1 Johdanto Toimenpide-ehdotukset Pääomamarkkinoiden ja omistajuuden kehittäminen PDF\n1 Johdanto Toimenpide-ehdotukset Pääomamarkkinoiden ja omistajuuden kehittäminen... 7\nDownload "1 Johdanto... 3. 2 Toimenpide-ehdotukset... 5. 3 Pääomamarkkinoiden ja omistajuuden kehittäminen... 7"\n2 SISÄLLYS 1 Johdanto Toimenpide-ehdotukset Pääomamarkkinoiden ja omistajuuden kehittäminen Tavoitteena laajapohjainen kotimainen omistajuus Listautumiset Suomessa... 9 Sijoittajien verotus Valtio-omisteisten yhtiöiden listaaminen Infrastruktuurin tehokkuus osakkeiden moniportainen säilytys Listautumisen kannusteet ja esteet Sääntelyn merkitys Listautumiseen liittyvä sääntely IFRS:n merkitys listayhtiöille ja listautuville yhtiöille Ulkomaiset yhtiöt Rinnakkaislistaukset Ulkomaisten osakkeiden rekisteröinti Raportointikieli Listautumisprosessin kehittäminen Listautumisprosessi Pääjärjestäjän lausunto ja käsittely listauskomiteassa Osakkeenomistajien määrä Listautumisen kiinnostavuus Listautumisen kustannukset Listautumisen mielikuvat ja median rooli Listayhtiöiden hallinnollisen taakan keventäminen Hallinnollisen taakan määrään vaikuttavat tekijät Samanaikaiset raportointivelvoitteet Sääntelyn tulkinnanvaraisuus Vakiintuneet käytännöt ja markkinoiden odotukset Pörssitiedottamisen tekninen toteutus EU-sääntely Ei-taloudellisten tietojen raportointi ja toimintakertomuksen tilintarkastus Palkkioasioiden ja lähipiirikauppojen yhtiökokouskäsittely Avoimuusdirektiivin voimaansaattaminen Suomessa Lainsäädäntö ja viranomaiset Viranomaissääntely Esitteet Pörssin ja Arvopaperimarkkinayhdistyksen itsesääntely\n3 1 JOHDANTO NASDAQ OMX Helsinki Oy:llä ( NASDAQ OMX tai Pörssi ) on ollut tärkeä yhteiskunnallinen rooli Suomessa jo yli 100 vuoden ajan yhtiöiden hankkiessa oman pääoman ehtoista rahoitusta kasvunsa rahoittamiseen. Pörssi ylläpitää osaltaan pääomahankinnan ekosysteemiä, johon kuuluvat listayhtiöt, välittäjät, institutionaaliset sijoittajat, sijoitusrahastot, perheyritykset, pääomasijoittajat ja yksityissijoittajat. Tämä tarjoaa listayhtiöille parhaat mahdolliset olosuhteet kasvun ja investointien rahoittamiseen ja työpaikkojen luomiseen. Viimeisen kymmenen vuoden aikana listautumisia on kuitenkin Suomessa ollut poikkeuksellisen vähän. Tämän vuoksi Pörssi järjesti tammikuussa 2014 tilaisuuden, jossa markkinaosapuolten edustajat sekä viranomais- ja asiantuntijatahot keskustelivat ja valmistelivat toimenpiteitä Suomen listautumis- ja pääomamarkkinoiden kehittämiseksi. Tilaisuudessa käytyjen keskusteluiden pohjalta Pörssi on laatinut tämän loppuraportin ja toimenpide-ehdotukset. Suomen kansantaloudelle ja työllisyydelle on erityisen tärkeää pienten ja keskisuurten yritysten kasvun tukeminen. Vaikka suurten yhtiöiden merkitys Suomen taloudessa on edelleen merkittävä, alle 50 henkilöä työllistävät yritykset loivat kuitenkin 73 prosenttia uusista työpaikoista vuosina Ruotsissa vastaava luku on noin 80 prosenttia viimeisen kymmenen vuoden aikana 2. Pienten ja keskisuurten yritysten lainansaanti on vaikeutunut finanssikriisin jälkeisen kiristyvän sääntelyn myötä. Yksi Pörssin tärkeimmistä tehtävistä nykytilanteessa on tarjota kanava myös pienemmille yrityksille, jotta ne voivat hankkia omaa pääomaa ja velkapääomaa kasvun rahoittamiseksi. Olennaista onkin tarkastella tekijöitä, jotka ovat vaikuttaneet yritysten viime vuosien heikkoon listautumishalukkuuteen. Pörssi toimii tehokkaana rahoitusväylänä yritysten markkinaehtoisen pääoman hankinnassa ja mahdollistaa institutionaalisten ja yksityissijoittajien osallistumisen osakeanteihin. Pörssi tarjoaa sijoittajille mahdollisuuden hyviin tuottoihin säännellyssä, tasapuolisessa ja valvotussa toimintaympäristössä. Listautuminen lisää yhtiön ja sen yhteiskuntavastuun läpinäkyvyyttä, mikä hyödyttää sijoittajia ja yhtiön muita sidosryhmiä. Suomessa on ollut huomattavan vähän listautumisia viimeisen kymmenen vuoden aikana. Ruotsissa erityisesti pienten kasvuyritysten First North -markkinapaikalle on vuodesta 2005 lähtien listautunut jo yli 160 yritystä, Suomessa vastaavana aikana yhteensä kuusi 3. Ruotsissa näistä yrityksistä jo 31 on siirtynyt tältä kasvuyritysten listalta pörssilistalle. Viimeisen seitsemän vuoden aikana First North -yhtiöt ovat pääosin Ruotsissa keränneet yhteensä miljoonaa euroa uutta pääomaa kasvuun, investointeihin, kansainvälistymiseen ja työpaikkojen luomiseen. Samalla sijoittajille on ollut tarjolla monia uusia, kiinnostavia ja tuottavia sijoituskohteita. Ruotsissa on tutkittu listayhtiöiden työllistävää vaikutusta: First North -markkinapaikalle vuosina listautuneiden yritysten työpaikkojen lukumäärän kasvu on listautumisen jälkeen ollut keskimäärin 21 prosenttia vuodessa verrattuna muun yksityisen sektorin noin 1,5 prosentin vuosittaiseen kasvutahtiin 2. First North -yhtiöt Ruotsissa ovatkin tänä aikana luoneet yhteensä yli uutta työpaikkaa markkinaehtoisen rahoituksen turvin. Yhdysvalloissa tilastot vastaavasti 1 Tilastokeskus 2 NASDAQ OMX Stockholm: Ett förbättrat börsnoteringsklimat för Sveriges tillväxt - problemanalys och förslag till åtgärder, NASDAQ OMX:n tilasto\n4 osoittavat, että pörssiyhtiöiden uusista työpaikoista jopa 92 4 prosenttia on luotu vasta listautumisen jälkeen. Näin ollen suotuisten listautumisolosuhteiden luomisella on valtava yhteiskunnallinen merkitys. NASDAQ OMX toteutti viime vuonna Ruotsissa listautumismarkkinoiden kehittämiseksi tarkoitetun IPO Task Force -kehittämishankkeen, jonka tuloksena julkistettu loppuraportti 5 ja ehdotukset listausilmapiirin parantamiseksi saivat positiivisen vastaanoton sekä paljon kannatusta. Ruotsin työryhmä ehdotti muun muassa osavuosikatsausten sääntelyn keventämistä, pienten ja keskisuurten listayhtiöiden edunvalvonnan parannuksia ja yhteistyön syventämistä eri markkinaosapuolten välillä. Osa toimenpiteistä toteutetaan NASDAQ OMX:n toimesta myös pohjoismaisella tasolla. Yhtenä esimerkkinä tästä voidaan mainita Suomessakin jo joulukuussa 2013 käyttöönotettu pörssikaupankäynnin päivän sisäinen huutokauppa vähemmän likvideille osakkeille. Listautumismarkkinoiden kehittämisen tärkeydestä kertoo myös se, että muualla maailmassa on meneillään vastaavia kehittämishankkeita. Yhdysvalloissa julkaistiin lokakuussa 2011 eri markkinaosapuolten yhteistyössä tekemä Rebuilding the IPO-on-Ramp -raportti 6 ja Euroopassa aloitettiin maaliskuussa 2014 FESE:n (Federation of European Securities Exchanges) ja muutaman muun pääomamarkkinatahon yhteinen IPO Task Force -hanke. 7 Yleisesti arvioidaan, että Suomessa listautumisten vähyyteen vaikuttavat listayhtiöiden hallinnollinen taakka sekä listautumisprosessin työläys ja sen kustannukset. Näitä listautumisiin vaikuttavia seikkoja tai listausilmapiiriä ei voitane kerralla saattaa kuntoon yksittäisellä helpolla toimenpiteellä. Sen sijaan on helppo korjata listattujen ja listaamattomien yritysten osakkeenomistajien erilainen verokohtelu, joka on luonut Suomeen todellisen listautumisen ja kasvun esteen. Listautumismarkkinan kehittämiseksi ehdotetut toimenpiteet esitetään yhteenvetona raportin jaksossa kaksi. Toimenpide-ehdotukset jaotellaan sen mukaan ovatko ne toteutettavissa EU-tasolla, kansallisella tasolla Suomessa vai Pörssin toimenpitein. Raportin laatimisen yhteydessä Pörssi on myös määritellyt ne tahot, joiden toimialaan ehdotusten toteuttaminen pääasiallisesti kuuluu. Raportin jaksoissa 3 5 käsitellään toimenpiteiden perusteita seuraavilla osa-alueilla: pääomamarkkinoiden ja omistajuuden kehittäminen, listautumisen kannusteet ja esteet sekä listayhtiöiden hallinnollisen taakan keventäminen. Jaksoissa 3 5 on myös päätelmiä ja suosituksia menettelyistä, joilla käytännön toimintoja voidaan tehostaa tai hallinnollista taakkaa keventää. Pörssi haluaa kiittää kaikkia, jotka osallistuivat tammikuussa 2014 pidettyyn keskustelutilaisuuteen. Erityisesti haluamme kiittää tilaisuuden moderaattoreita Anne Leppälä-Nilssonia, Risto Murtoa ja Timo Ritakalliota. Toivomme tämän raportin johtavan konkreettisiin toimenpiteisiin, joilla Suomen listautumismarkkina käännetään kasvu-uralle. 4 IHS Global Insight: Venture Impact 2007, 2008, 2009 & 2010 ja IPO Task Force August 2011 CEO Survey 5 NASDAQ OMX Stockholm: Ett förbättrat börsnoteringsklimat för Sveriges tillväxt - problemanalys och förslag till åtgärder, IPO Task Force: Rebuilding the IPO-on-Ramp, October FESE tiedote : New Industry Task Force to propose solutions for Europe s IPO revival 4\n5 2 TOIMENPIDE-EHDOTUKSET Seuraavassa esitetään raportissa olevat toimenpide-ehdotukset jaoteltuna sen mukaan, ovatko ne toteutettavissa EU-tasolla, kansallisella tasolla Suomessa vai Pörssin toimenpitein. Pääomamarkkinoiden ja omistajuuden kehittäminen EU-taso Kansallinen taso Pörssi 1. Eläkeyhtiöiden mahdollisuutta osakesijoittamiseen tulee lisätä käynnissä olevassa vakavaraisuussääntelyn uudistuksessa. 2. Eläkesäätiöiden ja eläkekassojen toimintaedellytykset tulee varmistaa meneillään olevassa sääntelyuudistuksessa, sillä riittävällä määrällä erikokoisia eläkelaitoksia voidaan edistää pääomamarkkinoidemme monimuotoisuutta ja likviditeettiä. 3. Sijoitustutkimuspalvelut ulotetaan kattamaan kaikki listayhtiöt. 4. Listaamattomien ja listattujen yhtiöiden ja niiden omistajien verokohtelu tulee muuttaa neutraaliksi. Kiireellisenä toimenpiteenä First North - yhtiöiden osinkoverotus tulee muuttaa yhdenmukaiseksi listaamattomien yhtiöiden osinkoverotuksen kanssa. 5. Yksityissijoittajien kiinnostusta osakesijoittamiseen tulee tukea veroneutraliteetilla ja kohdennetuin kannustein. 6. Pääomaverotus on uudistettava kokonaisuudessaan niin, että se on säästämiseen ja sijoittamiseen kannustavaa. 7. Valtion omistajapolitiikassa on otettava tavoitteeksi valtio-omisteisten yhtiöiden listaaminen. 8. Moniportainen säilytys on sallittava myös suomalaisten omistamille kotimaisille osakkeille. Listautumisen kannusteet ja listautumisen esteiden poistaminen EU-taso Kansallinen taso Pörssi 9. Kevyemmän IFRS:n kehittämistä pienille pörssiyhtiöille on edistettävä kansainvälisellä tasolla. 10. IFRS-standardeihin tulee tehdä muutoksia vain todellisen tarpeen perusteella ja määritellyn aikataulun mukaisesti. 11. Ulkomailla listattujen yhtiöiden rinnakkaislistauksia Suomeen tulee edistää. 12. Ulkomaisten yhtiöiden on voitava rekisteröidä osakkeensa suoraan Suomen arvo-osuusjärjestelmään. 13. Listautujan käsikirja on laadittava pörssilistalle hakeutuville yhtiöille. 14. Listauskomitean käsittelymenettelyä tulee kehittää. 5\n6 15. Vaatimus pääjärjestäjän lausunnosta on poistettava, jos yhtiö käyttää listautumisessa pääjärjestäjää. 16. Pörssin sääntöjen tulkinta osakkeenomistajien vähimmäismäärästä tulee muuttaa joustavammaksi. 17. Tietoa listautumisen merkityksestä yritysten kasvulle ja työpaikkojen luomiselle tulee lisätä. Listayhtiöiden hallinnollisen taakan keventäminen EU-taso Kansallinen taso Pörssi 18. Pörssiyhtiöiden Corporate Governance -raporteista tulee laatia minimivaatimukset sisältävät mallit. 19. Nimitetään asiantuntijatyöryhmä, jonka tulee yksilöidä tärkeimmät sääntelyn tulkintatilanteet, ja arvioida, voidaanko listayhtiöiden hallinnollista taakkaa vähentää uudella ohjeistuksella. Tarvittaessa ryhmä laatii ehdotukset uusista ohjeista. 20. Selvitetään, voidaanko pörssitiedotteiden teknisiä vaatimuksia muutamalla yksinkertaistaa tiedotteiden julkistamismenettelyä. 21. Ei-taloudelliset raportoitavat tiedot tulee jättää Suomessa toimintakertomuksen ulkopuolelle, jolloin niihin ei tarvitse kohdistaa tilintarkastusta. 22. Selvitetään, voidaanko eurooppalaisen käytännön mukaisesti toimintakertomuksen tilintarkastuksesta luopua. 23. Palkkioasioiden ja lähipiirikauppojen yhtiökokouskäsittelyä koskevan EUdirektiiviehdotuksen hallinnollista taakkaa lisääviä vaikutuksia on pyrittävä ehkäisemään sekä EU-tasolla että tarvittaessa kansallisen implementoinnin yhteydessä. 24. Avoimuusdirektiivin mukainen säännöllinen tiedonantovelvollisuus on saatettava Suomessa voimaan ilman, että kansallisia lisävaatimuksia otetaan käyttöön. Tällöin laista poistuu velvoite laatia neljännesvuosittaiset osavuosikatsaukset. 25. Suomen on ajettava EU-tasolla nykyistä laajempia poikkeusmahdollisuuksia listayhtiöiden esitteiden laatimisvelvoitteisiin. 6\n7 3 PÄÄOMAMARKKINOIDEN JA OMISTAJUUDEN KEHITTÄMINEN 3.1 Tavoitteena laajapohjainen kotimainen omistajuus Suomessa kotimainen osakeomistus on keskittynyt harvalukuisille suurille institutionaalisille sijoittajille, kun taas keskisuuri sijoittajakunta on varsin vähälukuinen. Ulkomaalaisten omistusosuus suomalaisosakkeista on kansainvälisesti verrattuna hyvin korkea: 41 prosenttia suomalaisten yhtiöiden liikkeeseenlasketuista osakkeista on ulkomaalaisessa omistuksessa, joka tällä hetkellä vastaa 44,5 prosenttia yhtiöiden markkina-arvosta. Suomalaisia yksityishenkilöitä osakkeenomistajina on lähes Tavallisimmin suomalaisten yksityishenkilöiden sijoitukset kotimaisiin osakkeisiin ovat kuitenkin varsin pieniä; yli 80 prosenttia omistuksista on yhteensä alle euroa sijoittajaa kohden ja useilla omistus kohdistuu vain yhteen osakkeeseen. Esimerkiksi sekä Nokialla että Elisalla on yli osakkeenomistajaa 8. OSAKEOMISTUKSEN JAKAUTUMINEN SUOMESSA OMISTAJARYHMITTÄIN Kotitaloudet Yritykset Ulkomaat Voittoa tavoittelemattomat yhteisöt Rahoitus- ja vakuutuslaitokset Julkisyhteisöt Hallintarekisteri Lähde: Euroclear Finlandin tilasto Vahva ulkomaalaisomistus on merkki suomalaisyhtiöiden laajasta kansainvälisestä arvostuksesta ja globaalien sijoittajien uskosta pörssiyhtiöihimme. Laaja-alaisemmasta kotimaisesta omistajuudesta olisi kuitenkin suurta hyötyä varsinkin pienemmille vielä maailmalla tuntemattomille listayhtiöille. Monimuotoisella ja laajalla kotimaisella omistajuudella on mahdollista vaikuttaa myös yhtiöiden hallituksen ja johdon kokoonpanoon ja sitä kautta laajemmin Suomeen tehtäviin investointeihin, täällä luotaviin työpaikkoihin ja koko Suomen talouskasvuun. Kunkin yhtiön hallitus ja yritysjohto tekevät yrityksen liiketoimintaa, investointeja ja pääkonttoria koskevat päätökset, ja olisi tärkeää, että suomalainen omistajuus näkyisi näissä päätöksissä. Suomessa on hyvin vähän pieniä ja keskisuuria institutionaalisia sijoittajia. Siksi on tärkeää huolehtia mahdollisimman monipuolisesta sijoittajarakenteesta. Pääomamarkkinalla on enemmän syvyyttä, likviditeettiä ja parempi hinnoittelumekanismi, jos markkinalla on enemmän näkemykseltään, riskiprofiililtaan ja kooltaan eroavia sijoittajia. 8 Euroclear Finlandin tilasto\n8 Työeläkeyhtiöt ja julkisen sektorin eläkerahastot ovat suurin yksittäinen sijoittajien ryhmä Suomessa. Työeläkeyhtiöiden sijoitustoimintaa ohjataan merkittävästi vakavaraisuusääntelyllä, jonka uudistamista valmistellaan. Nopein tapa lisätä sijoittamista Suomeen on lisätä vakavaraisuusuudistuksessa työeläkeyhtiöiden mahdollisuutta sijoittaa kotimaisiin pörssiosakkeisiin. Käytännössä tämä tapahtuisi lisäämällä työeläkeyhtiöiden yleistä riskikantokykyä erityisesti osakeriskin osalta. Julkisen sektorin eläkerahastojen sijoitukset kotimaisiin yrityksiin ovat työeläkeyhtiöitä sekä eläkesäätiöitä ja -kassoja vähäisempiä. Tältä osin on syytä huolehtia siitä, että julkisen sektorin eläkelaitoksilla ei ole esteitä sijoittaa osake -ja joukkovelkakirjamarkkinoille myös Suomessa. Suomessa sijoitusrahastojen sijoitusvaroista ohjautuu suomalaisiin osakkeisiin sijoittaviin rahastoihin vain noin kuusi prosenttia 9 (4,7 miljardia euroa) vastaavan osuuden ollessa Ruotsissa 30 prosenttia 10. Kotitalouksien osuus suomalaisista osakerahastoista on noin 1,8 miljardia euroa 11. Olisi suotavaa, että Suomessakin suurempi osuus rahastojen sijoituksista ohjautuisi suomalaisiin listayhtiöihin; tätä kautta voitaisiin vahvistaa niiden rahoituspohjaa ja tukea Suomen talouskasvua. Sosiaali- ja terveysministeriössä on meneillään eläkesäätiö- ja vakuutuskassalain kokonaisuudistus. Eläkesäätiö- ja vakuutuskassalain uudistaminen on kirjattu nykyisen hallituksen ohjelmaan. Uudistamishanke on osa hallitusohjelmaan sisältyvää työeläkekilpailun edistämistä. Myös eduskunta on jo aikaisemmin edellyttänyt eläkesäätiöitä ja eläkekassoja koskevien lakien kokonaisuudistusta. STM:n asettaman työryhmän tehtävänä on laatia luonnos hallituksen esitykseksi eläkesäätiö- ja vakuutuskassalaista. Työryhmä selvittää eläkesäätiöiden ja eläkekassojen perustamiseen ja toiminnan jatkamiseen liittyvät tarpeettomat esteet ja tekee myös ehdotuksen näiden esteiden poistamiseksi. Uudistuksen päämääränä on tukea työeläkejärjestelmän toimeenpanon hajautusta ja varmistaa, että eläkesäätiöt ja -kassat säilyvät hyvin toimivina vaihtoehtoina lakisääteisen eläketurvan ja lisäeläketurvan järjestämiseksi. On tärkeää, että Suomessa säilyy riittävä määrä myös pieniä eläkelaitoksia, jotka parantavat merkittävästi pääomamarkkinoidemme likviditeettiä ja toimintaedellytyksiä. Kiinnostusta sijoittamiseen voidaan lisätä tarjoamalla sijoittajille pörssiyhtiöistä laadukasta ja vertailukelpoista perustietoa sekä sijoitustutkimusta. Kaikista listayhtiöistä ei tällä hetkellä ole tarjolla riittävästi sijoitustutkimusta. Lähes joka neljännestä suomalaisesta listayhtiöstä ei tehdä lainkaan sijoitustutkimusta. NASDAQ OMX:n tavoitteena on aloittaa yhteistyö sijoitustutkimuspalveluita tarjoavan tahon kanssa, jonka tehtävänä on tarjota perustutkimusta kaikista NASDAQ OMX:n pohjoismaisista listayhtiöistä. + Eläkeyhtiöiden mahdollisuutta osakesijoittamiseen tulee lisätä käynnissä olevassa vakavaraisuussääntelyn uudistuksessa. + Eläkesäätiöiden ja eläkekassojen toimintaedellytykset tulee varmistaa meneillään olevassa sääntelyuudistuksessa, sillä riittävällä määrällä erikokoisia eläkelaitoksia voidaan edistää pääomamarkkinoidemme monimuotoisuutta ja likviditeettiä. + Sijoitustutkimuspalvelut ulotetaan kattamaan kaikki listayhtiöt. 9 Finanssialan Keskusliitto: Rahastoraportti, helmikuu Swedish Investment Fund Association, maaliskuu Finanssivalvonta 8\n9 3.2 Listautumiset Suomessa Listautumismarkkinoillamme on ongelmana uusien listayhtiöiden tarjonnan niukkuus. Mitä enemmän listayhtiöitä on, sitä houkuttelevampi markkina on sijoittajille. Yleisesti arvioiden vaikuttaa siltä, että suomalaisten yrittäjien keskuudessa listautuminen ja yritysten kasvu eivät ole tällä hetkellä ensisijaisia tavoitteita. Mielikuva hallinnollisen taakan ja julkisuuden lisääntymisestä varsinkin pienissä ja keskisuurissa yhtiöissä saattaa osaltaan vaikuttaa listautumishalukkuuteen. Toisinaan listautumista harkitsevat yhtiöt esimerkiksi pelkäävät esitteessä annettavien tietojen paljastavan yhtiön liikesalaisuuksia listaamattomille kilpailijoille, vaikka sääntely ei edellytä liikesalaisuuksien esittämistä. Usein yrittäjät ovat huolestuneita myös ns. exit-mahdollisuuden vaikeutumisesta yhtiön listauduttua. Niissä tapauksissa, joissa yritys on jo tehnyt useamman rahoitus- ja omistuskierroksen yksityisten pääomasijoittajien tahoilla, saatetaan pörssilistautuminen nähdä parempana ja pitkäaikaisempana ratkaisuna. Tällä hetkellä pääomasijoittajien omistamat yritykset päätyvät usein osaksi isompaa ulkomaista yritystä tai toista pääomasijoittajaa. Suomessa pääomasijoittajien omistamat yritykset ovat usein suhteellisen pieniä ja keskimääräinen investointi niihin on kansainvälisesti verrattuna pieni. Näille pienemmille yhtiöille pörssilistautuminen ei usein ole ollut luonteva vaihtoehto. Ruotsissa First North -markkinapaikalla on kymmenittäin pieniä, markkina-arvoltaan alle 50 miljoonan euron yhtiöitä, jotka ovat voineet hankkia pääomaa kasvuun, investointeihin ja työpaikkojen luomiseen listautumalla kevyemmin säännellylle markkinalle. Tällaisia yhtiöitä koskevassa arvopaperimarkkinaoikeudellisessa sääntelyssä ei Suomen ja Ruotsin välillä ole mitään merkittäviä eroja ja myös First North -markkinapaikka on käytännössä täysin samanlainen; keskeinen erottava tekijä näiden maiden välillä onkin käytännössä verotus. Olennaisimpia suomalaisen verotuksen ongelmia käsitellään jäljempänä. KUMULATIIVINEN UUSIEN LISTAYHTIÖIDEN MÄÄRÄ SUOMESSA, RUOTSISSA JA TANSKASSA First North STO Pörssilista STO Pörssilista CPH First North CPH Pörssilista HEL First North HEL Lähde: NASDAQ OMX:n tilasto\n10 SIJOITTAJIEN VEROTUS Verotus vaikuttaa hyvin paljon eri sijoituskohteiden houkuttelevuuteen ja ohjaa sijoituskäyttäytymistä. Yritykseen omaa pääomaa sijoittavaa osakkeenomistajaa verotetaan Suomessa ankarammin kuin vieraan pääoman sijoittajaa. Osakkeenomistajan kokonaisverorasitukseen vaikuttaa sekä yrityksen tuloksensa perusteella maksama vero että osingoista maksettava vero. Korko- tai vuokratuottoja saavaa sijoittajaa verotetaan vain kerran, jolloin vieraan pääoman sijoittaja maksaa sijoituksestaan vähemmän veroja kuin osakkeenomistaja. Korkomenojen verovähennysoikeus ohjaa myös yrityksiä vieraan pääoman käyttöön ja yritysten velkaantumiseen. Osakkeenomistajan kokonaisveroaste ei saisi olla muiden pääomamuotojen verotusta kireämpää. Osakkeenomistaja kantaa aina yritys- ja liiketoimintaan liittyvää riskiä. Riskinottoa tulisikin kannustaa, sillä ilman osakkeenomistajien riskisijoituksia ei synny myöskään työpaikkoja luovia investointeja. Suomalaisten yritysten oman pääoman ehtoisen rahoituksen edellytysten parantaminen on tärkeää kasvun varmistamiseksi, koska pankit eivät vakavaraisuussääntelyn tiukennuttua voi enää entisessä laajuudessa toimia yritysten luotottajina. Suomessa yksityishenkilöiden on myös verotuksellisesti edullisempaa sijoittaa pörssiosakkeisiin rahastojen ja säästöhenkivakuutusten kautta. Tämä johtuu siitä, että rahaston saamia osinkoja ei veroteta eivätkä rahastot maksa myyntivoitoista veroa. Rahastosijoittaja maksaa myyntivoittoveron vasta rahasto-osuuksien luovutuksen yhteydessä, vaikka sijoituskohteet rahaston sisällä vaihtuvat. Koska Suomessa rahasto- ja asuntosijoittaminen on verotuksellisesti suoraa osakesijoittamista edullisempaa, yksityishenkilöiden säästöt ohjautuvat usein asuntojen lisäksi pankkien rahastoihin, säästöhenkivakuutuksiin, kapitalisaatiosopimuksiin ja muihin talletuksiin. Suorien osakesijoitusten määrän kasvu olisi kansantaloutemme kannalta hyödyllisempää, sillä näin saataisiin suunnattua suurempi osa sijoitusvarallisuudesta tukemaan Suomen talouskasvua ja työllisyyttä. Yksityishenkilöillä on tällä hetkellä noin 80 miljardia 12 euroa talletettuna pankkitileille alhaisella korolla. Talletuksista yli 30 miljardia euroa on määräaikaisissa, vähintään vuoden pituisissa talletuksissa. Osa tästä varallisuudesta todennäköisesti kanavoituisi suomalaisten yritysten kasvun rahoittamiseen osakesijoittamisen kautta, mikäli se olisi verotuksellisesti neutraalia muihin sijoitusmuotoihin verrattuna. Esimerkiksi Ruotsissa, Englannissa ja Yhdysvalloissa kansalaisilla on enemmän vaikutusmahdollisuuksia ja suurempi vastuu omasta eläkesijoittamisestaan, mikä on lisännyt kiinnostusta sijoittamista kohtaan ja johtanut myös sijoitusosaamisen kasvuun. Näissä maissa on myös käytössä erityyppisille sijoittajille useita erilaisia verokannusteita julkisille markkinoille tehtäviin sijoituksiin. Suomessakin on tarpeen ulkomaisten esimerkkien pohjalta miettiä täsmällisesti kohdistettujen verokannusteiden toteuttamista. On tärkeää, että eri poliittiset päätöksentekijät sitoutuvat tarvittavien toimenpiteiden tekemiseen, jotta tarvittavat muutokset lainsäädännössä saadaan toteutetuiksi. Suomessa listaamattomien yritysten ja pörssiyhtiöiden osakkeenomistajien erilainen verokohtelu on selvä listautumisen kynnys. Verotus voi myös olla käytännössä este listautumiselle, koska avainomistajien osinkoverotus kiristyy usein merkittävästi listauksen jälkeen. Listayhtiön yksityisomistajat maksavat jopa 3,4 kertaa 13 enemmän osinkoveroja kuin listaamattoman yhtiön 12 Finanssialan Keskusliiton ja Tilastokeskuksen tilasto Muista kuin julkisesti noteeratuista yhtiöistä saadut osingot verotetaan siten, että osakkeen arvolle laskettua 8 prosenttia vuotuista tuottoa vastaavasta osingon määrästä 25 prosenttia on veronalaista pääomatuloa kuitenkin enintään euroon saakka. Yksityishenkilön saamasta pörssiosingosta 85 prosenttia on veronalaista pääomatuloa (vuoden 2014 alusta lähtien). 10\n11 omistajat. Tämä listattujen yhtiöiden tiukempi osinkoverotus on erityisesti listautumista harkitsevien perheomisteisten ja muiden yksityishenkilöiden omistamien yhtiöiden merkittävä ongelma. Järjestelmä, jossa listaamattomien yhtiöiden omistajia suositaan verotuksessa verrattuna listayhtiöiden omistajiin, on myös kansainvälisesti katsottuna hyvin poikkeuksellinen. Tähän epäneutraaliin osinkoverotukseen päädyttiin, kun yhtiöveron hyvitysjärjestelmästä luovuttiin vuonna Pienille yhtiöille haluttiin edelleen luoda mahdollisuus maksaa osinkoja kevyemmällä verotuksella ja yhtiöitä erottavana tekijänä päätettiin käyttää sitä, onko osingot saatu julkisesti noteeratusta yhtiöstä vai ei. Jako listattuihin ja listaamattomiin yhtiöihin johtaa käytännössä täysin alkuperäisten tavoitteiden vastaiseen lopputulokseen. Suurin osa suomalaisista listayhtiöistä on käytännössä pieniä 14 ja vastaavasti monet yksityiset yhtiöt ovat suuria. Jaottelu onkin täysin keinotekoinen. Se on käytännössä johtanut siihen, että merkittävän osinkoverotuksen kiristymisen vuoksi yksityiset yhtiöt eivät listaudu. Tällöin uusi markkinaehtoinen pääoma jää hankkimatta, eikä lisävelkaa saada, ja siten investoinnit jäävät toteuttamatta ja eikä uusia työpaikkoja synny. Vaikutukset ovat selvästi olleet nähtävissä viimeisen kymmenen vuoden aikana ja ero Ruotsiin verrattuna erityisesti kasvuyritysten listautumisissa on hätkähdyttävä. Epäneutraalisuus listattujen ja listaamattomien yhtiöiden verotuksessa kasvoi entisestään vuoden 2014 alusta, kun listattujen yhtiöiden varojenjakoa myös vapaan oman pääoman rahastosta verotetaan osinkoa koskevien säännösten mukaan. Listaamattomien yhtiöiden varojenjako vapaan oman pääoman rahastosta verotetaan kuitenkin luovutuksena, jos yhtiö tekee pääomanpalautuksen kymmenen vuoden kuluessa sijoituksen tekemisestä. Tällöin pääomanpalautukset vähennetään osakkeiden alkuperäisestä hankintamenosta. Verotuksen neutraalisuus yritysverotuksessa ja pääomaverotuksessa on julkisessa keskustelussa laajalti hyväksytty tavoite. Erityisen tärkeää neutraalisuus on listattujen yhtiöiden ja listaamattomien yritysten omistajien verotuksessa sekä suorien osakesijoitusten ja rahastosijoitusten verotuksessa. Käytännössä merkityksellisiin toimiin tilanteen parantamiseksi ei kuitenkaan ole ryhdytty, eikä tilanne näytä olennaisesti muuttuvan lähiaikoina. Tämän vuoksi on ensiarvoisen tärkeää pikaisesti poistaa keskeisimmät listautumiseen ja suoraan osakesijoittamiseen kohdistuvat suoranaiset verohaitat. Mikäli veroneutraliteettiin ei päästä lähitulevaisuudessa, kiireellisenä toimenpiteenä tulee toteuttaa First North -yhtiöiden osinkojen verotus vastaamaan listaamattomien yhtiöiden osinkoja. Tämä verotusmalli voidaan rajata niihin yhtiöihin, joiden ensisijainen listauspaikka on First North. Näin voitaisiin kannustaa innovatiivisia kasvuyhtiöitä hakemaan pääomaa First North -markkinapaikalta. Yhtiön kasvaessa ja omistuksen hajautuessa First North -markkinapaikalla, siirtyminen pörssilistalle on luonnollinen askel yhtiön kasvupolulla, eikä osinkoverotuksen kiristyminen tässä vaiheessa ole enää ongelma. Pitkällä tähtäimellä listaamattomien ja listattujen yhtiöiden ja niiden omistajien verokohtelun tulee kuitenkin olla neutraali. Vain näin voidaan varmistaa edellytykset toimiville pääomamarkkinoille Suomessa sekä tasapuoliset edellytykset kasvuun. Mikäli epäkohtaa First North -yhtiöiden osinkoverotuksessa ei muuteta, on vaarana, että innovatiiviset suomalaiset yhtiöt hakevat uusia polkuja kasvuun ja listautuvat esimerkiksi Tukholmaan tai Lontooseen. Yhtiöt voivat luopua kasvutavoitteistaan tai jopa myydä yrityksensä ulkomaille. 14 Suomalaisista yhtiöistä 46 prosenttia kuuluu pienten yhtiöiden (small cap) luokkaan ja 30 prosenttia yhtiöistä keskisuurten yhtiöiden (mid cap) luokkaan. 11\n12 + Listaamattomien ja listattujen yhtiöiden ja niiden omistajien verokohtelu tulee muuttaa neutraaliksi. Kiireellisenä toimenpiteenä First North -yhtiöiden osinkoverotus tulee muuttaa yhdenmukaiseksi listaamattomien yhtiöiden osinkoverotuksen kanssa. + Yksityissijoittajien kiinnostusta osakesijoittamiseen tulee tukea veroneutraliteetilla ja kohdennetuin kannustein. + Pääomaverotus on uudistettava kokonaisuudessaan niin, että se on säästämiseen ja sijoittamiseen kannustavaa. VALTIO-OMISTEISTEN YHTIÖIDEN LISTAAMINEN Valtio omistaa useita kymmeniä pörssikelpoisia yrityksiä. Valtioenemmistöisissä yhtiöissä ja valtion osakkuusyhtiöissä valtion ja Solidium Oy:n yhtiöomistusmuutokset toteutetaan usein suunnatusti (private placement) isoille institutionaalisille sijoittajille. Valtion omistamista yhtiöistä moni soveltuisi hyvin listattavaksi Pörssiin ja tämä voisi olla keino myös kannustaa yksityissijoittajia osakesäästämiseen. + Valtion omistajapolitiikassa on otettava tavoitteeksi valtio-omisteisten yhtiöiden listaaminen. 3.3 Infrastruktuurin tehokkuus osakkeiden moniportainen säilytys Euroopassa ja myös muualla suurimmilla ja kehittyneimmillä pääomamarkkinoilla on vallitsevasti käytössä osakkeiden moniportainen säilytysmalli (ns. hallintarekisteröinti). EU:ssa tästä poikkeavat enää Kreikka ja Suomi. Suomessa tämän mallin käyttäminen on kielletty omilta kansalaisilta sekä suomalaisilta yhteisöiltä ja ainoastaan suomalaisten arvo-osuuksien osalta. Kansalaisuuteen perustuva kielto on erittäin poikkeuksellinen EU-alueella. Suurimmilla markkinoilla ja Suomen kilpailijamaissa voidaan toimia moniportaisella mallilla, ja suomalaista kieltoa on vaikea perustella. Myös tässä mallissa voidaan turvata sijoittajien, valvontaviranomaisten ja verottajan tiedonsaanti täysin riittävällä tavalla. Samoin voidaan turvata tiedon saaminen julkisuuteen pörssiosakkeiden merkittävistä omistajista ja sisäpiiriläisten kaupankäynnistä. Moniportainen säilytysmalli on edellytys Suomen arvopaperimarkkinoiden kilpailukyvylle. Nykyinen vaatimus suorasta rekisteröinnistä aiheuttaa huomattavia lisäkustannuksia, mutta vain suomalaisille sijoittajille. Moniportaisesta säilytysmallista olisi suoria ja epäsuoria hyötyjä koko suomalaiselle pääomamarkkinalle mm. arvopaperien paremman likviditeetin, kasvavan palveluntarjonnan ja avoimen kilpailun seurauksena. Osakevälittäjät ovat arvioineet, että moniportaisuus alentaisi myös vuotuisia selvityskuluja. 15 Moniportaisessa järjestelmässä välittäjät sitoutuisivat raportoimaan säännöllisin väliajoin ja nykyistä useammin tiedossa olevat omistajat viranomaisille. Koska välittäjillä ja säilyttäjillä on jo nyt käytössään asiakasrekisterit, raportointivelvollisuus ei merkittävästi lisäisi välittäjien kustannuksia tältä osin. Suorarekisteröinnillä on myös muita haitallisia kerrannaisvaikutuksia. Esimerkiksi suomalaisten sijoitusrahastojen myynti ja markkinointi ulkomaille on käytännössä ollut hankalaa tämän vuoksi. Ruotsissa on käytössä rekisteröintimalli, jossa sijoittajat voivat valita moniportaisen säilytyksen ja suoran rekisteröinnin välillä (ns. sekamalli). Suomessa siirtyminen tällaiseen malliin lisäisi kilpailua ja 15 Valtiovarainministeriön vuonna 2010 teettämä selvitys: Arvopaperien moniportaisen hallinnan ja hallintarekisteröinnin laajentamisen taloudelliset vaikutukset: selvityshenkilön raportti. 12\n13 siten alentaisi niin kotimaisten sijoittajien kuin liikkeeseenlaskijoidenkin kustannuksia. Kaupankäyntija selvityskulut alenisivat ja kasvava kilpailu laskisi edelleen muita sijoittamiseen liittyviä kustannuksia. Nämä muutokset myös parantaisivat arvopapereiden pörssikaupankäynnin hinnanmuodostuksen tehokkuutta. Muun ohella myös liikkeeseenlaskijoiden olisi mahdollista hyötyä arvopaperikeskuksen rekisteröintitoiminnan tehostumisesta. Moniportainen säilytysmalli toimii Ruotsissa hyvin; pörssiyhtiöt raportoivat suurimmat omistajat kotisivuillaan ja verottaja saa tarvittavat tiedot verotuksen toimittamiseksi asianmukaisella tavalla. Osakkeenomistajien oikeuksien tulee moniportaiseen malliin siirryttäessä luonnollisesti säilyä ennallaan. Osakkeenomistajilla on oikeus osallistua yhtiökokoukseen ja oikeus osinkoon, eikä näihin tule liittyä merkittäviä kustannuksia. Myös muut osakeyhtiölain mukaiset oikeudet kuten vähemmistöomistajien oikeudet säilyvät myös mahdollisessa moniportaisessa säilytysmallissa. Lisäksi osakkeenomistajille on tärkeää, että verottaja saa tiedot omistuksista nykyistä vastaavalla tavalla ilman lisäkustannuksia. + Moniportainen säilytys on sallittava myös suomalaisten omistamille kotimaisille osakkeille. 13\n14 4 LISTAUTUMISEN KANNUSTEET JA ESTEET 4.1 Sääntelyn merkitys LISTAUTUMISEEN LIITTYVÄ SÄÄNTELY Listautumiskynnyksen todetaan usein olevan korkea ja listautumisen arvioidaan aiheuttavan lisätyötä yhtiölle ja sen pääomistajille. Erityisesti listayhtiön tiedonantovelvollisuus ja sisäpiiriasioihin liittyvät kysymykset tuntuvat luovan paineita pienemmille yhtiölle ja mahdollisten virheiden teko näissä asioissa huolettaa. Pienestäkin virheestä saattaa julkisuudessa syntyä suhteeton kohu, joka koetaan leimaavana. Suomalaisen sääntelyn tasoa pidetään korkeana ja valvojien ja yhtiöiden välillä on toimiva keskusteluyhteys. Pääsääntöisesti vallitsevaa lainsäädäntöä ja sääntelyä ylipäätään ei pidetä esteenä yhtiöiden listautumiselle, eikä siten syynä listautumisten vähyyteen. Tämä ei kuitenkaan tarkoita, etteikö sääntelyä olisi mahdollista parantaa ja kehittää. Arvopaperimarkkinoita koskevan sääntelyn kotimainen liikkumavara on nykyisin hyvin pieni. EUsääntely toteutetaan yhä useammin suoraan sovellettavina asetuksina, jolloin kansallista soveltamisvaraa ei jää. Tähänastinen EU-sääntely on pitkälti toteutettu ottamatta huomioon markkinoiden kokoeroja. Suomalaiset listayhtiöt ovat pienempiä kuin EU:ssa keskimäärin, minkä vuoksi sääntely on suomalaisille yhtiöille suhteellisesti raskaampaa kuin niiden kilpailijoille muissa EU-maissa. Suomen tulee vaikuttaa tehokkaammin EU-sääntelyyn jo valmisteluvaiheessa, jotta sääntelystä tulisi kilpailukykyistä ja tarkoituksenmukaista pienille ja keskisuurille yhtiöille. On tärkeää, että Suomen kansallisessa sääntelyssä lähtökohtana pidetään aina EU-direktiivien mukaista minimilinjaa. Mikäli poikkeamia tästä havaitaan, niiden poistamiseksi on ryhdyttävä toimenpiteisiin (ks. jakso 5.2, toimintakertomuksen tilintarkastusvelvollisuus). Poikkeaminen minimilinjasta voi olla perusteltua, mikäli sille on osoitettavissa suomalaisista olosuhteista johtuva, markkinoiden tehokkuutta ja sijoittajansuojaa edistävä peruste. Niin ikään kaikissa uusissa sääntelyhankkeissa on huolehdittava edellä mainitun periaatteen noudattamisesta. IFRS:N MERKITYS LISTAYHTIÖILLE JA LISTAUTUVILLE YHTIÖILLE Mielikuva IFRS-raportointiin siirtymiseen liittyvästä vaikeuksista ja kustannuksista on yksi merkittävimmistä listautumiseen liittyvistä haasteista. IFRS-raportoinnin käyttöönotto aiheuttaa listautumisen yhteydessä paljon työtä ja kustannuksia, koska yksityisessä yhtiössä ei ole valmiina IFRS-valmiuden vaatimaa organisaatiota. Uuden tällaisen organisaation muodostaminen siihen liittyvine kustannuksineen samalla, kun yhtiö harkitsee merkittävää muutosta sen koko toiminnassa, voikin muodostaa listautumiskynnyksen. Nykyvaatimuksen mukaan yhtiön tulee laatia ja julkistaa tilinpäätöksensä vähintään kolmelta tilikaudelta. Listautumisen valmisteluun kuluvasta ajasta selvästi suurin osa kuluu IFRS-konversion tekemiseen, ja lisäksi konversion tekeminen on kallista. Pörssilistalle listautuessaan yhtiön tulee laatia IFRS:n mukaiset tilinpäätöstiedot päättyneeltä tilikaudelta sekä vertailuluvut edelliseltä vuodelta. Käytännössä siis IFRS:n mukaiset tiedot tarvitaan vain kahdelta vuodelta ja kolmas 14\n15 tilinpäätös voi olla kansallisen tilinpäätöskäytännön mukainen. IFRS-konversiota pidetään tarpeellisena, mutta historiatietojen tarpeellisuus voidaan kyseenalaistaa. Sijoittajan näkökulmasta historiatiedoilla on merkitystä, mutta esimerkiksi kasvavalla ja kehittyvällä yhtiöllä historiatiedot ovat harvoin vertailukelpoisia. Listautuminen on usein vaihtoehto yhtiön myynnille, ja listautumisprosessi kulkee samanaikaisesti myyntiprosessin rinnalla. Tällaisissa tilanteissa IFRS-konversion tekeminen voi tuntua tarpeettomalta. Sijoittaja ei osta menneisyyttä vaan tulevaisuuden kassavirtoja. Yritysmyynnissä yhtiöllä on enemmän mahdollisuuksia kertoa positiivisesti tulevaisuudennäkymistään kuin listautuessaan. Listautuva yhtiö ei voi maalata vain tulevaisuuden näkymiä, vaan yhtiön tarina perustuu vahvasti myös sen historiaan. Vaikka siirtyminen IFRS-raportointiin on työlästä ja aiheuttaa kustannuksia, on siirtymistä harkitseville yhtiöille jatkuvasti tarjolla enemmän osaajia, koska IFRS-standardeja on noudatettu monissa yhtiöissä jo lähes 10 vuoden ajan. Toisaalta on tärkeää muistaa, että nykyiselläänkin listautumista harkitseva yhtiö voi halutessaan listautua kevyemmin säännellylle First North - markkinapaikalle, jolla ei edellytetä noudatettavan IFRS-standardeja. Hyvä vaihtoehto listautumista harkitsevalle yhtiölle voikin olla hakeutua ensin First North -markkinapaikalle, jonka jälkeen yhtiö voi väljemmän aikataulun mukaisesti siirtyä IFRS-raportointiin ja listautua myöhemmin pörssilistalle. Listautumista harkitsevien yritysten on tärkeä tietää myös se, että IFRS-raportointi ei todennäköisesti merkittävästi lisää työn määrää sen jälkeen, kun tilinpäätöskäytäntöön on jo siirretty. Tällöin oletetaan kuitenkin, että IFRS-stardardien viimeaikainen muutoskäytäntö kyetään saamaan tarkoituksenmukaisemmaksi. Tällöin taloushallinnon aikaa ei kuluisi IFRS-standardien jatkuvien muutosten seuraamiseen etenkin, kun muutoksilla on usein merkitystä vain harvoille yrityksille. Euroopan komissio tulee tekemään selvityksen IFRS-tilinpäätösstandardien toimivuudesta. Keskusteluun tulee myös IFRS:n soveltamisalan rajaus ja kevyemmän IFRS:n tekeminen. Käytännössä kevyempi IFRS voisi tarkoittaa, että pienempien yhtiöiden velvollisuutta esittää liitetietoja vähennetään. Pienillä yhtiöillä tulisikin olla mahdollisuus helpotuksiin, jotta IFRStilinpäätösstandardien täysimääräinen soveltaminen ei tekisi listausprosessista liian raskasta. On kuitenkin samalla voitava varmistaa, että markkinoilla on käytössään kaikista listatuista yhtiöistä riittävät ja vertailukelpoiset tiedot. + Kevyemmän IFRS:n kehittämistä pienille pörssiyhtiöille on edistettävä kansainvälisellä tasolla. + IFRS-standardeihin tulee tehdä muutoksia vain todellisen tarpeen perusteella ja vain määritellyn aikataulun mukaisesti. 4.2 Ulkomaiset yhtiöt RINNAKKAISLISTAUKSET Pörssi on markkinapaikkana sitä kiinnostavampi mitä enemmän mielenkiintoisia ja eri toimialojen yhtiöitä se voi tarjota kaupankäynnin kohteeksi. Helsingin pörssin kiinnostavuutta olisi mahdollista lisätä ottamalla kaupankäynnin kohteeksi myös ulkomaisten yhtiöiden arvopapereita. Mahdollisuutta rinnakkaislistautumiseen tulisi markkinoida aktiivisemmin ja systemaattisesti. Pörssi voisi kartoittaa potentiaalisia listautujia ja tarjota aktiivisemmin rinnakkaislistausta ulkomaalaisille yhtiöille, joilla on suomalaista omistusta, jotka toimivat Suomessa tai jotka muutoin kytkeytyvät Suomeen. Suomessa 15\n16 on myös yhtiöitä, jotka ovat ilmoittaneet aikovansa listautua suoraan Yhdysvaltoihin. Näille yhtiöille voitaisiin tarjota rinnakkaislistausta Suomeen entistäkin aktiivisemmin. + Ulkomailla listattujen yhtiöiden rinnakkaislistauksia Suomeen tulee edistää. ULKOMAISTEN OSAKKEIDEN REKISTERÖINTI Suomessa ei ole käytännössä toimivaa mallia ulkomaisten yhtiöiden osakkeiden rekisteröinnille. Teoriassa mahdollisia rekisteröintimalleja ovat nk. FDR-talletustodistukset (Finnish Depositary Receipt), linkki arvopaperikeskusten välillä tai suorarekisteröinti. Rekisteröinti on osoittautunut keskeiseksi esteeksi ulkomaisten yhtiöiden rinnakkaislistauksissa Suomeen. Arvopaperikeskusten välinen linkki toimii vain Suomen ja Ruotsin välillä, ja kaupankäynti muiden ulkomaalaisten yhtiöiden osakkeilla on mahdollista tällä hetkellä käytännössä vain FDR-talletustodistusten kautta. Prosessi on kuitenkin raskas ja kallis, minkä vuoksi FDR-järjestäjäksi ei ole kiinnostusta. Ulkomaisten yhtiöiden kiinnostus Suomea kohtaan on aiemmin ollut suhteellisen vähäistä, ja tämän vuoksi ei ole kehitetty todellisia vaihtoehtoja osakkeiden rekisteröintiin. Viime vuosina ulkomaiset yhtiöt ovat kuitenkin osoittaneet kasvavassa määrin mielenkiintoa Suomen listautumismarkkinaa kohtaan. Sääntely ei itsessään edellytä ulkomaisia yhtiöitä käyttämään suomalaista arvo-osuusjärjestelmää. Käytännössä yhtiön on kuitenkin rekisteröitävä osakkeensa arvopaperikeskukseen selvityksen järjestämiseksi. Osakkeiden liittäminen arvo-osuusjärjestelmään on haasteellinen prosessi, jossa pitää huomioida muun muassa ulkomaisen kohdemaan lainsäädäntö, kohdemaan yhtiötapahtumat ja verotus. Euroclearin selvitysalusta ulkoistetaan vuoden 2017 alussa, jolloin selvitys siirtyy eurooppalaiseen järjestelmään. Yhtiö voi tästä edespäin itse valita eurooppalaisen arvo-osuusjärjestelmän, johon se haluaa osakkeensa rekisteröidä, ja linkkien luonti eurooppalaisten arvo-osuusjärjestelmien ylläpitäjien välillä helpottuu. Muutoksen jälkeenkin Euroopan Unionin ulkopuolisista maista tulevien yhtiöiden liittäminen arvo-osuusjärjestelmään tulee olemaan haastavaa. Ruotsin, Tanskan ja Norjan arvo-osuusjärjestelmät ovat Suomen järjestelmää kehittyneempiä ja ulkomaalaisten osakkeiden suorarekisteröinti on niissä toimivaa ja kustannustehokasta. Suomen nykytilanne on äärimmäisen valitettava sekä markkinapaikan, sijoittajien että listautumista harkitsevien ulkomaisten yhtiöiden kannalta. Mikäli Suomeen halutaan houkutella ulkomaisia yhtiöitä, tulee arvo-osuusjärjestelmää kehittää vastaamaan vähintäänkin pohjoismaista tasoa. Suomeen tarvitaan myös lisää FDR-palveluntarjoajia. + Ulkomaisten yhtiöiden on voitava rekisteröidä osakkeensa suoraan Suomen arvoosuusjärjestelmään. RAPORTOINTIKIELI Arvopaperimarkkinalain mukaan suomalaisen listayhtiön tiedonantovelvollisuuden perusteella julkistettavat tiedot tulee antaa joko suomeksi tai ruotsiksi. Uusi listautuva ulkomainen yhtiö voi Finanssivalvonnan luvalla tiedottaa ainoastaan englanniksi, mikäli yhtiö laatii englanninkielisen esitteen, jossa se on ilmoittanut tulevaisuudessa tiedottavansa vain englanniksi. Tämä käytäntö on 16\n17 selvä ulkomaisen yhtiön osalta. Sen sijaan on epäselvää, millä edellytyksillä suomalainen listautuva yhtiö voi saada vastaavan poikkeusluvan. Useiden kieliversioiden laatiminen ja hallinnointi aiheuttaa paljon työtä myös jo listatuille suomalaisille yhtiöille. Kansainvälisesti toimivissa suomalaisissa yhtiöissä englanti on usein pääasiallinen työ- ja sisäinen raportointikieli. Yhtiön taloudelliset raportit ja tiedotteet valmistuvat ensin englanniksi ja käännetään suomeksi, koska laki edellyttää niin. Tiedotteiden julkistaminen useilla kielillä on myös osa hyvää sijoittajasuhdeviestintää ja suurin osa yhtiöistä varmasti jatkaisi myös suomenkielisten raporttien ja tiedotteiden julkistamista vaikka sääntely ei sitä edellyttäisi. Mikäli suomalaisilla listayhtiöillä olisi mahdollisuus valita englanti tiedottamiskielekseen, se lisäisi joustavuutta ja vähentäisi yhtiöiden hallinnollista taakkaa. Listalla olevan yhtiön ja listautuvan yhtiön osalta sijoittajat olisivat kuitenkin tällöin eri asemassa. Listalla olevan yhtiön sijoittaja joutuisi sopeutumaan englanninkielen yksinomaiseen käyttöön. Joka tapauksessa on perusteltua, että listayhtiöiden mahdollisuutta käyttää englantia ensisijaisena raportointikielen ryhdytään selvittämään. 4.3 Listautumisprosessin kehittäminen LISTAUTUMISPROSESSI Yleisen näkemyksen mukaan listautumisten läpimenoaika on pitkä ja se on pidentynyt viimeisen parinkymmenen vuoden aikana. Listautumisen aikataulu saatetaan tehdä liiankin tiukaksi, mikä aiheuttaa haasteita yhtiölle. Yhtiön tulee keskittyä myös normaaliin liiketoimintaan, vaikka yhtiön ylin johto on tiiviisti kiinni listautumisprosessissa usean kuukauden ajan. Perinteisesti yhtiöillä on ollut vain neljä suotuista listautumisajankohtaa vuodessa, joista kaksi ensimmäistä ns. listautumisikkunaa menee jo alkuvalmisteluissa ohi, ja listautuminen on mahdollista vasta kolmannen tai neljännen ikkunan aikana. Vaikka listautumisikkunan ennustaminen on vaikeampaa kuin aiemmin, se ei sinänsä estä listautumisia, mutta vaikuttaa yhtiön arvostukseen ja koko listausprosessin kestoon. Yhtiön valmius pörssiyhtiönä toimimiseen vaikuttaa listautumisprosessin kestoon. IFRS-konversioon ja yhtiön sisäisten raportointien ja prosessien järjestämiseen tulee varata riittävästi aikaa. Listalleottoesite on mahdollista laatia muutamassa kuukaudessa, mutta listausprosessi kokonaisuudessaan kestää yleensä kuudesta yhdeksään kuukautta. Nopeimmillaan prosessi on mahdollista toteuttaa sadassa päivässä, mikäli yhtiö on esimerkiksi ensin laskenut liikkeeseen joukkovelkakirjalainan. Joukkovelkakirjan liikkeeseenlasku voisikin olla väliaskel pörssiin. Listautumisprosessin pituus vaikuttaa yhtiön arvostuksen ennustettavuuteen. Listautumisprosessin alussa on vaikea arvioida yhtiön arvostustasoa kaupankäynnin alkaessa, koska yleisellä markkinatilanteen kehittymisellä on suuri vaikutus arvostustasoon listautumisprosessin loppuvaiheessa. Listautumista harkitsevien yhtiöiden olisikin järkevää varmistaa yhtiön listautumisvalmius jo listautumisprosessin varhaisessa vaiheessa. Tällöin varsinainen listautuminen voidaan viedä läpi tehokkaasti ja nopeasti sopivan listautumisikkunan avautuessa ja samalla epävarmuus arvostustasosta pienenee. Listayhtiöiltä edellytettävien raportointijärjestelmien käyttöönottamisesta 17\n18 on hyötyä myös listaamattomille yhtiöille, koska vastaavia toimintatapoja noudattavat yksityiset yhtiöt toimivat hyvin tehokkaasti. Listautumisprosessia tehostamalla ja nopeuttamalla myös listautumisen kustannukset voidaan pitää kurissa. Pörssisäätiö laati yhteistyössä muutaman markkinaosapuolen kanssa Listautujan käsikirjan lisäämään markkinoilla olevaa tietoa First North -listautumisprosessista ja listautumisen kriteereistä vuonna Listautumista harkitsevat yhtiöt ja neuvonantajat voisivatkin hyötyä myös pörssilistalle tehtävästä vastaavasta listautujan oppaasta sekä tarkastuslistasta, josta kävisi helposti ilmi listausprosessin eri vaiheiden edellyttämät toimenpiteet. Listalleottoesitteen laatiminen on aikaa vievä prosessi ja varsinkin pienelle yhtiölle kustannukset esitteen tekemisestä ovat merkittävät. Neuvonantajien ja yhtiöiden mukaan esitteiden laatimisajasta suuri osa kuluu erilaisten tulkintakysymysten ratkaisemiseen. Listalleottoesitteen sisältöön ja laajuuteen vaikuttaa sääntelyn lisäksi vakiintunut markkinakäytäntö. Neuvonantajat saattavat omia vastuitaan kaventaakseen laatia esitteistä ja niiden riskikuvauksista tarpeettoman laajoja. Olisikin olennaista, että esitteissä vältettäisiin tarpeettoman laajoja riskikuvauksia. Muussa tapauksessa sijoittajan saattaa olla vaikeaa arvioida, mitkä ovat olennaisia riskejä ja mitkä eivät. Sijoittajaa palvelee parhaiten riskikuvaus, joka kuvaa selkeällä tavalla olennaiset riskit. Listautujan käsikirjassa voitaisiinkin selkeyttää esitedirektiivin tulkintoja ja riskikuvausten vaatimuksia esimerkkien avulla. + Listautujan käsikirja on laadittava pörssilistalle hakeutuville yhtiöille. PÄÄJÄRJESTÄJÄN LAUSUNTO JA KÄSITTELY LISTAUSKOMITEASSA Pörssin sääntöihin on 2000-luvun alun jälkeen lisätty vaatimus listautuvan yhtiön hakemuksen käsittelystä erillisessä listauskomiteassa ja yhtiöltä ryhdyttiin edellyttämään erityistä pääjärjestäjän lausuntoa. IT-boomin aikana Pörssiin listautui yhtiöitä, jotka eivät kyenneet listautumisen jälkeen täyttämään kaikkia pörssiyhtiölle asetettuja edellytyksiä ja velvollisuuksia. Käsittely listauskomiteassa ja pääjärjestäjän lausunto otettiin käyttöön osaltaan varmistamaan, että yhtiöt kykenevät täyttämään listalleottovaatimukset myös listautumisen jälkeen. Listayhtiöiden sääntely ja muut vaatimukset ovat tiukentuneet merkittävästi edellä mainittujen muutosten jälkeen. Nykysääntelyn valossa listauskomiteakäsittelyn sisältöä ja pääjärjestäjän lausunnon merkitystä olisikin syytä arvioida uudelleen. Listalleottohakemuksen liitteeksi laadittava pääjärjestäjän lausunto on lyhyt vakiomuotoinen lausunto yhtiön listalleottamisen ja pörssiyhtiönä toimimisen edellytyksistä sekä listalleottohakemuksessa yhtiöstä annettavista tiedoista. Lausunnon antaminen lisää jonkin verran neuvonantajan vastuuta, ja siten vaatimuksen poistaminen voisi keventää myös listautumisen kustannuksia. Vaatimuksen poistaminen saattaisi joissakin tapauksissa myös lyhentää listautumisten läpimenoaikaa. Lausuntoa voidaan pitää tarpeettomana etenkin silloin, kun yhtiöllä on prosessista vastaava neuvonantaja (pääjärjestäjä). Listalleottohakemuksen tekemistä ei sinällään koeta vaikeaksi tai työlääksi ja Pörssin toiminnan listausprosessissa on todettu olevan joustavaa. Listauskomitea kokoontuu säännöllisesti kerran kuukaudessa ja tarvittaessa myös normaalin kokousaikataulun ulkopuolella. Valmistautuminen yhtiöesittelyyn listauskomiteassa aiheuttaa työtä, sillä kokousta varten tulee valmistella esitys, jota ei välttämättä käytetä muihin tarkoituksiin. Listalleottoesite valmistuu usein vasta yhtiöesittelyn jälkeen, joten esitteessä ilmoitettavia tietoja ei aina pystytä hyödyntämään yhtiöesittelyssä. 18\n19 Listauskomitealle toimitettavan materiaalin valmistelun tulisi tukea esitteen kirjoittamista. Listauskomiteakäsittelyn ja yhtiöesittelyn sisältöä voitaisiinkin kehittää. + Listauskomitean käsittelymenettelyä tulee kehittää. + Vaatimus pääjärjestäjän lausunnosta on poistettava, jos yhtiö käyttää listautumisessa pääjärjestäjää. OSAKKEENOMISTAJIEN MÄÄRÄ Kaupankäynnistä rahoitusvälineillä annetun lain ja pörssin sääntöjen mukaan kaupankäynnin kohteeksi otettavalla osakkeella tulee olla riittävä kysyntä ja tarjonta, jotka mahdollistavat osakkeen luotettavan hinnanmuodostuksen. Pörssin säännöt edellyttävät, että yhtiöllä tulee olla riittävä määrä osakkeenomistajia ja osakkeista tulee olla riittävä määrä yleisön hallussa. Yhtiöiden, joilla on vähintään 500 osakkeenomistajaa, on katsottu täyttävän osakkeenomistajien lukumäärää koskevan vaatimuksen. Yleisön hallussa (ns. free float) on katsottu olevan riittävästi osakkeita ainakin silloin, kun yleisön hallussa on 25 prosenttia osakelajin osakkeista. Vaatimus osakkeen riittävästä kysynnästä ja tarjonnasta ei ole ollut kynnyskysymys tai este listautumisille. Jo nykytilanteessa voidaan antaa poikkeus osakkeenomistajien lukumäärän osalta ja 300 osakkeenomistajaa riittää, jos yhtiö käyttää markkinatakaajaa. Perheomisteisten yhtiöiden kohdalla olisi tärkeää laskea vaatimusta yleisön hallussa olevista osakkeista. Vaatimus 25 prosentin free float -osuudesta tulee lainsäädännöstä, mutta Finanssivalvonnalta on mahdollista hakea poikkeusta silloin, kun yleisön hallussa olevien osakkeiden määrä on hieman alle vaaditun. Pörssi tulee arvioimaan uudelleen listautumiskriteereitä riittävän osakkeenomistajan lukumäärän osalta. + Pörssin sääntöjen tulkinta osakkeenomistajien vähimmäismäärästä tulee muuttaa joustavammaksi. 4.4 Listautumisen kiinnostavuus LISTAUTUMISEN KUSTANNUKSET Suomessa on yleinen mielikuva, että listautuminen on kallista. Pienet yhtiöt näkevät listautumisen ja etenkin esitteen laatimisen liittyvät kustannukset selkeänä esteenä. Mielikuva voi osin pitää paikkansa, mutta yhtiö voi myös itse vaikuttaa listauksen kokonaiskustannuksiin. Usein yhtiöltä myös unohtuu, mitä vastinetta se listauksen kustannuksille saa. Lisäksi kaikki kustannukset eivät liity vain itse listausprosessiin, vaan esimerkiksi yhtiön taloudellisen seurantajärjestelmän kehittämiseen tai markkinointiin. Listautumiseen liittyvä neuvonta (Corporate Finance) on kilpailtu toimiala, mutta kilpailu ei ole olennaisesti vaikuttanut palvelun hintoihin. Kuitenkin erityisesti pienet listautumista harkitsevat yhtiöt kokevat, että kustannustehokasta neuvontapalvelua on vaikea saada. Antien koko vaikuttaa neuvonantajien ja ulkomaisten sijoittajien mielenkiintoon. Pienten antien tekeminen on suhteellisesti kalliimpaa ja pienellä yhtiöllä pitää olla todella hyvä syy listautua, jotta se koetaan kannattavaksi. Suomeen tarvitaankin enemmän Corporate Finance -neuvonantajia. Osana listauksen kustannuksia voidaan nähdä myös listautumisannin yhteydessä merkitsijöille annettava alennus (ns. IPO discount). Sijoittajat edellyttävät useimmiten alennusta osakkeen hintaan 19\n20 listautumisannin yhteydessä. Omistajan näkökulmasta tämä luonnollisesti vähentää listautumisen houkuttelevuutta. Ulkomaisten yhtiöiden rinnakkaislistauksissa Suomeen tarvittava talletustodistusohjelma (FDR, Finnish Depositary Receipt) lisää merkittävästi ulkomaisen listausta harkitsevan yhtiön kustannuksia. Suomessa ei ole kohtuuhintaisia FDR-talletustodistusohjelman palveluntarjoajia. Listautumisen kustannuksia voidaan alentaa myös listautumisprosessia selkeyttämällä. Kun kustannukset alenevat, listautumiset lisääntyvät ja skaalaetujen kautta kustannukset kevenevät edelleen. LISTAUTUMISEN MIELIKUVAT JA MEDIAN ROOLI Suomessa listautumista ja sen tuomaa julkisuutta pelätään. Listautumista harkitsevalla yhtiöllä ja sen hallituksella on huoli siitä, että yhtiö tai sen johto tekee virheen, joka saa mediassa kohtuuttoman suuren kielteisen huomion. Suomessa medialla on taipumus painottaa arvopaperimarkkinoihin liittyviä kielteisiä seikkoja. Uutisointi on usein korostanut yksittäisiä virheitä, esimerkiksi tiedonanto- tai ilmoitusvelvollisuuden laiminlyöntitapauksia, jolloin ne ovat saaneet vähäisyydestään huolimatta merkittävää julkisuutta. Vähemmälle huomiolle mediassa on jäänyt pääomamarkkinoiden tehtävä pääomien allokoijana, kasvun edistäjänä, työpaikkojen luojana ja pitkäaikaisen säästämisen kautta vaurauden lisääjänä. Suomessa listayhtiöihin liittyvissä mielikuvissa ja listautumisbrändissä olisi paljon parantamista. Kaikkien markkinaosapuolten tulisi systemaattisesti rakentaa positiivista mielikuvaa listautumisesta ja sen hyödyistä. Listautuva yhtiö hyötyy lisääntyneestä näkyvyydestä, hallinnon tehokkaasta rakenteesta, pörssistä pääomanhuoltopaikkana ja esimerkiksi mahdollisuudesta käyttää osakkeita maksuvälineinä yritysostoissa. Suomeen tarvitaan enemmän menestyneitä listautujia, joiden positiivinen esimerkki toimii markkinoilla hyvänä esikuvana. + Tietoa listautumisen merkityksestä yritysten kasvulle ja työpaikkojen luomiselle tulee lisätä. 20\nNasdaq Helsingin listautumismarkkinan kehittämishankkeen päätöskatsaus\nNasdaq Helsingin listautumismarkkinan kehittämishankkeen päätöskatsaus 31.10.2016 Nasdaq Helsinki järjesti tammikuussa 2014 tilaisuuden, jossa markkinaosapuolten edustajat sekä viranomais- ja asiantuntijatahot


lammas | yle.fi\nArtikkelit ruotsiksi: får\nSusi kaadettiin Sievissä – peloton lauma raadellut lampaita alkusyksyllä\n16.09.2015 Yle Uutiset\nSievissä ammuttiin naarassusi keskiviikkoyönä. Suden kaatoon saatiin poikkeuslupa, koska alueella liikkuneet sudet ovat käyneet karjan ja lampaiden kimppuun maatilojen lähettyvillä.\nSananen – Mielen ilmaus\n15.09.2015 Yle Uutiset\nSuhiseeko, loriseeko eikä mikään lämmitä? Mielen ilmaus saattaisi auttaa. Aikamme ilmassa on paljon epämääräistä. Se kun pääsee mielen sekaan, ongelmia tulee. Mielen ilmauksessa ylimääräiset vapautetaan ulos.\nPoliisi: Lohjan lammastilalla on edelleen eläimiä\nPoliisi on saanut päätökseen esitutkinnan lohjalaisella lammastilalla epäillyissä eläinsuojelu- ja ympäristörikoksissa. Poliisin mukaan eläinsuojelulain laiminlyöminen tilalla on ollut laajamittaista ja jatkuvaa. Lampaiden kasvatuksen lisäksi tilalla on ollut majoitus- ja ravintolatoimintaa.\nYlöjärven seurakunta tarjoaa leirikeskusta turvapaikanhakijoiden hätämajoitukseen\nTurvapaikanhakijoille on tarjolla uusi majoituspaikka Tampereen seudulla. Ylöjärven seurakunta ehdottaa Ylöjärven Kurussa sijaitsevaa Lammasniemen leirikeskusta hätämajoituskohteeksi. Myös seurakunnan toinen leirikeskus voisi soveltua vastaavaan käyttöön.\nKärsämäellä ja Haapavedellä lähdetään sudenkaatoon\n09.09.2015 Yle Uutiset\nHaapavedellä ja Kärsämäellä lampaita ja vasikoita tappaneen susilauman taltuttamiseksi on myönnetty yksi poikkeuslupa sudenkaatoon. Sudet ovat aiheuttaneet alueella merkittävää tuhoa useilla tiloilla. Riistakeskus perustelee poikkeusluvan myöntämistä myös sillä, että sudet liikkuvat toistuvasti asutuksen läheisyydessä.\nMaatilan emäntä: Meillä eläimet saavat elää niin kauan kuin terveenä pysyvät\nPohjoiskarjalaisella Männistön tilalla Tohmajärvellä on noin 300 eläintä. Alkuperäiskarja, lampaat, ankat, eri lajin kanat, viiriäiset, kissat ja koirat kuuluvat tilan muonavahvuuteen. Tehotuotantoon tilalla ei ole lähdetty: eläimet saavat elää rauhassa niin kauan kuin terveenä pysyvät.\nPokan Kaalimaassa iloitaan kesällä saadusta laajakaistasta\nNopea laajakaistayhteys on tuonut monille aivan uuden elämän. Tietokone toimii nopeasti, on tullut uusia TV-kanavia, ja ennenkaikkea televisiokuva on selkeä. Esimerkiksi Kittilän Pokassa, pitkän pistotien päässä Kaalimaassa asuva Kinisjärven perhe iloitsee tänä kesänä saadusta laajakaistasta.\nFarmers want hunters to keep the wolf from the fold\n03.09.2015 Yle News\nKadonneesta lampaasta irtosi 42 kiloa villaa Australiassa – uusi maailmanennätys\n03.09.2015 Yle Uutiset\nPatikoijat löysivät massiivisella turkilla varustetun lampaan pääkaupunki Canberran läheltä.\nSudet raatelivat lampaita Sievissä – suden kaatoon pikavauhtia\nKahden suden epäillään raadelleen maanantaiyönä kaksikymmentä lammasta Sievin Jyringissä. Sudet ovat aiemminkin tänä kesänä vahingoittaneet tuotantoeläimiä alueella, joten Suomen Riistakeskus on myöntänyt yhden eläimen kaatoon poikkeusluvan.\nLuonnosta tulee isäntä, kun ihminen lähtee\nMää-ää! Mää-ää! Kesätöihin tuodut lampaat ovat Luonnonperintösäätiön Yli-Myllyn tilan ahkerimpia maisemanhoitajia. Kun maapalalla ei ole enää ihmisasutusta, luonto tulee nopeasti tilalle. Pentti Linkolan perustama säätiö täyttää 20 vuotta ja se on hankkinut hallintaansa ja rauhoitettavaksi jo 50 eri kokoista maa-aluetta.\nSusilauma tappoi lampaita Salon Kiskossa\nSalon ja Raaseporin alueella liikkuva susilauma on ilmeisesti käynyt lammaslauman kimppuun Salon Kiskossa. 13 lammasta on löydetty kuolleena.\nVanhan sanonnan korjattu versio: Perheen ruskea lammas\nSuomenlampaalla on monipuolinen luonnollinen värikirjo. Musta lammaskaan ei ole katraassa mikään luonnonoikku toisin kuin yleisesti voisi luulla. Eniten on toki valkoisia lampaita, mutta vielä mustaakin harvinaisempi on ruskea lammas.\nLähiteurastamo etsii edelleen yrittäjää Kiuruvedellä, kaupunginjohtajalla vahva usko hankkeeseen\nKiuruvedelle vuoden ajan suunniteltu lähiteurastamo junnaa paikallaan rahoitusvaikeuksien takia. Hankkeelta puuttuu myös vetäjä.\nItalian poliisi paljasti mafiapomon salaisen viestijärjestelmän – viestikeskuksena lammasfarmi\n03.08.2015 Yle Uutiset\nPoliisi on pidättänyt 11 miestä, joiden epäillään auttaneen sisilialaista mafiajohtajaa Matteo Messina Denaroa pysymään vallassa huolimatta siitä, että hän on pakoillut oikeutta jo yli 20 vuotta.\nTappajaetanat popsivat ison kaalin viikossa – paitsi jos puutarhurilla on käytössään oikea karkote\nLuonnonvarakeskuksessa Jokioisissa on tutkittu tappajaetanoiden ruokailutottumuksista, ja tietyt kasvit näyttävät maistuvan niille erityisen hyvin. Hyväksi havaittu torjunta-aine suojaa kasveja suursyömäreiltä, mutta toistaiseksi ainetta ei saa myydä kuin maalina.\nNelisensataa veteraania rosvopaistilla Rovaniemellä\nNelisensataa lappilaista veteraania - veteraanipariskuntia, avustajia ja järjestöihmisiä - kokoontui Rovaniemellä Finnairin lentävän henkilökunnan tarjoamalla perinteiselle rosvopaistiaterialle.\nMoni maatilamatkailuyritys luottaa yhä puskaradioon – yhteiset nettisivut eivät kiinnosta\nMatkailijoiden on vaikea löytää maaseutu- ja maatilamatkailuyrityksiä Pohjois-Suomesta. Vain murto-osa niistä on rekisteröitynyt alan nettisivustoille.\nEviran ylitarkastaja: "Raatokasalöydöt harvinaisia"\nElintarviketurvallisuusvirasto Eviran tietoon tulee vuosittain alle kymmenen raatolöytöä. Maatiloilla on vastuu poistaa kuolleet eläimet rekisteristä ja huolehtia niiden hävittämisestä lain edellyttämällä tavalla.\nTuotantoeläinten raadot pitää toimittaa hävitettäväksi – poikkeuksena hevoset\nLaki määrittelee, miten kuolleen tuotantoeläimen ruho tulee hävittää. Riskin suuruus ja alueen syrjäisyys vaikuttavat siihen, pitääkö ruho toimittaa käsittelylaitokseen vai voiko sen haudata. Kuolleiden nautaeläinten ja lampaiden hävittäminen hautaamalla on mahdollista vain Lapissa ja muutamassa harvaan asutussa kunnassa.


Oletko huono kielissä? Muunna näppäimistö kääntäjäksi | ITIGIC\nOletko huono kielissä? Muunna näppäimistö kääntäjäksi\nLokakuu 18, 2021 Matt Mills miten 0\nYksi matkapuhelimien tärkeimmistä eduista perustuu viestintään, vaikka yritämme olla vuorovaikutuksessa ihmisten kanssa, jotka puhuvat eri kieliä. On aina hyvä oppia uusia kieliä, mutta se vaatii paljon aikaa ja vaivaa, joten auttaminen kääntäjiltä ei koskaan haittaa.\nKun aloitat keskustelun kirjallisesti, joko kautta WhatsApp, Sähke tai muulla tavalla, meidän ei tarvitse mennä jatkuvasti kääntäjän sovellukseen kopioida ja liittää tekstiä. Voimme tehdä sen paljon yksinkertaisemmalla tavalla käyttämällä matkapuhelimen näppäimistöä kirjoittaa toisella kielellä , mikä säästää välivaiheita ja helpottaa kommunikointia käytännössä minkä tahansa kielen kanssa planeetalla.\nYksi napautus Androidissa\nVoidaksemme kommunikoida tämän edun kanssa meidän on vain käynnistettävä näppäimistöön integroitu kääntäjä, yksi näppäimistöjen älykkäämpi toiminto. Sisään Android älypuhelimissa yleisimpiä näppäimistöjä ovat Gboard ja SwiftKey, molemmissa tapauksissa tämä vaihtoehto on integroitu, eikä tarvitse ladata vaihtoehtoisia. Jos matkapuhelimessasi ei kuitenkaan ole niitä, sinun on vain ladattava ja asennettava ne ilmaiseksi:\nGboard: Googlen näppäimistö\nMicrosoftin SwiftKey -näppäimistö\nKun olemme käynnistäneet ne ja määrittäneet sen oletusnäppäimistöksi, meidän on vain siirryttävä kyseiseen sovellukseen, jossa haluamme kääntää keskustelu tai teksti . Ennen kuin aloitamme kirjoittamisen, meidän on koskettava pientä kuvaketta, joka edustaa kielimuutosta, ja tekstitila muuttuu.\nSitten kaikki kirjoittamamme muutetaan välittömästi sovelluksessa uudelle kielelle. Jotta se toimisi niin kuin tarvitsemme, voimme muuttaa näppäimistön yläpuolella kieltä, josta kirjoitamme ja jota haluamme muuttaa.\nJos haluamme, että kun käännämme tekstin kääntämisen painiketta, voimme myös käyttää oikealla näkyvää mikrofonia Gboardin tapauksessa ja samaan aikaan kun puhumme, näppäimistö kirjoittaa ne kielellämme automaattisesti myös muokata sitä. Nopea ja tehokas tapa saada teknologia toimimaan meille.\nVaikka jos sinulla on omena Jos yrität löytää tämän työkalun, et löydä sitä ennen kuin asennat tarvitsemani näppäimistön matkapuhelimeesi. Oletuksena sisään iOS kääntäjää ei ole ja meidän on turvauduttava Gboardiin tai Swiftkeyen kuten Androidissa. Kumpikin näistä kahdesta palvelee meitä, kun se on valittu oletusnäppäimistöksi tekstin välitön käännös joka muuten vaatisi enemmän työtä.\nGboard - Googlen näppäimistö\nMiksi Samsung ei saa lisää One UI -päivityksiä?\nVoitko luoda PokéStopin Pokémon GO: ssa kotona?


Hullaannu ja hurmaannu: Juttu japanilaisessa lehdessä, osa 2\nTässä lupaamani jatkoa viime postaukseen. Japanilaisessa giorni-lifestyle lehdessä esiteltiin siis kotimme ja mökkimme lisäksi myös hieman vaatteitani ja asusteita. Ei liene yllätys kenellekään blogini seuraajalle että ostan myös vaatteita ja asusteita kirppiksiltä todella paljon! Kenkiä en kirppiksiltä kuitenkaan yleensä löydä. Tämä johtunee jalkani koosta joka on "siroa" kokoa 40-41... Varsinaisena yllätyksenä ei taida tulla minut tunteville myöskään se, että musta on lempivärini vaatteissa. Ah, mikä väri!\nTakatalvesta huolimatta ihanaa ja aurinkoista alkanutta viikkoa :)\nSIVUN 3 SUOMENNOS:\nOtsikko: Vintage ja mustavalkoisuus pääosassa pukeutumisessa.\nJohanna käyttää mieliväriään mustaa myös vaatteissa. Kesäisin hän käyttää hieman vaaleampia\nvärejä, mutta syksyisin ja talvisin mustan osuus lisääntyy. Musta ei ole monotoninen ja tylsä\nvaatteissakaan kun yhdistelee eri materiaaleja ja käyttää vaatteita joissa on taidokkaita leikkauksia.\nJohannalla on pituutta 172 cm, joka mahdollistaa pukeutumisen edullisesti mutta tyylikkäästi.\nUseimmiten hän käyttää housuja, legginsejä ja erilaisia mekkoja sekä hameita.\nSuurin osa laukuista ja koruista on hankittu joko vintagena tai kirpputoreilta. Löytöjen etsimisessä\nmukana on usein myös Tilda-tytär.\nA: Kuvassa näkyvä kukkakuvioinen mekko on lahja Johannan siskolta.\nB: Tässä on lukijalle hyvä vinkki miten korut voi laittaa kauniisti esille. Kehyksessä Johannan\nC: Tämän vintagepaidan Johanna löysi kirpputorilta. Paidan kaunis leikkaus erottuu massasta.\nD: Mustassa näkee leikkauksen taitoa. Kevyttä ja ilmavaa.\nE: Johannan kengät ovat lähes yksinomaan korkokenkiä.\nJa tässä vielä giorni-lehden kaunis kesäinen kansi.\nTunnisteet: Giorni-lehti, koti, lehtijuttu, meri, musta, mökki, perhe, saari, sisustuslehti, valkoinen


Myrkytykset ja puremat— Nettiapteekki.fi\nEtusivu Myrkytykset ja puremat\nLääkehiiltä käytetään ensiapuna myrkytystapauksissa, joissa myrkytyksen aiheuttajana on esimerkiksi lääke tai myrkyllinen kasvi. Lääkehiili ei tehoa alkoholi- tai liuotinainemyrkytyksiin. Jos potilas on nauttinut syövyttäviä aineita, lääkehiiltä ei saa käyttää. Lääkehiiltä on hyvä olla varalta lääkekaapissa, jotta hoito voidaan aloittaa nopeasti. Myrkytystietokeskus on avoinna 24h/vrk p. 09 471 977 (suora) tai 09 4711 (vaihde).\nKortisonitabletteja käytetään itsehoidossa ensiapuna kyyn puremissa. Kyyn pureman tapahduttua tulee lisäksi mennä välittömästi lääkärin hoitoon olipa potilas lapsi tai aikuinen. Kortisonitabletteja voi käyttää myös ampiaisen ja mehiläisen piston aiheuttamassa allergisessa reaktiossa.\nCARBOMIX 50 g/annos rakeet oraalisuspensiota varten, Paranova\nTuotekuvaus:Carbomix-rakeita käytetään ensisijaisesti akuuttien myrkytysten hoitoon. Valmistetta voidaan käyttää myös ripulin hoitoon. Aktiivihiili...\nEri kokoja, alkaen 15,37€\nJODIX 130 mg tabletti\nTuotekuvaus:Jodix on tarkoitettu ehkäisemään radioaktiivisen jodin vaikutusta kilpirauhaseen ydinonnettomuuden sattuessa.Käyttötarkoitus:Jodix on t...