Tyhmä kuu\n17.2.2011, 10:57 | Tagit: Biisirinki, GarageBand | Aiheet: Internet, Musiikki | Kirjoittaja: Anssi Kela\nBiisirinkiin on jälleen huomenissa tulossa isompaa päivitystä, mutta tähän väliin ajattelin altistaa kitarasooloni demokraattisen päätöksenteon rattaistoon.\nKuten edellisessä raportissa mainitsin, oli soittamani soolo vain nopea räpellys ilman täyttä ymmärrystä. Halusin kuitenkin vielä koeponnistaa pari toisenlaistakin lähestymistapaa ja soittelin kaksi vaihtoehtoista kitarasooloa. Te saatte päättää mitä näistä kolmesta soolosta käytetään valmiissa kappaleessa:\nEhdokas 1: Fingerpickin' Fun\nEhdokas 2: Double Stop Delight\nEhdokas 3: Räpellys\nMikä sooloista on suosikkisi?\nFingerpickin' Fun (49%, 106 Ääntä)\nDouble Stop Delight (31%, 66 Ääntä)\nRäpellys (20%, 43 Ääntä)\nÄäniä kaikkiaan: 215\n38 kommenttia artikkeliin Biisirinki: soolovaalit\nnoouuuuu, räpellys oli paras!!! äänestäkää ihmiset.\nNuo o aika rajuja sooloja tollaseen rennompaan biisiin:D Soundi ainakin. Räpellys silti paras\nAnssi, sinä kun osaat tuon kitaransoiton / soolojen soittamisen jalon taidon ja teet sen vielä tyylillä (nämäkin soolot olivat loistavina esimerkkeinä), teethän vielä jonain päivänä levyllisen kipaleita, jotka sisältävät samankaltaista kitarasankaruutta, bassoa unohtamatta! <3\nFingerpickin’ fun, vaikka ei huonoja muutkaan.\nEhdottomasti Double Stop Delight. Siinä on minusta hyvä teema ja artikulointi selvää mutta silti mageen revittelevää.\nMolemmat uusista ovat hyviä ja sopivasti Knopfler-henkisiä ainakin minun makuuni. Soundia viilaisin itse myöskin inasen, lähinnä erityisesti ensimmäiseen voisi sopia piirun verran kuivempi ja ehkä ihan hitusen vähemmän säröinen soundi.\nSteve Morsen sanoin, tumeni notes. Vaikka itsekin tulee sotkeuduttua aivan liikaa ”kitarasankareiluun” niin ehkä biisin luonteeseen sopisi hieman Claptonmaisempi ote?\nItse asiassa biisin tekstiin sopii hiukan repivämpi soolo. Clapton puolestaan on minun kirjoissani yksi maailman tylsimmistä kitaristeista. Ihan hemmetin hyvä – varsinkin Cream-aikoina soitti kovaa kamaa – mutta vetää aina turvallisesti laatikosta. Esim. tämä:\nClapton vetää gunusti – mutta Beck vetää gunusti JA kiinnostavasti. (Ja ei: en nyt tosiaankaan vertaa itseäni näihin hahmoihin. Pelaavat hiukan eri liigassa kuin meikäläinen…)\nno, ei mikään noista ollut huono, mutta noitten näytteiden valossa fingerpicking kuulosti parhaimmalta. Varaan kuitenkin oikeuden muuttaa mieltäni kun kuulen koko kappaleen putkeen, koska lopulliseen kokonaisuuten joku mu voikin istua paremmin….\nMyönnetään, Clapton oli huono vertaus. Beck vastaavasti loistava. Monasti unohtuu se perusajatus, että soolololla yritetään kertoa jotakin. Pienestä siemenestä kasvaa iso puu 🙂\nSiis PITÄISI yrittää kertoa jotakin.\nTässä muuten yksi kovimmista kepittäjistä ikuna jota kukaan ei liiemmälti tunne:\nSorry meni off topic…\nEi huolta, kitarasoolothan tässä ovat aiheena.\nIhan kelpo soittoa löytyi linkin takaa, kekseliästäkin. Minulla on vain pieniä suhtautumisvaikeuksia noihin kitarainstrumentaaleihin: kovin harvoin ne ovat oikeasti biiseinä erityisen valideja. Enpä minä tuostakaan kappaleesta muista enää mitään, kaksi minuuttia kuuntelun jälkeen. Eli hienoa soittoa – muttei välttämättä hienoa musaa…\nMutta hauskaahan tuollaista instrumentaalikamaa olisi joskus tehdä, näin niin kuin soittajan vinkkelistä… Ehkä pitäisikin ottaa tulevaisuudessa oikein asiakseen!\n🙂 Jep. monesti nuo instrumentaalit sotkeutuu omaan näppäryyteensä, mutta niistä löytyy hienoja juttuja joista saa idiksiä. Niin kuin joku joskus sanoi ”good composer doesn’t imitate, he steals” 🙂 Tosin täytyy herralle (siis Mr. Kela) nostaa hattua siitä, että aikanaan sai meikäläisen huomaamaan biisit metsältä (ja myös sanoituspuolella). Ja kitaristinakin aika äijä, joka ilmeisestikin johtuu siitä, että pään sisällä on nuotit oikeessa jonossa.\nMutta palatakseni asiaan, niin ehkä sellainen yhden oton veto suoraan munaskuista sopis tähän aika jees. Kaiken muun säätämisen (siis tähän biisiin) rinnalla olis varmasti aika paikallaan. Valot pois ja Gretch tulille.\nKysymys Anssille sanoo:\nOletkos Anssi tutustunut Musen tuotantoon kuinka paljon? Mitä mieltä? Keulakuva Matt Bellamy on kans aikas huippu kitaran varressa (vaikka itse aina väheksyy haastatteluissa omia taitojaan). Tässä yksi mun mielestä huippukonserteista, Wembley 2007 http://www.youtube.com/watch?v=j8WP7aOD_9Q 🙂\nWalter B. sanoo:\nÄäneni saa Ehdokas numero kaksi(2). Ykkösessä on vain sellaisia juttuja joista en diggaa, esimerkiksi noin 13 sekunnin kohdalla oleva bendaukset. Kakkosen loppu on myös parempi.\nKakkoselle napsahti ääni\nAnssille bloggausaihe ehdotus. http://vartijavahti.wordpress.com/2011/02/17/ykn-ja-bar-bakkarin-jarjestyksenvalvojat-vakivaltaisia/\nKiinnostaisi kuulla ajatuksia tästä.\nHaluan laittaa Anssia kakkoseen!\n1 tai 3, vaikea sanoa. Kummatkin vitun hyviä.\nÄänestin silti Räpellystä. Siinä on enemmän särmää. Ja tarina soolon synnystä on liian hieno hukattavaksi!\nOletkos Anssi tutustunut Musen tuotantoon kuinka paljon? Mitä mieltä?\nPari Musen levyä löytyy hyllystä, hieno bändi ja hyvää soittoa.\nAnssille bloggausaihe ehdotus. Kiinnostaisi kuulla ajatuksia tästä.\nPaha tuosta on mitään kirjoittaa, kun ei asiaa lainkaan tunne. Jos linkattu tapaus pitää paikkansa, niin onhan tuo täysin pöyristyttävää toimintaa.\nÄänestäkää nyt hyvät ihmiset sitä räpellystä, ainoa missä on ns. asennetta ja sitä kaivattua särmää! Lähtee uhkaavana, nousee sfääreihin ja lopussa menettää järkensä. Muodollisesti päteviä toki muutkin, mutta aika perusvetoja pohjimmiltaan. Sellaisia Jarmo Nikku meets… joku toinen lauantai-illan viihde-ohjelmissa soitteleva studiomuusikko.\nSamaa mieltä JMN:n kanssa siitä, että Räpellyksessä on särmää. Tietyt asiat siinä kuitenkin tökkivät liikaa: soundi on ehkä turhankin rujo (muuhun piisiin verrattuna päälleliimattu) ja se lopun nouseva juoksutus ei musta vain toimi. Mutta koska en osaa valita noista kolmesta mitään ylitse muiden, joudun äänestämään tyhjää…\nMinustakin soolon tulee ehdottomasti olla menevä ja melko runsasnuottinen (ei pitkiä venytyksiä). Kaikki näytteet ovat siinä mielessä ihan passeleita.\nYlitse muiden on kuitenkin mielestäni ehdokas nro 2, sillä siinä on sitä jotain! Pidän soittonäytteen yksinkertaisuudesta; turhaan kikkailuun ei sorruta, eikä homma lähde niin sanotusti lapasesta. Pidän myös kitaran puhtaasta soundista sekä soolon kaksiäänisyydestä.\nSoolo nro:2 ehdottomasti.Tyylillisesti sopii parhaiten tähän biisiin.Tarpeeksi raju mutta ei liikaa ”vingutusta”\nPS Vaikka äänestin ykköstä, niin kakkosen teema jäi kyllä päähään soimaan.\nMysteeri Mieheksi sanoo:\nKyllä siinä räpellyssoolossa on niin mahtava räjähtävä aloitus, että soisin sen jäädä. Eli ehdottaisin vanhasta alku, soundi ja asenne sekä uudesta samassa hengessä sitten loput. 🙂\nJohnny: kaikki muut tunnistin, mutta alimman rivin kakkonen ja viimeinen jäivät hämäriksi, keitä mahtavat olla?\nJMN, nuo samat kaksi hahmoa näyttävät tuottavan päänvaivaa muillekin. Peter Greeniä on ainakin ehdotettu alimman rivin viimeiseksi.\nJoo, on se Peter Green! Sitten enää tuo sinistratoinen miekkonen. Tuo etäisesti mieleen Adrian Belew, mutta onko hän riittävän legenda ollakseen tuossa seurassa? No mutta sillä mennään toistaiseksi, ilmoita jos jostain oikeat ratkaisut löydät.\nJMN, toinen kaveri vasemmalta alarivissä\nKyllä se soolona mieltäylentävin ja hauskin oli mielestäni tou Fingerpickin’ Fun, ja sitä myös tuli äänestettyä. Oli hienoja sooloja kyllä kaikki!\nNyt kun tuolla Musea koskevassa kommentissasi mainitsit levyhyllysi, niin rupesi kiinnostamaan: Mitä oikein löytyy levyhyllystäsi, ja mikä siellä on erityisen mieluisaa? Olisi kiva vähän syvemminkin tietää, jos kiireiltäsi ehdit/jaksat… 😉\nBiisi on siirtynyt jo miksaajan käsiin, joten soolovaalit julistetaan nyt päättyneeksi. Voittajasta ei missään vaiheessa ollut epäselvyyttä, ehdokas 1:llä mennään.\nKysymys - biisin nimi? sanoo:\nEntäs biisin nimi? tuleeko tänne se äänestys jossain välissä?\nMietiskelin saamiani ehdotuksia ja yksi niistä tuntui niin selkeältä, että ajattelin sittenkin jättää sen nimiäänestyksen tekemättä. Toivottavasti tänään ehdin tekemään uuden Biisirinki-päivityksen, siinä tuo nimikin sitten paljastuu.\nTehdäänkö miksaus Garagebändissä vai jossain muussa ympäristössä? Entäs masterointi? Voisiko näistä työvaiheista saada tarinaa myös tänne?\nBiisirinkiin ilmoittautui muuan ihan virallisen studion omistaja, joka halusi suorittaa miksauksen. Toimenpide toteutetaan Pro Toolsilla, jolla saadaan kuitenkin aika paljon parempaa jälkeä kuin GarageBandilla. Joten ”alusta loppuun saakka GarageBandilla” -tyyppistä hanketta tästä ei sittenkään tullut.\nMutta näistä jälkitöistäkin tulee kyllä aikanaan tarinaa.\nbiisin nimestä sanoo:\nMietin itsekin, että olisi helpompaa, että biisin nimi päätetään sieltä päästä, kun niitä ehdotuksia oli aika paljon, ja muutenkin tämä taiteellinen osuus olisi ehkä kivempi jättää artistille itselle, kun on laulun sanatkin tehnyt. Mielenkiinnolla odotetaan minkä nimet valitsit!


Asuntojen hinnat nousevat mutta asumisväljyys ei katsaus Helsingin seudun asuntomarkkinoihin - PDF\nAsuntojen hinnat nousevat mutta asumisväljyys ei katsaus Helsingin seudun asuntomarkkinoihin\nDownload "Asuntojen hinnat nousevat mutta asumisväljyys ei katsaus Helsingin seudun asuntomarkkinoihin"\n1 K a n s a n t a l o u d e l l i n e n a i k a k a u s k i r j a v s k. 1 / Asuntojen hinnat nousevat mutta asumisväljyys ei katsaus Helsingin seudun asuntomarkkinoihin [ Seppo Laakso Tutkija, VTT Kaupunkitutkimus TA Oy Helsingin seudun asuntomarkkinat ovat jälleen kerran hämmentävässä tilassa, kuten monta kertaa aikaisemminkin. Asuntojen hinnat ja vuokrat nousivat voimakkaasti ja seudun väestö kasvoi 2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen puolivälistä alkaen, mutta samaan aikaan asuntotuotanto väheni ennätyksellisen alhaiselle tasolle. Asuntomarkkinoista tuli jälleen pullonkaula Helsingin seudun työmarkkinoiden toimivuudelle ja viimeisimmän taantuman jälkeen käynnistyneelle talouskasvulle. Tässä kirjoituksessa käsitellään Helsingin seudun asuntomarkkinoiden viime vuosien muutoksia sekä tulevaisuuden näkymiä. Erityisesti arvioidaan uusien rakentamisalueiden mahdollistaman tonttitarjonnan merkitystä seudun asuntomarkkinoiden kannalta. Kirjoituksen näkökulma painottuu nopeasti kasvavalle Helsingin seudulle, jossa tonttitarjonnan merkitys asuntotuotannon reunaehtona on paljon merkittävämpi kuin muualla maassa. Helsingin seudulla tarkoitetaan 14 kunnasta koostuvaa toiminnallista kaupunkialuetta, jonka muodostavat pääkaupunkiseutu (Espoo, Helsinki, Kauniainen ja Vantaa) sekä kehysalue (Hyvinkää, Järvenpää, Kerava, Kirkkonummi, Mäntsälä, Nurmijärvi, Pornainen, Sipoo, Tuusula ja Vihti). 1. Asuntomarkkinoiden kehitys Helsingin seudulla 2000-luvulla Alueellisten asuntomarkkinoiden keskeisiä indikaattoreita ovat väestö- ja tulokehitys, asuntolainojen korot, asuntotuotanto, asuntojen hinnat ja vuokrat sekä asumisväljyys. Väestö ja tulot Väestön ja tulojen kehitys ovat asuntomarkkinoiden keskeisimmät kysyntätekijät. Kummankin tekijän kasvu lisää asuntojen kysyntää. Väestönmuutos on erityisesti seudullinen tekijä. Myös tulokehityksessä on alueellisia eroja, vaikka määräävät tekijät ovatkin pitkälti valtakunnallisia. Helsingin seudun väestö on kasvanut keskimäärin 1,1 % vuodessa jaksolla Koko maan väestö on lisääntynyt keskimäärin 0,4 % vuodessa. Suunnilleen puolet seudun 76\n2 Seppo Laakso Kuvio 1. Väestönmuutos Helsingin seudulla alueittain. Kuvio 1. Väestönmuutos Helsingin seudulla alueittain. Kuvio 1. Väestönmuutos Helsingin seudulla alueittain E E Lähde: Tilastokeskus. Lähde: Tilastokeskus. Lähde: Tilastokeskus. Helsinki Espoo+Kauniainen Vantaa Kehysalue Helsinki Espoo+Kauniainen Vantaa Kehysalue Kuvio 2. Helsingin seudun nettomuutto äidinkielen mukaan Kuvio 2. Helsingin seudun nettomuutto äidinkielen mukaan Kuvio 2. Helsingin seudun nettomuutto äidinkielen mukaan Suomen- ja ruotsinkieliset Suomen- ja ruotsinkieliset Vieraskieliset Vieraskieliset Lähde: Helsingin kaupungin tietokeskus. Lähde: Helsingin kaupungin tietokeskus. Lähde: Helsingin kaupungin tietokeskus. 77\n3 KAK 1 / 2011 väestönkasvusta on ollut luonnollista kasvua (syntyneiden enemmyys kuolleisiin verrattuna) ja puolet muuttovoittoa. Kasvu on painottunut Helsingin ulkopuolelle Espooseen, Vantaalle ja kehyskuntiin, joskin vuosina Helsingin osuus seudun kasvusta on vahvistunut kehysalueen kustannuksella (kuvio 1). Seudun muuttovoitosta valtaosa on perustunut vieraskieliseen väestöön (kuvio 2), jonka muuttovirrat ovat tulleet Helsingin seudulle sekä suoraan ulkomailta että merkittävästi myös muualta Suomesta. Talouden taantumalla vuosina oli vain vähäinen vaimentava vaikutus Helsingin seudun väestökehitykseen. Helsingin seudulla reaaliset ansiotulot asukasta kohti ovat nousseet keskimäärin 1,5 % vuodessa viimeisen 6 vuoden aikana, suunnilleen saman verran kuin koko maassa. Reaalinen palkkasumma, joka kuvaa asukkaiden ostovoiman kehitystä, on kasvanut Helsingin seudulla keskimäärin 2,5 % vuodessa ja koko maassa 1 % vuodessa. Ero seudun ja koko maan välillä perustuu väestön ja työllisyyden nopeampaan kasvuun Helsingin seudulla. Taantuma sai aikaan vain lievän notkahduksen reaalitulojen kehitykseen, sillä inflaation hidastuminen lievensi työttömyyden kasvun aiheuttaman tulojen laskun vaikutusta reaalituloihin. Asuntoluottojen korot 1 Lisäksi omistusasumisen käyttökustannukseen sisällytetään normaalisti vaihtoehtoisen sijoituskohteen tuoton menetys. Asuntokysyntään vaikuttaa myös asumisen käyttökustannus, joka vuokra-asumisessa on käytännössä sama kuin maksettava vuokra. Omistusasumisessa käyttökustannus vastaa asunnon ylläpito- ja rahoituskustannuksia 1, jotka koostuvat hoitovastikkeesta (asunto-osakeyhtiö) sekä asuntolainan (oma tai yhtiökohtainen) korkokustannuksista. Reaaliset korkokustannukset muodostuvat lainakannan suuruudesta (johon vaikuttaa asuntojen hintataso), asuntolainojen korkotasosta (verovähennyksen jälkeen) sekä inflaatiosta. Korkokustannukset liittävät asuntokysynnän valtakunnallisiin ja kansainvälisiin rahoitusmarkkinoihin. Kotitalouksien asuntolainojen korot laskivat euron käyttöönoton jälkeisinä vuosina aikaisempaan verrattuna historiallisen alhaiselle tasolle. Uusien asuntolainojen keskikorko oli 2 3 % vuosikymmenen puolivälissä. Korkojen verovähennysoikeus vaikutti vielä todellista korkoa alentavasti. Vuoden 2005 jälkeen korkotaso nousi muutaman prosenttiyksikön vuoteen 2008 mennessä, mutta korkovähennysedun ja inflaation jälkeinen reaalikorko laski lähelle nollaa. Nimelliskorot kääntyivät uudelleen laskuun kansainvälisen rahoituskriisin seurauksena vuonna (Takala 2009.) Asuntojen hinnat ja vuokrat Asuntojen hinnat ovat nousseet lähes yhtäjaksoisesti vuodesta 1996 vuoteen 2010 asti, poikkeuksina suhteellisen lyhytkestoisiksi jääneet notkahdukset vuosina ja Pääkaupunkiseudulla hintojen nousu on ollut selvästi voimakkaampaa kuin koko maassa: reaalihinnat ovat nousseet 2,6-kertaiseksi PKS:lla ja 2,1-kertaiseksi koko maassa. Asuntojen hintojen nopeaa nousua1990-luvun jälkipuolella voi pitää palautumisena 1990-luvun laman jälkeen poikkeuksellisen alas vajonneesta tasosta. Sen sijaan hintojen nousun jatkuminen vielä vuoden 2005 jälkeen selvästi kuluttajahintoja ja ansiotason nousua nopeampana perustuu muihinkin tekijöihin kuin tulotason 78\n4 Seppo Laakso Kuvio 3. Asuntojen reaalinen hintataso pääkaupunkiseudulla ja koko maassa (vanhat kerrostaloasun Kuvio 3. Asuntojen reaalinen hintataso pääkaupunkiseudulla ja koko maassa (vanhat kerrostaloasunnot), indeksi 2000 = 100 indeksi 1970 = r ~ v,t \_. r w I! ~ ~ l,ji \_, ~ P [\_.A" '='-' ~ / / fr 'l Koko maa Pääkaupunkiseutu Lähde: Tilastokeskus. Lähde: Tilastokeskus. ja väestön kasvuun. Reaalisten asuntohintojen aikaisempi ennätys vuodelta 1988 ylitettiin vuonna Hinnat nousivat pääkaupunkiseudulla nimellisesti keskimäärin 5,4 % vuodessa (koko maassa 4,4 %) ja reaalisesti 3,5 % (koko maassa 2,6 %) vuodesta 2005 vuoteen 2010 (3. neljännes 2010). Takala (2009) korostaa 2000-luvulla tapahtuneiden asuntoluottojen reaalikorkojen laskun, lainojen saatavuuden paranemisen, lainaaikojen pidentymisen ja vastaavasti asuntolainojen nostojen nopean kasvun keskeistä merkitystä asuntojen hintojen nopeassa nousussa 2000-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä. Asuntoluottojen verovähennysoikeuden voimassaolo, omassa käytössä olevan asunnon myyntivoiton verovapaus sekä 1990-luvun lopulla poistettu asuntolainan leimavero ovat osaltaan kiihdyttäneet asuntoluottojen volyymin kasvua ja sen kanavoitumista asuntojen hintoihin. Kuitenkaan Suomessa asuntojen hintojen nousu ei ole yltänyt samoihin lukemiin kuin pahimmissa hintakuplamaissa, kuten Espanjassa, Irlannissa ja Isossa-Britanniassa, joissa asuntojen hinnat kääntyivät rajuun laskuun vuonna Kuitenkin Takalan mukaan myös Suomessa on todellinen uhka vastakkaissuuntaiselle reaktiolle pitkään jatkuneen hintojen nousun jälkeen. Takala peräänkuuluttaa hintojen nousua hillitseviä toimenpiteitä, kuten em. veroetuuksien rajoittamista, joiden haitat olisivat hänen mukaansa pienempiä kuin nopeasta noususta väistämättä seuraavan hintojen laskun haitat. Valtionvarainministeriön verotuksen kehittämistyöryhmän loppuraportissa (2010) ehdotetaankin asuntolainojen korkovähennysoikeuden poistamista asteittain. 79\n5 KAK 1 / 2011 Kuvio 4. Kuvio Asumisväljyys 4. Asumisväljyys Helsingissä ja koko Helsingissä maassa (huoneisto-m ja koko 2 /asukas) maassa (huoneisto-m 2 /asukas) E Helsinki Koko maa Lähde: Tilastokeskus ja Helsingin kaupungin tietokeskus. Lähde: Tilastokeskus ja Helsingin kaupungin tietokeskus. Myös asuntojen vuokrien nousu on ylittänyt kuluttajahintojen nousuvauhdin, vaikka nousu on ollut maltillisempaa kuin asuntojen hinnoissa. Vuokratasossakin pääkaupunkiseudun vuokrataso on kohonnut nopeammin kuin koko maassa. Vapaarahoitteisten vuokra-asuntojen m 2 -vuokrat nousivat pääkaupunkiseudulla nimellisesti keskimäärin 4,2 % vuodessa (koko maassa 3,4 %) ja reaalisesti 2,2 % (koko maassa 1,4 %) vuodesta 2005 vuoteen Asumisväljyys Asumisväljyys (huoneisto-m 2 /asukas) on yleisesti käytetty asumistason määrällinen indikaattori. Keskimääräinen asumisväljyys on Helsingin seudulla noin 35 m 2 /asukas, kun muualla maassa luku on 40,5 m 2 /asukas. Helsingin seutu jää kauas jälkeen Oslon ja Kööpenhaminan (45 50 m 2 /asukas) sekä Tukholman (n. 40 m 2 /asukas) väljyyksistä. Kuitenkin bruttokansantuote asukasta kohti on Helsingin seudulla suunnilleen samalla tasolla kuin Kööpenhaminassa ja Tukholmassa ja noin 1,75-kertainen muuhun Suomeen verrattuna. Asumisväljyyden kasvu on Helsingin seudulla (kuviossa Helsinki) lähes pysähtynyt 2000-luvulla. Sen sijaan muualla maassa asumisväljyyden kasvu on jatkunut 2000-luvulla vain hieman hitaampana kuin aikaisempina vuosikymmeninä. Asumisväljyyden suhteen on tapahtunut merkittävä rakenteellinen muutos: muu Suomi ohitti Helsingin keskimääräisessä asumisväljyydessä 1970-luvulla ja sen jälkeen ero on systemaattisesti kasvanut. Asumisväljyyden kasvun pysähtyminen Helsingin seudulla, vaikka kasvu on jatkunut muualla, indikoi omalta osaltaan Helsingin 80\n6 Seppo Laakso seudun asuntomarkkinoiden tarjontaongelmia ja niistä johtuvaa asuntomarkkinoiden kireyttä. Tulos on loogisessa yhteydessä muuta maata nopeammin nousseisiin asuntojen hintoihin ja vuokriin. Sekä asuntomarkkinoiden teorioiden että empiiristen tutkimusten (Laakso ja Loikkanen 2004, Whitehead 1999) mukaan asumisen käyttökustannuksen nousu (vuokrataso tai omistusasumisen käyttökustannus) alentaa asumiskulutuksen määrää. Kiinnostavaa onkin se, miksi Helsingin seudulla hinnat ja vuokrat ovat nousseet nopeammin kuin muualla maassa. Asuntotuotanto Asuntotuotanto väheni Helsingin seudulla koko 2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen ajan huolimatta tuotannolle suotuisasta kysyntätilanteesta. Oleellista on, että tuotannon määrä aleni jokseenkin systemaattisesti jo ennen vuonna 2008 alkanutta rahoitusmarkkinoiden kriisiä, joka oli keskeinen syy vuoden 2009 romahdukseen. Tuotannon supistuminen kohdistui pääkaupunkiseudulle ja siellä erityisesti Helsinkiin. Koko Helsingin seudulla valmistuneiden asuntojen määrä väheni 16 % (PKS:lla 30 %, kehyskunnissa +41 %) vuodesta 2000 vuoteen Talouskriisi ja taantuma saivat aikaan tuotannon romahduksen ( 37 %), joka käänsi suhteen toisinpäin seudun alueilla: PKS 28 %, kehys 57 %. Muutokset ovat samantasoisia myös, kun tarkastellaan asuntojen lukumäärän sijasta valmistuneiden asuntojen pinta-alasummaa. Vuoden 2009 tuotannon taso oli historiallisen alhainen, koska yhtä alhaiseen tasoon päädyttiin edellisen kerran 1950-luvun alkupuolella. Valmistuneiden asuntojen määrä alitti vuonna 2009 jopa 1990-luvun laman jälkeisen aallonpohjan Valmistuneiden asuntojen määrä kääntyi kasvuun ennakkotietojen mukaan vuonna 2010 ja rakennuslupien perusteella kasvu näyttää jatkuvan vuonna 2011, mutta taso jäänee edelleen huomattavasti pitkän ajan keskiarvon alapuolelle. Asuntotuotannon väheneminen vuodesta 2000 alkaen on ilmiselvästi keskeinen osatekijä Helsingin seudun muuta maata nopeammassa asuntojen hintojen ja vuokrien nousussa. Lisäksi tyhjien asuntojen varanto on hyvin pieni. Alueellisilla asuntomarkkinoilla riittävän suuri tyhjien asuntojen varanto toimii puskurina, joka ottaa vastaan kysynnän normaalit lyhyen ajan vaihtelut ja vaimentaa näiden aiheuttamia hintareaktioita. Eräänlaiseksi nyrkkisäännöksi on muodostunut näkemys, että 5 %:n tyhjien asuntojen varanto mahdollistaa asuntomarkkinoiden normaalin sujuvan toimivuuden. Helsingin seudun asuntokannasta ei valitettavasti ole tarkkoja tietoja todellisen asuntovarauman suuruudesta, koska sitä ei tilastoida eikä siitä ole tehty luotettavia erillisselvityksiä. Asumistilastojen mukaan Helsingin seudun asuntokannasta on ei vakituisesti asuttuja 6,4 % asuntojen lukumäärästä ja 5,2 % huoneistoalasta. Kuitenkin näihin lukuihin sisältyy merkittävä osuus viereisiin asuntoihin yhdistettyjä pienasuntoja, muualla asuvien kakkosasuntoja, seudulla tilapäisesti asuvien asuntoja sekä yritysten käytössä olevia asuntoja, joita käytetään muualla asuvan henkilökunnan majoittamiseen seudulla. Realistinen arvio tyhjänä olevasta asuntokannasta Helsingin seudulla on 2 3 %, joka on selvästi alle asuntomarkkinoiden toimivuuden edellyttämän osuuden. Asuntomarkkinat työmarkkinoiden pullonkaulana Helsingin seudun taloudellisen kasvun jatkuminen vuoden 2009 taantuman jälkeen edellyttää 81\n7 KAK 1 / 2011 Kuvio 5. Alueellisten asuntomarkkinoiden perusmekanismit Kuvio 5. Alueellisten asuntomarkkinoiden perusmekanismit...-;; ' i ~~ ;-- 1="1 I i ''''1'*"_ i Lähteet: Synteesi Lähteet: useista Synteesi lähteistä, useista yksityiskohtaisempi lähteistä, yksityiskohtaisempi esitys: mm. esitys: Huovari mm. Huovari ym. ym. (2002) sekä Laakso ja (2002) sekä Laakso Kähkönen ja Kähkönen (2008). (2008). osaavan työvoiman saatavuutta. Työllisyys lähti kasvuun taantuman jälkeen jo keväällä Riittävä asuntojen tarjonta ja asuntomarkkinoiden joustava toiminta ovat välttämättömät edellytykset muuttoliikkeelle ja sen kautta työvoiman tarjonnan kasvulle. Helsingin seudun työmarkkinat ovat täysin riippuvaiset jatkuvasta riittävän suuresta muuttovoitosta, sillä kantaväestön työvoiman tarjonta on jo kääntynyt laskuun. Tulevaisuudessa entistä suurempi osuus tulomuuttajista tulee olemaan maahanmuuttajia. Muuttovoiton edellytyksenä on se, että alueelle muuttavat pystyvät ostamaan tai vuokraamaan asumistarpeitaan vastaavan asunnon ja maksamaan asumiskustannuksensa työstä saatavalla palkalla. Seudun ja muiden alueiden välisen hinta- ja vuokratasoeron kasvu nostaa samalla potentiaalisten muuttajien kynnystä tulla alueelle. Asumisen korkea hinta ja asuntotuotannon pullonkaulat uhkaavat Helsingin seudun yritysten työvoiman saantia ja koko seudun kasvumahdollisuuksia. 2. Alueellisten asuntomarkkinoiden mekanismit Alueellisten asuntomarkkinoiden perusmalli Alueellisten asuntomarkkinoiden perustekijöitä ja niiden välisiä vaikutussuhteita on jäsennelty kuviossa 5. Alueellisten asuntomarkkinoiden perustapahtumat ovat mikrotasoisia: kotitalouksien asuntojen ostoja ja myyntejä, vuokrauksia sekä muuttoja asuntoihin ja asunnoista; maanomistajien rakennuttajien, rahoittajien ja rakennusliikkeiden asuntotuotantopäätöksiä. 82\n8 Seppo Laakso Silti alueelliset asuntomarkkinat kytkeytyvät usean kanavan kautta valtakunnalliseen ja kansainväliseen talouteen. Kansainvälinen ja valtakunnallinen kysyntä vaikuttavat alueella toimivien yritysten tuotantoon ja investointeihin, jotka edelleen heijastuvat alueen työpaikkoihin ja työllisyyteen sekä palkkatasoon. Kansainväliset rahoitusmarkkinat vaikuttavat korkotason ja rahoituksen saatavuuden kautta sekä yritysten toimintaan että suoraan kotitalouksien asuntorahoitukseen ja edelleen asumisen käyttökustannukseen. Alueellisen asuntokysynnän perustekijä on väestön määrä ja rakenne, johon muuttoliike vaikuttaa merkittävästi väestön sisäisten demografisten muutosten lisäksi. Muuttoliike on tiiviisti sidoksissa alueellisiin työmarkkinoihin, joiden taustalla vaikuttavat edellä mainitut työvoiman kysyntä ja palkkataso. Pääasiassa työmarkkinoilla määräytyvä tulotaso on tärkeä kotitalouksien asuntokysynnän tekijä, samoin asumisen käyttökustannukset, joihin korkotason lisäksi vaikuttavat mm. energiakustannukset. Alueellisen asuntotarjonnan (asuntokanta) ja sen muutosten (asuntotuotanto ja poistuma) taustalla vaikuttavat tuottotekijöinä asuntojen hinnat ja vuokrat, kustannustekijöinä rakentamisen panoskustannukset ja korkotaso sekä edellytystekijöinä mm. tonttitarjonta ja siihen liittyvät tonttikustannukset. Asuntovarauma eli tyhjien asuntojen varasto toimii asuntojen kysynnän ja tarjonnan epätasapainon puskurina. Asuntohinnat ja vuokrat määräytyvät kysynnän ja tarjonnan tasapainon perusteella. Suurkaupunkialueen asuntomarkkinoiden erityisyys Helsingin seudun, kuten kaikkien suurkaupunkialueiden, asuntomarkkinoiden erityispiirteet perustuvat sijainnin, maankäytön ja maan hinnan välisiin suhteisiin. Suurkaupunkialueella on rajatulla, suhteellisen pienellä maa-alueella paljon erilaisia toimintoja asuminen, toimisto, liike ja palvelut, teollisuus, liikenne, virkistys jotka kilpailevat keskenään niukoista maaresursseista. Keskenään samanlaisten ja erilaisten toimintojen keskittyminen mahdollistavat skaalaetujen hyödyntämisen ja saavat aikaan agglomeraatioetuja. Ne johtavat suurempaan taloudelliseen tehokkuuteen, korkeampiin tuloihin sekä yritykselle että kotitalouksille ja edelleen korkeampaan maksuhalukkuuteen ja -mahdollisuuteen tilasta. Asuntojen ja toimitilojen markkinahinnat ja vastaavasti maan hinta vaihtelevat voimakkaasti sijainnin mukaan. Hinnat ovat korkeimmat saavutettavuuden ja muiden ominaisuuksien suhteen parhaimmissa sijainneissa, erityisesti keskustoissa, ja vastaavasti alemmat saavutettavuudeltaan ja muilta ominaisuuksiltaan heikommissa sijainneissa. Kaupunkialueen reunalla hintataso yhtyy ympäröivän alueen hintatasoon. Maan hinnalla on yhteys maankäytön intensiteettiin sekä maankäytön jakautumiseen eri toimintojen välillä. Markkinaehtoisesti kaupunki rakennetaan tehokkaimmin (korkein kerrosala/maa-ala) sijainneissa, joissa maan arvo on korkein, koska kallis tuotantopanos pyritään käyttämään tehokkaasti. Edelleen kuhunkin paikkaan sijoittuvat toiminnot, joiden maksuhalukkuus/-mahdollisuus on korkein kyseisessä sijainnissa. Tästä syystä kalliita ja vähän tilaa vaativia erikoistavaroita tai erikoistuneita palveluita myyvillä yrityksillä on taipumus sijoittua keskustoihin ja paljon tilaa vaativat teollisuus- ja varastointitoiminnot sijoittuvat tyypillisesti reuna-alueille. Kaupunkialueen väestön ja sitä vastaavan kokonaistulon kasvu kaupunkialueella johtaa normaalisti hintatason nou- 83\n9 KAK 1 / 2011 Kuvio 6. Asunnon hinnan riippuvuus liikenteellisestä keskustaetäisyydestä pääkaupunkiseudulla 1990-luvulla. Indeksi, liikenne-etäisyys 50 minuuttia ruuhka-aikana = 100. Kuvio 6. Asunnon hinnan riippuvuus liikenteellisestä keskustaetäisyydestä pääkaupunkiseudulla 1990 luvulla. Indeksi, liikenne-etäisyys 50 minuuttia ruuhka-aikana = 100. Hinta (ind.) " "- "\_. " "\_ Keskusta-etäisyys, min. ' Lähde: Laakso (1997). Lähde: Laakso (1997). suun koko kaupunkialueella ja vastaavasti kaupunkialueen tiivistymiseen ja laajenemiseen. Kuitenkin maankäytön suunnittelu (yleis- ja asemakaavoitus sekä liikennesuunnittelu), joka on Suomessa kuntien monopoli, vaikuttaa merkittävästi kaupunkirakenteen toteutumiseen. Edellä kuvatun suurkaupunkivaikutuksen vuoksi suurkaupunkialueen asuntomarkkinoiden hintataso ei voi normaalioloissa laskea samalle tasolle kuin kaupunkialueen ulkopuolella. Kuviossa 6 havainnollistetaan asuntojen hintojen vaihtelua liikenteellisen keskustaetäisyyden suhteen pääkaupunkiseudulla. Kuvio perustuu asuntojen kauppahintoihin perustuvasta aineistosta estimoituun hintagradienttiin, joka kuvaa asuntojen hintatason vaihtelua ko. tekijän suhteen, kun muut tekijät on kontrolloitu. Väestönkasvun ja asumisväljyyden vaikutus asuntojen kysyntään Väestönkasvu on Helsingin seudun asuntokysynnän yksi keskeisimmistä perustekijöistä, kuten edellä on todettu. Monien tutkimusten mukaan (Huovari ym. 2002, Laakso 2000) asuntokysynnän väestöjousto on Helsingin seudulla likimäärin yksi, toisin sanoen prosentin väestönkasvu saa aikaan suunnilleen yhden prosentin nousun huoneistopinta-alalla mitattavassa asuntokysynnässä. 84\n10 Seppo Laakso Asumisen tulojousto on vaihdellut Helsingin seutua koskevissa asuntomarkkinatutkimuksissa 0,3:n ja 0,5:n välillä. Tulotason noustessa kotitaloudet käyttävät osan lisätuloistaan asumistason parantamiseen, joka suuntautuu sekä määrään (pinta-ala) että laatuun (asunnon ja talon ominaisuudet ja varusteet sekä sijainti). Ainakin lyhyellä aikavälillä tulojen kasvun aikaansaama kysynnän lisäys kanavoituu myös asuntojen hintatasoon, koska tarjonnan sopeutuminen kysynnän muutoksiin tapahtuu melko hitaasti. Siltä osin kun tulotason nousu johtaa pinta-alakysynnän kasvuun, se saa aikaan asumisväljyyden kasvua. Asumisväljyyteen vaikuttaa myös väestörakenteen muutos. Helsingin seudulla, kuten koko maassa, asuntokuntien keskikoko on pienentynyt jatkuvasti usean vuosikymmenen ajan. Keskimääräinen asuntokuntakoko oli Helsingin seudulla 2,1 henkeä ja Helsingissä 1,9 henkeä vuonna 2009 (Helsingissä 2,6 vuonna 1970). Useat tekijät vaikuttavat asuntokuntien pienenemiseen: väestön ikääntyminen, joka lisää kaksin ja yksin asuvien iäkkäiden asuntokuntien määrää 2 ; aikuistuvien lasten itsenäisen asumisen aloitusiän aikaistuminen; avioerojen yleistyminen sekä aikaisempina vuosikymmeninä myös lapsiperheiden lapsiluvun pieneneminen. Asuntokuntakoolla ja asumisväljyydellä on selvä keskinäinen yhteys: keskimääräinen asumisväljyys kasvaa asuntokuntakoon pienentyessä. Helsingin seudulla keskimääräinen asumisväljyys kasvoi keskimäärin noin 0,3 m 2 vuodessa 1980-luvulta 2000-luvun alkuvuosiin asti. Sen jälkeen muutos on hidastunut ja kuten edellä on todettu pysähtynyt lähes kokonaan vuosikymmenen jälkipuolella. Asuntojen tuotantovajaus Esitettyjen asuntokysynnän perustekijöiden väestönkasvu, tulotason nousu sekä väestörakenteen muutoksesta aiheutuva asuntokuntien pieneneminen yhteisvaikutus asuntokysyntään voidaan laskea. Laskelman mukaan Helsingin seudun asuntokannan olisi pitänyt kasvaa 1,8 2 % eli huoneistom 2 vuodessa jaksolla , jotta asuntojen tarjonnan lisäys olisi vastannut em. perustekijöiden muutosta ottamatta huomioon mitään hinta- ja kustannustekijöitä. Toteutunut asuntotuotanto ko. aikavälillä oli keskimäärin 1,5 % asuntokannasta eli noin huoneisto-m 2 vuodessa 3. Toisin sanoen asuntotuotannossa oli 12,5 25 %:n ( m 2 ) vajaus kysynnän edellyttämään tasapainotasotasoon verrattuna. Asuntomarkkinat sopeutuivat tilanteeseen mm. siten, että ennestään pieni tyhjien asuntojen varauma supistui marginaalisen pieneksi. Pääasiallinen sopeutumismekanismi oli kuitenkin hintojen ja vuokrien nousu nopeammin kuin koko maassa. Eräs tulkinta Helsingin seudun ja muun maan välisen hintaeron kasvulle onkin tarjontavaje, joka johtui siitä, että asuntotuotanto ei pystynyt sopeutumaan kysynnän perustekijöiden kasvun aikaansaamaan kysyntään. Rahoitusmarkkinoiden toiminnassa ei ole merkittävää eroa Helsingin seudun ja koko maan välillä, joten korkojen laskun, lainojen saatavuuden paranemisen ja muiden vastaavien 2 Väestön ikärakenteen ja asuntokysynnän välisestä suhteesta ks. Lyytikäinen ja Loikkanen (2008). 3 Asuntokannan poistuma on oletettu marginaaliseksi tällä aikavälillä. 85\n11 KAK 1 / 2011 tekijöiden voidaan olettaa vaikuttavan asuntomarkkinoille kaikilla alueilla suunnilleen samalla tavalla. Seuraavassa pohditaan syitä asuntotuotannon vajaukselle. Tärkeimpinä tekijöinä nostetaan esiin tonttitarjonta sekä rakennusalan toimintatavat. 3. Tonttitarjonta ja rakentaminen Helsingin seudulla Kunnat tuottavat kaavoituksen ja perusrakenteen välityksellä välttämättömät edellytykset asuntotuotannolle. Pääkaupunkiseudulla käytännöllisesti katsoen kaikki asuntorakentaminen toteutuu asemakaava-alueilla. Kehyskunnissa noin viidennes asuntotuotannosta on viime vuosina ollut ns. hajarakentamista eli sijoittunut perusrakentamisoikeuden nojalla kaava-alueiden ulkopuolelle. Kysyntää vastaava asuntotuotanto edellyttää riittävän suurta kaavoitettua tonttivarantoa. Tonttien on lisäksi oltava rakennuskelpoisia (kunnallistekniikka ja muu perusrakenne) sekä sijaittava alueilla, jotka saavutettavuudeltaan ja palveluiltaan vastaavat asukkaiden tarpeita ja mahdollistavat asuntojen tuottajille kannattavan liiketoiminnan. Koko Helsingin seudulla on asemakaavoissa noin 9 milj. kem 2 :n ja yleiskaavoissa noin 20 milj. kem 2 :n, yhteensä 29 milj. kem 2 :n kaavavaranto asuntotuotantoa varten 4 (MAL-neuvottelukunta 2008). Nämä luvut eivät ole oleellisesti muuttuneet vuoteen 2010 mennessä (HSY 2010). Asemakaavoitetusta varannosta noin 3/4 ja yleiskaavoitetusta noin 2/3 sijaitsee pääkaupunkiseudulla. Seudun asemakaavoitetusta varannosta on käytetty vuosittain noin 10 % jaksolla Toteutunut asuntotuotanto ja kaavoitus huomioiden kaavavaranto on suunnilleen samansuuruinen vuonna Samana aikana kuntien kaavoitus on tuottanut uutta kaavoitettua kerrosalaa suunnilleen saman verran kuin sitä on rakennettu. Jos kaavavaranto suhteutetaan edellisen 25 vuoden toteutuneeseen rakentamiseen (jonka volyymi on ollut vuosittain noin 10 % korkeampi kuin edellisen 5 vuoden aikana), nykyinen asemakaavoitettu varanto vastaa laskennallisesti noin 9 vuoden ja yleiskaavoitettu varanto noin 31 vuoden rakentamismahdollisuutta. Näiden lukujen valossa tonttitarjonta näyttäisi olevan kohtuullisessa tasapainossa ja mahdollistavan ilman suuria ongelmia kysyntää vastaavan asuntotuotannon. Tonttitarjonnan riittävyys Kun tonttitarjontaa avataan talotyyppien, sijaintien ja maanomistuksen suhteen, sen riittävyys ja käytettävyys asuntotuotannon kannalta näyttää huomattavasti ongelmallisemmalta. Helsingin seudun asemakaavoitetusta tonttivarannosta on karkeasti 70 % pientalotonteilla. Ne ovat pääasiassa yksityisessä omistuksessa ja niiden sisältämästä varannosta % on vajaasti rakennetuilla tonteilla, joilla on lisärakentamismahdollisuutta jäljellä. Vain noin 30 % varannosta on kerrostalotonteilla, joista suurin osa sijaitsee Helsingissä. Kerrostalotonttien varanto on pääosin kuntien omistuksessa, Helsingissä lähes kokonaan ja muissakin kunnissa suureksi osaksi. Rakennetusta asuntokerrosalasta on noin puolet ollut kerrostalo- ja suunnilleen sama osuus pientalotuotantoa 2000-luvulla. Yksityisten omistamien pientalotonttien käytettävyys ja tarjolle tulo rakentamista varten on erittäin suhdanneherkkää ja osin myös satunnaista. Tonttihintojen vuosittaiset vaihtelut ovat merkittävästi suurempia kuin esimerkiksi asuntojen. Monilla rakennettujen tonttien 86\n12 Seppo Laakso omistajilla, joilla on mahdollisuus lisärakentamiseen, ei ole kiinnostusta tai tarvetta rakentaa tai myydä tontin osaa rakennettavaksi. Odotukset tulevasta hintojen noususta vaikuttavat tontinomistajien aktiivisuuteen ja ajoitukseen tonttien myyjinä. Helsingin seudun kasvu luo odotuksia tonttien arvonnoususta ja kannustaa odottamaan parempaa hintaa tulevaisuudessa. Helsingin seudun kunnat eivät ole myöskään erityisen aktiivisesti käyttäneet lain niille sallimia keinoja, kuten korotettua kiinteistöveroa tyhjille tonteille, yksityisten omistamien tonttien rakentamisen vauhdittamiseen. Helsingin seudulla keskimäärin vain noin 6 % pientalotonttien varannosta on tullut vuosittain rakennetuksi 2000-luvulla. Suurin osa kerrostalotonttien varannosta on vuosikymmenien ajan ollut pääkaupunkiseudun suurilla projektialueilla. Niiden toteutuminen on ollut vahvasti kaupunkien kontrollissa. Etenkin Helsingissä kaupunki on pääosin omistanut projektialueiden rakennusmaan ja ohjannut tontinluovutusten kautta asuntotuotannon rakennetta sekä rakentamisen ajoitusta. Suuria projektialueita on 2000-luvulla ollut mm. Helsingin Vuosaaressa, Viikissä, Arabianrannassa sekä Espoon Leppävaarassa. Kerrostalotonttien varannosta on rakennettu keskimäärin 20 % vuosittain 2000-luvulla. Toisin sanoen nykyisen suuruinen kerrostalovaranto vastaa vain noin 5 vuoden tuotantotarvetta. Vaikka Helsingin seudun tonttitarjonta on laskennallisesti kohtalaisen suuri, sen rakenne tekee siitä haavoittuvan asuntotuotannon kannalta. Pientalotonttien tarjonta on erityisesti saavutettavuuden suhteen hyvissä sijainneissa epävarmaa ja suhdanneherkkää. Pääkaupunkiseudulla pientalotuotanto vähentyi kysynnän kasvusta huolimatta 2000-luvulla, vaikka laskennallisesti pientalotonttien varanto olisi mahdollistanut huomattavasti suuremman tuotannon. Tuotanto painottui aikaisempaa enemmän kehyskuntiin, joissa tonttien hinnat ja hintaodotukset ovat pysyneet kohtuullisempina. Kerrostalotonttien osalta pääosa pääkaupunkiseudun 1990-luvulla käynnistyneiden suurten projektialueiden tuotannosta valmistui 2000-luvun ensimmäisinä vuosina. Uusien projektialueiden kaavoitus viivästyi mm. Vuosaaren sataman vuosien lykkäytymisen sekä länsimetron ja kehäradan päätösten pitkittymisen vuoksi. Suurten uusien kerrostalovaltaisten alueiden, mm. Jätkäsaari, Kalasatama ja kehäradan varret, suunnittelu käynnistyi vasta ja asuntotuotannon suuremmat volyymit tulevat markkinoille vasta muutaman vuoden kuluttua. Nämä tekijät selittävät suurelta osin Helsingin seudun asuntotuotannon laskun viime vuosikymmenen puolivälistä alkaen, aikana jolloin asuntokysyntä kasvoi voimakkaasti väestökasvun, tulojen nousun, edullisten korkojen sekä asuntolainojen hyvän saatavuuden vaikutuksesta. Koska tarjonta sopeutui vajavaisesti kysynnän kasvuun, lisäkysyntä kanavoitui hintoihin ja vuokriin. Toimitilatonttien tarjonta Jossain määrin paradoksaalista on, että samaan aikaan, kun rakennettavissa olevista kerrostaloasuntotonteista on niukkuutta, toimitilatonteilla on valtavasti käyttämätöntä rakennusoikeutta. Pääkaupunkiseudulla on vahvistetuissa asemakaavoissa noin 17 milj. kem 2 :n varanto toimisto-, liike- teollisuus- ja varastorakentamista varten (HSY 2010). Varanto on yli kaksinkertainen asuntotontteihin verrattuna. Lisäksi kehyskunnissa on valtava määrä kaavoitettua tonttimaata toimitiloille ja seudun yleis- 87\n13 KAK 1 / 2011 kaavoissa varauksia on lisää vielä miljoonia kerrosneliöitä. Viimeksi kuluneella vuosikymmenellä toimitilakerrosalaa valmistui Helsingin seudulla paljon (noin kem 2 /vuosi), mutta silti kaavoitetusta varannosta kulutettiin vain 3 4 % vuosittain. Lisäksi toimitilojen vajaakäyttöasteet ovat kohonneet erittäin korkeiksi, toimistoissa noin 13 % pääkaupunkiseudulla vuonna 2010 (Catella 2010). Ylisuuri toimitilojen tonttivaranto perustuu pääasiassa menneiden vuosikymmenten tilatarpeiden kasvua koskeviin odotuksiin sekä kuntien epärealistisista toiveista yritystoiminnan ja työpaikkojen kasvusta lähes kaikilla alueilla. Kuitenkin kansainvälisesti toimitilojen pintaalat työntekijää kohti ovat huomattavasti pienempiä kuin Suomessa ja trendi on laskeva. On ilmeistä, että huomattava osa Helsingin seudulla toimitilarakentamiselle varatusta tonttimaasta tulee pysymään vajaakäyttöisenä tai rakentamattomana vuosia tai ikuisesti. Kuitenkin niihin on sidottu huomattavasti yhteiskunnan resursseja perusrakenneinvestoinneilla. Tyhjiä ja vajaakäyttöisiä toimistorakennuksia on purettu tai muutettu toiseen käyttöön ja tämä toiminta tullee tulevaisuudessa lisääntymään. Asuntotuotannon tavoite Helsingin seudun 14 kunnan yhteisessä maankäytön, asumisen ja liikenteen toteutusohjelmassa (MAL 2017) asetetaan tavoitteeksi rakentaa Helsingin seudulla noin asuntoa vuodessa, josta pääkaupunkiseudun osuus on Tämä taso todennäköisesti mahdollistaisi talouden terveen kasvun ja työmarkkinoiden toimivuuden edellyttämän muuttovoiton ilman muuta maata nopeampaa hintojen nousua. Vuosien keskimääräinen tuotanto oli kaukana tästä, noin 40 % alemmalla tasolla. Tonttitarjonnan muutos Kuitenkin tonttitarjonnan tilanne on lähivuosina muuttumassa radikaalisti. Vuosia sitten pääkaupunkiseudun kaupunkien yleiskaavaprosesseissa päätettyjen suurten maankäyttölinjausten sekä merkittävien liikenneratkaisujen hedelmät alkavat vähitellen kypsyä. Pääkaupunkiseudulla on käynnistynyt suuria kaavoitus- ja rakentamiskohteita, jotka lisäävät rakentamiskelpoisen asuntotonttimaan tarjontaa merkittävästi: Helsingin Jätkäsaari, Kalasatama, Kruunuvuorenranta, Pasila sekä Östersundom Espoon Suurpelto sekä länsimetron varren alueet Vantaan Kehäradan alue. Myös kehyskunnissa suunnitellaan aikaisempiin vuosiin verrattuna huomattavasti suurempia aluekokonaisuuksia. Rakennettavissa olevan kerrosalan määrän ohella merkittävä tekijä on se, että uusien suurten rakentamisalueiden maat ovat suurelta osin kaupunkien omistuksessa. Helsinki omistaa pääosan alueellaan sijaitsevien tulevien projektialueiden maista ja Vantaa on hankkinut omistukseensa keskeiset osat Kehäradan varren alueesta. Espoo on tehnyt maankäyttösopimuksen Suurpellon alueesta. Jos uusien alueiden kaavoitus etenee suunnitellusti, se merkitsee, että asuntotuotannon kokonaisvolyymin kannalta avainasemassa olevan kerrostalotuotannon mahdollisuudet paranevat aikaisempiin vuosiin verrattuna. Sen myötä on mahdollista nostaa toteutuvaa asuntotuotantoa lähemmäksi asuntokysynnän perustekijöiden edellyttämää määrää. Kaupunkien suuri maanomistusosuus ja siitä seuraava vahva ote alueiden kehittämiseen 88\n14 Seppo Laakso sisältää sekä mahdollisuuksia että riskejä. Kaupunkien tavoitteena on saada alueet toteutettua ripeästi, minkä keskittynyt maanomistus mahdollistaa huomattavasti paremmin kuin hajautunut yksityinen maanomistus. Toisaalta kaavoituksen, kunnallistekniikan tai muun perusrakenteen viivästyminen kuntien säästöpäätösten tai tehottomuuden vuoksi voi viivästyttää alueiden toteutumista. Kerrostalotonttien varanto on kuitenkin edelleen niukka, vain noin viisinkertainen vuosittaiseen tuotantoon verrattuna. Kaikki häiriöt kaavoituksessa, perusrakenneinvestoinneissa ja asuntojen tuotannossa voivat pudottaa toteutuvan tuotannon määrää. Toisaalta suurten tuotantovolyymien käynnistyminen lyhyen ajan sisällä saa aikaan riskin rakennusalan ylikuumenemisesta, joka nostaa rakentamiskustannuksia ja aiheuttaa riskejä rakentamisen laadulle. Rakennusalan toiminta Rakennusala on samaan aikaan keskittynyt ja hajautunut. Helsingin seudun asuntomarkkinoilla toimii puolen kymmentä suurta rakennusliikettä. Niillä on omaa tonttimaata, jota käyttäen ne harjoittavat ns. asuntojen gryndausta, jonka aktiivisuus vaihtelee voimakkaasti suhdannetilanteen mukaan. Ne hallitsevat myös pääasiassa suurten projektialueiden kerrostalorakentamista. Kuitenkin rakennusalalla on kokonaisuutena suuri yrityskanta ja osin kova kilpailu: Uudellamaalla toimii ja koko maassa rakennusalan yritysten toimipaikkaa 2008 (Tilastokeskus). Keskisuuret ja pienet rakennusliikkeet hallitsevat rivi- ja pientalorakentamisen markkinoita. Samat rakennusliikkeet toimivat osin sekä asunto- että toimitilamarkkinoilla, erityisesti tämä pätee suuriin rakennusliikkeisiin. Rakentaminen on myös luonteeltaan liikkuvaa toimintaa, jossa resursseja siirretään markkinatilanteen mukaan alueelta toiselle. Suomen suuret rakennusliikkeet osallistuivat aktiivisesti mm. Pietarin ja Baltian maiden pääkaupunkien rakennusmarkkinoille viime vuosikymmenellä. Tämä merkitsee, että Helsingin seudun potentiaaliset asuntotuotantokohteet joutuvat kilpailemaan rakennusliikkeiden kiinnostuksesta seudun toimitilakohteiden sekä toisaalta muiden alueiden rakennuskohteiden kanssa. Vuonna 2008 alkaneeseen taantumaan asti toimitilarakentaminen oli Helsingin seudulla ilmeisesti kannattavampaa kuin asuntorakentaminen. Ilmeisesti myös naapurimaiden markkinoilla oli paremmat katteet kuin kotimaisilla. Rakennusalalla kokonaiskysynnän kasvu heijastuu nopeasti urakkatarjoushintoihin. Ilmeisesti Helsingin seudun asuntotuotanto kärsi viime vuosikymmenellä kilpailusta seudun toimitilarakentamisen ja muiden alueiden rakentamisen hyvästä kannattavuudesta. Tässä suhteessa lähivuosien näkymät ovat paremmat, koska toimitilarakentamisen ennakoidaan pysyvän laimeana useiden vuosien ajan (Catella 2010). 4. Asuntokysynnän näkymiä Helsingin arvioidaan kuuluvan edelleen Euroopan nopeimmin kasvaviin suurkaupunkialueisiin, kun vertailukohtana ovat EU15-maiden kaupungit 5. Samoin Helsingin arvioidaan kasvavan selvästi nopeammin kuin koko Suomi sekä tuotannon, työllisyyden että väestön suhteen. 5 Cambridge Econometrics (2010) sisältää vuosille laaditun ennusteen Euroopan suurkaupunkialueille (tuotanto, työllisyys, väestö). 89\n15 KAK 1 / 2011 Tuoreen väestöennusteen (Helsingin kaupungin tietokeskus 2010a) mukaan Helsingin seudun väestön arvioidaan kasvavan keskimäärin noin prosentin vuodessa kuluvalla vuosikymmenellä. Suunnilleen puolen kasvusta arvioidaan olevan luonnollista kasvua ja suunnilleen sama osuus muuttovoittoa pääasiassa ulkomailta. Muuttovoitto perustuu arvioon noin prosentin vuosittaisesta työpaikkakasvusta sekä siihen, että kantaväestössä työikäisten määrä laskee. Kuten edellä on osoitettu, väestönlisäys on asuntokysynnän kasvun tärkeä perustekijä. Asuntokuntarakenne muuttuu vähitellen edelleen ja tämä heijastuu myös asuntokysyntään. Ennusteiden mukaan (mm. Helsingin kaupungin tietokeskus 2010a) asuntokuntien pieneneminen jatkuu ja vastaavasti asuntokuntien määrä kasvaa nopeammin kuin väestö. Erityisesti ikääntyvien, yhden ja kahden aikuisen asuntokuntien määrä kasvaa nopeasti. Sen sijaan lapsiperheiden määrä kasvaa hitaammin kuin asuntokunnat keskimäärin ja vastaavasti lapsiperheiden osuus asuntokunnista pienenee. Tästä seuraa, että lapsiperheiden rooli asuntomarkkinoilla ei enää tulevaisuudessa ole yhtä keskeinen kuin aikaisempina vuosikymmeninä. Väestöennusteiden mukaan maahanmuuttajataustaisesta vieraskielisestä väestöstä tulee vähitellen yhä merkittävämpi tekijä myös asuntomarkkinoilla. Vieraskielisen väestön ennakoidaan lisääntyvän yli 60 % vuoteen 2020 mennessä (Helsingin kaupungin tietokeskus 2010b). Käytännöllisesti katsoen koko nettoväestönkasvu perustuu maahanmuuttajiin. Vieraskielinen väestö ei ole missään suhteessa homogeeninen ryhmä, vaan se koostuu eri tausta- ja kieliryhmistä sekä hyvin vaihtelevasta joukosta demografisten ominaisuuksien, koulutuksen, työmarkkina-aseman sekä tulotason suhteen. Kansainvälisten tutkimusten mukaan maissa, joissa maahanmuuttajia on suhteellisesti enemmän ja pitemmältä ajalta (Myers, Pitkin ja Park 2002), maahanmuuttajien asumista koskevat preferenssit eivät asumisen suurissa linjoissa oleellisesti poikkea kantaväestöstä, vaikka taustaryhmäkohtaisia erojakin on. Maahanmuuttajat tavoittelevat hyvää asumistasoa ja arvostavat asuntojen laatua sekä asuinalueiden palveluita, turvallisuutta ja saavutettavuutta vastaavalla tavalla kuin kantaväestökin. Helsingin seudulla vieraskielisen väestön asuminen on painottunut yhteiskunnan tukemaan vuokra-asuntokantaan ja senkin sisällä alueellisesti keskittyen. Tulevaisuudessa on syytä olettaa, että seudulle muuttavien vieraskielisten muuttokäyttäytyminen, asumisvalinnat ja asumisuran kehitys lähentyvät muualta Suomesta muuttavia. Seudulle muuttavat ja heidän nopea etenemisensä asuntomarkkinoilla tuo markkinoiden kysyntäpuolelle dynamiikkaa, joka myös uusien alueiden suunnittelussa tulisi ottaa huomioon. Voidaan arvioida, että sekä ikääntyvien pienissä asuntokunnissa asuvien että vieraskielisen väestön osuuden kasvu suuntaavat kysyntää kaupunkimaiseen tiiviiseen asumiseen reunaalueiden pientaloasumisen kustannuksella (mm. Laakso 2007). Tämä korostaa riittävän tonttitarjonnan tarvetta nimenomaan kaupunkimaisesti rakennettavilla asuinalueilla. 5. Johtopäätöksiä Helsingin seutu on toimiva ja kansainvälisesti kilpailukykyinen alue, jolla taloudellisten rakenteiden puolesta olisi edellytyksiä suhteellisen vahvaan kasvuun ja korkeaan työllisyyteen. Seudun kasvuedellytysten ja hyvinvoinnin turvaaminen edellyttää jatkuvaa muuttovoittoa, jotta yritysten ja julkisen sektorin edellyttämä 90\n16 Seppo Laakso työvoiman saanti voidaan turvata. Pääkaupunkiseudulla asutaan valtakunnallisesti ja kansainvälisesti verrattuna ahtaasti ja kalliisti. Asuntomarkkinat toimivat seudun työmarkkinoiden ja talouskehityksen pullonkaulana. Pullonkaula paheni entisestään viime vuosikymmenellä, kun asuntotuotanto painui ennätyksellisen alhaiselle tasolle, vaikka kysyntä kasvoi. Asumisen korkea hinta muihin alueisiin verrattuna rajoittaa tulomuuttoa seudulle muualta Suomesta ja ulkomailta. Asuntotuotannon edellytykset ovat kuntien käsissä, koska ne vastaavat kaavoituksesta ja ovat suuria maanomistajia, erityisesti Helsinki. Helsingin seudun kuntien on perusteltua pyrkiä nostamaan asuntotuotannon tasoa. Riittävä asuntotuotanto parantaa asuntomarkkinoiden toimivuutta ja hintatasoa. Se luo edellytyksiä muuttoliikkeelle ja työvoiman tarjonnalle. Uustuotannon vaikutus asuntomarkkinoille syntyy suurelta osin ketjuvaikutusten kautta vanhassa asuntokannassa. Uusien asuntojen tarjonnan kasvu johtaa muuttoketjuihin vanhassa asuntokannassa, mikä puolestaan lisää tyhjien asuntojen osuutta ja vaikuttaa edelleen asuntojen hintatasoon, vähintäänkin hidastamalla hintojen nousua. Kuitenkaan rakenteellinen ero pääkaupunkiseudun ja muiden alueiden välillä ei poistu suurellakaan tonttitarjonnalla, sillä korkea maan hinta pitää suurkaupungin hintatason korkeammalla kuin muualla. Helsingin seudun asuntotonttitarjonta on laskennallisesti varsin suuri. Kuitenkin se on epäyhtenäinen ja todellisuudessa saavutettavuudeltaan hyvissä sijainneissa kerrostalotonttien varanto on varsin pieni. Asuntotuotannon vähentyminen viime vuosikymmenellä johtuikin ennen kaikkea suurten kerrostalovaltaisten projektialueiden valmistumisesta ennen kuin uudet suuret projektialueet saatiin käyntiin. Tämä osoittaa, että Helsingin seudun kaavoitusjärjestelmä on erittäin haavoittuvainen, koska muutaman suuren liikennehankkeen, Vuosaaren sataman, Kehäradan ja Espoon metron, viivästyminen vaikutti merkittävästi asuntotuotantoon. Paradoksaalisesti samaan aikaan seudulla on miljoonia kerrosneliöitä vajaakäyttöistä toimitilarakentamisen tonttivarantoa, josta osa jäänee pitkäksi aikaa tai jopa ikuisesti rakentamatta. Asuntotuotannon edellytykset paranevat lähivuosina oleellisesti edellyttäen, että Vuosaaren sataman vapauttamien alueiden sekä uusien raideliikennehankkeiden vyöhykkeiden kaavoitus etenee ja alueiden rakentaminen pääsee vauhtiin. Kun katsotaan pitemmälle vuoteen 2020 ja siitä eteenpäin, uhkana ovat jälleen kerrostalovaltaisen tonttivarannon ehtyminen ja uudet pullonkaulat. Pääkaupunkiseudulla tulisi vauhdittaa ylimitoitetun toimitilavarannon supistamista ja soveltuvien alueiden kaavoittamista asumiskäyttöön. Keskeisen ongelman tonttitarjonnalle muodostaa yksityisessä omistuksessa olevien pientalotonttien saaminen rakennettavaksi. Helsingin seudulla hyvissä sijainneissa yksityisiä tontteja tulee vähän tarjolle rakentajien ostettavaksi asuntotuotannon kannalta järkevällä hinnalla. Yhtenä syynä tälle ovat odotukset tonttimaan hinnannousun jatkumisesta, jota seudun kasvu ja vanhojen asuntojen hintojen nousu ruokkivat. Nykyinen lainsäädäntö sisältää tonttitarjonnan lisäämisen keinoina rakentamiskehotuksen ja korotetun kiinteistöveron. Rakentamiskehotusta pidetään hallinnollisesti kankeana ja hitaasti toimivana toimenpiteenä, mistä syystä sen käyttö on vähäistä. Sen sijaan vuodesta 2001 voimassa ollut asumiseen kaavoitetuille tyhjille tonteille suunnattu ylimääräinen 91\n17 KAK 1 / 2011 kiinteistövero on mm. Lyytikäisen (2007) tutkimuksen mukaan toimiva instrumentti. Korotettua kiinteistöveroa sovelletaan kuitenkin mm. pääkaupunkiseudulla niin alhaisena, että sen vaikutus on vähäpätöinen. Ylimääräinen kiinteistövero tulisi ottaa käyttöön Helsingin seudun kunnissa mahdollisuuksien mukaan lain sallimalla korkeimmalla verotasolla, jotta se vaikuttaisi tehokkaammin tonttitarjontaan. (Laakso ja Kähkönen 2008.) u Kirjallisuus Cambridge Econometrics (2010), European Regional Prospects. Analysis and Forecasts to 2014, Cambridge Econometrics Ltd in collaboration with a network of European research institutes. Catella Property Oy (2010), Markkinakatsaus 2010 syksy. Helsingin kaupungin tietokeskus (2010a), Helsingin väestöennuste , Tilastoja 2010:31. Helsingin kaupungin tietokeskus (2010b), Vieraskielisen väestön ennuste Helsingin seudulla HSY Helsingin seudun ympäristöpalvelut (2010), Helsingin seudun asuntoraportti Huovari, J., Laakso, S., Luoto, J. ja Pekkala, S. (2002), Asuntomarkkinoiden alueellinen ennuste, Pellervon taloudellisen tutkimuslaitoksen raportteja n:o 185. Laakso, S. (1997), Urban housing prices and the demand for housing characteristics, etla The Research Institute of the Finnish Economy, A 27. Laakso, S. (2000), Regional Housing Markets in Boom and Bust: the Experience of Finland, Pellervon taloudellisen tutkimuslaitoksen raportteja n:o 169. Laakso, S. (2007), Tonttitarjonta ja asuntomarkkinat pääkaupunkiseudulla, Helsingin kaupungin talous- ja suunnittelukeskuksen julkaisuja 3/2007. Laakso, S. ja Kähkönen, L. (2008), Väestökehitys, asuntomarkkinat ja kasvun kustannukset, raportissa Työvoiman alueellisen liikkuvuuden esteet ja kannustimet, Valtioneuvoston kanslian julkaisusarja 1/2008. Laakso, S. ja Loikkanen, H. (2004), Kaupunkitalous. Johdatus kaupungistumiseen, kaupunkien maankäyttöön sekä yritysten ja kotitalouksien sijoittumiseen, Gaudeamus, Helsinki. Lyytikäinen, T. (2007), The effect of three-rate property taxation on housing construction, Valtion taloudellinen tutkimuskeskus, VATT-keskustelualoitteita 419. Lyytikäinen, T. ja Loikkanen, H. (2008), Asuntojen kysyntä ikäryhmittäin ja sen tulevaisuuden näkymät teoksessa Ahlqvist, K., Perrels, A., Simpura, J. ja Uusitalo, L. (toim.) Kulutuksen pitkä kaari, Gaudeamus, Helsinki. MAL-neuvottelukunta (2008), Helsingin seudun maankäytön, asumisen ja liikenteen toteutusohjelma Myers, D., Pitkin, J. ja Park, J. (2002), Estimation of Housing Needs amid Population Growth and Change, Housing Policy Debate, 13: Takala, K. (2009), Finanssikriisin vaikutukset asuntomarkkinoihin ja maksuhäiriökehitykseen, Majakka 1/2009. Valtiovarainministeriö (2010), Verotuksen kehittämistyöryhmän loppuraportti, valtiovarainministeriön julkaisuja 51/2010. Whitehead, C.M.E. (1999), Urban housing markets: theory and policy, teoksessa Mills, E.S. ja Cheshire, P. (toim.), Handbook of Regional and Urban Economics, Vol. III of Applied Urban Economics, Chapter 40, North-Holland, Amsterdam. 92


2. James Bond -elokuva\nEdellinen Elokuvan mallit Polvi: #1 Seuraava\n"Salainen agentti 007 Istanbulissa"\nElokuvan alussa näemme miten Dartmoorin vankilasta vuonna 1960 paennut murhaaja Donald Grant kuristaa rannekellon nupista esiin vedettävällä vaijerilla James Bondin näköisen harjoitusvastustajan SPECTRE:n harjoitusleirillä.\nGrant siis oletettavasti tunnistaisi oikean James Bondin helposti.\nVuonna 1963 valmistuneessa James Bond\n-elokuvassa agentti 007 seikkailee\nRikollisjärjestö SPECTRE houkuttelee\nBondin ansaan käyttäen syöttinä\njota brittien salainen palvelu himoitsee.\nElokuvassa vilahtava laite muistuttaa\nlähinnä pientä kirjoituskonetta. Enigman\nkaltaiset salauskoneet säilyivät joissakin\nmaissa käytössä aina 1990-luvulle asti.\nSPECTRE haluaa Lektor -nimisen venäläisen salauslaitteen. Salakirjoittaminen ja koodin murtaminen tosin menevät iloisesti sekaisin, mutta kyseessä on nimenomaan pieni salauslaite, ei täysin tuntemattomien koodien murtamiseen tarkoitettu laite.\nJärjestön operatiivi #5, tshekkiläinen shakkinero Kroonsteen on laatinut täydellisen suunnitelman. Suunnitelman toteuttaminen annetaan tehtäväksi operatiiville #3, joka on Neuvostoliiton SMERSH:in entinen operaatiopäällikkö eversti Rosa Klebb.\nIdeana on uskotella Briteille että Istanbulissa kryptografian parissa työskentelevä venäläinen nainen on ihastunut Salaisen agentin James Bondin arkistokuvaan ja on halukas loikkaamaan länteen. Tuomisenaan hänellä olisi Lektor. Tämä aivan ilmeisesti on ansa, mutta shakkineron logiikan mukaan britit tarttuvat syöttiin juuri siksi.\nKlebb värvää houkutuslinnuksi NL:n Istanbulin konsulaatissa työskentelevän Valtion Turvallisuuspalvelun korpraalin Tatiana Romanovan, jolla ei ole mitään syytä epäillä etteikö eversti Klebb edelleen olisi NL:n palveluksessa. Klebb vannottaa Romanovaa vaikenemaan tästä projektista koska sen salaisuusaste on korkeampi kuin mitä on Romanovan esimiesten turvallisuusluokitus.\nTatiana Romanova ei ole varsinainen vamppi, mutta paineen alla hän voi luvata narrata miestä menestyksellisesti jos tämä on "kind and kulturnyj".\n"En tiedä paljon\nMi6 lähettää James Bondin Istanbuliin kuten SPECTRE on tarkoittanutkin.\nVälineistöpäällikkö Q suorittaa tässä elokuvassa ensiesiintymisensä. Q -osasto on valmistanut tavallisen näköisen salkun joka tulee agenttien käyttöön.\nJames Bond kommentoi\nEn varmaan tarvitse tätä\nSalkkuun on piilotettu ammuksia, heittoveitsi, koottava AR7 tarkka-ampujan kivääri cal .25, infrapunatähtäin, 50 kultarahaa ja talkkipurkiksi naamioitu kyynelkaasupanos joka laukeaa silmille jos salkun avaa väärin.\nKuten tavallista, James Bond tarvitsee juuri niitä erikoisvarusteita joiden kanssa hänet matkaan lähetetään.\nMiss Moneypenny ojentaa Bondille\nlentolipun ja he keskustelevat:\n- Minä en ole koskaan ollut Istanbulissa.\n- Etkö ole koskaan ollut Istanbulissa?\nJossa kuunvalo Bosporuksella on niin\n- Ehkä veisit minut sinne joku päivä.\nOlen jo yrittänyt muita konsteja.\n- Rakas Moneypenny, tiedäthän etten\nvilkaisisikaan muita naisia.\n- Todellako, James?\nIstanbulissa Brittien puolta pitää Kerim Bey, T-aseman pällikkö. Hän on nuorena taivutellut tankoja sirkuksen voimamiehenä. Sittemmin hänellä on siunaantunut runsaasti jälkikasvua. Hän johtaa Turkin suurinta perheyritystä ja lähes kaikki työntekijät vaikuttavat olevan hänen poikiaan.\nIstanbulissa on aluksi rauhallista. Bulgarialaiset seuraavat Kerim Beyn toimintaa venäläisten laskuun, mutta konflikteja vältetään. Tällainen välirauha ei kuitenkaan sovi SPECTRE:n suunnitelmiin.\nEversti Rosa Klebb:\n"Kylmä sota Istanbulissa\nei säily kylmänä\nNiinpä Donald Grant tappaa bulgarialaisen joka on seuraillut Kerim Beytä ja saa sen näyttämään Brittien tekosilta. Neukut vastaavat pommi-iskulla joka olisi voinut tappaa Kerim Beyn ellei tyttöystävä olisi vaatinut tätä poikkeamaan tavallisesta aikataulustaan.\nKerim Bey näyttää miten hän pystyy salaa katselemaan NL:n konsulaatin neuvotteluhuonetta Brittilaivaston lahjoittaman periskoopin avulla. Kulku periskoopin luo tapahtuu kaupungin alle rakennetun muinaisen vesisäiliön kautta. Neukkujen neukkarissa on Krilencu jonka Kerim Bey arvaa olevan pommi-iskun takana.\nKrilencusta on vaivaa myöhemminkin sillä hän hyökkää mustalaisten leiriin jossa Kerim Bey ja Bond ovat vieraina. Vangiksi jääneeltä hyökkääjältä saadaan tietää että tämänkin hyökkäyksen kohde oli juurikin Kerim Bey.\nKerim Bey tietää missä Krilencu majailee ja haluaa tästä lopullisesti eroon. Kerim Bey ja Bond asettuvat kytikseen ko. residenssin lähelle. Kahden poliisin partio, molemmat Kerim Beyn poikia, käy soittamassa Krilencun ovikelloa pelästyttäen tämän liikkeelle. Kerim Bey tietää Krilencun pakotien joka on rakennuksen seinässä olevassa elokuvamainoksessa Anita Ekbergin suun kuvan kohdalla. Yhdellä laukauksella Kerim Bey kostaa Krilenculle Bondin AR7-kiväärillä, vaikka on haavoittunut käteen mustalaisleirissä käydyssä taistelussa.\nHotellissa Bond löytää vähäpukeisen\nnaisen hääsviittinsä sängystä.\n- Te siis olette Tatiana Romanova.\n- Mutta ystäväni kutsuvat minua Taniaksi.\n- Minun kutsuvat minua James Bondiksi.\nTatiana Romanova ottaa yhteyttä "ihastukseensa". Hän osoittaa huomattavia vakoilualan taipumuksia ilmestymällä kutsumatta Bondin hotellihuoneeseen. Pari tutustuu ja viettää yön yhdessä. Samalla hääsviitin sängyn päädyssä olevan peilin takana kamera käy. Donald Grant ja Rosa Klebb kuvaavat parin öiset toimenpiteet kaitafilmikameralla.\nBond haluaa NL:n konsulaatin pohjapiirroksen josta näkyisi Lektor-salauslaitteen sijainti. Tatianan tehtäväksi tulee sellaisen piirtäminen. Piirros on määrä välittää Bondille Pyhän Sofian moskeijassa niin että paria ei nähdä yhdessä.\nValitettavasti venäläisille työskentelevä bulgarialainen seurailee Tatianaa ja huomaa kotelon jonka tämä jätti erään pylvään juurelle. Paikalla on kuitenkin myös Donald Grant joka surmaa bulgaarin ja varmistaa näin että Bond saa kotelon. Bondille kuollut bulgaari jää mysteeriksi. Grant myös pelasti salaa Bondin hengen mustalaisleirissä ampumalla erään hyökkääjän jolla oli hyvä tilaisuus teilata Bond.\nKerim Bey Bondille:\n"Sama vanha peli.\nAntaa suden maistaa,\nsitten pitää sen\nTatiana Romanova alkaa vältellä Bondia, ei enää yhteisiä lemmenöitä.\nBondilla on Tatianan tekemä piirros ja konsulaatin virallinen pohjapiirros. Näiden avulla hän paikallistaa Lektorin sijainnin ja samalla varmistaa että Tatianan piirros voi olla oikein.\nLontoossa soitetaan nauhaa\njossa Romanova ja Bond\n- Dushka, olenko minä\nyhtä kiihottava kuin kaikki\nne länsimaiset tytöt?\n- Kerran M:n kanssa Tokiossa\nmeillä oli mielenkiintoinen\nM hätkähtää, pysäyttää\nnauhan ja ilmoittaa että\nMoneypenny voi poistua:\n- Kiitos, neiti Moneypenny.\nPari tapaa varovaisesti laivalla jossa sielläkin lienee agentteja seurailemassa tapahtumia. Bondilla on kamera joka toimii myös kelanauhurina. Hän on kuvaavinaan ja kuulustelee samalla Tatianaa nauhoittaen vastaukset jotka välitetään Lontooseen. Tatianan kertoman mukaan Lektorissa on 24 symboli- ja 16 koodinäppäintä.\nEdessä on Lektor-laitteen sieppaus. Päivästä on pientä epäselvyyttä, ehkä tahallaan? Tatianalle on uskoteltu että operaatio tapahtuu 14. päivä, mutta jo 13. päivä Bond menee konsulaattiin "anomaan viisumia" ja klo 15 Kerim Bey räjäyttää alhaalta antiikkisesta vesisäiliöstä käsin reiän konsulaatin lattiaan. Myös kyynelkaasua on ilmassa. Kaaoksen turvin Bond löytää Lektor-huoneen ja Tatianan. Pari pakenee räjäytetyn aukon kautta vesisäiliöön ja sieltä Kerim Beyn kanssa jonkin siihen yhteydessä olevan pienen kaupan kautta juuri lähdössä olevalle junalle.\nVenäläinen agentti Benz istuskelee kuitenkin (Krilencun kanssa?) rautatieasemalla. Benz tunnistaa Tatiana Romanovan ja haistaa palaneen käryä. Benz nousee kiireesti samaan junaan. Myös Grant on jo junassa.\nBond ja Romanova saavat uuden henkilöllisyyden, he ovat nyt herra David ja rouva Caroline Somerset, häämatkalla. Kerim Beyn suunnitelma on sellainen että juna pysähtyy hetkeksi rajan lähellä, 30 km päässä lentokentästä. Junan konduktöörin on määrä auttaa suunnitelman toteutuksessa.\nKerim Bey paikallistaa venäläisen agentin Benz:in ja estää tätä aiheuttamasta ongelmia, mutta hiukan myöhemmin konduktööri toteaa että sekä Benz että Kerim Bey ovat kuolleet. Arvellaan että he olisivat ampuneet toisensa, mutta arvattavasti tämä on Grantin tekosia. Bond ei edelleenkään ole tietoinen SPECTRE:n Donald Grantista. Juna ei pysähdy Kerim Beyn suunnitelman mukaisesti.\nNyt Bond suuttuu. Arvattavasti Kerim Beyn kuolema pisti hälytyskellon soimaan. Joku pelaa kieroa peliä. Bond kovistelee Tatianaa, mutta tämä ei lupaa kertoa mitään ennenkuin Englannissa, eikä hän sitäpaitsi tiedäkään keiden hyväksi hän oikeasti työskentelee. Tatiana luulee työskentelevänsä venäläisille.\nBelgradin asemalla Bond tapaa erään Kerim Beyn pojan jolle junan pysähdystä turhaan odottanut toinen Kerim Beyn poika on soittanut. Tunnussanat vaihdetaan tupakansytytin kädessä. Bond haluaa että joku asema Y:stä tulee hänen luokseen kun juna saapuu Zagrebin asemalle.\nBond: Minulle grillattua kampelaa.\nJa myös vaimolleni.\nEntä teille, Nash?\nNash: Kuulostaa herkulliselta.\nSaammeko kolme annosta?\nBond: Ja pullo Blanc de Blancs\nNash: Minä ottaisin chiantia.\nTarjoilija:  Valkoista chiantia?\nNash: Ei, punaista.\nJunassa tapahtumia tarkasti seuraava Donald Grant on kuitenkin nopeampi. Hän tietää tunnussanat ja ehtii ensin agenttia vastaan Zagrebissa. Hän hankkiutuu miehestä eroon miestenhuoneessa ja ottaa hänen henkilöllisyytensä esiintyen Bondille kapteeni Nash:inä. Ja hyvin esiintyykin, Donald Grant on varsin uskottava, luonteva ja rento englantilainen.\nRavintolavaunussa Grant kaataa Tatianan juoman ja lasia uudellen täyttäessään sujauttaa mukaan unitabletin. Bond huomaa tämän. Miesten jäätyä kahden Grant selittää hänen suunnittelemansa pakoreitin olevan vain yhdelle henkilölle.\nGrant on kolkannut Bondin ja\nhänen todellinen minänsä\nalkaa paljastua kun\nBond tulee tajuihinsa.\nGrant: Pysykää paikoillanne.\nNyt nouskaa polvillenne.\nPankaa kädet taskuihinne.\nPitäkää ne siellä.\nBond: Punaviiniä kalan kanssa.\nOlisihan sen jo pitänyt\nTunnelma tuntuu ajoittain kiristyvän. Grant kuitenkin selittää ansiokkaasti parhain päin ja onnistuu yllättäen tyrmäämään Bondin.\nGrantilla on nyt yliote. Bond luulee ensin että Grant on SMERSH:in asialla, mutta oivaltaa sitten ettei hänellä ole mitään tekemistä neukkujen kanssa. SPECTRE on saanut Mi6:n ja venäläiset tappelemaan keskenään. Grant on aluksi haluton puhumaan, mutta kertoo kuitenkin miten hän on pitänyt Bondia hengissä ja ettei Tatiana tiedä SPECTREstä mitään vaan luulee palvelevansa Äiti-Venäjää.\nSPECTREn suunnitelmana on käyttää hotellin hääsviitissä kuvattua filmiä ja väärennettyä kirjettä apuna. Kirjeessä Tatiana muka uhkaa antaa filmin lehdistölle ellei Bond suostu avioon. Lehtiin tulisi otsikko: "Brittiagentti murhaa kauniin venäläisen vakoojan ja tappaa itsensä."\nGrant ei ole tietoinen agentin salkun sisällöstä, hän ei ole ehtinyt avata Nash:in salkkua. Grantin kohtaloksi koituu kullan himo. Bond lupaa maksaa kultarahoilla. Bondin yrittäessä ottaa Nashin salkusta kultarahoja Grant aavistaa kieroa peliä ja haluaa avata sen itse. Niinpä Grant saa kyynelkaasupanoksen silmilleen ja junaosastossa käynnistyy totinen taistelu. Grant jo virittelee rannekellonsa kuristusvaijeria mutta salkku pelastaa jälleen, Bond vetää heittoveitsen salkun kyljestä ja iskee sillä Grantia saaden yliotteen.\nBond ja uninen Tatiana poistuvat junasta Grantin itselleen järjestämässä paikassa jossa on kuorma-auto radan kiskoilla. Kuorma-auton kuski odotti Grantia, mutta Bond saa hänet hallintaan.\nVastapuoli tietää kuitenkin jo että jotakin on mennyt pieleen. Helikopteri alkaa ahdistella, sieltä pudotellaan käsikranaatteja. Bond onnistuu ampumaan AR7-kiväärillä helikopterin miestä käteen niin että tämä pudottaa käsikranaatin helikopterin sisään ja kranaatti räjähtää tuhoten helikopterin.\nPako jatkuu nopealla veneellä jossa on mukana runsaasti polttoainetta. SPECTRE:n 3 venettä ajavat takaa, mutta he eivät halua tuhota karkulaisia, he haluavat Lektor-laitteen.\n( Elokuvan kuvaus on kesken ... )\n#40 Citroën Traction Avant Spectre-tappaja Donald "Red" Grant\n#64 Bentley 4¼ Litre Taustakuvassa Sylvia Trench jonka kanssa Bond muhinoi\n#123 Plymouth Savoy taxi


UNLOC – UNCOE HYBRID opetustilaisuus FINCENTillä - Fincent\nUNLOC – UNCOE HYBRID opetustilaisuus FINCENTillä\nFINCENTillä järjestettiin 21.9.-2.10.2020 keskuksen normaalin kurssikalenterin ulkopuolinen United Nations Logistics Officers- ja United Nations Contingent Owned Equipment (UNLOC – UNCOE HYBRID) opetustilaisuus.\nLogistiikka-alan opetustilaisuuteen osallistui yhteensä 9 oppilasta Puolustusvoimien henkilökunnasta. Opetustilaisuuden teemat sivusivat YK:n logistiikkaa ja osallistujat oppivat kahden viikon aikana toimimaan logistiikka-alan upseereina niin YK:n kuin kansallisessakin esikunnassa YK-rauhanturvaoperaatiossa YK:n toimintatapoja ja ohjeita noudattaen.\nVallitsevasta COVID-19 -tilanteesta johtuen opetustilaisuus järjestettiin poikkeusjärjestelyin ja ensimmäinen viikko 21.-25. syyskuuta toteutettiin kokonaan etäopetuksena. Etäopetuksessa hyödynnettiin Puolustusvoimien PVMoodle-verkko-oppimisympäristöä ja siihen integroitua BigBlueButton-virtuaaliluokkahuonetta. Etäluennot saatiin toteutettua onnistuneesti ja virtuaaliluokkahuoneen toimintoja hyödynnettiin muun muassa etäryhmätöihin.\nFINCENT on parhaillaan kehittämässä etäopiskelumahdollisuuksia keskuksen eri kursseilla ja UNLOC – UNCOE -opetustilaisuuden etäosuus on antanut asiassa arvokasta kokemusta, jonka avulla FINCENTin etäopetusta tullaan kehittämään eteenpäin. Tavoitteena on tarjota ensi vuodesta alkaen eri kurssien osa-alueita ja kokonaisia kursseja verkko-opintoina.\nUNLOC – UNCOE -opetustilaisuuden toinen viikko toteutettiin normaaliin tapaan lähiopetuksena, COVID-19 varotoimenpiteet huomioiden. Opetusta jatkettiin ryhmätöinä pienryhmissä ensimmäisen viikon aikana hankittuja tietoja soveltaen. Taustan ryhmätöille muodosti kuvitteellinen skenaario YK-rauhanturvaoperaatiosta. Poikkeusoloista huolimatta opetustilaisuus saatiin toteutettua menestyksekkäästi.


Mad Denim: Jotain\nIhmettelen taas mihin tääkin viikko on kokonaisuudessa kadonnut, tai mihin ylipäätään viimeinen kuukausi on hävinnyt! Olen saanut tänään hyväksyttyä sen tosiasian, että tänään on perjantai, ja viikonloppuna ei tarvitse olla koulussa tuijottamassa tietokoneen näyttöä. Viimesin kohta kuulostaa omassa päässä aivan mahtavalta :D.\nViime perjantaina olin nopeella visiitillä Hesassa Hennan kans ja käväistiin Indiedays Inspiration -juhlissa. Oman kameran akku sanoutui irti, mutta onneksi paikan päällä sain kuvautettua asuani:\nHame/Skirt - Acne\nAcnen hame (joka ei vieläkään pääse valokuvassa kaikkiin oikeuksiinsa) on viimeinkin selvinnyt tupakka katastrofistaan Flow festareiden jälkeen! Asu oli muutenkin mielestäni naurettavan stereotyyppinen bloggari puku: jotain käytettyä (laukku, jota kuvassa ei näy), jotain ketjumerkkiä, jotain itsetehtyä, jotain suomalaiselta merkiltä ja jokin merkkivaate :D\nLähettänyt Nyrha klo 23:34\nNoi kengät on aivan ihastuttavat!\nMistä tupakka katastrofista?:d ihanat vaatteet:)\nJostain oli tupakin tulipää hypännyt hameelle kesken festareiden ja polttanut reiän siihen :(. Hame on sellaista "muovin" tapaista kangasta, joten poltti heti reiän lävitse, mutta onneks löysin korjausompelimon lähistöltä :) Tuossa hameessa ei onneksi ylimääräinen sauma haittaa yhtään mitään :).\nJa kiitti molemmille!


##### Kirjoittaminen profiili dating site – Miten vastata Kerro itsestäsi haastattelussa – taula dating site.\nVinkkejä kirjoittaminen Vastustamaton Online Dating Profile Vähän. On sääli, että meidän täytyy kirjoittaa tämän artikkelin ja että on. Odotan sitä. Thaks uudelleen kirjoittaminen profiili dating site onnea päivämäärät! Seksikamera porn bondage seksiasennot kuvina i love mature hentai gangbang hierontaöljy prisma. Päätellen menestys Profile Wingman, joka kirjoittaminen profiili dating site nyt kirjoittaa dating dating verkko sivuilla Los Angeles satoja asiakkaita vuodessa, se näyttää.\nSuuri artikkeli dating käyttäjätunnukset. Asiantuntijamme ovat koonneet listan paras online dating profiili vinkkejä. KOM sai. Kirjoittaminen online dating profiili tulee helposti ja kovaa vaihetta. Sen perusteella, valtavirta dating sivusto auttaa hioa yhtä profiilia kerrallaan. Weeds sex scene nokia kik tuhmaa seksi äiti cougar dating sites no sign up pohjois. Ages vary widely on this online international dating site, so youre bound to meet someone you click with. Selata Vampire Kirjoittaminen profiili dating site löytää jäsenille sen mukaan, onko ne otetaan toiveikas vampirism tai.\nJos haluat tietää, mikä on ongelma, entä yrität vapailla dating site yksi todellinen profiili ja. Kannustaa Single Naisten olla proaktiivinen dating sites. Y olemme dating site esimerkkejä Recognition, että kauppa 28 Mar Tutkimme salaisuudet mitä.\nValitse oikea sivusto Ennen kuin aloitat oman profiilin tai tehdä sitä, kuten tapauksesta. Kirjoittaminen hyvä dating site profiilia Miten Kirjoita Treffit profiilia: Kätesi voi kostua ja.\nGratis x rangerte dating sites joutseno dating sites in jersey c i salo porno sivut. Online Profiili Makeover nähty Steve Harvey Show! Olen tarjonnut verkossa dating profiili vihjeitä ja kirjoittaminen profiileja 15 vuotta!\nKirjoittaminen profiilisi on ensimmäinen askel online dating, mutta datingg on. Mahdolliset päivät - ja kirjoithaminen itse - ihmisten oletetaan dating sites pystyä. Kamppailee kirjoittaa dating profiili, joka houkuttelee naisia?\nLyö sitä kielestä yhdessä ”ilman muuta”. Naiset eivät reagoi viestejä ilman valokuvaa. Olen kirjoittaminen profiili dating site sitä mieltä, että ainoa henkilö, joka voi tehdä sinusta. Mitä kirjoitan dating-profiilissani. Antavat. Kirjoittaminen profiili dating site voimme kirjoittaa profiilin taattu herättäminen etua?\nMyös, jos tarvitset apua kirjoittamista kuvaus, katso minun työkalu Treffit Profiili kirjoitustyökalu. Ei ihme keksiä täydellinen dating lempinimi voi olla vaikeampaa kuin kirjoittaa koko profiilia! Hieman itsestäni: Otsikko on erittäin kutsuva - tekee haluat klikkaa sitä. Treffit site otsikot hauska dating numerot blogi on numero yksi kohde verkossa dating. Kuka olisi. Kirjoittaminen verkossa dating Ensimmäinen sähköposti on alue, jossa tein.\nYksinkertainen hyödyllisiä neuvoja - Kiitos. Tietenkin, kirjoittaa hauska ja houkutteleva dating profiili ei ole helppoa. Brad Kun seurustelette verkossa, virkistävä dating profiili ajoittain on. Osaan kirjoittaa profiilit koko kirjoittminen.\nSingle dating sites for over 50 lahti thaihieronta kuopio patti kiveksessä. Miten voimme kirjoittaa profiilin taattu herättäminen etua? Ken kirjoittaa dating profiilin naispuolinen asiakas, mutta hän ei hääriä hänen dating.\nPrevious Article Laski odotukset dating site\nparas, esittelet, online, dating\nTähtää jotain ytimekäs ja yksilöllistä. Tein tämän huomioon kolme vuotta sitten.\nTop dating sivustoja pelaajille Doll Top, dating, sivustoja, pelaajille\nKutsuvat sitä algoritmin menetelmä: Käsittelet crunchers klo dating. Top Vinkkejä kirjoittaminen online dating profiilia Match Suhde ja dating neuvoja ottelu. Paras Cougar Dating Sites & Sovellukset Review.\nYksi yhteen matchmaking Atlanta Juzahn yksi, yhteen, matchmaking, Atlanta\nkypsä, dating, Banbury(5)\nBelgia, dating, Personals(1)\ndating, isä, ja, poika(4)\nhyvä, dating, sähkö, postit(1)


Air Wick Décor Candle Life Scents Mum's Baking\nPuhtaiden lakanoiden tuoksuiset\nAir Wick Décor Candle Life Scents Mum's Baking\nAir Wick Décor Candle Life Scents Mum's Baking 1 kpl\nTuotteen kuvaus Candles\nTuoksu Mausteiset tuoksut\nSarjat Life Scents\nPalauttaa mieleen lapsuuden ja vastaleivotut herkut: uunipäärynän, vastaleivotun piirakan ja vaniljan.\nTyylikkään muotoilun ansiosta tuote sopii jokaiseen kotiin.\nJopa 40 tuntia tuoksua.\nTuoksu tuo mieleesi lapsuuden ja äidin leipomat herkut.\nYlellinen tuoksukynttilä, jonka monikerroksinen tuoksu on luonnollinen ja virkistävä. Tuoksu säilyy kynttilän koko käyttöiän. Palauttaa mieleen lapsuuden ja vastaleivotut herkut: uunipäärynän, vastaleivotun piirakan ja vaniljan. Jopa 40 tuntia tuoksua.\nLUE JA SÄILYTÄ OHJEET. OHJEIDEN VASTAISESTA KÄYTÖSTÄ VOI AIHEUTUA TULIPALO TAI HENKILÖVAHINKO. KYNTTILÄÄN EI SAA LAITTAA MITÄÄN ESINEITÄ, ESIM. TULITIKKUJA. Älä lisää kynttilään eteerisiä öljyjä. Kun pidät sydämen n. 1 cm:n pituisena, kynttilä ei savuta. Älä jätä kynttilää palamaan ilman valvontaa, helposti syttyvän materiaalin lähelle. Älä polta kynttilää yli neljää tuntia kerrallaan. Lopeta kynttilän polttaminen, kun siitä on jäljellä alle 2,5 cm. Älä anna kynttilän palaa loppuun. Käytä aina kynttilänjalkaa. Hajusteallergioista kärsivien tulisi olla varovaisia käyttäessään tätä tuotetta.\nVaroitus: Sisältää: Cinnamanldehyde, Eugenol & Benzyl benzoate.Voi aiheuttaa allergisen reaktion. Säilytä lasten ulottumattomissa. Jos tarvitaan lääkinnällistä apua, näytä pakkaus tai varoitusetiketti. JOS KEMIKAALIA ON NIELTY: Ota välittömästi yhteys MYRKYTYSTIETOKESKUKSEEN tai lääkäriin. JOS KEMIKAALIA JOUTUU IHOLLE: Pese runsaalla vedellä ja saippualla. Jos ilmenee ihoärsytystä tai ihottumaa: Hakeudu lääkäriin.\nProduct Code: 5701092112385\nVaria vaihtavat kynttilat 8\nAutomatic Spray Candles Instant Sprays Room Fresheners Reed Diffusers WC-raikastesuihke\nPuhtaiden lakanoiden tuoksuiset Gourmet-tuoksut Sitruksinen Kukkaistuoksut Raikkaat tuoksut Laventelituoksut Ulkoilmatuoksut Mausteiset tuoksut Trooppiset tuoksut Fruity\nLife Scents Pure\nTietoa yrityksesta: Air Wickin historia\n© 2016 Reckitt Benckiser – Kaikki oikeudet pidätetään


Lainat Bad Henkilökohtaiset velka : Haastava Olosuhteet - www.teamlz.fora.pl\nLainat Bad Henkilökohtaiset velka : Haastava Olosuhteet\nWysłany: Sob 5:04, 08 Lut 2014 Temat postu: Lainat Bad Henkilökohtaiset velka : Haastava Olosuhteet\nDivision ja Yritykset ( Record) esittelee kahta ainutlaatuisia muunnelmia lainanantaja todistukset, Colorado rahasto lainanantaja Licence (CFL) yhdessä Ohio Muut kuin kaupalliset lainanantajan sertifikaatin (CRML). Ne paljon rohkaistaisiin ja rahoitus tutkijoita jotka ovat opiskelu käyttäen joitakin alueet tai avulla valittu sertifikaatit - lääkkeet , laki ja suunnittelu . On mahdollista mennä yli useita takaisin optiot ja tee mieli up onko päästä alkuun raha . Tämä on yleensä siunaus sinulle henkilökohtaisesti koska sinulla on säästävä paljon tai jopa 1000s dollareita in kiehtoo . Tämä tavalla voit go kasvotusten vastaan ?? nouseva polttoaine hinnat samoin . Sinun mietitään muuttujat voisi olla pankkiirin huhtikuu, maksuehdot ja määrä ja sopimus [url="http://laina101.webnode.com"]laina yritykselle[/url] Itse useimmat osaaminen ongelmat sisäpuolella kolmekymmentä päivää kytketty jossa keskeytyksen ja Liikevoitto . On toiminta lupaa, sotilaallisten tunnistaminen , passi , tai toisella oikeutetut , viranomaisten liikkeeseen havaitseminen .\nUnder Tässä perusti , vallalla jokainen on kattavasti helpotettu sinun vastuu niiden mukaisesti käynti järjestämällä . Olisiko alle 600 pisteet on erittäin huono . Puhelin velat ja kyselyt noin edullinen henkilökohtainen laina nippua . Tapauksessa Tämän raha vaihtoehto, client can löydät pikaista pääoman ilman luotto tarkistaa tarvitaan [url="http://lainat101.snappages.com"]lainat101.snappages.com[/url] tein pankki lähes 26 tuhatta dollaria . web voi tuoda sinulle monia paljon vaihtoehtoja paikallistamiseen paras verkossa palkkapäivä lainat oman seikka . Todennäköisesti - halvempaa korot ja mukavat maksaa takaisin ehdot , hyötyvät alhaiset korot nyt huomannut kautta kiinteistömarkkinat , sekä fix nykyinen ihmisten luottotietojen , se voisi olla aika harkita hakevan asuntolaina tai asuntolaina kaikille kanssa alle keskiarvon luotto. Saat ihmiset kanssa pieni luotto pisteet , kotiin pääoma lainat voi tarjota suuri määrä comfort joka voi olla näkyviä välillä tekee kautta toiseen neljän viikon jakson aikana ja liukastumisen osaksi raha tuhota .\nSeuraavat he todennäköisesti saa Nopea ja joustavat maksuaikaa . Vieraan pääoman rahastot teidän perinteinen pankki ja jälleenmyyjä luottokortteja on vain tosiasia monille meistä yksilöiden tänään . Jos olet aukko minkäänlaista verkkokaupassa , et ll tietysti on osto inventaario samoin .\nNäinkö, voisit alkaa ja palautus luottotiedot saada $ 50.000 tarvitset tulevaisuudessa . Netissä toimintaa 24 tuntia boost auttaa se vapautettu kehittyneitä muodollisuudet esimerkiksi paperit faksi tarvitaan [url="http://lainaargj.jimdo.com"]lainaa kuukausierissä[/url] usein , oikea ids riittävät loppuun hyväksyntä . On oikeastaan college lainat jonka saat kanssa tuetun maksut . Jopa niin , ei ole kyseenalaistaminen menestys ja hienoimmista asioista velkojen hoitoon piirustuksia.\nJopa niin , tekijänoikeus on ilmeisesti riippuvainen ihmisiä . paljon huomio se lisätty on suurempi tasapaino ja pienempi määrä teidän liiketoimi joka saa laittaa päälle teidän dollaria eteenpäin . erityiset vähennys määrä varten ateria menoja ( yhdessä osto määrät ) määritetään kotimaan size sekä sijoittaminen .


Kentin tervetulleet jäähyväiset – Kansan Uutiset\nJäähyväisalbumi Då som nu för alltid on omanlaisensa versio tutusta Kentistä.\nKentin tervetulleet jäähyväiset\nTuomo Yrttiaho 5.6.2016 16.00\nKaikki päättyy joskus, niin myös ruotsalaisen Kentin tarina. Bändin kahdestoista albumi Då som nu för alltid jää sen viimeiseksi.\nUransa aikana Kent on kasvanut pohjoismaisen rockin instituutioksi.\nRuotsiksi laulavan yhtyeen nauttima arvostus naapurimaissa on osoitus siitä, että Kent on löytänyt musiikillaan jotain erityisesti pohjoismaalaiseen mielenmaisemaan vetoavaa. Tai oikeastaan se on merkki siitä, että jokin kuvitteellinen yleispohjoismainen mielenmaisema saattaa olla olemassa.\nSamalla Kent on muuttunut itsestäänselvyydeksi. Siitä voi syytää vain yhtyettä itseään. Se on tehnyt nykysoundistaan turvallisen standardin.\nMyös uusi albumi on jälleen yksi versio tutusta Kentistä: melankolinen, hieman angstinen ja loputtoman dramaattinen.\nMukana on huumoria, mutta hillitysti: yhtye kommentoi itseään ironisesti kappaleissa kuten Vi är för alltid ja Den sista songen.\nPäällimmäisenä kuuluu mammuttitautiin kuoleva yhtye, jonka musiikista kliininen tuotanto on amputoinut lopunkin inhimillisyyden pois. Keskitempoiset kappaleet ovat niin tarkkoja kopioita toisistaan, että McDonaldskin olisi kateellinen moisesta tasalaatuisuudesta.\nMutta sitä Kent on tehnyt läpi koko uransa – muuntautunut vain pakon edessä.\n1990-luvulla Kent teki läpimurtonsa muodikkaana kitararockyhtyeenä, vuosituhannen lopulla mukaan tulivat entistä rikkaammat sovitukset ja orkestraatiot, ja 2000-luvun mittaan yhtye muutti soundiaan yhä synteettisemmäksi. Matkan varrella muoto korvasi sisällön. Niinpä Kentin jäähyväiset ovat tervetulleet.\nKent: Då som nu för alltid. Sony Music 2016.


Nopean 4G-verkon laajeneminen mahdollistaa mökkikauden pidentämisen, kun etätöitä pystyy tekemään myös kesämökiltä käsin. Päijät-Hämeen 4G-verkkoa on laajennettu talven aikana usealla paikkakunnalla. Kesälomakausi näkyy myös datamäärien kasvuna verkossa.\nKesälomat ja etätyöt näkyvät myös datan käytössä. Kesällä nettiä käytetään puhelimilla 20 % ja tableteilla 30 % enemmän kuin keväällä. Suurimmalla osalla suomalaisista netti kulkee aina taskussa, sillä uutta puhelinta ostaessa 75 % valitsee nopeita 4G-yhteyksiä tukevan puhelimen, ja yhteyksien halutaan toimivan kaikkialla. Elisa on rakentanut Päijät-Hämeen 4G-verkkoa ahkerasti ja talven aikana laajennuksia on tehty Heinolassa, Hollolassa, Hämeenkoskella, Kärkölässä, Lahdessa, Nastolassa ja Padasjoella. Kevään ja kesän aikana verkon laajennuksia tehdään muun muassa Asikkalan, Hartolan, Orimattilan ja Sysmän alueella.\n– Toimivasta netistä on tullut yhtä tärkeä kuin sähköstä. Osa haluaa vielä pitää mökkinsä sähköttömänä ja netittömänä alueena, mutta suurin osa ilahtuu, kun huomaa nopean 4G-verkon tulleen omalle mökkipaikkakunnalleen talven aikana. Etätöiden lisäksi nettiä käytetään paljon esim. tv-sarjojen ja elokuvien katseluun ja tekemistä on mökillä myös sadepäivinä, Peltomäki jatkaa.


Telia – Liigan uusi koti | Sivu 557 | Jatkoajan keskustelupalsta\nNäkemys: Liigan palkkakiista on kaikilta pois − Pelaajayhdistys sahaa omaa oksaansa\nFirst Edellinen 557 of 561\n08.03.2020 klo 18.57\n08.03.2020 klo 19.14\nTämänhän näkee välittömästi, kun katsoo, että onko C More + Liiga -pakettia tilattavissa Elisa Viihteeseen. Ei ole.\n09.03.2020 klo 09.40\nUudella Telia TV -sovelluksella en ole saanut Chromecast lähetystä alkamaan oikeasta kohdasta, siis ennalta valitusta. Onko muilla ongelmia? Vai onko ongelmat mun päässä.\nViduddaa kun aina heittää alkuun kun yrittää chromecastin kautta siirtää telkkuun kuvaa.\nMittees nyt Telia? Yritän katsella JYP Tappara matsia ja tulos on aina virhekoodi da12:90030, Tätä on heitelly sillon tällön, kun viime kuussa verkko muuttui Telialle, on aiemmin kyllä lähtenyt tulille. Kun olin Elisan verkossa homma toimi kun junan vessa. Kertoos ny mikä mättää.\n10.03.2020 klo 21.58\nKannattaisiko halleihinkin tilata Telian kokonaisedullinen tv-boksi, kun jatkiksen jutussakin lukee seuraavaa:\n− Tuomareita puolustan tässä sen verran, että padeilta, joilla tilanteet katsotaan ovat teknisistä syistä kuvanlaadultaan sellaisia, että kuva nykii ja sen pohjalta on vaikea nähdä.\nTelia-kaupasta saa varmaan myös televisiot ja padit sekä tietysti liittymät sopuhintaan\nReactions: Gardemaister, -Mercury- ja Golden Retriever\n12.03.2020 klo 09.28\nHyvin näyttää menevän Telialla ainakin Liigan osalta. Katsojamäärät kasvaneet 20% verrattuna viime kauteen.\nLiigan katsojaluvut kasvoivat voimakkaasti – Liigavahti-sovelluksessa yli kuusi miljoonaa videokäynnistystä | Artikkeli | Artikkelit | Telia\n12.03.2020 klo 14.50\nSama viesti kuin corona-ketjuun: Telia voisi kompensoida seuroille yleisötulomenetyksiä playoffeista. Hyötyisivät kuitenkin itsekin kun pelit pelattaisiin.\n12.03.2020 klo 14.53\nToivottavasti Telialla on varauduttu tilanteeseen, jossa netin välityksellä matseja seuraavien lukumäärä pomppaa uusiin sfääreihin.\n12.03.2020 klo 14.59\nVeikkaan, että myös tämä ketju pomppaa tänä iltanan ihan uusiin sfääreihin. Jännityksellä odotellaan.\nReactions: Jan Koller, Koodari, Hirvonen ja yksi muu\n12.03.2020 klo 16.02\nTelian twitterin mukaan ainakaan tälle illalle ei vielä avata kanavia vapaaseen katseluun:\n12.03.2020 klo 17.26\nKai te siellä Telialle ootte nyt valmiina!\nVeikkaan että tänä iltana kyykkää ja pahasti, mutta otan silti Cmoren käyttööni :D\n12.03.2020 klo 18.04\nLiigalive pyörinyt pari minuuttia ja nyt jo tuo on sata kertaa paremman tuntuinen setti kun Nyholm on juontamassa toisinkuin se kiintiomimmi..\n12.03.2020 klo 18.29\nOisko seuraava mahdollista: Kanavat auki, mainokset yleiseen myyntiin vanhaan tapaan ja tulot jakoon playoff-joukkueiden kesken.\n12.03.2020 klo 18.30\nCmorona. Sori oli pakko :)\n12.03.2020 klo 18.31\nJos jotain posia pitää hakea niin nyt on ainakin äänimaailma kunnossa, kuuluu joka ikinen kolahdus ja huuto kaukalosta. Olispa aina näin\nOnhan tota pikselimössöö kiva kattoo\n12.03.2020 klo 18.38\nLiiga toimii tabletista katsottuna täysin virheettömästi. Jotain positiivista päivään.\n12.03.2020 klo 19.39\nJatkuvasti hyppii HD-kuvan ja pikselimössön välillä, ensimmäistä kertaa tänä keväänä. Kapasiteetti ei yllättäen riitä?\n12.03.2020 klo 20.06\nKertokaapa joku, miten tuon telia joukkuepassin saa irtisanottua tuolta telit tv:n sivuilta? En jostain syystä nyt löydä kyseistä vaihtoehtoa. Kiitos etukäteen!\n12.03.2020 klo 20.10\nKovasti ne studiossa puhuu tulevista pleijareista. Ehkeivät halua droppaa tunnelmaa\n12.03.2020 klo 20.14\nEn ole ketjua seurannut, enkä tiedä onko ollut puhetta, mutta irtisanoin Telia-tilaukseni heti kun CMore-kuvio julkaistiin. Nyt kävin katsomassa tietojani, eikä missään näkynyt että olisin tuon irtisanonut vaan paketti oli edelleen irtisanottavissa.\nKäsittämätöntä, mutta olkaahan muutkin tarkkana.\n12.03.2020 klo 21.06\ntelia.fi --> kirjaudu --> liittymäni ja palveluni --> telia tv-sovellus --> tv-kanavapaketit --> tilatut --> muokkaa --> irtisano\n12.03.2020 klo 21.07\nOnko irtisanomisesta yli kuukausi? Kanavapaketeissa on 1kk irtisanomisaika. Jos nyt irtisanoit uudestaan, kannattaa varmistaa asiakaspalvelusta, ettei irtisanomisaika lähtenyt rullaamaan alusta.\n12.03.2020 klo 22.28\nTelian maksut varmaan päättyy,jos liiga loppuu eikä pleijareita pelata?\nEikös siellä sopimuksessa ollut jotain sen suuntaista?\n12.03.2020 klo 23.53\nTämä minuakin kiinnostaa. Veikkaan että Telia odottaa ja odottaa vaikka toukokuulle asti että pelit jatkuis, joten luonnollisesti laskutkin lähtee asiakkaille