Toimittaja.fi » Rikoskomisario Juha Joutsenlahden avoin kirje arvostelee poliisijohtoa ja syyttäjää\nHome > Kynäilyt\t> Rikoskomisario Juha Joutsenlahden avoin kirje arvostelee poliisijohtoa ja syyttäjää\nRikoskomisario Juha Joutsenlahden avoin kirje arvostelee poliisijohtoa ja syyttäjää\nheinäkuu 17th, 2012\nUlvilan murhajutun ensimmäinen tutkinnanjohtaja, rikoskomisario Juha Joutsenlahti on joutunut rikostutkintaan toimistaan tapauksen tutkinnasta. Joutsenlahti lähetti 13.7.2012 eräille tiedotusvälineille laajan kirjoituksen, jossa hän selostaa murhatutkimuksen alkuvaiheita, myöhempiä käänteitä sekä poliisijohdon ja VKSV:n harjoittamaa terroria. Valtamedia ei ole julkaissut kirjettä, korkeintaan pieniä otteita siitä. Syyttäjäpuoli on sen verran ahkerasti vuotanut tietoja julkisuuteen, joten sananvapauden ja oikeudenmukaisuuden mukaan, myös poliisin ja valtakunnansyyttäjäviraston toimintaa arvostelevan kirjeen on tultava julkiseksi. Ohessa kirje kokonaisuudessaan:\n”Tämän kirjeen sisältö liittyy Ulvilan murhatutkintaan. Kirje on julkaisuvapaa luottamani henkilön Markus Stenforsin välittämänä, mikäli joudun rikosasiassa syyttäjän/poliisin pakkokeinojen kohteeksi.\nTorstaina 14.6.2012 sain virkapuhelimeeni puhelun ”tuntemattomasta numerosta” KRP:n rikoskomisariolta, joka kertoi minun olevan epäiltynä rikokseen liittyen Ulvilan murharikostutkintaan. Minusta on työhöni liittyen tehty rikosilmoituksia ja kanteluja ennenkin, joten asiassa ei särähtänyt korvaani muu kuin ”Ulvilan murhatutkintaan liittyen”. Kysyessäni tarkennusta, rikoskomisario kertoi asian liittyvän epäillyn tunnistukseen. Asiassa oli tehty lukuisia ns. paperikuvatunnistuksia, mutta muistaakseni vain yksi livetunnistusrivistö. Mieleeni tuli kesällä 2007 tai 2008 koottu tunnistusrivistö, josta Anneli Auer tunnisti porilaisen näyttelijän murhan mahdolliseksi tekijäehdokkaaksi. Kysyin tätä ja rikoskomisario myönsi asian liittyvän ko. tapahtumaan. Kysyin mistä rikoksesta minua epäillään, mutta hän ei suostunut kertomaan mitään tarkkaa, ehkä virkavelvollisuuden rikkomisesta, ehkä jostakin muusta? Hän kertoi, että jutun tutkinnanjohtajana toimisi valtakunnansyyttäjäviraston syyttäjä, joka kertoisi minulle tarkemmin asiasta. Asia ihmetytti minua. Aina aikaisemmin minulle on täsmällisesti kerrottu, mistä rikoksesta minua epäillään. Olin myös itse toiminut ns. poliisirikostutkinnan tutkijana Tampereelta vuodesta 1997 saakka, joten tiedän miten ko. asioissa pitäisi menetellä.\nRikoskomisario kertoi, että milloin pääsisin kuulusteluun. Koska minulle ei ollut työpäiväkirjaa käsilläni, ehdotin että voisimme sopia asiasta maanantaina 18.6.12, koska olisi silloin päivävuoron töissä. Muutoin päivystin yövuoron viikonloppuna. Asialla tuntui kuitenkin olevan kiire. Maanantai ei kävisi. Asiasta olisi sovittava heti. Hän kysyi sopiiko minulle keskiviikkona 20.6.12? Kaivoin käsipäiväkirjan ja ilmoitin, että olen iltapäivän työvuorossa eikä minulla taida olla mitään erityistä. Sovimme keskiviikkona kello 10.00. Ihmetykseni vain kasvoi, kun hän ehdotti, että tulisin kuulusteluun Helsinkiin, koska Porissa kuulusteluni rikoksesta epäiltynä saattaisi olla kiusallista? Sanoin, että Porikin kyllä käy, mutta voin myös matkustaa 250 kilometrin päähän Helsinkiin. Tämänkin tuntui hieman kummalliselta, sillä yleensä näissä asioissa kuulustelija tulee kuultavan luo, eikä päinvastoin? Rikoskomisario kertoi, että kuulustelu tehtäisiin Valtakunnansyyttäjävirastossa tai KRP:ssa Vantaalla. Hän kertoi, että voin käyttää asiassa avustajaa ja että kuulusteluni tultaisiin videoimaan. Rikoskomisario kertoi, että myös syyttäjänä toimiva tutkinnanjohtaja haluaa keskustella kanssani. Ehdotin jälleen maanantaita, mutta hän sanoin syyttäjän soittavan minulle jo ko. päivänä virkapuhelimeeni. Lopetimme puhelun ystävällisissä merkeissä tutkijan antaessa minulle yhteistietonsa ja jäin odottamaan tutkinnanjohtajan soittoa virkapuhelimeen.\nPian puhelimeni soi, mutta ei virkapuhelin, vaan oma salainen puhelinnumeroni. Mistä hän oli saanut numeroni? Tutkinnanjohtajana toimiva syyttäjä oli lyhytsanainen. Hän ei halunnut kertoa mistä rikoksesta/rikoksista minua epäillään, kuka on tehnyt ko. asiasta ilmoituksen, miksi asiasta kuulustellaan minua vasta nyt tai mistään muustakaan perusasiasta, josta minun olisi hyvä tietää voidakseni puolustaa itseäni. Hän vain kertoi, että olen rikoksesta epäilty ja minun pitäisi saapua mahdollisimman pian kuulusteluun. Puhelu ei herättänyt luottamustani. Kysymysmerkkien koko päässäni kasvoi. Jotain ”suurta” täytyi olla näiden tapahtumien takana. Miksi juuri nyt? Miksi vasta nyt? Miksi näin kova kiire? Miksi epäilyjä ei haluttu yksilöidä? Miksi minun pitäisi matkustaa Helsinkiin? Mieleeni tuli 17.–18.6.12 Imatralla järjestetyt poliisipäällikköpäivät, jossa mukana olivat poliisipäälliköt ja poliisiylijohtaja Paatero. Tästä asiasta on pitänyt päättää korkealla tasolla. Epäilykseni siitä, että minua ei tässä jutussa kohdeltaisi kovin oikeudenmukaisesti, kasvoivat.\nPuhelujen jälkeen assosioin noin viiden vuoden takaisen tilanteen, jossa ollessani tutkinnanjohtajana Porissa sattuneessa ns. opiskelijasurmassa, syyttäjä kutsui minut poikkeuksellisesti luokseen neuvotteluun. Syyttäjän mukaan syynä oli toisen epäillyn vankilassa lähettämät ns. mutkakirjeet, joista meidän pitäisi puhua. Ihmettelin, että miksi näistä asioista ei voisi puhua puhelimitse ja otin varmuuden vuoksi mukaani kaksi jutun tutkijaa. Epäilykseni osuivat oikeaan. Kyse ei ollutkaan ns. mutkakirjeistä, vaan syyttäjän itse hankkimasta (esitutkinnan ulkopuolisesta) kuolemansyyntutkijan raportista, jonka mukaan teko ei ollut tappo, vaan tapaturma. Tyrmistyimme, kun syyttäjä ilmoitti, että hän ei aio nostaa syytettä kahdesta tutkimastamme taposta. Ilmoitin heti, että jos syyttäjä jättää syyttämättä, kantelen hänen toiminnastaan. Syyttäjän päätöksellä toinen epäillyistä pääsi vapaaksi ja minä kantelin syyttämättäjättämispäätöksestä. Jouduin asian vuoksi silloisin lääninjohdon, poliisilaitoksen johdon ja syyttäjien puhutteluun, jossa minut lähes ”lynkattiin”. Asia eteni oikeusistuimissa ja lopputulos oli, että molemmat tekijät saivat ns. opiskelijasurmassa taposta sekä HO:ssa että KKO:ssa 10 vuotta vankeutta. Toista tappojuttua KKO ei ottanut käsittelyyn. Vaikka olin tuolloin ollut ko. asiassa ”oikeassa”, eipä minua jälkeenpäin juuri kiitelty (paitsi opiskelijauhrin omaiset). Maksan edelleen laskua tuosta uhmakkaasta kantelutoimenpiteestäni.\nSitten tähän Ulvilan murha-asiaan, jossa toimin 1. tutkinnanjohtajana vuoden ja 8 kuukautta, alusta asti yhtenäisemmin kuin kukaan muu. Jutun teknisen ja taktisen tutkinnan alkutoimet rikospaikalla hoiti rikosylikomisario Pauli Kuusiranta. Uhri oli jo siirretty pois tapahtumapaikalta, kun sain 1.12.2006 puoliltapäivin tietää rikoksesta. Asia olisi kuulunut rikoskomisario Marja Kiiskille, mutta hänen poissa ollessaan Kuusiranta määräsi asian minun johdettavakseni. Jutun päätutkija oli rikososaston kokenein väkivaltarikostutkija rikosylikonstaapeli ”ihmistuntija” Kare Koskinen ja teknisen rikospaikkatutkinnan oli suorittanut tekniikan vanhempi rikoskonstaapeli ”älykkö” Matti Mäkinen. Melko pian kävi ilmi, että jutussa mahdollisten epäiltyjen määrä (työ-, läheis-, tuttava-, opiskelijapiirit jne.) oli valtava. Kritiikistä huolimatta myös uhrin puoliso, Anneli Auer oli koko ajan epäiltyjen joukossa mukana – kokonaisuus, mutta erityisesti teknisessä tutkinnassa kertynyt näyttö, ei vain tukenut hänen syyllisyyttään.\nHenkirikostutkinnassa rikospaikan oikeat alkutoimenpiteet ovat usein ratkaisevassa asemassa. Silloin kootaan kasaan sellaista teknistä näyttöä, joka ”on ja pysyy” muuttumattomina tapahtui taktisessa tutkinnassa mitä tahansa. Rikospaikalta havaittiin erinäinen määrä erilaisia näytteitä ja jälkiä, joita ei pitäisi pystyä jälkeenpäin muuttamaan eikä manipuloimaan. Paikalla oli todennettavissa mm. kymmeniä verisiä jalkineenjälkiä sekä sisätiloissa että terassilla (sittemmin 30 cm pitkä jalkineenjälki muuttui kengännumeroissa pienemmäksi), tekijältä tekopaikalle jäänyt veitsi (josta saatu asiantuntijalausunto puuttui esitutkinta-aineistosta), sängystä löytyneestä kuusenklapista tuntemattoman miehen DNA-tunniste (päällekkäin tuntemattoman miehen ja uhrin DNA:ta), lasinpaloja (joiden lentosuunta muuttui tutkinnassa 180 astetta), hätäkeskuksen ääninauha (jota äänitutkimuksessa leikattiin, muokattiin ja manipuloitiin useita kertoja aina taktisentutkinnan haluamaan suuntaan), ”vieraat kuitunäytteet” uhrin ja Auerin vaatteissa sekä verhoissa, uhrin vammat kahdella eri aseella tehtynä (kasvoihin vammoja tehnyttä asetta ei koskaan löydetty), Anneli Aurin hengenvaarallinen vamma jne. Lisäksi mm. Annelin havainnot tekijästä (ei tutkinnan aikana muuttunut) sekä Amandan näköhavainto ovenlasista poistuneesta tekijästä (Amandaa on yritetty saada muuttamaan kertomustaan, mutta hän ei ole sitä muuttanut) kertovat minulle yksityiskohtiin tarkemmin menemättä sen tosiasian, että Anneli Auer ei käytännössä ole voinut surmata miestään. Asia on ollut monimutkainen ja siinä on paljon tulkinnanvaraa, mutta ei niin paljon, ettenkö voisi olla ko. päätelmästäni täysin varma. Samaa mieltä kanssani ovat jutun taktinen päätutkija Kare Koskinen ja tekninen tutkija Matti Mäkinen. Me kaikki olemme sitä mieltä, että taloon tuli ulkopuolinen henkilö, joka surmasi Jukka S. Lahden ja jota ei ole vielä tavoitettu. Tätä ajattelua tuki myös teosta ja tekijästä ansiokkaan profiloinnin tehnyt Helinä Häkkänen-Nyholm (työsuhdetta KRP:ssa ei jatkettu?). Samoin Anneli Aueria kävi parin päivän ajan puhuttamassa mm. Eveliinan surman ratkaissut KRP:n Markku Tuominen, joka ei kertomansa mukaan nähnyt Anneli Auerissa tekijää.\nKun murhasta oli kulunut noin 3 kuukautta, ehdotin silloiselle vs. poliisipäällikkö Matti Kulmalalle jutun siirtämistä KRP:lle. Juttu oli osoittautunut tavanomaista vaikeammaksi eikä tutkintaryhmä ollut päässyt tekijän jäljille. Jutun tutkinnanjohtajuuden lisäksi minulla oli johdettavani RTP (rikostietopalveluyksikkö) ja paljon työllistänyt huumeryhmä. Pääperusteena siirtoehdotukselleni oli kuitenkin se, että me emme olleet saaneet kiinni tekijää. Ajattelin, että KRP voisi katsoa asiaa ”uusin silmin” ja keskittyä siihen täysipainoisesti. Kulmala suostui pyyntööni, minkä vuoksi otin yhteyttä KRP:n Turun yksikön päällikkö Heikki Kopperoiseen. Kopperoinen suostui ehdotukseeni ja määräsi uudeksi tutkinnanjohtajaksi Teijo Ristolan. Olin tyytyväinen ja ehdin antaa jo Satakunnan Radion toimittaja Tapio Termoselle haastattelunkin vaihdosta. Silloinen lääninpoliisijohtaja Mikko Paatero kuitenkin puuttui asiaan. Paatero oli saanut selville siirtoaikeen ja hän soitti minulle. Keskustelumme päättyi siihen, että Paatero perui jutun tutkinnan siirron KRP:lle ja määräsi minut jatkamaan tutkinnanjohtajana. Termonen sai Paaterolta uuden haastattelun. Näin jälkeenpäin ajatellen jutun siirto KRP:lle oli säästänyt monelta sotkulta, johon myöhemmin jutun tutkinnassa ajauduttiin. Minä en ole koskaan ymmärtänyt, miksi Paatero ei halunnut tämänkaltaista juttua KRP:n tutkittavaksi.\nKesällä 2007 juttuun tutkijaksi tullut Tapio Santaoja soitti minulle Ulvilan poliisiasemalta ja kertoi, että jo jutun alkuvaiheessa puhuteltu porilainen näyttelijä pitäisi ottaa perusteellisempaan tutkintaan. Tuolloin Santaoja kuulusteli henkilöä, joka vahvasti epäili näyttelijää tekoon varsin vahvoin perustein. Jutun keskeneräisiä tutkintalinjoja oli kymmeniä ja aloittamattomia vielä enemmän. Lähdin Ulvilan poliisiasemalle ja siellä päätimme, että tutkisimme tämän epäilyksenalaisen tutkintalinjan loppuun. Tutkinta eteni ja uusia seikkoja epäilyn suhteen nousi esiin. Lopulta epäilty otettiin kiinni, häntä kuulusteltiin ja mm. näytettiin tunnistusrivissä Auerille. Tunnistus ei mennyt aivan nappiin, sillä tunnistuksen aikana yhden tunnistusrivissä olleen henkilön puhelin soi. Auer tunnisti rivistöstä epäillyn, tosin sanomalla, että tekijä saattoi olla hieman pidempi, mutta ruumiinrakenne täsmäsi. En kuitenkaan luottanut asiaa pelkän tunnistuksen varaan, vaan pidimme syyttäjien kanssa palaverin, jossa kävimme läpi kokonaisuutta. Jutun varsinainen syyttäjä oli tuolloin vuosilomalla eikä päässyt ottamaan kantaa asiaan. Syyttäjät halusivat, että epäillyn esitutkintaa jatketaan ja häntä esitettäisiin vangittavaksi. Vangitsemisvaatimuksesta tuli lähes kuusisivuinen. Tehdystä tunnistuksesta oli maininta vain muutamassa lauseessa. Tunnistus oli siis vain yhtenä asiana laajassa kokonaisuudessa. En halunnut korostaa tunnistusta liikaa, koska Auer oli jo aiemmin tehnyt mahdollisen tunnistuksen eri henkilöstä jutun alkuvaiheessa. Käräjäoikeus vangitsi epäillyn. Olin sopinut KRP:n Häkkäsen kanssa, että hän tekisi epäillyn videokuulustelusta analyysin, jonka avulla voisimme joko lujittaa uskoamme epäilyn suhteen tai poissulkea ko. henkilö pois epäiltyjen joukosta. Häkkäsen saatua analyysinsä valmiiksi hän ilmoitti minulle, että epäilty ei vaikuta tekijältä. Myöskään klapista löytynyt DNA ei vastannut epäillyn DNA:ta. Tein kokonaisuudesta omat johtopäätökseni ja esitin heti seuraavana aamuna Porin käräjäoikeudelle epäiltyä vapautettavaksi. Käräjäoikeus vapautti epäillyn. Vuosilomalla ollut jutun syyttäjä soitti minulle ja taas sain moitteita. Hänen mukaansa ko. henkilön esitutkinta oli vasta alkuvaiheessa eikä minun olisi pitänyt esittää ko. henkilöä vapautettavaksi. Näin jälkikäteen ajatellen vapauttamispäätös oli kuitenkin ainoa oikea ratkaisu ko. tilanteessa.\nJutun esitutkinnassa tehtiin valtava määrä työtä. Lääninpoliisijohto Paateron ja erityisesti poliisitarkastaja Tarmo Lamminahon johdolla tuki tutkintaamme kaikin mahdollisin tavoin. Tutkintaryhmään saimme alueemme parhaat osaajat, mutta juttu vain ei auennut. Kymmeniä vihjeitä tarkastettiin resurssipulan vuoksi ”kevyellä kosketuksella” eikä täyteen varmuuteen päästy missään. Jotenkin oli luotettava klapista löytyneeseen DNA:han, mutta lukuisat DNA-näytteetkään eivät tuottaneet tulosta. DNA:n omistajaa ei koskaan löydetty. Lopulta 1.8.2008 jutulle saatiin uusi tutkinnanjohtaja, pian eläköityvä rikosylikomisario Pauli Kuusiranta. Epäilykset alkoivat kohdistua Aueriin. Porissa ei ole jäänyt selviämättä ainuttakaan henkirikosta sotien jälkeen…\nSyksyllä 2009 Anneli Auer vangittiin. Tiesin kyllä tutkinnasta, joka pyrittiin minulta salaamaan kaikin mahdollisin tavoin, mutta silti vangitseminen oli minulle yllätys. Vangitsemisen tultua julkisuuteen KRP:n Häkkänenkin laittoi minulle ihmettelevän tekstiviestin. Soitin hänelle ja ihmettelimme yhdessä jutun uutta käännettä.\nMielessäni oli valtava ristiriita. En halunnut sotkeutua mitenkään jutun nykyiseen tutkintaan, mutta koska olin varma, että Anneli Auer ei voinut olla tekijä, oli minun omantuntoni vuoksi ilmaistava asia julkisesti. Kerroin eriävän mielipiteeni julkisesti sekä rikososaston päällystöpalaverissa että alipäällystöpalaverissa. Mielipiteeni herätti erityisesti jutun tutkintaryhmässä paheksuntaa ja parin viikon sisällä tieto eriävästä mielipiteestä oli luettavissa lehdistä. Toimittajat kysyivät, että olinko tutkinnanjohtajana ollessani valehdellut tiedottamistani asioista ulkopuolisesta tekijästä. Kerroin, että en ollut valehdellut. Kysyttäessä, että olenko sitä mieltä, että Anneli Auer ei olisi tekijä, vastasin, että en kommentoi. Näistä kommenteista poliisipäällikkö raivostui minulle ja huusi minulle työhuoneessaan, että miksi minun oli pitänyt kertoa mielipiteestäni julkisesti. Kerroin hänelle pitäväni mielipiteestäni kiinni, minkä jälkeen minun ilmoitettiin olevani virkarikossyytteessä. Näkemysero virallisesta tutkintalinjasta oli liian iso juttu ”viralliselle tutkintalinjalle ja koko johdolle”. Ihmettelin sitä, että jos poliisipäällikkö auditoriossa useaan eri otteeseen ilmoittaa, että juttu on selvinnyt ja Anneli Auer on varma tekijä, minä en olisi saanut edes vaimeasti ilmaista omaa mielipidettäni. Tällöin en edes tiennyt, että Kare Koskinen ja Matti Mäkinen olivat kanssani samaa mieltä. Julkista ihmetystä herättivät myös kakkukahvit ja päällikön ojentamat kirjeet, joissa hän palkitsi avainhenkilöitä onnistuneesta murhatutkinnasta, vaikka asiaa ei ollut edes käsitelty käräjäoikeudessa. Laitoksen sisällä jouduin melkoisen painostuksen kohteeksi. Yritin vain kestää myös julkisen paineen, jonka alle perustellun mielipiteeni vuoksi jouduin. Nieleskellä on pitänyt, mutta hengissä ollaan.\nKevään 2010 käräjäoikeudenistunnossa kerroin perustellun mielipiteeni asiasta. Joku toimittaja juoksi perässäni ja kysyi, että oliko minulla ja Auerilla ollut suhde? Ja miksi olin niin vihattu henkilö poliisilaitoksella? Päällikkö antoi julkisesti lehteen laittoman lausunnon keskeneräisestä virkarikosasiastani. Olin pakotettu puolustautumaan myös julkisesti, minkä tein Satakunnan Kansassa toimittaja Harri Aallolle. Poliisipäällikkö järkyttyi artikkelista ja kirjoitti sähköpostifoorumille laitoksella olevasta kriisistä. Laitoksella pidettiinkin jutun tutkintaan osallistuneiden kesken kriisipalaveri, jota veti defusing/debriefin-toimintaan koulutettu tutkija. Palaveriin jätettiin kutsumatta kuitenkin allekirjoittanut sekä Koskinen ja Mäkinen. Yksi kriisipalaveriin osallistunut tutkija kertoi tilaisuudessa minuun kohdistuneesta lynkkausmentaliteetista. Hän oli samalla ilmoittanut, ettei enää osallistuisi vastaavaan tapahtumaan. Tämän jälkeen päällikkö ilmoitti, että minut siirretään pois rikostutkinnasta laajan epäluottamuksen vuoksi. Tulokseni nollattiin. Johdollani saavutetuilla teoilla esim. huumerikostutkinnassa ei enää ollut merkitystä. Projektini valtakunnallinen poliisin työsuojelupalkinta oli unohdettu. Olin luopio, josta piti päästä nopeasti eroon. Minut leimattiin huonoksi poliisiksi. Oli kuitenkin yksi rohkea henkilöstöryhmä, joka uskalsi uhmata laitoksen johtoa. RTP:n ja huumerikostutkinnan väki, jonka kanssa olin työskennellyt lähes 10 vuotta. He lähettivät laitoksen johdolle allekirjoittamansa vetoomuskirjelmän, jossa he ilmoittivat haluavansa pitää minut esimiehenään – ettei minua siirrettäisi toisiin tehtäviin.\nPakkosiirto oli kuitenkin tosiasia. 1.6.2010 minut siirrettiin valvonnan ja hälytystoiminnan komisarioksi, jossa tehtävässä olin jo toiminut kolmen neljän vuoden ajan sekä Porissa että Tampereella. Entisen alaisteni kiellettiin olemasta kanssani missä tekemisissä ryhmästä erottamisen uhalla. Laitoksen 4. kerrokseen minulla ei enää olisi asiaa. Muutamia minun kanssani keskustelleita henkilöitä otettiin huumeryhmän uuden esimiehen toimesta puhutteluun. Koulutetuimpana ja eniten päällystökokemusta omaavana minut siirrettiin valvonnan sijaisuuksissa rankingin alimmalle oksalle. Ja muutoinkin minulle näytettiin paikkani. Toimenkuvastani riisuttiin johdon mielestä ”tärkeitä” toimenkuvia. Onneksi valvonnan esikunta ja kenttäväki otti minut avoimin mielin vastaan eikä minuun siellä suhtauduttu vihamielisesti. Kentän väki tekee rehellistä työtä kovassa paineessa ja olen ollut hyvillä päästessäni kehittämään ja tukemaan tätä kansalaisten kannalta tärkeää tehtävää.\nKesällä 2010 sain lomapäivältäni kutsun tulla kuulemaan rangaistukseni. Mielipiteeni ilmaisemisen vuoksi sain ”kirjallisen huomautuksen”. Se oli virallinen, julkiseen osoitettu hinta siitä, että olin uskaltanut olla eri mieltä Ulvilan murhamysteerissä. Torstaisten puhelinsoittojen jälkeen minuun kohdistuva vaino tuntuu jatkuvan. Minusta halutaan julkinen syntipukki Ulvilan murhan tutkinnan melko totaaliseen epäonnistumiseen, jossa toki olin alkuvaiheissa mukana. Olen valmis ottamaan omasta osuudestani täyden vastuun. Onko kyseessä joidenkin omien virheiden peittely? Vai tuleva jälkipyykin pelko? Mitä voisi olla odotettavissa? Mistä johtuu syyttäjän kiire? Voisiko se johtua siitä, että virkarikos vanhenee viidessä vuodessa? Mutta miksi kanssani piti odottaa kalkkiviivoille? Tuntuu, että taas on aika puolustautua. Olo on kuin haavoittuneella eläimellä… Jotenkin ymmärrän paremmin kollegoitani Paavo Seliniä, Matti Mikkolaa, Jari Aarniota… Mitä poliisissa tapahtuu?\nUlvilan murha? Mitä kukakin uskoo? Miten asiat tulkitaan? Mitä halutaan nähdä? Mikä osuus kokonaisuudessa on viranomaisten omalla henkilökohtaisella kunnialla ja valtapolitiikalla? Miten tulkitaan käsitettä ”oikeudenmukainen yhteiskunta”? Poliisilaki alkaa: ”Poliisin tehtävä on OIKEUS- ja yhteiskuntajärjestyksen turvaaminen…”\n– käräjäoikeus 2-1, Anneli Auer syyllinen\n– HO 3-0, Anneli Auer syytön\n– KKO , ?\nJoidenkin intressipiirien etu ei ehkä vain kestäisi tappiota Ulvilan murhajutussa? Ehkä nyt on viimeinen hetki yrittää liata loputkin maineeni rippeistä? Miltä vaikuttaisi virkarikoksesta epäilty poliisi todistajana KKO:ssa? Ei, se ei näyttäisi hyvältä. Mitä muuta on vielä tulossa? En tiedä? Nähtäväksi jää… Kaksi asiaa, jota tässä tapauksessa erityisesti toivon on, että: 1) oikeus voittaa ja 2) voimia läheisilleni.\n26 vuotta poliisissa palvellut\nP.S. En voinut ajaa kuulusteluun kivuliaan selkäni vuoksi 500 km:ä valtakunnansyyttäjän luokse ja takaisin. Lääkäri määräsi minut sairauslomalle 18.6.–13.7.2012….\nHyvästi kokoomus Ratkaisu Euroopan talousahdinkoon


Pirjo Hassinen | Tuijata. Kulttuuripohdintoja\nAvainsana-arkisto: Pirjo Hassinen\ntammikuu 2, 2015 · 7:57 am\nPirjo Hassisen Sauna Paradis (Otava 2014) kertoo kirjailijasta, Annesta, joka murehtii lapsettomuutta ja liiton etääntymistä. Annen lapsuuskodin naapurinpoika Lauri ottaa häneen yhteyttä selvittääkseen tarkkanäköisen kirjailijan avulla oman lapsuutensa aukkopaikkoja. Eikä siinä vielä kaikki: oheisena on katkelmia Annen uuden romaanin käsikirjoituksesta, Tuhlaajapoika-mukaelmasta, ja siihenkin upottuu lapsettomuusaihe.\nOlen lukenut usean kirjan Hassisen tuotannosta. Henkilöissä on vähintään pinnanalaista vimmaa, ja juonenkuljetus onnistuu pitämään lukijan virkeänä. Hassisen kieli on värikästä ja kerronta sujuvasti etenevää. Fyysisyys on vahvasti läsnä sekä kerronnassa että henkilöissä. Suosikkejani tuotannosta ovat Jouluvaimo ja Kuninkaanpuisto. Arvostan Hassisen tekstitaitoa, silti jotain jää minulta romaaneista tavoittamatta, jokin määrittelemätön lopullinen kolahtaminen jää kokematta.\nSauna Paradis jännittää: haluan ehdottomasti tietää Annen ja Laurin isien salaisuudet ja kuolemien taustat. Pidän muistelupoukkoilusta 1960-luvulle. Saunamiljöö on kiinnostava, ja alastomuuden ja puettuna olemisen tasot niin fyysisesti kuin symbolisesti on hyvin tavoitettu. Kokonaisuutena romaanissa on turhan paljon suuntia, ja jäänkin tuumailemaan, josko pitäytyminen kahden perheen lapsien, äitien ja isien 60-lukutarinassa olisi riittänyt.\nOhitan romaanin lapsettomuus- ja nykyparisuhdeosuudet, pysähdyn lapsinäkökulmaan, koska se on mielestäni onnistuneinta. Myös Kirjakaapin kummitus ihastelee lapsikuvausta – hän pitää koko kirjan tunnelmasta ja kokonaisuudesta. Lapsi on osaton aikuisten aikaansaamiin sotkuihin, silti niiden vaikutukset osuvat lapsiin peruuttamattomasti. Hassinen osaa survaista siitä oleellisuuksia sivulauseissa.\nMutta leiri kesti vain viikonlopun yli, ja hän ehti oppia siellä vasta käpyjen keräilyn ja sängyn viileän putkipinnan, johon linkkuveitsi pystyi yhtä huonosti kuin lapsi pärjäsi aikuiselle.\nSiinä se on: lapsen osa jäädä aikuisten ongelmien alle. Romaanin isät tempoilevat hairahduksissaan ja äidit tekevät tiukkoja ratkaisuja. Lapset joutuvat liian varhain aikuismaisiksi pikku apulaisiksi, näkevät, tekevät ja kokevat liikaa. Seuraa mykistettyjen lasten loppuelämän traumoja. Se on romaanissa väkevää. Se, etteivät henkilöiden nykyhetki ja sisäromaanisepitys minua niin innosta, jääköön tässä tähän.\nNiinkö aikuiset joutuivat olemaan: tukahduttamaan ne sanat, joissa oli kiinni kuin kuumassa tervassa ja asettamaan niiden tilalle sanoja, joiden taakse peittyi se, mitä ihminen oli?


Kolumni: Maailman paras keksintö ja monitoimi-ihmeet\nKotinurkkiin jää miljoonia pahan päivän varalle hamstrattuja kasvomaskeja. Ne pitää saada hyötykäyttöön. Olisiko kansallisen ideakilpailun paikka?\nTutkijoiden mukaan maailmassa käytettiin vuodessa 130 miljardia kasvomaskeja. Se on aika paljon myös niille, jotka laskivat maskien määrän yksi kappale kerrallaan.\nJätettä ei saa tehdä, joten ideoita uuskäytöstä tarvitaan. Niksi-Pirkassa on jo ehdotettu muutamia.\nMaskia voi käyttää pienten tavaroiden kauppakassina. Näpsäkätinen taiteilee maskiparista rintaliivit tai siveellisen ranta-asun. Kalju mies suojaa nahkakuulansa maskilla auringolta, eikä hiki valu silmiin.\nMaskista saa myös marjakorin, jos sattuu yllättäen lakkasuolle ilman ämpäriä. Nuotiomakkaraa syötäessä maski toimii mainiosti serviettinä. Ei tursu sormille sinappia. Sipulia kuoriessa rupeaa itkettämään. Maski naamalle, niin eipä vuoda enää silmät.\nMaski toimii kengän alla liukuesteenä ja lämmityssukkana kengässä. Maskilla voi kiillottaa auton vahausta tai sipaista liisterit suksen pohjaan.\nSiis melkein mitä vaan! Jos ei muuta keksi, niin ainahan lopuista maskeista voi tehdä ite-ympäristötaidetta oman kodin seinälle tai yllätystuliaiseksi tuttaville.\nToisten mielestä sukkahousut on vielä parempi monitoimi-ihme. Telkkarin kaukosäädin ei ole koskaan hukassa, kun pistää sen sukkahousuun ja ripustaa katosta roikkumaan lähelle sohvaa. Mökillä saa aina kylmää juomaa niksillä. Pullot ja tölkit sukkahousuun ja housut laiturilta veteen jäähtymään.\nUusin maailman paras keksintö on Ikean sininen kantokassi. Niitähän piisaa joka kodissa.\nKassi on hyvä halkokori halkojen kantamiseen. Tai likapyykkikori mökkeillessä. Kassissa voi säilyttää tätä ja tuota: vuorotellen kesä- ja talvivaatteita. Yökyläilykamppeet kulkevat kätevästi kassissa, samoin tyhjät panttipullot takaisin kauppaan. Kassiin mahtuu paljon pulloja, siis todella paljon.\nKassi toimii muuttolaatikkona ja rantakassina. Kaiken, mikä ei mahdu muuttolaatikoihin, voi survoa tilavaan kassiin. Rannalla kassi ei ole moksiskaan, vaikka se rypisi hiekassa tai vedessä. Kassista saa koiralle sadeasun tai kurakoiran kantotelineen.


788K -reitti: aikataulut, pysäkit & kartat\n788K bussi - reitin aikataulut ja pysäkit\n788K bussi (Suunnalla Porvoo) on 88 pysäkkiä -asemaa lähtien asemalta Rautatientori ja päättyen asemalle Linja-Autoasema.\n788K bussi - aikataulun yhteenveto: Yleensä aloittaa kulkemisen 09.00 ja lopettaa 12.15. Normaalit toimintapäivät: arkipäivisin.\nValitse alta mikä tahansa 788K bussi pysäkkiä nähdäksesi reaaliaikaiset aikataulut ja reittikartan.\nMihin aikaan 788K bussi aloittaa kulkemisen?\n788K bussi aloittaa kulkemisen klo 09.00 päivinä Maanantaina, Tiistaina, Keskiviikkona, Torstaina, Perjantaina.\nMihin aikaan 788K bussi lopettaa kulkemisen?\n788K bussi lopettaa kulkemisen klo 12.15 päivinä Maanantaina, Tiistaina, Keskiviikkona, Torstaina, Perjantaina.\nMilloin 788K bussi saapuu?\nLista 788K bussi -linjan pysäkeistä\nRautatientori • Hakaniemi • Haapaniemi • Sörnäinen (M) • Ristikkokatu • Paavalinkirkko • Kumpulan Kampus • Sumatrantie • Koskelan Varikko • Viikki • Sakarakuja • Hiirakkorinne • Kaskelanrinne • Kaskelankuja • Itä-Hakkila • Mittapuisto • Mittalinja • Lattamiehentie • Katajamäentie • Lähdemäentie • Byända • Viirilä • Myyras • Siirakuja • Mehiläisentie • Sinisiiventie • Lukkitie • Lammelantie • Paisbackantie • Svartböle • Kuckubacka • Länsitie • Johanneberg • Norkon • Hakatie • Kuninkaantie • Nybacka • Laulas • Kappalaisentie • Martinkyläntien Th • Suursuontie • Nikkilän Terv.Asema • Nikkilän Terminaali • Kirkkoniityntie • Nikkilän Juhlatalo • Itäinen Jokipuisto • Jussaksentie • Nikkilän Linja-Autoasema • Jussaksentie • Laaksosuontie • Mehuasema • Sommarnäsintie • Ollkärrintie • Savijärven Kartano • Lehtikuusentie • Lillängintie • Herralantie • Lugnnäsintie • Notkotie • Olofs • Anttila • Kurkisuontie • Kotikalliontie • Högbacka • Ali-Vekkoski Th • Kotiniityntie • Jonnas • Kinnarintie • Töyrytie • Hinthaara • Högvalla Th • Böle • Lammiskärrintie • Neskalk • Forsbacka • Karleby Th • Papinniitty • Bäckkärr • Ernestantie • Mossakrog • Ratsumestarinkatu • Harabackankatu • Kuninkaanportti • Hornhattulantie • Näsi • Hautausmaa • Näsinmäentie • Linja-Autoasema\nLista 788K bussi -linjan kaduista\n788K bussi -reittikartta\nLataa PDF: 788K - aikataulut, pysäkit ja kartta Näytä PDF: 788K - aikataulut, pysäkit ja kartta\n788K bussi -aikataulu\n788K bussi reitti toimii arkipäivisin. Säännölliset ajat: 09.00 - 12.15\nMaanantaina 09.00 - 12.15\nTiistaina 09.00 - 12.15\nKeskiviikkona 09.00 - 12.15\nTorstaina 09.00 - 12.15\nPerjantaina 09.00 - 12.15\nLauantaina 14.40 - 18.40\nSunnuntaina 14.40 - 18.40\n788K bussi -reitin ensimmäinen pysäkki on Rautatientori ja viimeinen pysäkki on Linja-Autoasema. 788K (Suunta: Porvoo) toimii arkipäivisin.\nLisätietoa: 788K -linjalla on 88 pysäkkiä sekä tämän reitin kokonaiskesto on noin 95 minuuttia.\nOletko matkalla? Näe, miksi yli 170 miljoonaa käyttäjää luottaa Moovitiin parhaana joukkoliikennesovelluksena. Moovit tarjoaa sinulle HSL -liikenneyhtiöiden ehdottamia reittejä, reaaliaikaisen bussi -seurannan, liveohjeet, linjan reittikarttoja kaupungissa Helsinki, sekä se auttaa löytämään lähimmät 788K bussi pysäkkiä läheltäsi. Eikö sinulla ole Internet-yhteyttä? Lataa offline-PDF-kartta ja bussi aikataulu linjalle 788K bussi matkalle mukaan.


Myelofibroosi johtuu verisoluja tuottavien kantasolujen vaurioitumisesta. Tähän liittyen luuytimen verisoluja tuottava kudos arpeutuu, jolloin se ei enää pysty tuottamaan tarpeeksi verisoluja. Perna ja maksa yrittävät kompensoida tilannetta tuottamalla itse verisoluja, jolloin ne suurenevat. Tämä voi johtaa maksan vaurioitumiseen. Lisäksi myelofibroosiin voi liittyä mm. anemiaa, verenvuoto-ongelmia ja infektioriskin kasvua.\nOsalla myelofibroosiin sairastuneista potilaista on aiemmin todettu polysytemia vera tai essentiaalinen trombosytemia. Myelofibroosi voi myös ilmaantua ilman edeltävää muuta myeloproliferatiivista sairautta, jolloin siitä käytetään nimitystä primaari myelofibroosi.\nLuuydin on koostumukseltaan pehmeää, sienimäistä kudosta, jossa elimistön kantasolut syntyvät. Kantasoluilla on kyky kehittyä moniksi eri solutyypeiksi, kuten verisoluiksi. Verisoluja ovat punasolut, valkosolut ja verihiutaleet. Valkosoluja on olemassa useita eri alatyyppejä.


Mikä rooli ekologisella tiedolla ja ekologeilla on aikamme viheliäisten ongelmien ratkaisemisessa? - Ympäristötiedon foorumi\nMikä rooli ekologisella tiedolla ja ekologeilla on aikamme viheliäisten ongelmien ratkaisemisessa?\nJulkaistu: 24.1.2022 | Jaa artikkeli:\nMillaista roolia ekologinen tieto näyttelee yhteiskunnallisessa päätöksenteossa nyt ja tulevaisuudessa, kun ympäristökriisi ja sen seuraukset vaativat yhteiskunnalta niin ratkaisuja kuin sopeutumistakin?\nLinkki suoraan etälähetykseen\nMaanantaina 14.3. klo 17–18.30\nHelsingin yliopiston Tiedekulma (Yliopistonkatu 4, Helsinki) sekä etänä\nYmpäristökriisi vaatii yhteiskunnalta sekä pikaisia ratkaisuja että sopeutumista. Valtio, kunnat ja yritykset joutuvat pohtimaan ilmasto- ja biodiversiteettiriskejä, ja yhteiskunnan eri sektoreita maataloudesta rakentamiseen sopeutetaan suhteessa ympäristökriisiin. Tutkittua tietoa tarvitaan, jotta osaamme tehdä viisaita päätöksiä luonnon monimuotoisuuden ja ekosysteemien toimivuuden suojelemiseksi ja muuttuvaan ympäristöön sopeutumiseksi. Paneelikeskustelussa uppoudutaan siihen, millaista roolia ekologinen tieto näyttelee yhteiskunnallisessa päätöksenteossa nyt ja tulevaisuudessa, kun ympäristökriisi ja sen seuraukset vaativat yhteiskunnalta niin ratkaisuja kuin sopeutumistakin.\nKeskustelemassa ovat sisäministeri Krista Mikkonen, professori Tomas Roslin Helsingin yliopiston Ekologisen muutoksen tutkimuskeskuksesta, hallitusammattilainen Kaisa Hietala sekä valtiovarainministeriön valtiosihteeri kansliapäällikkönä Juha Majanen. Keskustelun fasilitoi ympäristövaikuttaja Saara Kankaanrinta. Paneelikeskustelun alkuun kuullaan lyhyt alustus Suomen ympäristökeskuksen pääjohtajalta Leif Schulmanilta.\nKeskustelussa kysymme mm.:\nMitä roolia ekologinen tieto näyttelee yritysten päätöksenteossa, kun ympäristökriisi pakottaa punnitsemaan ilmasto- ja biodiversiteettiriskejä?\nMillaisia valmiuksia ymmärrys ekologiasta antaa päätöksentekijälle ratkoa aikamme yhteiskunnallisia ongelmia?\nMiten ekologista tietoa jo hyödynnetään, kun yhteiskunnan eri sektoreita maataloudesta rakentamiseen sopeutetaan suhteessa ympäristökriisiin.\nMitkä ovat tiedon hyödyntämisen haasteet ja pullonkaulat? Miten niitä voisi välttää?\nTilaisuuden järjestää Ympäristötiedon foorumi yhdessä Suomen ekologien yhteisön Oikos Suomen ja Helsingin yliopiston kanssa. Tilaisuus on avoin kaikille ja on saatavilla myös videotallenteena tapahtuman jälkeen.\nYmpäristötiedon foorumi on Maj ja Tor Nesslingin säätiön ja Koneen säätiön rahoittama puolueeton toimija, jonka tehtävänä on edistää tieteellisen ympäristötiedon käyttöä yhteiskunnallisessa päätöksenteossa.\nOikos Suomi on suomalaisten ekologien oma yhteisö, jonka tehtävänä on tarjota ekologeille ja ekologiselle tutkimukselle kohtaamispaikka, tukea nuoria tutkijoita ja osaltaan myös välittää ekologista tutkimustietoa yhteiskuntaan. Oikos Suomi on osa pohjoismaista Oikos Nordicia.\nMarja Järvenpää (Ympäristötiedon foorumi), marja.jarvenpaa@ymparistotiedonfoorumi.fi, p. 050 355 6352\nPeter Kullberg, (Oikos Suomi), peter.kullberg@syke.fi , puh. +358 295 251 965\nKaisa Välimäki (Ympäristötiedon foorumi), kaisa.valimaki@mparistotiedonfoorumi.fi, p. 040 742 0704


Kuvataiteilija Kaj Stenvall on viime aikoina maalannut poliittisia aiheita. Etualan maalauksessa keskustan puheenjohtaja, kansanedustaja Juha Sipilä ja SDP:n puheenjohtaja, pääministeri Antti Rinne. Kuva: Petra Ristola / Yle\nTURKU Kaj Stenvallin työhuoneessa pitää katsoa mihin astuu, sillä lattiatila on täynnä valmiita maalauksia. Öljyväritöitä on limittäin ja lomittain.\nMaalauksissa vilahtelevat Vladimir Putin, Donald Trump, Juha Sipilä ja Antti Rinne. Myös tuttu ankkahahmo näkyy siellä täällä.\nLäpikuultavien valkoisten verhojen läpi siivilöityy puhdas luonnonvalo paikkaan, jossa Stenvall maalaa uusinta öljyvärimaalaustaan. Meneillään ovat pohjatyöt, joten maalaus ei vaadi niin suurta keskittymistä.\nKaj Stenvallilla on öljyvärimaalaus työn alla. Kuva: Petra Ristola / Yle\nKaj Stenvallin viimeaikaisten työn luonne tulee työhuoneessa hyvin esille. Kiinniotto päivänpolitiikkaan näkyy maalauksissa, joissa Antti Rinne esiintyy yksinään tai yhdessä Juha Sipilän kanssa.\nKevään hallitusneuvottelut olikin teema, joka kiinnosti taidemaalari Kaj Stenvallia. Neuvottelujen aikana syntyi viisi maalausta.\n– Antti Rinne on persoonana mielenkiintoinen, Stenvall sanoo.\n– Rinne antaa hyvän lähtökohdan maalaukselle ilmeikkyytensä ja elekielensä kautta. Tietyntyyppinen inhimillisyys on selvästi näkyvissä poliitikon maskin takana.\nPutinista se alkoi\nPoliittisten aiheiden tulo Kaj Stenvallin maalauksiin alkoi Ukrainan kriisistä viisi vuotta sitten. Sen jälkeen Venäjän presidentti Vladimir Putin on ollut yhtenä aiheena öljyväritöissä.\n– Putin oli brändännyt itsensä macho-hahmona, eikä välimatka sarjakuvahahmoon ollut enää pitkä. Ajattelin istuttaa tämän hahmon maalauksissani toisenlaiseen ympäristöön, jossa voi saada aikaan dynaamisen ristiriidan.\nStenvall päätti siis yhdistää kaksi asiaa, jotka eivät kuulu yhteen.\nUkrainan kriisi viisi vuotta sitten antoi Kaj Stenvallille sysäyksen maalata Venäjän presidentti Vladimir Putinin. Kuva: Petra Ristola / Yle\nJo heti ensimmäisissa Putin-maalauksissa itänaapurin nokkamies pysäytti tunnistamattoman panssarivaunun paljain käsin.\nPutinin myötä poliittisten hahmojen esiinmarssi vain kiihtyi. Stenvallin öljyväritöissä oli Angela Merkeliä, Juha Sipilää, Timo Soinia ja Alexander Stubbia. Ja sitten valtameren takaa kankaalle uiskenteli uusi sopiva hahmo, Donald Trump.\n– USA:ssa presidenttiehdokkaiden joukkoon tuli uusi mielenkiintoinen hahmo, joka oli karikatyyri jo valmiiksi. Askel hänen hahmonsa käyttöön ei ollut kovin suuri.\nViime aikoina maailmalla tapahtuneet asiat ja käänteet Suomen sisäpolitiikassa ovat tarjonneet Stenvallille aiheita. Näyttää siltä, että tarjontaa riittää jatkossakin.\n– Kansainvälinen turbulenssi, joka on jatkunut viime vuosina, on antanut lisää aiheita, joita voi kommentoida.\nKaj Stenvall on taiteilija, joka haluaa ottaa kantaa töillään. On aina halunnut. Hän myös kulkee vastavirtaan ja kyseenalaistaa tosikkomaista ja välillä liian vakavaakin taidetta.\nTämä näkyy taiteilijan pihapiirissä olevan rakennuksen yläkerrassa, joka on rakennettu näyttelytilaksi. Sieltä löytyy maalauksia uran alkuvaiheista tähän päivään.\nKaj Stenvallin mukaan Yhdysvaltain presidentti Donald Trump on karikatyyri jo valmiiksi. Kuva: Petra Ristola / Yle\nLeikki sikseen -maalaus vuodelta 1972 esittää kahta työmiestä, jotka nojailevat seinään. Toisella on kädessään sirppi ja toisella vasara, muoviset lelutyökalut.\n– Tämän teoksen kohdalla koin ensimmäistä kertaa sen, miten kriitikko ei ihan ole sisällä näissä minun ajatuksissani.\nKaj Stenvall haluaa tehdä taidetta, jossa on haastetta silmälle, mielelle ja älylle. Myös maalausten nimissä on leikkimistä sanoilla.\nGreenpeacen kampanjaa varten tehty Don´t Rush More or… -maalaus ottaa kantaa ilmastonmuutokseen.\nKuvassa Trumpin ja Putinin kasvot on veistetty jäävuoreen, samaan tyyliin kuin neljän presidentin kasvot on ikuistettu Rushmore-vuoreen Yhdysvalloissa. Jäävuoren kyljessä kasvot sulavat.\nEnsimmäisen ankan Kaj Stenvall maalasi 30 vuotta sitten vuonna 1989. Ankkamaalausten suosio oli suurimmillaan noin 20 vuotta sitten, 1990-luvun lopulla.\nTuohon aikaan monen suomalaisen kodin seinät oli vuorattu Stenvallin maalauksista tehdyillä julistetauluilla tai postikorteilla. Ankat koristivat hiirimattoja ja t-paitoja.\n– Koko ruljanssin hallitsemisessa oli tiettyjä ongelmia silloin. Nyt on paljon helpottuneempi ja rentoutuneempi olo kuin silloin.\nKaj Stenvallin ankka-aiheiset maalaukset saivat monet innostumaan taiteesta. Kuva: Petra Ristola / Yle\nMutta ei niin pahaa ettei jotain hyvääkin. Moni löysi taiteen Stenvallin ankkamaalausten kautta.\n– Nuoret kiinnostuivat maalauksista ja uusi sukupolvi löysi tiensä gallerioihin ja museoihin.\nMaalaukset julki heti\nKaikki Kaj Stenvallin öljyvärityöt löytyvät hänen omilta verkkosivuiltaan (siirryt toiseen palveluun). Sivut ovat olleet internetissä vuodesta 1994.\nStenvall on viimeiset 25 vuotta laittanut valmiit työnsä välittömästi kaikille nähtäväksi. Nykyään verkkosivujen lisäksi valmiit työt ilmestyvät Facebookiin, Instagramiin (siirryt toiseen palveluun) ja Twitteriin (siirryt toiseen palveluun).\n– Tämä nykyteknologia on mielenkiintoinen tapa. Työn saa heti esille, ja palautetta saa käytännössä muutaman sekunnin tai muutaman minuutin kuluttua.\n– Tämä muuttaa kuvataiteilijan suhdetta katsojaan. Näen, mikä toimii, mikä ei toimi.\nTaiteilija Kaj Stenvall haluaa herättää maalauksillaan katsojissa ajatuksia. Kuva: Petra Ristola / yle\nAnkka- ja sarjakuvahahmot ovat edelleen mukana joissakin maalauksissa. Ankka muun muassa esiintyy Donald Trumpin kanssa samoissa maalauksissa.\n– Trumpin kohdalla Disney-hahmon kytkeminen mukaan oli niin suuri kiusaus, etten voinut välttyä siltä. Kysymyshän on kuitenkin kaimoista, Donaldeista. Kaksi Donaldia.\nKaj StenvallKuvataiteilijatKuvataideKotimaaDonald TrumpTurkuAntti RinneVladimir PutinPoliitikotJuha Sipilä


Lapsiperheen arkirealismia: EDiT!! Play play -Doh!\nEDiT!! Play play -Doh!\nMuutin postauksen otsikon aihetta paremmin vastaavaksi.\nAjattelin kirjoitella vaihteeksi vähän Tyypin juttuja.\nMeillä on nyt innostuttu kovasti itse tekemisestä ja erityisesti kylvyssä vedellä pitkäääääään leikkiminen eri kippojen ja pullojen kanssa on mieluisaa. :) Tänään jäbä oli 40 minuuttia kylvyssä ja parkuunhan sekin kylpy"hetki" sitten lopulta loppui, kun jo viilentyneestä vedestä piti lopulta tulla pois.\nToinen hirmuisen mieluisa puuha sisätiloissa on muovailuvahalla leikkiminen. Yleensä jäbä viihtyy muovailuvahalla puuhaillen reilun tunnin verran. Yleensä istun itse vieressä keittiönpöydän ääressä ja tarvittaessa autan pyörittelemään palloja tai kaulimaan littanaksi lätyksi muovailutaikinaa. Meille Joulupukki toi lahjaksi sellaisen PlayDoh:n lautapelin, jossa oli mukana 4 purkkia eri värisiä muovailuvahoja ja ne otettiin käyttöön jo jonkin aikaa sitten. Mielestäni PlayDoh:n vaha on ehdottomasti parasta, se on myrkytöntä, ei tahraa ja pysyy (kunhan purkin kansi on tiukasti suljettu) hyvin pehmoisena.\nPiirtäminen ei meillä kovastikaan jaksa innostaa, silloin jos äiti värittää Tyypin kanssa värityskirjan kuvia, niin silloin homma jaksaa jonkin verran kiinnostaa. Mutta muovailuvaha on tällä herkellä puuhista mieluisin.\nMuistipeli (Lotto-pohjalla) on yksi parhaita juttuja myös, mitä Tyyppi tietää. Etenkin jos äiti ja isi pelaavat yhtä aikaa. Muistipelin lisäksi pelataan paljon Chocoa sekä pähkinä/kirsikka-versiota, että Nalle Puh-versiota. Telkkaria meillä ei paljon katsella, eräs tietty Oiva Nalle-jakso jaksaa kiinnostaa (se, missä Nalle johtaa hedelmä- ja vihannesorkesteria) sekä lähes mikä tahansa Pipsa Possu-jakso on suosiossa. Muumilaakson Tarinoista ainoa jakso, joka kelpaa on se, missä Muumipeikko rakentaa talon.\nSaattaa olla, että pistän Tyypin huoneen sisustusta uusiksi nyt tulevan viikonlopun aikana. Jotenkin huone tarvitsee mielestäni uutta ilmettä! Katsotaan mitä voisin kehitellä. Beibin huonehan on tähän saakka ollut lähestulkoon varastona. Tosin maanantaina, kun ultrassa saimme tyttölupauksen, niin "pakotin" aviokin lähtemään Ikeaan uudestaan ja ostamaan beibin huoneeseen tarjouksessa olevan vaaleanpunaisen Mammut-pöydän, jollaisesta olen haaveillut niin kauan, kun Ikea on Mammut-sarjaa myynyt.\nTämä vaaleanpunainen myydään ainakin Espoossa ilmeisesti loppuun ja\ntarjoushinta oli 9,90 euroa tuon näkyvän hinnan sijaan.\nTilalle tulee tätä voimakkaampi pinkin sävy.\nHirmuisesti muuta ei beibin huoneen suhteen ole vielä suunniteltu. Tosin on aika varmaa, että huoneesta tulee vaaleanpunainen ja varmaan Nalle Puhin paras ystävä ja (kuinkas ollakaan) vaaleanpunainen Nasu tulee olemaan esillä. :)\nTänään käyntiin rv 22 eli 21+0 kasassa!\nPaino oli tänä aamuna 62,4 kg joten varsin maltillisella painonnousulla ollaan menty. Seuraava neuvola onkin sitten viikon päästä huomenna.\nTunnisteet: IKEA, lastenhuone, Mammut, muovailuvaha, taapero, Tyyppi


Kotihoito Tuija Ojaniemi Oy | Siivous | Siivouspalvelut Paimiossa\nHoiva- ja hyvinvointialan palvelut tuovat helpotusta arkeen esimerkiksi siivouspalveluiden osalta. Vaivatonta on tilata siivooja, joka huolehtii kotisi siisteydestä toivomallasi tavalla ja aikataululla. Lisäksi matkan tai muun vastaavan aikana sinun ei tarvitse huolehtia kodistasi, sillä voit tilata henkilön, joka käy huolehtimassa postilaatikon tyhjennyksen, kukkien kastelun, ym.\nTyössä käyvillä on aina kiire. Helpotusta arkeen saat tilaamalla luotettavan ja hyvän siivouspalvelumme. Teemme kahden henkilön voimin siivouspalvelua koteihin. Näin ollen palvelun laatu ja luotettavuus on erinomaista pienen tiimin ansiosta. Asiakastyytyväisyytemme on korkea, perustuen mielipide kyselyihin.\nSiivouspalvelun tarve kasvaa kunnon ja voinnin heikettyä. Palvelusetelillä on oikeutettu siivouspalveluun, jos kuulut säännöllisen kotihoidon piiriin, joko Paimion kaupungin tai yksityisen sektorin. Yksityisenä palveluna olet oikeutettu kotitalousvähennykseen ja palvelu on arvolisäverotonta. Siivouspalvelumme tarjoaa säännöllistä kotisiivousta, tai kertaluontoista siivousta. Teemme myös muutto siivouksia ja pakkausapua. Ilmaisella kartoituskäynnillä keskustellaan siivouksen tarpeesta ja sovitaan siivoukseen käytettävä aika. Ensimmäisen siivouskerran jälkeen laaditaan siivoussopimus. Siivouspalvelua teemme asiakkaiden välineillä ja aineilla tai meidän välineillä ja aineilla.\nLattia pintojen imurointi ja moppaus\nKeittiön pintojen puhdistus, tasot, kaakelit pienkoneet, liesi, mikro, liesituuletin\nPeilien ja lasipintojen puhdistus\nKaikkien tahrojen poisto kosketuspinnoilta\nWc:n ja kylpyhuoneenpuhdistus, lavuaari, hanat, wc-pönttö kokonaisuudessaan, tasot ja kosketuspinnat, lattiat\nKylpyhuoneen pesu, seinäkaakelit ym.\nMuuttosiivous ja pakkausapu\nAutamme pakkaamaan muuttotavarat\nTeemme sen jälkeen vaadittavan loppusiivouksen\nTeemme siivouksen ennen muuttoa uuteen kotiin\nAutamme purkamaan tavarat uudessa kodissa ja järjestämme ne paikalleen\nOta yhteyttä ja tulen kertomaan palvelustamme ja kuulemaan teidän toiveenne.\nTämä ei vielä sido mihinkään ja on täysin veloituksetonta.


Juhlat | Skenet\nHelsingin Taiteellisen Teatterin Juhlat hakee näyttämöä kolmen taiteenlajin risteyksestä.\nNeljä vuotta sitten perustettu Helsingin Taiteellinen Teatteri hakee kolmannessa produktiossaan tilaa, jossa näyttämö katoaa. Voimakkaista eettisistä ja filosofisista pohja-ajatuksistaan tunnettu ryhmä ei taaskaan ole lähtenyt ihan heppoisin eväin liikkeelle.\nSuvilahden Tiivistämössä on esillä Teemu Mäen ja Jaana Kokon taidenäyttelyn avajaiset, taiteilija Hukan (Laura Murtomaa) levynjulkistamiskeikka sekä Aune Kallisen HTT:n ryhmälle ohjaama tanssia ja esitystaidetta sekoittava esitys, josta tulee Juhlien eräänlainen kohokohta.\nJuhlat ovat kirjaimellisesti juhlat. Yleisölle tarjotaan aluksi samppanjaa ja tilassa saa kierrellä vapaasti esityksen aikana. Tiivistämön hallimaisesta tilasta tulee yllättävän kotoinen ja olohuonemainen. Teemu Mäen ja Jaana Kokon taideteoksia tulee myös katsottua normaalia taidenäyttelykäyntiä pidempään, mikä on vain hyvä asia ja muistuttaa siitä, että etenkin taulut ovat syventymistä, eivät vilkaisua varten tehtyjä.\nMäen teoksissa sekä hänen johdollaan luoduissa kollektiivimaalauksissa on ihmishahmoja, joiden läpi kuultaa tai joiden rinnalla kuljetetaan poliittista ja rivon seksuaalista kuvastoa. Kokon teoksissa taas ihminen säilyy enemmän salaisuutena, runona. Venäjä ja Neuvostoliitto tekevät yhden tärkeän juonteen esitykseen. Aihe toistuu kuvataiteessa, esitystaiteessa ja jopa koko tilaisuuden vieraanvaraisessa hengessä. Venäjä ääripäineen näyttää pohjattomalta absurdismin aarrearkulta.\nKuvat asettuvat uuteen kontekstiin, kun Kallisen esitystaideteos alkaa. Kallinen kuljettaa ihmisruumiin ja yhteiskunnan välistä kitkaa esityksessään. Onko ihmisessä salaisuutta, vai onko hän vain tyhjä näyttämö, jossa politiikka ja seksi remeltävät miten haluavat?\nJuhlia ei ole tiukasti tematisoitu, eikä yleisöä kohdella yleisönä, vaan ennen kaikkea ystävinä. Siten Juhlat rikkoo jo lähtökohdissaan näyttämön, esittäjien ja yleisön rajoja. Juhlissa haetaan kohottunutta, rajoja ylittävä ystävyyden ilmapiiriä, jossa suojavarustuksista hellitetään, päästetään vieras ihminen lähelle.\nKallisen tanssia ja esitystaidetta yhdistelevä esitys tapahtuu keskellä tilaa. Esiintyjillä on korkosaappaita, turkislakkeja ja muutenkin itänaapuriin viittaavia elementtejä asuissaan. Neuvostoliitto elää ainakin joidenkin esiintyjien futuristisissa haalareissa. Toisaalta löytyy myös glitteriä ja verkkosukkahousuja.\nVladimir Sorokinin teos Marinan kolmaskymmenes rakkaus on toiminut eräänlaisena pohjatekstinä ja inspiraation lähteenä teokselle. Sorokinin kirjaa pidetään kirjallisuuden käsitetaiteena, tahallisena antiromaanina, joka uuvuttaa lukijan äänten ja sitaattien kakofoniaan. Tarinassa Marinan rakkaus on persoonan kadottamista yhteiskunnalle, järjestelmä tunkeutuu ruumiiseen.\nKallinen sanoo alkupuheessaan (jonka esityksessä luki Heikki Herva), että hänestä teoksen ruumiillisuus on tärkeää ja hän haluaa tuoda sen esiin. Miten ruumiimme on yhteiskunnassa ja miten ruumin ja yhteiskunnan suhdetta voisi esityksen avulla avata? Teos jatkaa Kallisen aiempia taiteellisia tutkimusretkiä ruumiin ja yhteiskunnan suhteissa. Ajattelussa on yhteyksiä ainakin Esa Kirkkopellon johtaman ryhmän julkisiin harjoitteisiin.\nHukan esittämät, absurdisti itsereflektiiviset, toisteiset, karjahtelevat ja poukkoilevat kappaleet antavat bilettämiselle tärkeän rytmin, kiintopisteen. Yhdeksi kysymykseksi nousee myös, miten ihminen reagoi taiteeseen. Ihminen esittää itseään taiteelle, toivoo, että taide ymmärtäisi juuri häntä, kapinoi taidetta vastaan ja mielistelee taidetta.\nTeoksen yhtenä ideana on perinteisen näyttämön purkaminen, jotta uusi näyttämö voi syntyä. Siten ajatus ihmisestä, joka esittää itseään taidenäyttelyssä, on hyvä lähtökohta purkamiselle. Ihminen tempoilee itsessään ja suhteissaan muihin taiteen keskellä. Ehkä ihminen odottaa, että taide selittäisi hänet. Esiintyjät eivät vaikuta toimijoilta, vaan konttaavat, kierivät, hyppivät ja nojailevat tahdottomina. Esiintyjien luomassa juhlakansassa on välillä jotain hyvin passiivista, alakuloista ja kammottavaa. Välillä esiintyjät taas saavat suloisia piirteitä, etenkin silloin, kun yrittävät vieraskoreilla siinä kuitenkaan onnistumatta.\nLopussa esitetään runoja ja esiintyjät tarjoilevat yleisölle maittavia piirakoita. Näyttämö onkin onnellista yhdessäoloa, juhlaa.\nMaria Säkö – 30.09.2009\nJaana Kokko, 37-vuotias kuvataiteilija, asuu pääosin Helsingissä.\nTeemu Mäki, mm. Kuvataiteen tohtori ja professori, varadekaani/Visuaalisen kulttuurin osasto - Taideteollinen korkeakoulu, ateisti, sosialisti, kolmen lapsen isä\nJuhlat -näyttelyssä on nähtävillä seuraavat teokset ja installaation katkelmia: Voodoo Women (Three Generations of Mami Wata Voodoo Women: Adjovi, Ayaba and Napa Gbagassi), In Africa Women Are the Real Men, Life in Full (Fast Food, Fast Life, No Life vs. Life in Full), Jumala tekee sateenkaaren / God Makes the Rainbow, TŠETŠENIA (Putinin Venäjällä)\nOsa maalauksista on Teemu Mäen johdolla toteutettuja kollektiivimaalauksia.\nHukka, Laura Murtomaan (freelancer muusikko ja teatterintekijä) sooloprojekti.\nMarinan kolmaskymmenes rakkaus, tanssi- ja esitystaideteos\nNÄYTTÄMÖLLÄ Karoliina Franck, Heikki Herva, Martti Jantunen, Tero Kaipanen, Paula Koivunen, Paula Laurila, Alma Lehmuskallio, Elina Manninen, Anni Tani ja Ulla Varis.\nPUVUT Paula Koivunen ja työryhmä\nVALOT Niko Kurola\nOHJAUS JA DRAMATURGIA Aune Kallinen\nKOKEMUKSELLINEN ANATOMIA Satu Palokangas\nTiivistämössä, Suvilahdessa, tulevissa kulttuuritiloissa. Paikalle pääsee metrolla (Kalasatama), busseilla (linjat 68, 11, 16, 58, 58B, 59, 90A) tai pyörällä/kävellen esim. Sörnäisten rantatietä pitkin.\nJuhlapäivät: 30.9. klo 19, 1.10. klo 19, 3.10. klo 19, 4.10. klo 15, 6.10. klo 19 ja 7.10. klo 19\nTiivistämö (rakennus 5), Suvilahti, Kaasutehtaankatu 1, Helsinki (Kalasataman metroasemalta)\nLippuvaraukset liput @ htt.fi ja puhelimitse 040 448 6840 Ma-pe klo 15-18, esitysviikonloppuina 2 tuntia ennen esityksen alkua. Muina aikoina voi jättää varauksen vastaajaan.


Väinölän elämää: Kesähuone talven keskellä\nViime viikolla saatiin nauttia kauniista päivistä. Vaikka pakkanen paukkui, toi aurinko paljon keväisemmän tunnelman kuin viimepäivien harmaus. Vaikka kesä on ehdottomasti minun lempi vuodenaikani, on talven tunnelmakin kaunis....erilainen.\nNapsin yhtenä päivänä kuvia kesähuoneestamme. Aikanaan halusin jotain erilaista kuin muilla ja koska tarjolla ei vanhoja ikkunoita ollut (olisimme tehneet niistä kesähuoneen),\npäädyimme valmiiseen kasvihuoneeseen. Sen ilme muuttuu vuodenaikojen mukaan. Aurinkoisena talvipäivänä tunnelma oli tälläinen.\nKesähuoneen yhteyteen on tarkoitus rakentaa kesäkeittiö, johon hankittuna on jo vanha Leino puuhella ja ihana puinen allaskaappi. Tätä projektia saatte seurata keväällä blogin kautta.\nMukavaa päivää, pysykää terveenä.\nTunnisteet: kesäkeittiö, puutarha, talvi, tunnelma\nSumi 13. maaliskuuta 2018 klo 12.51\nIhanan tunnelmallinen! <3 Mielenkiinnolla odotan kesäkeittiöpostauksia. :)\nNila 14. maaliskuuta 2018 klo 23.23\nIhanaa omistaa karvari. Minä joudun sitä vielä odottamaan . Me teemme sen vanhoista ikkunoista. Meillä vaihdettiin viime kesänä mökille vanhalle puolelle ikkunoita ja siitä jäi tupla ikkunat. Pitää vielä hankkia lisääkin . Mutta kaikki aikanaan . Odotan kesähuone postauksia mielenkiinnolla .\nKati 15. maaliskuuta 2018 klo 1.50\nMeillä kans suunnitelmissa jos siihen kesäkeittiöön löytyis muutama vanha ikkuna. Paljon on suunnitelmia sen suhteen ja varmasti päivittelen projektia tänne bloginkin puolelle. Tulis vaan pian kevät, että pääsis alottelemaan. Mukavaa kevään odotusta :)\nKivisen Vilma 16. maaliskuuta 2018 klo 1.02\nKesähuone, jo sananakin kivan kuuloinen! Mielelläni itsekin tuollaisen ottaisin, mutta en sellaista kuitenkaan koskaan hanki.\nKati 17. maaliskuuta 2018 klo 11.16\n🙂 kesähuoneita voi olla monenlaisia, meillä tuollainen 🐞🐝🦋


Ei Seksiä Kaunis Pimppi\nelokuu Sieltä ei roiku mitään. Karvakolmio on kaunis ja nätti luonnostaan, ei tarvi leikata ollenkaan. Hyvässä timmissä on pysynyt monien lasten. Ei se kliininen ja siivo pimppa minulla mitään erikoista saa aikaan, kuten ei sellanen pieni posliini pimppi kuin mun kaverilla. ja lisäksi et se kastelee alkkarit. heinäkuu Kansallisuuksia vaimo nai vierasta kaunis pillu on ollut 46 eri Sexshop oulu vaimo nai vierasta - Amatöri, seksi. Vieraissa, ei kaukana ikkunastamme, pienen kujasen toisella puolen kattotasanteella venytteli tumma mies.\n: Ei seksiä kaunis pimppi\nEi seksiä kaunis pimppi 314\nEi seksiä kaunis pimppi Pimpin kauneutta varmaan olet katsellut lehdistä ja videoista, posliinia. On senkin kulli hiukan poikavuosista rupsahtanu! Olin kuitenkin ehtinyt jo rakastua mieheen. Jos mies on suosittu, hän voi valita. Mutta mua jotenkin kyllä aina vähän hävettää ottaa vastaan tuollaisia kehuja kun eiköhän se ole samanlainen kuin muillakin: Seksuaalinen sisältö on sallittua aiheeseen tarkoitetuilla palstoilla, joiden ikäraja on 18 vuotta. En tarvitse mitään vaihtelua.\nEi seksiä kaunis pimppi Olehan sinä pillusi kanssa kaunis. Missä on uusi ajatus? Viivapimppi on kuivakan oloinen, epänaisellinen. Itse olen ollut tyytyväinen vehkeeseeni, vaikkei se mikään mela olekaan, mutta tähän asti sopinut joka reikään. Seksissä on kysymys ihmisyystä, toisen ihmisen kohtaamisesta, hyväksynnän saamisesta ja yhteyden kokemisesta.\nVIDEO NAISEN ORGASMISTA LEFFAILTA Naisten hiusmuoti alaston hieronta\nEi seksiä kaunis pimppi -\nSeksi ja parisuhde Miehet vastaavat. Märkä, levitettynä, takaapäin ja lähietäisyydellä. Toki, kun penikseen saa sisälle asti, niin tunne voi olla juuri oikea tai sitten aiempien tapaan tiukka tai löysä. Asumme omassa komeassa m2 talossamme taajaman keskustassa. Nykyään tuntuu, että yhä useammat miehetkin ovat valikoivampia eivätkä enää suostu antamaan ihan kaikille.\nPlaboy very sexy\nSeksi takaapäin mobiili porno\nNaista panettaa sex book\nSeksiä koulussa suomi24 sinkkuristeily


Lakiasiaa kerran kuukaudessa: Papereiden on syytä olla kunnossa – Hämeen Sanomat\nLakiasiaa kerran kuukaudessa: Papereiden on syytä olla kunnossa\nNykyisin asioiden kirjaaminen on usein suositeltavaa ja osin pakollistakin. Kuva: Sergey Nivens\nEnnen, siis silloin kun joidenkin henkilöiden mielestä kaikki oli paremmin, ei asioita laajemmalti kirjattu. Asiat hoituivat tuolloin ainakin kohtuudella hyväksyttävällä tavalla. Yhteiskunta on tuosta ajasta olennaisesti muuttunut. Nyt asioiden kirjaaminen on tietyiltä osin pakollista ja useimmiten ainakin erittäin suositeltavaa.\nJäljempänä kaksi esimerkkiä käytännön asioista, joissa asiakirjojen laatimisella voi olla olennainen merkitys.\nPerinteisiä avioliittoja solmitaan edelleen paljon. Avioliittojen kesto on usein kuitenkin lyhyt. Puolisoilla on avioliitossakin ollessaan oma omaisuutensa, mutta lain perusteella avio-oikeus toisen omaisuuteen. Avio-oikeus realisoituu mm. avioliiton päättyessä avioeroon. Eron jälkeen tulee toimitettavaksi ositus, jossa puolisoiden avio-oikeuden alaisten omaisuuksien säästö jaetaan.\nAvio-oikeus voidaan poistaa puolisoiden tekemällä avioehtosopimuksella.\nPuolisot voivat keskenään tekemällä kirjallisella avioehtosopimuksella määrätä avio-oikeuden rajoituksista tai avio-oikeuden täydellisestä poistamisesta. Avioehtosopimus on jätettävä maistraattiin rekisteröitäväksi. Sopimus tulee voimaan kun se on rekisteröity. Avioehtosopimusta ei voi rekisteröidä sen jälkeen kun hakemus avioerosta on tullut vireille.\nRekisteröinnin jälkeen avioehtosopimus on voimassa, vaikka fyysistä asiakirjaa ei enää olisi tallella.\nPerimyksestä aviopuolison kuollessa\nJos kuolleella puolisolla ei ole rintaperillisiä tai testamenttia, leskeksi jäänyt aviopuoliso perii hänet lain nojalla. Puolisoiden mahdollisella testamentilla voi olla vaikutusta siihen mitä omaisuudelle tapahtuu lesken kuoltua.\nAvoliitossa puolisot ovat oikeudellisesti toisilleen vieraita henkilöitä. Avoliitto voi avioliiton lailla purkautua eroon ja toisen puolison kuolemaan. Eroon liittyen on säädetty laki avopuolisoiden yhteistalouden purkamisesta. Perintöä koskevissa säädöksissä ei ole avoliittoa koskevia säännöksiä.\nPerimyksestä avopuolison kuollessa\nJos henkilö kuolee ilman rintaperillisiä tai testamenttia, on perimystä koskeva laissa säädetty sukulaiset joilla on lain nojalla oikeus periä hänet. Näitä ovat mm. vanhemmat, sisarukset ja isovanhemmat. Henkilön avopuoliso ei lain nojalla peri mitään.\nAvoliitossa olevat ostavat avioparien lailla usein asunnon tms yhteiseen omistukseen. Toisen kuoleman jälkeen jäljelle jäänyt omistaa asunnosta vain aikanaan kaupassa ostamansa osuuden. Jos jäljelle jääneen omistusosuus asunnosta on 100%, ei puolison kuolema aiheuta asunnon suhteen lisäongelmia. Jos edesmenneen osuus asunnosta on ollut 50% tai 100%, siirtyy tuo osuus yhteisestä kodista hänen lakisääteisille oikeudenomistajilleen. Silloin voi syntyä erimielisyyttä arvosta jolla jäljelle jäänyt voi lunastaa asunnon omakseen tai siitä saako jäljelle jäänyt jäädä asumaan asuntoon. Jos vainaja on omistanut asunnosta 100%, voi eloon jäänyt puoliso joutua myös muuttamaan pois kodistaan toisen puolison kuoltua.\nKuolemantapauksen jälkeen jäljelle jäävän puolison asema voidaan turvata tekemällä testamentti.\nMeillä on voimassa laki yhteistalouden purkamisesta avoliiton päätyttyä. Siinä säädetään omaisuuden erottelusta, oikeudesta hakea pesänjakajaa toimittamaan erottelu sekä laissa yksilöidyillä perusteilla hakea hyvitystä toiselta puolisolta.\nLain säännöksistä voidaan osittain sopimuksella poiketa.\nKirjoittaja Kimmo Koskentausta on hämeenlinnalainen asianajaja.


Tuhti riistakeitto sopii syksyiseen päivällispöytään - Maku - Aamuset\nTuhti riistakeitto sopii syksyiseen päivällispöytään\nHerkullinen hirvikeitto. Kuva: Marttiina Sairanen\n5.11.2018 8:59 Aamuset\nPyhäinpäivä, entiseltä nimeltään pyhäinmiestenpäivä, on kirkollinen pyhäpäivä jolloin muistetaan pyhimyksiä, marttyyreita ja vainajia. Pyhäinpäivää vietetään marraskuun ensimmäisenä lauantaina. Kristillinen juhla on sulautuma kahdesta sitä edeltäneestä kristillisestä pyhäpäivästä, kaikkien pyhien päivästä ja kaikkien uskovien vainajien muistopäivästä, jotka yhdistyivät uskonpuhdistuksen myötä. Pyhäinpäivänä muistellaan edesmenneitä läheisiä ja kristikunnan marttyyreja sekä muita Kristukseen uskovia kuolleita.\nVuonna 1967 päivän nimi vaihdettiin ‘pyhäinmiestenpäivästä’ nykyiseen muotoon. Omaiset vievät silloin läheistensä haudoille kukkia, kynttilöitä ja seppeleitä. Haudoilla käynti pyhäinpäivänä alkoi yleistyä Suomessa toisen maailmasodan jälkeen. Kristillisestä näkökulmasta pyhäinpäivään liittyy vainajien muistelun lisäksi ajatus toivosta ja elämän jatkumisesta tuonpuoleisessa. Pyhäinpäivänä monilla on perinteenä hiljentää tahtia ja kerätä ystäviä ja sukulaisia ruokapöydän ääreen. Ison joukon kestitsemiseen sopii kunnon paisti, suuri kattilallinen keitto tai iso pellillinen piirakkaa.\nHirvikeitossa toimii vanha kunnon perinteinen resepti, jolla tehtynä keitto on parhaimmillaan kertaalleen lämmitettynä. Tai toisen, tai kolmannenkin.\n600 g hirven keittolihaa\n2 l vettä tai itsetehtyä lihalientä\nkokonaisia maustepippureita maun mukaan\nKuori ja kuutioi juurekset ja lohko sipulit. Huuhtele liha kylmällä vedellä. Laita liha kylmään veteen ja kuumenna vesi kiehuvaksi. Anna kiehua ja kuori pois pinnalle kertyvä vaahto. Lisää mausteet ja anna hautua parin tunnin ajan. Nosta liha liemestä ja anna jäähtyä. Paloittele se sopivan kokoisiksi paloiksi. Siivilöi lihaliemi ja kaada se takaisin kattilaan.\nLisää kattilaan juurekset, sipulit sekä lihapalat ja anna porista noin puoli tuntia, tai kunnes juurekset on pehmeitä. Viimeistele keitto hienonnetulla, tuoreella persiljalla.


Ahdistelukokemus pysyy mielessä – humalaiset miehet solvasivat ex-kansanedustajaa lentokoneessa - Kotimaa - Uutiset - MTV.fi\nAhdistelukokemus pysyy mielessä – humalaiset miehet solvasivat ex-kansanedustajaa lentokoneessa Kotimaa\nJulkaistu 14.01.2016 09:13\nSDP:n entinen puoluesihteeri Ulpu Iivari kertoi tänään Huomenta Suomen Enbuske360-ohjelmassa, että viime päivien keskustelu häirinnästä ja Saksan Kölnin ahdistelutapauksista tuo aina mieleen omat kokemukset.\n– Voin kuvitella sen kauhun, joka syntyy kun nainen joutuu miesjoukon piirittämäksi, aloittaa Iivari.– Minulla on tällainen kokemus, kun 90-luvun alkupuolella lensin Tallinnasta työmatkalla todella pienellä lentokoneella Helsinkiin. Sen koneen täytti suomalainen miesporukka, ilmeisesti työkavereita, jotka olivat olleet muutaman päivän Tallinnassa.\nVoimattomuuden ja likaisuuden tunneIivari kuvailee miesporukan olleen juoppohulluuden tilassa ja Iivari arvelee, että miehillä oli paha olla niin fyysisesti kuin henkisesti.– He olivat tehneet varmaan kaikenlaista Tallinnassa. Tämä aiheutti sitten sen, että he alkoivat purkaa vihaansa minuun koneessa. Ensin veroista ja byrokratiasta ja siitä, kun työnteko ei kannata.– Sitten se päättyi siihen, että olin symboli kaikille rumille, lihaville, pihtareille suomalaisämmille, jonka takia heidän täytyy mennä sinne Viron ilotaloihin. Lopuksi yksi mies sanoi, että sinut pitäisi tappaa.Iivari muistaa, että koneessa oli 20-vuotiaita virolaisia lentoemäntiä, jotka eivät voineet puuttua tilanteeseen. Hän itse päätti olla hiljaa.– Kone oli niin pieni, että ajattelin, että jos tämä lauma alkaa velloa, niin me pudotaan alas. Se on todella hurja voimattomuuden ja likaisuuden tunne, joka syntyy noissa tilanteissa. Se oli kokemus, jonka muistan aina.Ehdotuksia 70-luvullaIivari kertoo, että 1970-luvullakin on eteen tullut ehdotuksia ja kähmintää.– Kaikkien nuorten naisten niin sanottuun ammattitaitoon kuului torjua elegantisti ja ystävällisesti typeriä ehdotuksia ja kähmintää. Tärkeää oli, että ei loukannut näitä herroja samalla.Puoluesihteerinä Iivari työskenteli vuodet 1987-1991. Iivari toimi vuosina 1991-1995 SDP:n kansanedustajana ja myöhemmin myös europarlamentaarikkona.Tuomas Enbusken vieraana oli myös käsikirjoittaja Jari Hanska, joka Iivarin tavoin tuomitsi Kölnin uudenvuodenyön tapahtumat.– Oli tekijät ketä tahansa, niin teko pitää tuomita ja vietyä oikeusprosessit läpi, Hanska alleviivasi keskustelussa Kölnin tapahtumista. – Naisten kauhua ja kokemaa vääryyttä ei voi väheksyä, Iivari painottaa.Ohjelmassa vieraat pohtivat myös, miksi valtamedioilla kesti niin kauan uutisoida Kölnin tapahtumista. Esimerkiksi Saksassa media on pahoitellut viivästystä uutisoinnissa. Katso video kokonaisuudessaan täältä. Itävallan poliisi jakaa tuhansia "seksihälyttimiä" - Tarkoitus estää häirintä uutenavuotena 20.12.2016


BREATHE ME.: paras kesäasuste\nSANNA 17. huhtikuuta 2012 klo 23.05\nmäkin kaivoin viime kesänä äidin kaapin pohjalta täydellisesti kuluneen mustan nahkavyölaukun! täytyykin pyytää äitiä tuomaan se tänne ensi kuussa. oon samaa mieltä, että se on ihan täydellinen kesäasuste!\nEerika 18. huhtikuuta 2012 klo 16.05\nmä aloin kans miettii, et haluun ettii käsiini myös nahkaisen version!! oon käyttäny tätä nyt lontoossa joka päivä, ja on niiin kätevä!


Salpausselän kisoissa hienoja suomalaishetkiä ja huipputunnelmaa - ePressi\nSalpausselän kisoissa hienoja suomalaishetkiä ja huipputunnelmaa\nSalpausselän kisoissa hiihdon, yhdistetyn ja mäkihypyn urheilijat saivat nauttia upeasta tunnelmasta mukavassa talvisäässä. Urheilullisesti kotiyleisölle suurinta herkkua tarjoilivat yhdistetyn urheilijat, kun Eero Hirvonen ja Ilkka Herola voittivat yhdistetyn joukkuesprintin.\n– Yhdistetyn joukkuesprintti oli jännittävä kilpailu, jossa suomalaiset antoivat Seefeldiä varten myrskyvaroituksen. Meillä on muutenkin ollut jännittävät kilpailut ja tyytyväisiä urheilijoita. Olen nähnyt paljon iloisia ilmeitä, lisäksi hienoa on ollut kuulla korvia huumaava kannustuksen pauhu. Ihmiset ovat todella eläneet suorituksissa mukana. Uusi huoltoalueen paikka on selvästi tuonut urheilijat katsojien iholle, mikä on päästänyt yleisön aistimaan vielä enemmän urheilijoiden jännitystä ja tunnelmaa. Se on ollut onnistunut ratkaisu kaikille osapuolille, Salpausselän kisojen pääsihteeri Aino-Kaisa Saarinen iloitsee.\nLauantaina Salpausselällä vieraili päivän aikana yhteensä 15.000 kisavierasta. Kisajärjestelyissä on ollut mukana kisaviikonlopun aikana 1300 kisatoimitsijaa\n– Jälleen kerran olen iloinen siitä, että kaikki kilpailutapahtumamme sujuivat erinomaisesti. Jo tässä vaiheessa haluan kiittää upeita toimitsijoitamme. On hienoa, että juuri päättyneiden nuorten MM-kisojen jälkeen sama hieno vapaaehtoisten joukko on ollut jälleen mukana. Kilpailuiden aikana on ollut innostunut tunnelma sekä stadionilla, mäkimontussa ja latujen varrella. Lisäksi oli liikuttavaa huomata, että Matti Nykäsen kunniaksi järjestetty muistohetki kosketti ja selvästi yhdisti paikalla olijoita, Salpausselän kisojen järjestelytoimikunnan puheenjohtaja Juha Kolu sanoo.\nHienoa kisatunnelmaa odotetaan Salpausselän kisoihin myös sunnuntaina, sillä yleisöä riemastuttaneiden Hirvosen ja Herolan lisäksi suomalaishiihtäjistä ladulla ovat muun muassa olympiavoittaja Iivo Niskanen ja sprintteritähti Ristomatti Hakola. Lisäksi sunnuntaina hypätään henkilökohtainen mäkikilpailu, jossa muun muassa Antti Aallolta on lupa odottaa pitkiä hyppyjä.


Nilkan kipu kannattaa hoitaa viipymättä | Pihlajalinna\nRusahtiko, napsahtiko, vihlaisiko? Tai onko jalassa jo pitempään ollut kipu, josta ei oikein saa otetta? Ortopedi ja jalkakirurgi Helka Koivu kannustaa tulemaan hoitoon mieluummin ennemmin kuin myöhemmin, onpa kyseessä akuutti tai pitempään mietityttänyt vaiva.\nHelka Koivu näkee työssään erilaisten jalkavammojen koko kirjon. On akuuttivammoja, nyrjähdyksiä, murtumia, varvasvammoja ja rasitusvammoja.\n– Meillä hoidetaan paljon myös vammojen jälkitiloja. Aika usein se, miksi vastaanotolle lähdetään, on kipu.\nYleisimpiä vammoja Koivun vastaanotolla ovat nilkan nyrjähdys ja nivelsidevammat. Nämä eivät kysy ikää eivätkä urheilullisuutta. Kun yksi horjahdus tai syrjään astuttu porras riittää, tulee työikäisiä paljon hoitoon juuri nilkan vammojen takia.\n– Nilkka on siinä mielessä hankala kohde, että sen suhteen ei aina ole merkitystä sillä, minkä asteinen vamma nilkassa on ollut, alkuvaiheen hoito on aina tärkein. Ja nilkkaan jää herkästi toiminnallinen ongelma. Niinpä näidenkin kanssa saisi mielellään tulla mahdollisimman varhaisessa vaiheessa tutkimukseen, Helka Koivu kertoo.\nTarkista kipeä nilkka\nKun nilkka ottaa osumaa, moni jää odottelemaan aikaa parempaa.\n– Nilkkojen vammoista ajatellaan liian usein niin, että kun ei ole murtumaa, mennään särkylääkkeellä. Nämä kuitenkin erityisesti tarvitsisivat hoitoa, Koivu muistuttaa.\nMyöhään hoitoon tuleminen on parempi kuin hoitamatta jättäminen.\n– Vaikka nilkka olisi ollut pitkään oireinen, alaraajafysioterapeuttien kuntoutus puree yleensä hyvin. Mutta nilkkojen vammat olisi hyvä hoitaa mahdollisimman tuoreeltaan, Koivu kertoo.\nOta nivelrikko hallintaan\nUsein vastaanotoille tullaan myös nilkan ja jalkaterän alueen kipujen takia. Monella työikäisellä jalat kuormittuvat esimerkiksi seisomatyössä tai turvakenkiä vaativassa työssä. Pitkittyessään vaivasta voi tulla todella ikävä.\n– Ihmiset ja jalat ovat yksilöllisiä – toiset kestävät näitä rasituksia tosi hyvin, jotkut huonommin. Jos jalassa on kipuja, on aina tärkeä aloittaa tarkastelemalla, millainen jalka on ja liittyykö kipu kuormitukseen.\nHoidon arvio tehdään aina yksilöllisesti, onpa suuntana leikkaus tai esimerkiksi fysioterapia. Nivelrikkoon voi saada apua myös kortisonipistoksista.\n– Kortisonipistokset toimivat jalan pikkunivelten kiputiloissa tosi hyvin. Ja toki annamme yleistä jalkineohjeistusta. Osa jalkojen virheasennoista on vammojen jälkitiloja, mistä päästään taas siihen, että vammat on hyvä hoitaa ja tarkastaa niin ajoissa kuin vain mahdollista, Helka Koivu kiteyttää.\nLue lisää nilkan ja jalkaterän hoidosta\nLisää ajankohtaisia ja mielenkiintoisia artikkeleita


Milloin kohtasit viimeksi oikeasti aidon ihmisen? Minä kohtaan tänään, työpaikallani useita. - Vammaisalan vetovoiman kehittäminen\n3.2.2021 Kategoriat: Blogi\nMilloin kohtasit viimeksi oikeasti aidon ihmisen? Minä kohtaan tänään, työpaikallani useita.\nJos joku olisi sanonut minulle 15 vuotta sitten, että luot urasi kehitysvamma-alalla, olisin nauranut makeasti. En todellakaan ajatellut oikeastaan olevani edes hoivatyössä.\nLähdin opiskelemaan lähihoitajaksi 2010 ajatuksena ja vankkana päämääränä päästä töihin päiväkotiin. Sattuipa kuitenkin käymään niin, että pääsin kuntoutuksen tukemisen jaksolla työharjoitteluun kehitysvammaisten lasten pariin. Alkuun jännitin asiakkaita kovastikin, työ oli erilaista, mutta silti kiehtovaa ja mukavan haasteellista. Minulla ei ollut ennen työharjoittelua mitään kokemusta kehitysvammaisista.\nOlin elänyt lähes koko elämäni Suolahdessa, jossa eriastein kehitysvammaisia henkilöitä oli näkynyt katukuvassa Suojarinteen Kehitysvamma-alan erityisosaamiskeskuksen vuoksi. Olin kokenut kehitysvammaiset äänekkäinä, arvaamattomina sekä pelottavina, joiden kanssa ei osannut kommunikoida mitenkään.\nKummipoikani äiti työskenteli tuolloin pääosin kehitysvammaisten lasten fysioterapeuttina ja antoi vinkin harjoittelupaikkani lähistöllä sijaitsevasta Keski-Suomen Vammaispalvelusäätiön hallinnoimasta Vanamosta, jossa tarvittaisiin kipeästi kesätyöntekijää. Niin minä sitten löysin itseni pian kesätöistä erittäin vaikeasti kehitysvammaisten lasten parista, jossa ihastuin työhön täysin.\nTyö oli haastavaa, ajoittain hyvinkin raskasta, mutta toisaalta asiakkaat valloittavia, omia erityisiä persooniaan. Valtaosa lapsista kävi Vanamossa jaksoilla noin kerran kuukaudessa omaishoidon vapaapäivien ajan. Olimme usealle perheelle henkireikä ja ainoat ihmiset, jotka ymmärsivät heidän väsymyksensä ja huolensa erityisen lapsen vuoksi.\nPerheiden parissa tehtävä intensiivinen työ oli kiinnostavaa ja avasi silmiäni monin tavoin. Itse asiassa nimenomaan tuo aika sai minussa heräämään ajatuksen sosionomi opinnoista ensi kertaa. Kuinka voisin auttaa perheitä muutoin? Miksi omaishoitajien on niin hankalaa saada tukea? Miten erityistä tukea tarvitsevien lasten asemaa voisi parantaa?\nHuomasin, etten voisi kuvitellakaan työskenteleväni päiväkodissa, muuta kuin erityistä tukea tarvitsevien lasten kansa. Tuollaisia työpaikkoja ei paikkakunnalla kuitenkaan ollut. Olin lopulta töissä Vanamossa kolme vuotta, kunnes yksikön lakkauttamisen vuoksi jouduin etsimään uutta työtä.\nMatkani jatkui kehitysvammaisten aikuisten ympärivuorokautiseen asumispalveluyksikköön, jossa olen edelleen töissä. Olen oppinut ja saanut paljon. Päivääkään en vaihtaisi pois. Kehitysvammaisia aidompia ihmisiä ei olekaan, heidän ilonsa ja surunsa ovat aitoja, he ovat omia itsejään juuri sellaisena, kun ovat.\nKehitysvamma-alan ehdottomasti yksi suurimmista haasteista on ammattitaitoisen, oikeasti alasta kiinnostuneen henkilökunnan saaminen. Hoitajia, ohjaajia ja avustajia on vaikea saada sitoutettua työhön. Kuitenkin asiakasryhmänä kehitysvammaiset hyötyisivät juurikin pysyvistä työntekijöistä, jotka tuntevat asiakkaat pitkältä ajalta. Useat tapaamani kehitysvammaisten kanssa työskentelevät ovat sattuneet alalle vahingossa. Kuinka näitä onnistuneita vahinkoja voitaisiin lisätä ja koulutusta alalle saada kiinnostavaksi. Siinäpä meillä vasta urakkaa.\nTeksti: Hanna Väisänen\nHanna Väisänen opiskelee sosionomiksi Diakonia-ammattikorkeakoulun Pieksämäen yksikössä. Hän työskentelee kehitysvammaisille aikuisille tarkoitetussa palveluasumisen yksikössä opintojen ohella.


Author Topic: Steinerilaisuus se yhä sinnittelee (Read 120408 times)\n« Reply #45 on: 02.03.18 - klo:04:06 »\nLöysin sitten tuon kirjan lähikirjastosta Itäkeskuksesta, 1. painoksen. Ja olen nyt yrittänyt sitä lukea.\nMutta kyllä se vaikeata on, sellaista himphamppua se tekstinä on. Villejä spekulaatioita taivaankappaleiden vaikutuksista ym. ja sitten joku oikea tietokin joukossa vaikka lannoituksen merkityksestä. Tai melkein oikea, ei hänellä ihan ole maatalouden kemiakaan hallussaan.\nOlen lukenut otteita siitä vaimolleni, joka pitää käsittämättömänä, että moinen roska on joskus tehnyt johonkin vaikutuksen. Oma vaikutelmani: kun Steiner varoitteli alkoholista hän tiesi mistä puhui. Nuo esitelmät hänen on täytynyt pitää aika lailla päissään. (Ja tämä on asian hyväntahtoinen, myönteinen tulkinta.)\nMutta kidutan nyt itseäni ja kahlaan sen läpi.\n« Last Edit: 02.03.18 - klo:08:35 by Heikki Jokipii »\n« Reply #46 on: 03.03.18 - klo:08:12 »\nNäitä Steinerin neuvomia tuholaisten torjuntakeinoja ei jostain syystä tuoda uudemmissa biodynaamisissa teksteissä paljon esille:\nMyyriä vastustetaan nylkemällä pyydystetyn nuoren myyrän nahka ja polttamalla se. Tuhkaa sitten ripotetaan pelloille. Hyvin pienet "homeopaattiset" määrät riittävät. Erilaisten kosmisen voimien kautta vaikutus on se, etteivät myyrät enää lisäänny.\nHyönteisten vastustuksessa taas hyönteinen poltetaan kokonaan. Tuhka saman tapaan levitetään. Hyvin pienet määrät siinäkin riittävät.\nMolemmissa tapauksissa tarkkaa on tähtien asento silloin, kun polttaminen ym. tapahtuu. Ja kummassakin sen on tapahduttava eri aikaan, ehdottomasti juuri siihen sopivaan. Hyönteiset on käsiteltävä, kun aurinko on Härän tähtikuviossa.\nMolemmissa tapauksissa tulosta luvataan neljässä vuodessa. Sehän on luonnon rytmi näissä asioissa. Tarkentaen: ei siis neljän vuoden ajan vaan neljän vuoden kuluessa, ennemmin tai myöhemmin. Tässäkin on steinerilaisen vain sopeuduttava luonnon omaan rytmiin, eikä kärsimättömyyksissään sortua teollisiin torjunta-aineisiin. Tai edes muussa luomuviljelyssä sallittuihin?\n« Last Edit: 04.03.18 - klo:12:06 by Heikki Jokipii »\n« Reply #47 on: 03.03.18 - klo:08:51 »\nTämä Biodynaamisen yhdistyksen sivulla oleva ajatus, että jokainen voi meistä löytää itsessään "tutkijan ja taiteilijan" ja ...\nBiodynaamisen näkökulman mukaan ihminen voi tutkia ja laajentaa luonnontieteellistä tietoa tavalla, jota tavanomainen tieteellinen maailmankuva ei vielä tunnista.\n... tulee esille jo noissa Steinerin luennossakin, mm. tähän tapaan (1, painos, s. 47):\n[...] Ei ole ollenkaan pahitteeksi, että maatalouden harjoittaja osaa meditoida. Hän voi silloin ymmärtää, mitä typpi ilmaisee. Jos hän oppii vastaanottamaan typen ilmaisemia viestejä, hän alkaa hoitaa tilaansa aivan uudella tavalla ja uusin perustein\nAjatelkaamme pelloillaan kulkevaa viljelijää. Oppineet pitävät häntä yksinkertaisena, koska häntä ei voi sanoa lukeneeksi mieheksi. Se ei kuitenkaan ole totta jo siitä syystä, että maanviljelijä on oikeastaan mietiskelijä. Pitkinä talvipuhteinaan hän todella meditoi. Hän kykenee havaitsemaan henkistä pystymättä selittämään miten. Tieto vain ilmenee hänelle yhtäkkiä. Hän kävelee pellolla ja äkkiä hän vain tietää jonkin asian, tietää ja kokeilee sitä myöhemmin.\nEttetkö mahdollisesti usko? Kannattaa ehkä uskoa, koska Steiner kertoo puhuvansa omasta kokemuksestaan:\nSain todeta sen usein omassa nuoruudessani, kun elin maanviljelijöiden parissa. Meidän on otettava lähtökohdaksemme, ettei pelkkä älyllisyys riitä, ettei se johda meitä tarpeeksi syvälle. Luonnon elämä on niin hienovaraista ja herkkää, että sitä ei voi käsittää karkeillla älyllisillä käsitteillä. Nykyinen tiede tekee juuri sen virheen, että yrittää tunkeutua karkein älyllisin käsittein hyvin herkkiin asioihin.\nJostain syystä kuitenkin Steiner katsoi kuitenkin tarpeelliseksi antaa näille "meditoijille" hyvin yksityiskohtaisia ohjeita kuten nuo edellä. Erilaisia "preparaatteja" koskevat ohjeet ovat vielä monimutkaisempia ja yksityiskohtaisempia. Ja jopa tiettyä - astrologista - "lukeneisuutta" edellyttäviä! - No, nykyisin asiaan on apuvälineitä, biodynaaminen kalenteri, joka löytyy jo jopa netistä, ks. edellä 12.04.16.\n(Laitetaan tähän väliin selvennys, vaikkei luultavasti lukijoillemme tarvitsisikaan: eli siis täyttä huuhaata.)\nMutta kaikesta huolimatta, keskustelumme otsikko: steinerilaisuus se yhä sinnittelee. Ja on yhä sekä EU:n että Suomen lainsäädännönkin piirissä. Ja Suomessa ollaan jopa ilmeisen ylpeiitä, jos tuohon kaikkeen uskova porukka suostuu tulemaan Suomeen kokoustamaan, ks. edellä 20.6.2016. Ja yhä meillä on keskuudessamme ihmisiä, joille maaperän typpi juttelee?\nSellaiseen väitteeseen en ole vielä törmännyt, että biodynaaminen viljely olisi tuosta eteenpäin kehittynyt, pystynyt jotenkin irtautumaan noilta juuriltaan tms. Onko sellaista esitetty?\n« Last Edit: 04.03.18 - klo:18:03 by Heikki Jokipii »\n« Reply #48 on: 04.03.18 - klo:11:13 »\nKun Tuomiston kartano kertoo omenapuutarhastaaan ...\nTuomiston puutarhassa on kasvatettu omenapuita 1850-luvulta lähtien. Itsepoimijat ovat tervetulleita poimimaan biodynaamisin periaattein hoidetun puutarhan omenoita syyskuukausina.\n... niin nyt tuon Steinerin kirjan lukeneena ihmettelen, että onko kartanon väki todella ottanut huomioon sen eteeristen ja astaalisten voimien vuorovaikutuksen, jonka miettimiseen Steiner kehottaa puutarhoista ja puista kertovassa 7. esitelmässään? Ja kuinka astraalinen leijailee puun ympärillä ja tiivistyy latvaosissa? Kuinka puiden olemus on itse asiassa sama kuin maan ja eroaa siis kasvien olemuksesta? Jne.? Jne.?\nVai onko niin, etteivät he tosiasiassa mieti tuollaisia asioita, ja siis ymmärrä (eli piittaa) niistä hölkkäsen pöläystä, mutta "biodynaaminen" -sana kuulostaa sopivasti vanhalta ja alkuperäiseltä 1850-luvulla perustetulle puutarhalle?*) Näin saattaa muuten olla biodynaamisten viinienkin viljelijöiden kohdalla: he haluavat tulla kutsutuiksi sellaisiksi, vaikkeivät tosiasiassa mitenkään sen enempää sen filosofiaan kuin sen temppuihin usko. Myynnin ei aatteen takia, siis.\nSellaisena oikein alkuperäisenä, aitona ja ehkä vähän luomua tiukempana asian kannattajat haluavat sen esittää:\nLoehr-Petersen määrittelee biodynaamisen viljelyn luonnonmukaisen tuotannon kautta. Hänen mukaansa luomu on eräänlainen riisuttu versio biodynaamisuudesta.\n(MT:n konferenssiuutisesta, ks. edellä 20.6.2016)\nJa ehkäpä ovat saaneet muidenkin korvissa sen sellaiselta kuulostamaan.\n*) siihen viittaa myös kappale täältä, jossa kuvataan "Puutarhan hoidon periaatteet". Kasvinsuojeluaineiden ja keinolannoitteiden välttely mainitaan, mutta ei mitään juuri ja vain biodynaamiselle viljelylle ominaista.\n« Last Edit: 12.03.18 - klo:09:34 by Heikki Jokipii »\n« Reply #49 on: 10.03.18 - klo:07:51 »\nTässä Wikipedia-artikkelissa on jo olennaiset tiedot:\nSteinerin kirjan lukemalla ei asiasta saa ratkaisevasti enempää tietoa. Tämän verran löytyi siitä, onko viljelytavassa tapahtunut jotain kehitystä:\nHybridilajikkeet ovat sallittuja vain maissin kohdalla. Geenimanipuloitujen lajikkeiden käyttöä ei hyväksytä. Geenimanipuloitujen eläinten lannan käyttö on rajoitetusti sallittu mutta turkiseläinten lannan ei. Eläimillä antibioottien käyttö on rajoitettu kahteen kertaan vuodessa. Jyrsijöiden torjunta hyytymisen estämiseen perustuvilla myrkyillä on sallittua.\nEli enää ei biodynaamisen viljelijän pidä kärsivällisesti odotella neljää vuotta poltetun nuoren myyrän nahan vaikutusta!\nMutta tämä on tietysti edelleen mukana:\nKäytännössä oleellinen ero nykyaikaiseen luomutuotantoon, että biodynaamisessa viljelyssä edellytetään Steinerin preparaattien käyttöä.\nJos ei se Suomessa ole pahemmin lyönyt itseään läpi, ei se kyllä globaalistikaan missään suuressa suosiossa ole:\nDemeter International on ilmoittanut, että liiton alaisia viljelijöitä ja muita tuottajia on noin 4800 ja viljelty pinta-ala noin 150 000 hehtaaria. Tästä puolet on Saksassa. Luvussa ovat mukana myös vasta siirtymävaiheessa olevat tuottajat. Lisäksi sertifioituja tiloja ja tuottajia on liiton ulkopuolella olevissa maissa sen ilmoituksen mukaan noin 30 000 hehtaaria.\nNuo tiedot vuodelta 2017. Eli otsikkoomme on valittu aika osuva sana: se sinnittelee. Mutta ei ole missään - dynaamisessa vaiheessa.\nPS. 12.2.18: Selvennys tällä vertailukohdalla: koko maailmassa on biodynaamisesti viljeltyä peltoa vähemmän kuin Suomessa luomuviljeltyä, jossa sitä on n. 200 000 hehtaaria.\nEn löytänyt tietoa netistä, mutta se olisi varmasti sekin hyvä asian arvioimiseksi: kuinka suuri osuus biodynaamisista tiloista on asialla kekkaloivia viinitiloja. Muulla kuin Saksassa, jossa historiallisista syistä on varmasti muitakin.\n« Last Edit: 12.03.18 - klo:09:35 by Heikki Jokipii »\n« Reply #50 on: 13.03.18 - klo:14:48 »\nTästä netti-ilmoituksesta tulee mieleen ...\n... että ehkäpä kuitenkin jotain ihmeellistä kautta nuorelle ihmiselle on myöhemmässä elämässään hyötyä siitä, että hän osaa tehdä oikeaoppisen steinerilaisen preparaatin. Tai jos tuolla ollaan tiukemmin traditiossa, hän tietää ja osaa sitten, miten nuori myyrä nyljetään, poltetaan ja sen tuhka pellolle levitetään. Ehkäpä osaa myös vastaanottaa typen viestejä, missä niitä sitten sattuu kuulemaankaan.\nPS. 14.3.17: Aamuradiossa puhutaan juuri nyt nuorten työhausta. Kannattaakohan tuo harjoittelu mainita CV:ssä aikanaan, kun hakee työtä, josta maksetaan palkkaa?\n« Last Edit: 14.03.18 - klo:06:57 by Heikki Jokipii »\n« Reply #51 on: 20.03.18 - klo:07:19 »\nTämä ei ehkä ihan eksaktisti liity steinerilaisuuteen, mutta sukua se sille on. Tämä pariskunta Itävallassa poistaa vempaimellaan (kuvassa) 15 minuutissa maasäteilyn vaikutuksen myymistään luomuvihanneksista ja -hedelmistä:\nJa tulosta todella luvataan: ne maistuvat 60% paremmilta!\nTuonkin vampaimen Suomeen tuomiseen varmasti saisi projektirahaa! On se luomun myynninedistäminen vaan niin tärkeä tavoite, "meille".\n« Last Edit: 20.03.18 - klo:09:29 by Heikki Jokipii »\n« Reply #52 on: 10.04.18 - klo:06:50 »\nOudon kohteliaasti tätä himphamppua sanallisesti kohdellaan, silloinkin, kun (ulkopuolisena) selvästi ymmärretään, että himphamppua se on. Esimerkimme Viiniposti -sivustolta ...\nBiodynaamisuus on sekä menetelmä että ideologia\nBiodynaaminen on lyhenne sanasta biologis-dynaaminen. Ideologian ja menetelmän ”isänä” pidetään Rudolf Steineria, joka vuonna 1924 luennoi Saksassa luonnon kokonaisvaltaisesta hyvinvoinnista. Biodynaamisen viljelyn ekologia ulottuu tilan maiden, viljelykasvien, eläinten ja ihmisten lisäksi tähtitaivaan kosmisiin ulottuvuuksiin, ja maatilan toimenpiteet suoritetaan noudattaen luonnon suuria rytmejä.\nMyös biodynaaminen viljely perustuu luonnonvarojen kestävään käyttöön, ja maan hedelmällisyyttä vaalitaan kompostoinnin, viherlannoituksen, vuoroviljelyn ja biodynaamisten ruiskutteiden (preparaattien) avulla. Biodynaamisessa viljelyssä kuitenkin korostetaan omavaraisen ja omaleimaisen tilakokonaisuuden merkitystä elintarvikkeiden tuotannon perusyksikkönä. Siihen liittyy filosofia, jonka mukaan ihminen voi tutkia ja laajentaa luonnontieteellistä tietoa tavalla, jota tavanomainen tieteellinen maailmankuva ei vielä tunnista.\n... ja toinen ulkoministeriön "Ruokaturvan ja maatalouden sanastosta", jonne saimme aikanaan jotain muutoksia, mutta tämä sinne jäi, sananselitys, että biodynaaminen viljely:\nMuistuttaa läheisesti luonnonmukaista viljelyä ja voidaan sertifioida\nluomu-tuotannoksi. Siinä korostetaan planeettojen ja kuun\nliikkeiden, vuodenaikojen vaihtelun ja vuorokausirytmiin perustuvaa\najoitusta ja viljelyteknisiä toimenpiteitä tämän aikataulun\nJos vielä olisi olemassa joku muoto kristillistä viljelyä, pyhitettyine vesineen yms., kuvattaisiinko sitä yhtä rauhallisen "objektiivisesti"?\n« Last Edit: 10.04.18 - klo:18:19 by Heikki Jokipii »\n« Reply #53 on: 10.05.18 - klo:01:29 »\nKuulostaa varmaan vakuuttavalta, ainakin kirjoittajasta itsestään:\nPienessä Rorschwihrin kylässä Alsacen viinitien varrella Engelin neljän sukupolven perhe iloitsee kuohuviininsä valinnasta Vuoden 2018 kuohuviiniksi Suomessa!\nTeknologia auttaa kasvitautien ja sääilmiöiden ennakoinnissa: viinitarhoille asennettu sääasema monitoroi olosuhteita, jotka saattaisivat olla haitallisia kasveille tai vastaavasti suotuisia tuhoeläimille. Maata lannoitetaan biodynaamisilla preparaateilla ja hyötykasveilla, ja tuholaisia torjutaan niiden luonnollisilla vastustajilla. Myös viinimössä perheen filosofia on kunnioittaa maaperän antia: viinin tekeytymiseen puututaan niin vähän kuin mahdollista, ja viinien annetaan kypsyä rauhassa hiivasakkansa päällä ennen pullotusta.\nMutta tietääkö hän todella, miten tuota viinitilaa hoidetaan? Tai edes sitä, mitä nuo preparaatit ovat ja miten niitä käytetään? Onko hän lukenut edes edellä mainittua Wikipedia-artikkelia asiasta?\nYhä enemmän kallistun näkemykseen, että erityisesti viininviljelyksessä tuo "biodynaaminen" on ennenkaikkea tärkeä sanana, jota käytetään, kun puhutaan viinistä kirjoittaville tai viiniä ostaville. Ei niinkään toimintaohjeena itse viljelemisessä.\n« Last Edit: 10.05.18 - klo:01:57 by Heikki Jokipii »\n« Reply #54 on: 16.05.18 - klo:04:03 »\nSama englanniksi, European Scientist:\nBiodynamics; a very strange concept.\nKirjoittaja - joka muuten näkee luomun rationaalisena viljelymuotona! - päätyy myös ihmettelemään biodynaamisen viljelyn asemaa viininviljelyssä ...\nGiven the questionable nature of this theory, it’s somewhat surprising that these days organic vine cultivation and biodynamics are often considered in the same light.\nFor some years, a number of often excellent viticulturists have claimed to be followers of biodynamics, for many only in part, in parallel with traditional or organic viticulture. They probably see it as a kind of “super” organics, while in fact it is a totally different approach and to say the least questionable given its theoretical foundations. It’s hard to imagine that they give credence to those kinds of ideas. The confusion is maintained even by the organisations promoting it, who consider biodynamics as a complementary approach to organic farming, which makes it much more acceptable than the odd principles it is based on.\n... päätyy hänkin käsitykseen, että nämä viininviljelijät lähinnä teeskentelevät, eivätkä tosissaan usko näihin outoihin okkultistisiin teorioihin. Mediajulkisuutta tulee, koska hullutukseen mukaan ilmoittautuneiden joukossa on joitakin muutoin hyviä viljelijöitä - jotka tekivät hyviä viinejä jo ennen ns. "hurahtamistaan":\nAlthough biodynamic viticulture is in a very small minority in Switzerland and across Europe, it’s very “trendy” and gets a lot of media coverage, because the winemakers who are adepts of the practice often produce very good wines – as they did before the advent of biodynamics…\n« Last Edit: 16.05.18 - klo:06:56 by Heikki Jokipii »\n« Reply #55 on: 19.05.18 - klo:03:40 »\nPelkkä ekologinen maatalous ei Kuhalle riittänyt vaan hän halusi lisää haasteita. Vuosien myötä kuvaan astuikin biodynaaminen viljely. Biodynaaminen viljely perustuu luonnonvarojen kestävään käyttöön, maan luonnonmukaiseen lannoittamiseen, taivaankappaleiden liikkeisiin sekä viljelijän henkilökohtaiseen luontosuhteeseen.\n– Biodynaamisen viljelyn avulla tuotteesta tulee niin tasapainoinen, ettei siitä käytännössä puutu mitään. Se on sellainen maailma, missä ei edes tarvitse miettiä mitä syö.\nOlkaamme siis mekin, ja todetkaamme vain, että näitä ihmisiä siis (yhä) on.\n« Last Edit: 19.05.18 - klo:07:08 by Heikki Jokipii »\n« Reply #56 on: 22.05.18 - klo:17:50 »\nItsekseni tässä iltatuimaan funtsattua:\nLuomulle voisi antaa uskottavuutta, jos joku sen (tieteellisiä ansioita saavuttanut) puolestapuhuja hyvin julkisesti ja hyvin selvin sanoin toteaisi biodynaaminen viljelyn humpuukiksi.\nKoska tätä ideaa tuskin spontaanisti käytetään, me voimme tehdä luomuväelle sen palvelukseen, että kysymmme asiaa kyllin tiukasti joltakin luomun tiedejulkkikselta.\n« Last Edit: 02.10.18 - klo:02:32 by Heikki Jokipii »\n« Reply #57 on: 26.05.18 - klo:07:08 »\nMerja Lahdesmäen esitelmästä "Median leimaamat luomutuottajat" Helsingin yliopiston Tiedekulmassa 23.4.2018. Ote pioneeriluomuviljelijän haastattelusta:\n”No naapurit ei pitäny mua\nollenkaan maanviljelijänä. Ne ei\nsuostunut puhumaan mitään. Kyllä\nsitä muut viljelijät karsasti,\noikeastaan välttelivätkin mua. Kyllä\nne noituutena piti jonkin verran,\nettä oli ne preparaatit”\nNo, eikö se myös noituutta ollut? Eikä ainoastaan "jonkin verran".\nLähdesmäki oli jatkanut asiasta kertomalla tästä (oma diansa):\nLuomuviljelyyn liitettyä stigma\nsiirretään muille toimijoille, erityisesti\nbiodynaamisesti viljeleville tuottajille\nEikö tuo ole mitä mainioin strategia?! Vrt. edellinen puheenvuoroni. Tämähän saatiin onnistumaan (toinen hastatteluote):\n”Mä oon nähny tän kehityksen sieltä\n70-luvun alusta tähän päivään. Kuinka\nalussa oli se ”kylähullu” mutta nythän\ntää on ihan tavallista tää luomu. Sillai\nmuutos on ollu valtava tässä”.\nVaikka viinin kauppaajat näyttävät olevan tästä biodynaamisuuden "stigmasta" päinvastoin ylpeitä kuin saksalaiset akateemiset ennenvanhaan opiskeluaikojensa kaksintaisteluarvista.\nMutta kukaan ei enää muista, miten luomu lähti liikkeelle steinerilaisuudesta. Eikä sitäkään, että sen eräät perusoletukset ovat yhä peräisin sieltä.\n« Last Edit: 26.05.18 - klo:07:57 by Heikki Jokipii »\n« Reply #58 on: 30.05.18 - klo:05:44 »\nQuote from: Heikki Jokipii on 22.05.18 - klo:17:50\nHuomaan, että olennaisesti saman oli jo pari vuotta sitten sanonut nimimerkki JösseJänis Agronetin keskustelupalstalla:\nSamaan aikaan, kun monet luomuilijat haluavat epätieteellisin argumentein kieltää monia tutkittuja ja hyviksi havaittuja menetelmiä valtavirran viljelijöiltä, Luomuväki hyysää siipiensä suojassa okkultistista uskonlahkoa, jota myös biodynaamisiksi viljelijöiksi kutsutaan. Tokihan jokainen saa haudata (laillisesti metsästetyn) jäniksen käpäliä täyden kuun aikaan, pirskotella homeopaattisia preparaatteja omille pelloilleen ja kiertää lohkoja myötä- ja vastapäivään, mutta tällaisen pseudotieteellisen pelleilyn nostaminen yhdeksi varteenotettavaksi tavaksi tuottaa turvallisia elintarvikkeita eettisesti, ekologisesti ja ekonomisesti kestävällä tavalla on kyllä jo vähintäänkin hämärän rajamailla.\nKaikkein kummallisinta on, että siinä, missä STM:ssä homeopatiaa pidetään parhaimmillaankin melko haitattomana huuhaana, MMM:ssä biodynaaminen tuotanto on esitetty yhtenä vakavasti otettavana vaihtoehtona viljellä maata. MMM jopa tukee biodynaamiseen tuotantoon liittyviä hankkeita, joilla Suomeen on tuotettu ulkomailta "asiantuntijoita" kertomaan, missä asennossa planeettojen tulee olla, jotta kasvi olisi vastaanottavaisimmillaan ja hyötyisi näin parhaiten preparaateista ja puheterapiasta. Luomuviljelijöiden olisi korkea aika sanoutua irti tällaisesta. Ammatillinen veljeily näiden antroposofian ylipappien kanssa on vahvasti omiaan heikentämään myös Luomu-viljelyn uskottavuutta.\nAinakin koulutusta annetaan osittain MMM:n tuella:\nLöytyypä netistä myös yksityiskohtaisia ohjeita preparaattien tekemisestä. Ja samalla yhteystiedot, jos niitä haluaa ostaa (jos itse tekeminen tuntuu liian vaikealta/työläältä). Bisnestäkin siis asialla tehdään. Luultavasti kyllä hyvin pientä.\nAsiaa on selitetty täälläkin:\nEhkä tunnetuin laajennetun luonnontieteen sovelluksista on biodynaaminen viljely. Normaaliin luomuviljelyyn kuuluvien toimenpiteiden lisäksi se ottaa huomioon myös laajennetun luonnontieteen näkökohdat.\nMeillä muilla laajentuu lähinnä suu. Ymmyrkäiseksi, hämmästyksestä.\nKun Biodynaaminen yhdistys on jäsenenä sellaisissa katto-organisaatioissa kuin Kepa ja Pro Luomu, niin nekin tavallaan antavat siunauksensa tälle "laajennetulle luonnontieteelle", eikö? Voisi olla niidenkin uskottavuudelle hyväksi, jos ne jollain hienovaraisella tavalla pääsisivät tästä jäsenestään eroon. Voi olla, että se on nyt hankalaa, kun ne jo ovat sen jäsenekseen päästäneet. Erottamiselle on ehkä vaikea löytää konkreettista syytä. Mutta se on kyllä läydettävissä: kumpikin järjestö voisi tehdä linjauksen, että ne perustavat toimintansa tieteelliseen maailmankuvaan. Kepahan on sitä jo tavallaan tuonut esille, ilmastonmuutosta vastustaessaan. Siinä ei ole vedottu astrologisiin argumentteihin, ei mihinkään luonnontieteen "laajennuksiin"! Samoin on Pro Luomu yleensä vedonnut akateeemisiin tieteellisiin luomututkimuksiin. Näin, vaikka olisimmekin olleet eri mieltä tutkimusten tasosta ja/tai johtopäätöksistä.\n« Last Edit: 07.10.18 - klo:08:17 by Heikki Jokipii »\n« Reply #59 on: 07.06.18 - klo:06:11 »\nSuomen Luonnonsuojeluliittokaan ei ota mitään etäisyyttä steinerilaisuuteen:\nRETKI Takkulan luomuviljelyksille ja -metsään Pohjois-Espoossa\nTervetuloa tutustumaan Ali-Takkulaan PienenKylän luomuviljelys- ja metsätilaan Pohjois-Espoossa. Tutustumme luomusertifioituun metsään, mehiläistenpitoon sekä vihannesten biodynaamiseen viljelyyn.\n* Pellolla. Kävely biodynaamisesti hoidetun vihannespellon poikki. Tutustutaan viljelytapaan ja lannoitepreparaatteihin.\nTuo ei tunnu lainkaan kummalliselta? Mitä tapahtuisi, miten suhtauduttaisiin, jos SLL järjestäisi retken, jolla tutustuttaisiin noitien tai shamaanien "työhön"?\n« Last Edit: 07.06.18 - klo:08:28 by Heikki Jokipii »


Puolustuksen resurssit turvattava - ePressi\nPuolustuksen resurssit turvattava\nPuolustusmäärärahoja on korotettava. Reserviläisliitto, Suomen Reserviupseeriliitto, Maanpuolustuskiltojen liitto, Maanpuolustusnaisten Liitto ja Reserviläisurheiluliitto vaativat päättäjiä sitoutumaan tuoreessa puolustus- ja turvallisuusselonteossa määriteltyyn korotustarpeeseen. Ilman lisärahoitusta itsenäisen, uskottavan ja koko maan kattavan puolustusjärjestelmän ylläpitäminen on jatkossa vaakalaudalla.\nSuomen puolustaminen edellyttää riittävän suuria sodan ajan joukkoja, jotka kyetään muodostamaan vain yleisen asevelvollisuuden avulla. Muunlaiset puolustusratkaisut edellyttävät puolustusbudjetin moninkertaistamista tai luopumista itsenäisestä puolustuksesta.\nKertausharjoituskoulutukseen on kiinnitettävä enemmän huomioita. Koska Puolustusvoimien sodan ajan joukoista yli 95 prosenttia koostuu reserviläisistä, tulee kertausharjoituskoulutuksen olla riittävää. Jokainen sodan ajan joukkoihin sijoitettu reserviläinen tulee kutsua kertaamaan viiden vuoden välein.\nReservin valmiuden ylläpitäminen edellyttää laajaa, omaehtoista toimintaa ja kouluttautumista, joka tukee kertausharjoituskoulutusta. Erityisen tärkeää omaehtoinen toiminta on reserviläisten kenttäkelpoisuuden ja ampumataitojen ylläpitämisessä. Reserviläistoiminnan ja -koulutuksen resurssit sekä tuki tulee turvata. Tämä on huomioitava reserviläis- ja maanpuolustusjärjestöjen sekä Maanpuolustuskoulutusyhdistyksen toimintaedellytyksistä päätettäessä. Jokaisessa maakunnassa tulee jatkossakin ylläpitää reserviläisten tarvitsemia harjoitusalueita ja ampumaratoja.\nReserviläisten aktiivisuus tulee ottaa paremmin huomioon sodan ajan sijoituksia tehtäessä. Koulutettujen ja kokeneiden, hyvän siviiliosaamisen omaavien reserviläisten sekä ei-asevelvollisten naisten osaamista on hyödynnettävä enemmän myös eri turvallisuusviranomaisten ja kuntien poikkeusolojen tehtävissä.\nReserviläisliiton, Suomen Reserviupseeriliiton, Maanpuolustuskiltojen liiton, Maanpuolustusnaisten Liiton ja Reserviläisurheiluliiton puolustuspoliittisen julkilausuman julkaisu avasi 22.11. järjestöjen yhteisen liittokokoustapahtuman Oulussa. Kolmipäiväiseen yhteistapahtumaan osallistuu useita satoja reserviläisiä ja maanpuolustusnaisia eri puolita Suomea.\nSuomen Reserviupseeriliiton puheenjohtaja Mika Hannula: 0400 331 838, mika.hannula@tut.fi\nReserviläisliiton puheenjohtaja, Mikko Savola: 040 575 8498, mikko.savola@eduskunta.fi\nMaanpuolustuskiltojen liiton puheenjohtaja Pauli Mikkola: 0400 409 469, puheenjohtaja@mpkl.fi\nReserviläisurheiluliiton puheenjohtaja Tor-Erik Lindqvist: 044-2782720, resul.puheenjohtaja@resul.com Maanpuolustusnaisten Liiton puheenjohtaja Satu Rajala: 050 364 2322, saturajala@hotmail.com


Hyvät Online-kaupankäyntiohjelmat - Opas Binääriasetukset Nokia: October 2017\nHyvät online-kaupankäyntiohjelmat, mikä...\nPenny varastossa kaupankäynnin app suomi automatisoitu forex-kaupankäynnin robotti miten tehdä rahaa helposti verkossa\nParhaita tapoja ansaita rahaa verkossa 2019 arbitraasikaupan ohjelmistojen salaus\nHelppo tapa saada rahaa verkossa totuus parhaiden binäärioptiobonusten, tee binäärivaihtoehtoja todella\nEi ole väliä kuinka monta toimintoa on käytössä, BetEngine -ohjelma toimii nopeasti ja säilyttää juohevuutensa hakien millä hetkellä tahansa useita kerroinvaihtoehtoja.\nParas kaupankäynnin sovellus iPhone, iPad ja Android\nKuinka paljon rahaa voimme tehdä youtube-videoista kryptovaluutta-kaupankäyntibotit selitettiin\nMarkkinansulkeutumisvaroituksen; Viimeisen saavutetun summan. Alun perin konseptin kehitti ammattisijoittajat, mutta tällä hetkellä Cymatic:ia käyttää yhä useampi vasta-alkaja.\nTämä voidaan tehdä vain muutamalla valinnalla, jotka voi tehdä yhdellä klikkauksella: avoinn olevien pörssien seurannalla, tilastoanalyysillä sekä tekemällä useita samanaikaisia kauppoja. Scottrade: Kaupankäynnin kokonaisvalvonta Hallitse täyttä pääsyä kaupankäynnin aloittamisen jälkeenScottrade. Kun lapsiperhe eroaa, parisuhde päättyy, mutta paras auto-kauppias-sovellus jatkuu.\nSijoittajan iloksi BetAngel:ia voi kokeilla ilmaiseksi, vaihtoehto, joka auttaa uusia käyttäjiä tutustumaan käyttöliittymään ja perustoimintoihin.\nMiljardista jäi miljoona käteenTalouselämä\nHyvät online-kaupankäyntiohjelmat ominaisuus, jota haluamme korostaa on hyvät online-kaupankäyntiohjelmat sivustolta löytyvät. Samaten se laskee ajantasaista tilastoa; ohjelma voi lähettää käyttäjälleen automaattisesti sähköpostia, jossa se kertoo käyttäjälleen tästä. Yksi hieno yksityiskohta on käyttöohjeet kuvankaappauksiin varustettuna ja mikäli haluat kokeilla ohjelmaa, BfBotManager tarjoaa ilmaisen kokeiluversion.\nSeikka, joka kiinnittää huomion on mahdollisuus lyödä useita vetoja samanaikaisesti, ja sen voi tehdä Betfairilla ja Matchbookilla eri urheilutapahtumien yhteydessä.\nClubfinance välittäjä arvostelu miten kauppa binaarisia optio-oikeuksia aloittelijoille\nPäivän kaupankäyntiohjelmat - ullaharju.fi\nMiten kaupankäynti binaariasetuksia mikä on basic attention token ja brave selain?\nNordnetissä voit käydä kauppaa pörssilistatuilla Nordnet Markets -tuotteilla ilman välityspalkkioita. Sen lisäksi vedot voi tuoda Exceliin eikä tämä riskeeraa mitenkään todellista tiliäsi, vaikka käytössä olisikin testimoodi.\nMikä on paras suojausstrategia voittaa. Mikäli Active Trader -hinnoittelu ei ole enää perusteltu, voi hinnoittelun muutoksella olla vaikutusta myös lisäpalveluhinnoitteluihin.\nTarjolla on vaihtoehdot sekä Ohjelmistokaupan binääri sekä iOS:lle. Ameritrade: online-välittäjä, osakekauppa ja sijoittaja Ameritrade, täydellinen ratkaisu kaupankäyntiliiketoiminnallesi, tyydyttävä markkinakello, ilmaiset työkalut, paras hinnoittelu, valtava kauppakomissio, ammatillinen kaupankäynti ja online-asiantuntijaopas.\nOlipa monta huippuluokan online-kaupankäyntialustaa tietoa osakemarkkinoista, fx-kaupankäynnistä jne. Kolmas hieno asia on mahdollisuus tehdä omia sijoitusrobotteja; automaattinen vedonlyöntiominaisuus - tätä ominaisuutta käyttäen vedonlyöjillä on mahdollisuus lyödä vetoa automaattisesti; helpompi lyödä vetoa samanaikaisesti eri tavoin ja täydellinen muokattavuus.\nLisäksi voit vaihtaa binaariset kaupankäyntisignaalit suomi treidaamisesta muiden samanhenkisten sijoittajien kanssa. Paras käyttäjä tarkistaa Apple App Storen kaupankäynnin sovelluksen, mikä aiheuttaa tämän Sleek-suunnitelman mukaisen Stock Trading -sovelluksen yhteensopivuuden myös Apple iPhones -tuotteiden kanssa.\nOut of annetut parhaiten kaupankäynnin sovellukset iPhone, iPad ja Android\nParas forex ea rakentaja\nMiten tehdä rahaa verkossa ilman kaupankäyntiä