Maa- ja metsätalousministeriön asetus nautatuberkuloosin vastustamisesta - PDF\nDownload "Maa- ja metsätalousministeriön asetus nautatuberkuloosin vastustamisesta"\n1 MAA- JA METSÄTALOUSMINISTERIÖ ASETUS nro 27/2013 Päivämäärä Dnro /14/2013 Voimaantulo- ja voimassaoloaika toistaiseksi Kumoaa Nautaeläinten tuberkuloosista vastustamisesta annettu maa- ja metsätalousministeriön eläinlääkintä- ja elintarvikeosaston päätös (2/EEO/95) [ja tietyt luvut hirvieläinten tubiasetuksesta?] Valtuutussäännökset Eläintautilaki (441/2013) 20 3 mom., 22 3 mom., 23 4 mom., 24 4 mom., 26 4 mom. Vastaavat EY-säädökset Neuvoston direktiivi 64/432/ETY (31964L0432); EYVL N:o L 121, , s Maa- ja metsätalousministeriön asetus nautatuberkuloosin vastustamisesta Maa- ja metsätalousministeriön päätöksen mukaisesti säädetään eläintautilain (441/2013) nojalla: 1 Soveltamisala Tätä asetusta sovelletaan sorkkaeläimissä esiintyvän nautatuberkuloosin vastustamiseen. 2 Taudin leviämisen estämiseksi tehtävä päätös Jos sorkkaeläimessä todetaan nautatuberkuloosia tai kyseessä on virallinen eläintautiepäily, on tehtävä eläintautilain 23 :n 1 momentissa tarkoitettu päätös, jolla: 1) kielletään sorkkaeläinten tuominen pitopaikkaan ja niiden vieminen sieltä pois; 2) velvoitetaan pitämään pitopaikan sorkkaeläimet eläinsuojissa tai muussa paikassa, jossa ne voidaan eristää; 3) velvoitetaan eristämään sairastuneiksi epäillyt ja todetut sorkkaeläimet pitopaikan muista eläimistä; 4) velvoitetaan sen lisäksi, mitä muualla säädetään sorkkaeläinten luetteloinnista, pitämään ryhmittäin luetteloa kaikista pitopaikassa kuolleista ja sairastuneista sorkkaeläimistä; Tätä julkaisua on saatavissa maa- ja metsätalousministeriön elintarvike- ja terveysosastolta Käyntiosoite Postiosoite Puhelin Telekopio Mariankatu 23 PL 30 (09) (09) HELSINKI VALTIONEUVOSTO\n2 5) kielletään sorkkaeläinten sperman, munasolujen, alkioiden, lihan ja sivutuotteiden vieminen pois pitopaikasta, lukuun ottamatta raatojen viemistä hävitettäväksi; 6) kielletään sorkkaeläimistä saadun maidon ja maitotuotteiden vieminen pois pitopaikasta muualle kuin elintarvikelain (23/2006) tai muiden kuin ihmisravinnoksi tarkoitettujen eläimistä saatavien sivutuotteiden ja niistä johdettujen tuotteiden terveyssäännöistä sekä asetuksen (EY) N:o 1774/2002 kumoamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1069/2009 nojalla hyväksyttyyn laitokseen pastöroitavaksi tai kuumennettavaksi vähintään pastörointia vastaavalla tavalla; 7) kielletään sorkkaeläinten pastöroimattoman ja kuumentamattoman maidon käyttö pitopaikassa elintarvikkeeksi; 8) kielletään sairastuneiksi epäiltyjen ja todettujen sorkkaeläinten pastöroimattoman ja kuumentamattoman maidon käyttö pitopaikassa eläinten rehuksi; 9) velvoitetaan huolehtimaan henkilöiden suojavarusteiden ja ajoneuvojen asianmukaisesta puhdistuksesta ja desinfektiosta ja toimenpiteistä tartunnan leviämisen estämiseksi eläinsuojien ja pitopaikan sisään- ja uloskäyntien yhteydessä; sekä 10) velvoitetaan pitämään koirat kytkettyinä, estämään kissojen pääsy eläinsuojiin sekä toteuttamaan tarvittavia haittaeläinten ja hyönteisten hävittämistoimenpiteitä. 2 3 Päätöstä koskevat poikkeusluvat Eläintautilain 23 :n 3 momentissa tarkoitettu poikkeuslupa voi koskea mitä tahansa 2 :n 1 10 kohdassa tarkoitettua kieltoa tai toimenpidettä. Lupaa ei kuitenkaan voida myöntää sorkkaeläinten viemiseen pois pitopaikasta, ellei niitä kuljeteta suoraan 1) lopetettaviksi ja hävitettäviksi tavalla, josta ei aiheudu nautatuberkuloosin leviämisen vaaraa; 2) teurastettaviksi tavalla, josta ei aiheudu nautatuberkuloosin leviämisen vaaraa; tai 3) toiseen pitopaikkaan, jossa ei ennestään ole nisäkkäitä. Edellä 2 momentin 3 kohdassa tarkoitetussa tapauksessa eläinten määränpäänä olevasta pitopaikasta vastuussa olevalle toimijalle on osoitettava 2 :ssä tarkoitettu päätös. 4 Toimenpiteet pitopaikoissa, joista tauti on voinut tarttua tai joihin se on voinut levitä Eläintautilain 22 :ssä tarkoitetussa selvityksessä tai tutkimuksessa on arvioitava, ovatko esiin tulleet seikat riittäviä perustamaan virallisen eläintautiepäilyn sellaisessa jäljitetyssä pitopaikassa, josta tauti on voinut tarttua tai johon se on voinut levitä. Selvitys on tehtävä ainakin tautitapausta edeltävän neljän vuoden ajalta. Jos tautia epäillään tai todetaan esiintyvän teurastamossa tai poroteurastamossa, sitä on syytä epäillä ainakin siinä pitopaikassa, josta tartunnan saanut eläin on tullut. Virallisen eläintautiepäilyn kyseessä ollen sovelletaan mitä 2 ja 3 :ssä säädetään.\n3 5 3 Päätös taudin hävittämiseksi pitopaikasta Nautatuberkuloosin toteamisen jälkeen on eläintautilain 26 :ssä tarkoitetulla päätöksellä määrättävä ne sorkkaeläimet, joissa nautatuberkuloosia epäillään tai on todettu, lopetettaviksi ja raadot hävitettäviksi tavalla, josta ei aiheudu nautatuberkuloosin leviämisen vaaraa. Kaikki pitopaikan sorkkaeläimet on määrättävä lopetettaviksi, jos taudin esiintymisen laajuuden tai muiden seikkojen perusteella on todennäköistä, että ne ovat saaneet tartunnan. Jos pitopaikan eläinten teurastaminen ei oleellisesti lisää vaaraa taudin leviämisestä eikä aiheuta riskiä ihmisten terveydelle, oireettomat eläimet voidaan määrätä lopettamisen sijaan teurastettaviksi. Kaikki pitopaikassa olevat, taudin todennäköisesti saastuttamat sukusolut ja alkiot, eläimistä saadut sivutuotteet ja muut tuotteet sekä aineet ja jätteet on määrättävä hävitettäviksi tai käsiteltäviksi siten, että niissä mahdollisesti olevat taudinaiheuttajat tuhoutuvat. Rakennukset, joissa eläimiä on pidetty, eläinten tai raatojen kuljetukseen käytetyt ajoneuvot, eläinten hoidossa käytetyt työvälineet ja varusteet sekä muu todennäköisesti saastunut kalusto ja laitteisto on määrättävä puhdistettavaksi ja desinfioitavaksi sen jälkeen, kun 1 momentissa tarkoitetut toimenpiteet on suoritettu taikka toimenpiteiden kohteiksi määrätyt eläimet ja tuotteet on kuljetettu pois. Jos välineitä ja laitteita ei ole mahdollista desinfioida, on ne määrättävä hävitettäviksi. Päätöstä täytäntöön panevan valvontaviranomaisen tulee pitää yksityiskohtaista luetteloa hävitetystä omaisuudesta. 6 Pitopaikkaan jätettyjen ja pitopaikkaan tuotujen eläinten tutkimukset Jos kaikkia sorkkaeläimiä ei määrätä lopetettaviksi tai teurastettaviksi, eloon jätettävät yli kuuden viikon ikäiset eläimet on eläintautilain 26 :ssä tarkoitetulla päätöksellä määrättävä tutkittaviksi nautatuberkuloosin varalta kahdesti. Ensimmäinen tutkimus voidaan suorittaa aikaisintaan kahden kuukauden kuluttua lopetettaviksi tai teurastettaviksi määrättyjen eläinten teurastamisesta, lopettamisesta tai kuljettamisesta pois ja toinen tutkimus aikaisintaan neljän kuukauden kuluttua ensimmäisestä tutkimuksesta. Jos kaikki pitopaikan sorkkaeläimet määrätään lopetettaviksi tai teurastettaviksi, pitopaikkaan taudin hävittämistoimenpiteiden loppuun saattamisen ja eläintautilain 23 :ssä tarkoitetun päätöksen kumoamisen välisenä aikana tuotavat uudet sorkkaeläimet on määrättävä tutkittaviksi nautatuberkuloosin varalta aikaisintaan neljän kuukauden kuluttua tuonnista. 7 Taudin leviämisen estämiseksi tehtävän päätöksen voimassaolo Eläintautilain 23 :ssä tarkoitettu päätös voidaan kumota, kun virallinen eläintautiepäily on suljettu pois tai taudin hävittämiseksi tehdyllä päätöksellä määrätyt toimenpiteet on saatettu loppuun sekä päätöksellä määrätyistä tutkimuksista on saatu kielteiset tulokset.\n4 Jos pitopaikan kaikki sorkkaeläimet on lopetettu tai teurastettu, päätös voidaan kumota osittain, kun taudin hävittämiseksi määrätyt toimenpiteet on saatettu loppuun. Päätös on jätettävä voimaan siltä osin kuin sillä kielletään sorkkaeläinten ja niiden alkioiden ja sukusolujen vieminen pois pitopaikasta. 4 Edellä 2 momentissa tarkoitetussa tilanteessa päätös voidaan kumota kokonaan, kun: 1) pitopaikkaan tuotuja uusia eläimiä koskevat tutkimukset on tehty ja niiden tulokset ovat olleet kielteiset; tai 2) pitopaikka on ollut tyhjillään sorkkaeläimistä kuusi kuukautta sorkkaeläinten tuontia koskevan kiellon voimassaolon päättymisestä. 8 Nautatuberkuloosi eläintarhassa, koe-eläinlaitoksessa tai muussa erityiskohteessa Elintarviketurvallisuusvirasto voi 5 :ssä säädetystä poiketen päättää, ettei pitopaikan sorkkaeläimiä tai osaa niistä määrätä lopetettaviksi tai teurastettaviksi, jos eläinten eloon jättäminen ei aiheuta vaaraa nautatuberkuloosin leviämisestä pitopaikan ulkopuolelle ja jos pitopaikka on eläintarha, koe-eläinlaitos tai muu vastaava pitopaikka, jossa eläimiä pidetään tieteellistä tutkimusta taikka uhanalaisten tai harvinaisten rotujen säilyttämistä varten. Edellä 1 momentissa mainitussa tilanteessa on kuitenkin soveltuvin osin noudatettava, mitä 5 :ssä säädetään. Pitopaikan eloon jätetyt eläimet on eläintautilain 26 :n nojalla lisäksi määrättävä tutkittaviksi ja niitä koskeva kirjanpito tarkastettavaksi, jotta voitaisiin varmistaa, ettei vaaraa tartunnan leviämisestä pitopaikan ulkopuolelle ole. Jos pitopaikan sorkkaeläimiä tai osaa niistä ei lopeteta tai teurasteta, pitopaikkaa koskevan eläintautilain 23 :ssä tarkoitetun päätöksen voimassaolon osalta noudatetaan, mitä eläintautilain 24 :n 1 momentissa säädetään. Päätöksellä määrättyihin ihmisten ja ajoneuvojen liikkumista koskeviin kieltoihin, rajoituksiin ja toimenpiteisiin voidaan myös tehdä tarvittavia muutoksia ottaen huomioon pitopaikan toiminta sekä taudin leviämisvaara. Elintarviketurvallisuusviraston on ilmoitettava 1 momentin soveltamisesta viipymättä maaja metsätalousministeriölle. 9 Nautatuberkuloosi tai virallinen eläintautiepäily teurastamossa Poiketen siitä, mitä 2 :ssä säädetään, eläintautilain 23 :ssä tarkoitettua päätöstä ei tarvitse tehdä, jos pitopaikka, jossa nautatuberkuloosia epäillään tai todetaan esiintyvän, on teurastamo tai poroteurastamo. 10 Voimaantulo Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2014.\n5 Tällä asetuksella kumotaan 1) nautaeläinten tuberkuloosista vastustamisesta annettu maa- ja metsätalousministeriön eläinlääkintä- ja elintarvikeosaston päätös (2/EEO/95), ja 2) tuberkuloosin vastustamisesta tarhatuilla hirvieläimillä annettu maa- ja metsätalousministeriön asetus 22/EEO/ Helsingissä 2 päivänä joulukuuta 2013 Maa- ja metsätalousministeri Jari Koskinen Neuvotteleva virkamies Kajsa Hakulin


Auran eli silloisen Prunkkalan kappeliseurakunnan Laukkaniityn kylän Vähätalon Ojalan torpparin renkinä oli 1850-luvulla paimiolainen Fredrik Heikinpoika. Rippikirjan 1854-1861 mukaan vaimo Maria Juhontytär olisi myös ollut kotoisin Paimiosta, mutta itseasiassa hän oli syntynyt Laukkaniityn Vähätalon rengin tyttärenä Aurassa. Myöhemmin Marian isästä, Juho Juhonpojasta tuli Ojalan torppari, joten Fredrik oli renkinä appivanhempiensa taloudessa. Avioiduttuaan Mariansa kanssa oli Fredrik ensin renkinä Järykselässä. Sieltä he muuttivat vuoden 1848 paikkeilla Laukkaniitylle. Perheen lapsikatras kasvoi parin vuoden välein, mutta kuoleman korjatessa satoaan, olivat heistä elossa vuonna 1862 enää Mats Vilhelm (s. 1851), Henrik (s. 1853) ja Johanna (s. 1856). Vanhin tytär Justina muutti samoihin aikoihin Lietoon tultuaan aikuisikään. Esikoispoika Johan Fredrik oli kuollut 1858 hukkumalla Aurajokeen. Äiti Marian oli perhe menettänyt jo toukokuussa 1857. Samalla isä Fredrik oli joutunut suure\nTurkulaisen porvarin, Matts Lukasson Nackan eli Grabbin poikana syntynyt Henrik Krabbe oli katedraalikoulun oppilaana vuodesta 1670 vuoteen 1676. Tuolloin hän kirjoitti itsensä ylioppilaaksi ja nelisen vuotta myöhemmin Henrikistä tehtiin apupappi Pöytyällä. Yläneen kappalainen hänestä tuli jo 1684 ja tässä virassa hän oli aina vuoteen 1712, kunnes hänet päätettiin erottaa toimestaan jatkuvien väärinkäytösten takia. Pöytyän kirkkoherran, Ambrosius Regulinuksen tyttären, Marian kanssa naimisissa ollut Krabbe ei nimittäin ollut Auranmaan rauhallisimpia pappismiehiä. Hän herätti suurta huomiota aikalaisissaan huonoilla käytöstavoillaan. Kuitenkin Euran käräjillä lokakuun viimeisinä päivinä vuonna 1712 käsiteltiin Yläneen Kirkonkylässä asuneen Klemetti Mikonpojan puheita. Tämä oli sanonut Krabben tyttärestä, Mariasta, että tällä oli "Perckelen Kaunis Muodo". Tämä hävytön puhe oli täysin sopimatonta, joskaan ei tavatonta tuon ajan kielenkäyttöä. Loppujen lopuksi Krabbe itse sai k\njatkoa eiliselle ja toissapäiväiselle tarinalle.... Näin Tapani Löfving itse kirjoitti asiasta näin: Näin löimme Tammelan pitäjässä kaksi rakuunaa Kesäk. alussa; toisella oli posti, jonka hän aikoi viedä luutnantti Bruselle. -- Saman kuun loppupuolella menimme yhden luutnantin ja 58 miehen kimppuun, jotka olivat erään välskärin ja hänen kirstunsa saattojoukkona. Nämät tulivat Hämeenlinnasta kun me karkasimme heihin ennenmainitussa pitäjässä. Mutta siinä paikassa oli iso aukio ja venäläiset ampuivat 3 laukausta meitä kohden, josta, Jumalalle kiitos, ei kuitenkaan mitään vahinkoa tullut. Välskäri ja 8 miestä pääsi pakoon. Luutnantti ja alaupseeri jäivät 50 sotilan kanssa kentälle. Kappalainen Oxenius Tammelan pitäjässä kysyi olinko kadottanut monta miestä, mutta minä vastasin: ei ainoatakaan. Pappi sanoi tahtovansa, kenenkään huomaamatta, saarnastuolissa kiittää Jumalaa, joka näin harvain miesten kautta oli niin suuren voiton antanut. -- Me saimme sota-arkun sekä kaikkien päällystaki\njatkoa 22.2.2011 ilmestyneelle tarinalle.... Kovien nälkävuosien jälkeen lienee perheonni kukoistanut Niuhalan ratsutilalla. Vuonna 1700 alkaneen suuren Pohjan sodan häviö johti 1710-luvulla kuitenkin ns. Isonvihan venäläismiehitykseen, jolloin vihollinen teki papistosta väkisin miehitysvallan apureita. Ajat olivat kovia ja esim. Vihdin kirkonkello, hopeat, tekstiilit ym. oli piilotettu ryösteleviltä venäläisiltä. Kirkon kassa ja hopeat kätkettiin Vanjärven kylän metsiin vuorenkoloon. Uudenvuoden aattona 1713 käski rovasti Thauvonius kappalaistaan Johan Oxeniusta tuomaan pienemmän kalkin ja molemmat pateenit (öylättilautaset) takaisin, mutta hopeakannu ja suurempi kalkki saisivat jäädä piilopaikkaansa kesään asti, kunnes lumet sulaisivat. Mutta samana iltana, kun esineet jo olivat kappalaisen pappilassa Vanhalan kylässä, tuli venäläisten komendantti Bils seurueineen paikalle. He ajoivat pappilan väen tuvasta, niin ettei kukaan talon väestä saanut sinä yönä nukkua. Kirkon esineet y\nNelisen kilometriä koilliseen kirkonkylästä sijaitsevassa Karjalohjan Härjänvatsan kylässä oli historiallisena aikana viisi isompaa taloa: Koivu, Pelli, Turri, Tölmä ja Vikkarainen. Alueen ensimmäisessä maakirjassa 1553 oli Vikkaraisen isännäksi merkitty Matts Olofinpoika. Siinä ominaisuudessaan hänet löytää vielä 1560 tai 1566. *** Seuraava Vikkaraisen isäntä vuosina (1560)1580-1595 oli Olof Mattsinpoika, todennäköisesti edellisen isännän poika. *** Henrik Olofinpoika, todennäköisesti edellisen isännän poika, mainittiin Vikkaraisen isäntänä 1600-1620. *** Vuodesta 1625 vuoteen 1634 oli Simon Henrikinpoika, todennäköisesti edellisen isännän poika, Vikkaraisen isäntänä; tilan veroluku oli 5/8-osaa, eli alkuperäisestä Vikkaraisesta lienee joskus lohkottu pois osa. *** 1638 mennessä oli Vikkaraisen isännän nimi Bertil Simoninpoika, todennäköisesti edellisen isännän poika. 1642 mennessä hän oli avioitunut Elin Tomaksentyttären kanssa, joka kuoli n. 1654, sillä 1656 mennessä\n1550-luvulla kirjoitettiin, että "Peippolan Olofilla, Olof i Pepot, oli kaksi poika, Nils ja Henrik. Henrikin suku on kuollut". Tilan nimi Peippola mainittiin jo 1414, jolloin sen omisti eräs Laurens, ”Laurens i Piaputtis”. Henrik Olofinpoika mainittiin 1480 Peippolassa, josta hän omisti puolet; hänen puolisonsa oli Hinthaaran, ruots. Hindhår, rälssimies Nils Larsinpojan tytär. Henrikin veli Nils Olofinpoika, Peippola, oli nimismies 1480. Peippola sijaitsee vastapäätä Porvoon kaupunkia, joen länsipuolella. Keskiajalla ja 1500-luvulla Porvoo oli vielä pieni kaupunki, asukkaita oli korkeintaan 200. Suuri rantatie, saaristosta tuleva vanha tie ja pohjoinen tie Hämeeseen muodostivat Porvoosta kauttakulkuliikenteen solmukohdan. Rantatie mainitttiin Porvoossa ensimmäisen kerran vuonna 1421. Porvoossa ei pitkään liene kirkon lisäksi ollut muita kivirakennuksia. Neitsyt Marian kirkko, nykyinen tuomiokirkko, sai 1450-luvulla suurin piirtein nykyisen muotonsa. Vuonna 1508 tanskala\nNimi William Ruth ei todennäköisesti sano kovin monelle yhtään mitään ja silti kyseessä on yksi Suomen teollisuushistorian merkkihenkilöistä. Hän syntyi Keski-Suomen Kivijärvellä kappalaisen poikana vuonna 1839. Isän kuoltua äiti muutti lastensa kera Kuopioon. William aloitti työuransa sotilaana ja 1865 hän oli ylennyt Kuopion ruotuväkipataljoonan luutnantiksi. Kolmea vuotta myöhemmin hän kuitenkin otti eron armeijasta ryhtyen maanviljelijäksi. Tämän lisäksi Willian Ruth työskenteli mm. Viipurissa tullihallituksen palveluksessa. Kaupungin tärkeimmät liikemiehet, Johan ja Wilhelm Hackman pestasivat hänet pian Kymijoen Uittoyhtiön uittopäälliköksi. Tämän jälkeen Ruth antautui täysin teollisuuden pauloihin. Vaikka hänellä ei ollut mitään koulutusta sen paremmin taloudesta kuin tekniikasta, auttoi armeijassa saatu johtamistaito sekä erinomainen suomen kielen taito luontaisen toimeliaisuuden kera monesta pulmasta ylitse. Kymijoen pitkin tapahtuvaa uittoa oli kaavailtu jo kolmisenkymmentä\nPitkin Pohjolaa eli keskiajan lopulla ja nykyäänkin ihmisiä, jotka käyttävät sukunimeä Prytz. Nimi (kuten myös kirjoitusversiot Preutz, Prydz ja Pryss) on kansallisuutta osoittava nimi, "preussilainen", joten saman nimisiä sukuja tai yksittäisiä henkilöitä on aikojen saatossa elänyt Pohjolassa enemmänkin, ilman että he välttämättä olisivat ollet toisilleen sukua nimensä perusteella. Keskisessä Ruotsissa asui yksi Prytz-suku, jonka haaroja myöhemmin aateloitiin. Suku mainitsi kantaisänsä olleen eräs Klas (Claes) Prytzin , joka oli sotaeversti Ruotsissa 1400-luvulla Sture-valtionhoitajien aikaan (1471 -1523). Hänestä sanottiin, että hän oli vanhan aatelissuvun vesa, jonka esi-isät olivet tehneet “kauniita sotatekoja” sekä Ruotsissa että muualla. Lisäksi sanottiin hänellä olleen monia tiloja Västmanlannissa (Arbogan lähistöllä) sekä Närken maakunnassa, jossa hänellä Sköllerstan pitäjässä oli kartanonsa. Hän menetti nämä kuitenkin 1500-luvun uskonpuhdistuksessa, koska lähemmäs\nTässä blogissa on parikin kertaa ollut juttua suomalaiset sukujuuret omaavasta Jorma Kaukosesta, joka tuli Jefferson Airplane ja Hot Tuna yhtyeiden kautta maailmankuuluksi. Myöhemmin hän on saanut vankan jalansijan musiikkimaailmanssa myös sooloartistina sekä ennen kaikkea Fur Peace Ranchinsa avulla. Turhan vähälle huomiolle muissa kuin tiukimmissa diggaripiireissä on jäänyt hänen nuorempi veljensä Benson Lee, joka käyttää taiteilijanimeä Peter Kaukonen. Hän osallistui 1960- ja 1970-lukujen vaihteessa veljensä kanssa tai ilman sekä Jefferson Airplane/Starship että Hot Tuna -kokoonpanoihin joko levyllä tai lavalla. Lisäksi hän ehti soittaa oman Black Kangaroo -yhteensä lisäksi mm. Johnny Winterin, Terry Allenin ja Link Wrayn kanssa. Black Kangaroo oli myös hänen ensimmäisen levynsä nimi. Tämä bluesia ja rockia sekoittanut levytys ilmestyi 1972. Seuraavaa albumia saatiin odottaa aina vuoteen 2004 saakka eikä Peter Kaukonen sen jälkeenkään ole ollut mitenkään aktiivinen levytysurallaan.\n1690-luvulla vaihtui Vihdin Väärän rusthollarin nimi. Isäntä oli nyt Michel Michelinpoika, nimestä päätellen edellisen isännän poika. Michelin vaimo lienee ollut nimeltään Margareta, mahdollisesti patronyymiltään Johanintytär. Huonekuntaluettelon 1695 mukaan asui Väärän taloudessa silloin yhteensä kahdeksan henkeä ja tila oli veronmaksukykyinen. Talon muita asukkaita lienevät olleet ainakin isännän veljet Hindrik Michelinpoika ja Jakob Michelinpoika. Mainittakoon vielä kuriositeetin vuoksi - vaikka kyseiset henkilöt eivät välttämättä olleet verisidoksissa Väärään - että eräs hulttilalainen Michael Erici Hultman Wihtensis löytyi Helsingin triviaalikoulun (alkeiskoulun) oppilasluettelossa 1706, ja eräs Mikael Hultman Hulttilasta suoritti samaisen koulun 1732. Huonommin kävi sille Hulttilan Jakobille, jonka venäläiset ottivat manttaalisotilaaksi 1720 ison vihan miehityskauden aikana; hän ei luultavasti enää koskaan nähnyt kotikyläänsä. *** Hulttilan Väärän - kirjonkirjoissa Hultila W\nVihdin talojen lukumäärä oli jo varhain vakiintunut ja lienee jo varhaista perua. Hulttilan kylässä oli viisi taloa vuonna 1550, josta ne vähenivät kolmeen vuoteen 1600 mennessä ja myöhemmin kahteen. Hulttila sijaitsee nykyisen Ojakkalan kylän itälaidalla, idässä rajoittuen Poikkipuoliaiseen, johon hulttilalaiset jakoi kalastusoikeuden tervalampelaisten kanssa. Yksi Hulttilan taloista oli myöhemmin nimeltään Väärä se ja lienee myöhemmän kehityksen perusteella ollut Hulttilan ensimmäinen asutus. Ensimmäiseen maakirjaan, veroluetteloon, merkittiin vuonna 1540 talon isännäksi Michel Olofinpoika. Tämä Michel lienee ollut sama kuin se Hulttilan Michel, joka yhdessä Kotkaniemen Mattsin ja Erik Mattsinpojan sekä kuuden espoolaistalonpojan kanssa tuomittiin 1545 kukin 40 mk:n sakkoihin laittomasta kaupasta Rääveliin. Hulttilalaiset kävivät rajariitoja ruskelalaisten kanssa – 1563 sakotettiin Ruskelan isäntiä Lars, Erik, Peer ja Morten siitä, että olivat vastoin lakia ja oikeutta ottaneet\nKyselin tammikuun aikana tämän lukijoilta mielipidettä kirjasta, joka tehtäisiin tässä blogissa ilmestyneistä teksteistä. Reilut 2/3 vastaajista innostui ideasta. Tämähän tarkoittaa omalla logiikallani, että tuollainen opus täytyy aivan ehdottomasti saada aikaan. Viime syksynä koostin paikallislehteen tekemistäni jutuista hyväntekeväisyyskirjan, jonka ulkoasu ja sisältö eivät itseäni pidemmän päälle miellyttäneet. Vaikka tekohetkellä kaikki tuntui helpolta, oli lopputulos liian harrastelijamainen minuun makuuni. Saimme kuitenkin kerättyä mukavan potin paikalliseen toimintaamme, kiitos lukuisten tilaajien. Tulevan kirjasen ajattelin koostaa teemapohjalta. Vaihtoehtoina ovat tällä hetkellä työnimet "Suomen kansan hulluimmat miehet" ja "Suomalaisia naiskohtaloita". Kuten nimistä voi päätellä, olisi ensimmäinen vaihtoehto hieman kevyempää lukemista, kun taas naiskohtalot tekisivät yleiskuvan hieman synkäksi. Miksi sitten ryhtyä hankkeeseen, josta on jonkin verran\nSuden talon puumerkki Jaakon rinnalla mainittiin Suden rusthollin isäntänä 1630-luvulta lähtien Mikko Erkinpoika, joka mahdollisesti oli Jaakon pojanpoika. Jaakon kuoltua jaettiin tila kahtia. Toisen, Suden, myöhemmin Lautalan, isännäksi tuli Mikko. Klemetti Matinpoika sai Suden tilan toisen puoliskon, jota ryhdyttiin kutsumaan Klemolaksi. Alkuperäisen tilan koosta kertoo se, että jaon jälkeenkin molemmat puoliskot kuuluivat edelleen Vehkalahden viiden suurimman talonpoikaistalon joukkoon. Vuoden 1633 käräjillä Mikko vakuutti, että "suvun neuvosta ja suostumuksesta" hän tulisi ottamaan sukulaisensa Yrjö Simonpojan perillisekseen. Mikko oli Kymenkartanon läänin talonpoikaissädyn valtiopäiväedustajana Nyköpingissä 1634. Valtiopäivillä tehtiin silloin kauaskantoisia päätöksiä. Hallinnollinen käytäntö vahvistettiin: lainsäädäntö kuului kuninkaalle ja valtiopäiville ja toimeenpanovalta kuninkaalle ja keskusvirastoille, kollegioille. Lisäksi valtakunta jaettiin 23 lääniin. K\nJaakko Nuutinpojan sinetti Vehkalahti on maamme vanhimpia seurakuntia, ensimmäiset maininnat siitä löytyvät vuodelta 1336. Seurakunnan kirkko mainittiin 1396 ja kirkkoherra vuonna 1427. Suur-Vehkalahden kirkko- ja hallinto-pitäjä käsitti katolisena aikana lähes koko nykyisen Kymenlaakson. Eräs Vehkalahden kylistä oli Metsäkylä. Kylän nimi viittaa siihen, että se oli alkujaan ollut jonkun muun kylän ulkomaita. Sopiva alkukylä on Reitakalli hieman Metsäkylän eteläpuolella, myös se Summa-joen varrella. Tätä voisi vahvistaa se, että Reitkallin ja Metsäkylän rajariidat olivat pitkiä ja sitkeitä, erästä 120 vuotta kestänyttä riitaa ehtivät olla ratkaisemassa niin Ruotsin kuin Venäjän kruunukin. Molemmat olivat Vehkalahden suuria kanta-asutuksia, jotka mainittiin omina jakokuntina jo 1458. Metsäkylä oli jo varhain Vehkalahden suurimpia kyliä. Metsäkylässä oli myöhemmin kolme kylänosaa, joista kaakkoiskulmaa kutsuttiin Sutelaksi. Kylänosan talot olivat myöhemmin nimeltään Susi eli Lauta\nPienimuotoinen tilaustyö lähestyy valmistumistaan. Vaikka kukaan aiheeseen liittyneistä henkilöistä ei ole itselleni mitään sukua, imi tutkimustyö perusteellisesti mukaansa. Oli mukavaa huomata, että pystyi selvittämään kaksikin ensinäkemältä mahdottomalta näyttänyttä tapausta. Tällä kertaa pyrin esittämään myös lähdetietoja mahdollisimman paljon, sillä juuri edellä mainituissa kohdissa rippikirjat ja muut kirkolliset dokumentit eivät suoraan anna vastausta. Lähdetietoja hyödyntämällä joku toinen voi halutessaan vertailla olemassa olevia tietoja ja katsoa, tekeekö niistä samat johtopäätökset kuin itse. Kysyjälle lähtee noin 20 -sivuinen vihkonen, joka on osin kuvitettu. Muutama rippikirjaote ja Suomen Maatilat -kirjasarjasta kopioidut kuvat antavat hieman ilmettä muutoin niukalle tekstiainekselle. Tulipa harrastuksen ja ulkoilun nimissä kierrettyä hieman Kosken Tl syrjäkujia kuvaamisen merkeissä. Itse otetuissa kuvissa on aina se hyvä puoli, että ei tarvitse välittää niiden tekijäno\nVihdin Hultilan kylän Väärän rustholli ryöstettiin 1.10.1817. Murtomieskaksikko Henrik Krig ja Abraham Lindros saivat rahaa ja tavaraa 493 paperiruplan edestä. Hyvän hevosen sai tuohon aikaan 100-150 ruplalla ja ruistynnyrin 20 ruplalla, joten varastetun tavaran arvo oli melkoinen. Miehet kuuluivat ns. Nurmijärven rosvoihin, n. tusinan verran jäseniä omaavaan koplaan, joka terrorisoi murroilla ja ryöstöillä Uudellamaalla ja Hämeessä 1810-luvun lopulla ja seuraavan kymmenluvun alussa. Krig oli rosvokoplan toinen johtaja, jota muistettiin Nurmijärvellä vielä 1900-luvun alussa balladissa, jossa puhuttiin ”julmasta ja mustasta Riikistä”. Mielenkiintoista kyllä, Ulrikan velipuoli Mikael Henrikinpoika Lemström (s. 1790) oli myöhemmin tekemisissä Nurmijärven koplan kanssa ja lienee aiheuttanut äidilleen harmaita hiuksia. Mikaelin rakastajatar oli Vihdin Suontaan rusthollin emäntä Eva Kajsa Saxenberg (1785-1853), jonka puoliso oli Gustaf Berghäll (1779-1818). Eva Kajsa yritti ensin murhat\nJoskus sukututkimus on todella rasittavaa. Turhauttavaa..... Erityisesti silloin, kun kaikki ns. faktat ovat tiedossa, mutta henkilön sukuperää ei saa selvitetyksi. Lähdin erään toimeksiannon perusteella katsastamaan Varsinais-Suomen Koskella asuneen renkimiehen ja hänen vaimonsa esivanhempia. Hyvän nettituttavan ja ahkeran etsinnän perusteella miehen vanhemmat löytyvätkin - tosin Kosken Tl rippikirjassa ilmoitettu syntymäaika erosi "vain" viisi vuotta todellisesta. Sen lisäksi miehen äidin syntymäaika oli sekoitettu tämän siskon syntymäaikaan ja nimikin oli hieman väärin vihittyjen luettelossa. Renkimiehen vaimon kohdalla iskikin sitten totaalinen stoppi. Vaikka rippikirjassa on nätisti naisen nimi ja patronyymi sekä tarkka syntymäaika, eivät sen paremmin Kosken Tl kuin koko Varsinais-Suomen kastettujen luettelot tunne kyseistä henkilöä. Onnistuin seuraamaan häntä yhden rippikirjajakson taaksepäin, mutta pitäjän askeettisten pappien merkintöjen takia homma jää toistuvas\nTarkkasilmäisimmät ovat ehkä huomanneet pienen kirjain- ja numerosarjan tuossa blogin oikeassa yläkulmassa. Kyseessä on ns. ISSN-tunniste, josta Kansalliskirjastomme nettisivut kertovat seuraavaa; ISSN on jatkuvasti ilmestyvän tekstijulkaisun kansainvälinen tunnus. Sen avulla tietty lehti, sarja tai muu jatkuva julkaisu voidaan yksiselitteisesti erottaa muista, jopa samannimisistä julkaisuista. ISSN-tunnus auttaa tunnistamaan ja löytämään julkaisun tietojärjestelmistä. ISSN-tunnus liittyy kiinteästi julkaisun nimeen; Nimen muuttuessa myös tunnus on muutettava. ISSN-tunnuksesta on hyötyä käsiteltäessä julkaisuja kirjakaupoissa ja kirjastoissa. Konelukuinen ISSN-tunnus soveltuu tietojen vaihtoon eri tietojärjestelmien välillä, esim. tiedonhaku-, lainaus-, laskutus- ja kirjanpitojärjestelmissä. ISSN-tunnus voidaan sisällyttää EAN-viivakoodiin. Tunnistamisen ja löytymisen ohella ISSN-tunnus l\nSuomen suurin kaupunki keskiajalla oli Turku, joka kuitenkin eurooppalaisen mittakaavan mukaan oli pikkukaupunki - esimerkiksi Tukholma ja Rääveli, nyk. Tallinna, olivat huomattavasti suurempia. Kuten muuallakin Itämeren piirissä perustui kaupankäynti pitkälti hansakaupungeista olevien henkilöiden varaan ja esim. saksalaisia kauppiaita on tiettävästi asunut Turussa jo 1250-luvulta lähtien; 1300-luvulla oli valtaosa Turussa vaikuttaneista kauppiaista hansaliiton kaupungeista kotoisin. Hansalaivojen tärkeä kulkureitti johti Novgorodista Rääveliin ja edelleen Riian ja Danzigin kautta Lyypekkiin ja sieltä edelleen Juutinrauman kautta Bergeniin ja Pohjanmeren kaupunkeihin. Eniten Turku kävi kauppaa Räävelin ja Tukholman kanssa, mutta myös mm. suoraan Lyypekin kanssa. Turun tärkeimmät vientiartikkelit olivat turkikset, hevoset, voi, terva, kala sekä traani, ja tuontiartikkeleja olivat suola, humala, vilja, kankaat, mausteet, esineet sekä jalometallit. Eräs näistä Turussa asuvista ulkola\nVarsinais-Suomen susikeskustelu kävi kuumana jo 130 vuotta sitten. Tuolloin Hangon kylpylöissä oleskelevat säätyläiset kokosivat keskuudestaan ns. "Hankoniemen palkinnon", jonka he sitten antoivat läänin kuvernöörin haltuun. Tämä rahalahja oli tarkoitettu mm. erityisen ansioituneille metsästäjille. Auranmaan Yläneen pitäjässä, joka tuolloin oli Maskun kihlakuntaa, lähti marraskuun 23. päivänä Kolinummen Aspholman torpan renkimies Vilho Samuelinpoika tarkastamaan pyydyksiään lähimetsiin. Eräästä ansastaan, joka oli "kruunun mailla", hän yllättäen löysi suurimman koskaan näkemänsä suden. Tämä oli vanhanpuoleinen koiras, jonka pituus kuonosta hännän päähän oli puoli seitsemättä jalkaa eli noin kaksi metriä. Vilho Samuelinpojan onneksi tämä hänen nappaamansa susi oli ensimmäinen sen jälkeen, kun Hankoniemen palkinto oli ehditty julistaa. Niinpä hän sai tuon kylpylävieraiden kokoaman rahasumman, mutta sen lisäksi kunnan myöntämän susien tapporahan ja vielä lisäksi


Villa H: ARJEN LUKSUSTA\nHei, mitä kuuluu? Mulla olisi eilen ollut mahdollisuus nauttia koko ilta yksinolosta kotona, miehen ollessa työmatkalla. Takkatuli, glögi, kynttilät, lehdet, sauna, hengailua jne.. Mutta mitä teinkään? Laitoin remppavaatteet päälle ja suuntasin siskoni perheen luo remontointipuuhiin.\nMikä onkaan rentouttavampaa? Oikeastaan mulle se oli todellista arjen luksusta. Illan päätteeksi vielä ulkosaunan kautta puolilta öin kotia nukkumaan.\nTunnisteet: inspiraatio, koti, kukat, olohuone, sisustus, yksityiskohtia\nJenni / 2 x ILO 25.11.2014 16.28\nBingo!! Täällä yksi niin samanlainen! _En tiedäkään, mikä olisi rentouttavampaa kun lyödä aivot narikkaan ja touhuta menemään. Teimme juuri vastikään wc-remontin ja voi että tämä rouva nautti kun sai vain tehdä kuulokkeet korvilla monta tuntia yhtäjaksoisesti remonttihommia ihan hissukseen :)\n-HEINI- 26.11.2014 11.11\nJust näin! Heh,se on niin parasta kun saa tehdä jotain käsillä ja antaa vain ajatusten virrata. Remppaaminen on just mukavaa, vanhaa ja uuttaa ja paljon yllätyksiä ;).\nMinna - Carefree Casualness 27.11.2014 18.18\nniin kauniiita kuvia! :) Mulla on sama juttu, maalailu ja nikkarointi saa rentoutumaan. :)\n-HEINI- 28.11.2014 10.00\nKiitos Minna <3. mullakin ois muutama maalausidis odottamassa inspiraatiota :)


Kirjastolaisen hyvinvointiohjelman työpaja: Empatia, tunteet ja itseohjautuvuus 20.4.2022 klo 10 - 14 - Akepike.fi\nAmmatillinen kukoistus 360 – kirjastolaisen hyvinvointiohjelman työpaja: Empatia, tunteet ja itseohjautuvuus 20.4.2022 klo 10 – 14\nTyöpajan vetää aivotutkija Katri Saarikivi (Helsingin yliopisto). Työpajatyöskentely toteutuu etänä. Ilmoittautumiseen pääset suoraan tästä. Ilmoittaudu ensimmäiseen hyvinvointiohjelman työpajaan 6.4.2022 klo 16 mennessä. Mukaan otetaan enimmillään 50 henkilöä PiKe-alueen kirjastoista.\n10.15 – 11.15 luentoalustus / Katri Saarikivi, aivotutkija (Helsingin yliopisto)\n12.00 – 12.45 työpaja / Katri Saarikivi, aivotutkija (Helsingin yliopisto)\n13.00 – 13.45 työpaja jatkuu / Katri Saarikivi, aivotutkija (Helsingin yliopisto)\nTilaisuuden luentoalustus tallennetaan PiKen kirjastolaisten pysyvään käyttöön ja alueen ulkopuolelle kaikille kiinnostuneille puolen vuoden ajaksi.


Galleriasivu #272\nLiian kallis Rauma taakse jääköön\nOlen yrittänyt vuosia sitten rakentaa porakaivoa Peräseinäjoen Kihniänkylään ja ottanut yli kaksi tuhatta euroa kustannuksia 75 metriä syvän reiän poraamisesta kallioon. Sitten loppuivat rahat ja projekti jäi kesken. Kaivoa ei tullut. Vettä siitä kalliista kuuden tuuman reiästä en saa, mutta lasku kyllä tuli.\nEräs nuori mänty tuntuu siitä kuitenkin hyötyvän. Se on iskeytynyt kasvamaan aivan porakaivoreiän viereen. Noh, mitäpä tuosta, porakaivovesissä on usein syöpävaarallista radonia ihmiselle haitallisia määriä, joten ehkä on vaan parempi etten saa juoda sen vettä. Minun tuurillani porakaivon vedessä olisi ollut tappava pitoisuus radioaktiivista kaasua.\nMarttilan setä (kauhavalais-syntyinen Martti Marttila) voittaa elintasokilpailun suunnilleen tuloksella kuusi-nolla, vaikka jutussa #212 uhosin vielä hänet päihittäväni. Marttilan sedällä oli Volsu, vaimo, flyygeli ja iso palmu. Marttilan setä oli iso tappi - johtajaopettaja - Jalasjärven Alavallin kylän 3-opettajaisella kansakoululla vielä 1960-luvun alussa, minun lapsuudessani. Minun pienet palmuni ovat jo kaikki kuolleet eikä muillakaan elintasokilpailun osa-alueilla näytä hyvältä.\nYli vuoden takaisessa jutussa #217 mainituista kaktuksista - "Seitsemän veljestä" - on vain neljä enää hengissä. Taistellen kuin muskettisoturit. He ottavat nyt aurinkoa Peräseinäjoen Kihniänkylässä. Toivon että voin korjata ne sieltä ulkoa talveksi talteen. Kaktukset ovat perineet kuolleitten palmujen isot ruukut.\nAutiomaan kasvien luulisi olevan selviytymisen mestareita. He ovat tavallaan panttivankeina, sillä jos minun käy huonosti niin heidänkään ei syksyn pakkasissa käy hyvin. Tämä on paras sopimus jonka tässä tilanteessa voin kaktuksille tarjota.\nKuvassa näkyvät ruukut ovat lähinnä äitini jäämistöä, sen parasta osaa. Äitin vähempiarvoisia ohuita muovisia ruukkuja poltan surutta saunan pesässä.\nÄitin muoviruukuilla ja raumalaisilla ilmaisjakelulehdillä saunavedet lämpiävät ihan mukavasti. Tämä ei ehkä ole ihan sellaista hyötykäyttöä mitä viherpiperöt tarkoittavat kierrätyksellä, mutta sopii minulle tässä elämäntilanteessa. Jätepaperin kierrätys ei palvele minun etujani. Paperinkeräykseen minulta menee ainoastaan liimattu, kova paperi joka ei pala hyvin. Bulevardivehreys ei istu minun vartalolleni.\nLuonnon kasvillisuus kukoistaa heinäkuun alussa ja Kihniänjoen Hiirikoski on vielä voimissaan. Vähemmänkin vettä on kesällä koskessa virrannut.\nKesäkukkia en ole enää pystynyt kylvämään, vaan kaikki kukat ovat luonnonkukkia. Ehkä jokunen päivänkakkara sentään on vanhoista siemenistä peräisin?\nEivätpä nuo itse istutetut karviaismarja- ja mustaherukkapensaatkaan aivan pahoilta näytä. Karviaiset ovat lajiketta "Lepaan punainen" ja ne ovat kypsiä vasta punaisina. Herukat ovat Öjebyn lajiketta.\nTermin "rönttäpuutarha" oikeaa sisältöä ei voi tajuta ennenkuin on tutustunut minun puutarhaani.\nJutussa #262 esitetty vanha ajatus äidin kirsikkapuistosta ei ehkä vieläkään aivan mahdoton ole. Tosin se ei toteudu alkuperäisen suunnitelman mukaan.\nVaikka monet kirsikkapuista ovatkin kuivuneet ja kuolleet, on niiden vieressä uusia alkuja. Lienevätkö vesoja vaiko maahan pudonneesta siemenestä lähteneitä? Niitä raivaan kuitenkin surutta pois jos ne ovat liian lähellä mustaherukkapensaita. Musta viinimarja on nami-nami. Hapankirsikat ovat vain marginaalinen marja.\nKoskesta eräänä syksynä löytämäni ja uudelleen Kihniänjoen rannalla kasvavaan puuhun ripustamani telkänpönttö vaikuttaa päällisin puolin olevan vielä asumiskelpoinen. Telkkiä poikasineen joessa on näkynyt vuosien mittaan, mutta en tiedä olisiko telkkä tuon pöntön jo löytänyt ja hyötykäyttöön valjastanut.\nTuo koivu taipuu rannassa veden päälle niin että poikaset pääsisivät pöntön suuaukolta putoamaan veteen vaikka tulisivat suoraan alas kuin kivet.\nMuuten elämä jatkuu samaan tyyliin kuin jo vuosien monien ajan, eli yritän selviytyä veloista, välttää talvella uhkaavan asunnottomuuden ja jatkaa opiskelua. Opiskelu kuitenkin on ainoa keino työllistyä, pitemmällä tähtäimellä. Minulla on sellainen hullu usko että tavalla tai toisella, paikassa tai toisessa, ennemmin tai myöhemmin tulen vielä elämästä selviytymään. Paljon menetän, mutta jotakin myös saavutan.\nVarmaa on vain se että se selviytymisen paikka ei ole Rauma. Raumalla asuminen tulee kohtuuttoman kalliiksi eikä tulevaisuus selvästikään ole näillä raukoilla rannoilla. Huonosti on moni asia, mutta ei sentään ihan kaikki. Jäljellä on paljon arvokasta, tavoitteita, haaveita, ideoita. Huonomminkin minulle olisi voinut elämässä käydä. Minusta nimittäin olisi ehkä voinut tulla verottaja, ulosottaja tai muu raadonsyöjä, veronmaksajien kustannuksella elävä virkahyeena. Olen sentään pysynyt ihmisenä vaikka elämä onkin kolhinut. Siitä olen ylpeä. Kansalaisyhteiskunta on vain sumutusta, vallitsevaa todellisuutta on mädännäinen virkamiesyhteiskunta, mutta sepä ei ole minun vastuullani.\nNiin turhilta tuntuvat nuo 35 vuotta\nRaumalaista minusta ei tulisi tekemälläkään, enkä ole siitä pahoillani. Missään vaiheessa yli 30 vuoden aikana en ole kokenut olevani Raumalla kotonani. Kunnollista toimeentuloa en ole täältä koskaan saanut ja nyt vaikuttaa etten täällä yhtään mitään toimeentuloa tule saamaankaan.\nKirkon komea kiviaita ehkä ja joitakin viehättäviä vanhoja rakennuksia, mutta mikään niistä ei ole minun.\nRaumalaiset liikennejärjestelyt lienevät jo kuuluisiakin. Tallinkedon kukista muodostetulla kaupungin vaakunalla koristettu ahdas liikenneympyrä aiheuttaa raskaalle liikenteelle talvella harmaita hiuksia. Toivoisi enemmän kaupungin taholta sellaista ajattelua että liikennejärjestelyjen ensisijaisena funktiona ei voine olla koristeena toimiminen.\nPelkäksi koristeeksi ja silkaksi silmäniloksi ei sensijaan voi moittia kohtaa jossa Kalliokatu ja Kauppakatu vaihtuvat toisikseen Kanaalin rannassa. Kaupungintalolle ei ole pitkä matka. Tuosta kulkevat mm. Turun suunnan linja-autot yli. Siinä on hidastustöyssy jonka pohja on niin heikkotekoinen että se ei kestä. Enimpiä reikiä on koetettu paikata asfaltilla. Ilman paikkausta se voisi olla henkilöautoille jo vaarallinenkin.\nOnko tämä nyt sitten kaunista kivirakentamista? Jos asfaltti ei kelpaa, vaan idea on rakentaa kivestä, niin miksi ei rakenneta kivestä niin että kestää? Kalliksihan se kyllä tulee, kalliimmaksi kuin tasainen asfaltti. Huonon kadun rakentaminen tulee kalliimmaksi kuin hyvän kadun rakentaminen.\nJos tästä tienrakennuksen ihmeestä jotakin hyvää koettaisi sanoa, niin ainakaan linja-autojen pohjat eivät enää ota kiinni hidastustöyssyn reunoihin, niinkuin tapahtui rakennelman ollessa uusi. Linja-auto lienee eräistä julkisen liikenteen reittien katujen kaareutumissäteistä päätellen kaupungin liikennesuunnittelijoille jokseenkin tuntematon kapine.\nRumuutta Raumalta löytyy yllin-kyllin. Nuorisoa ei voi sentään ihan kaikesta syyttää. Kyllä monen rumuuden takana seisovat epäilemättä kaupungin keski-ikäiset virkamiehet ja liikkeenharjoittajat.\nGraffitti ei olosuhteisiin nähden rumenna raumalaista maisemaa, vaan jopa parantaa sitä.\nNoh, siitä kuitenkin olen iloinen ettei minusta tullut hävytöntä koronkiskojaa tai tunteetonta yhteiskunnan väkivaltakoneiston ratasta. Leipääntyneiden sosiaalityöntekijöiden mielestä epäilemättä olen epäonnistunut elämässäni ja minua täytyy siitä rankaista. Minusta taas yhteiskunta joka tarvitsee sellaisia sosiaalityöntekijöitä on epäonnistunut yhteiskuntana.\nJossakin minäkin tulen vielä menestymään. Yritän välttää talvella uhkaavan asunnottomuuden ja elo/syyskuussa yritän jatkaa opiskelua Porissa. Minusta ei henki vähällä lähde. Jos joudun asunnottomaksi niin voin ehkä keskeyttää opiskelun opiskeluoikeus säilyttäen ja jatkaa sitten kun pääsen takaisin jaloilleni. Opiskelun kautta mitään tulevaisuutta ainoastaan on saavutettavissa, joten en pidä olleenkaan pahana vaikka minusta tulisi lähes ikuinen opiskelija. Myöskin elämän ja erotiikan alalla luulen minulla olevan vielä paljon opiskeltavaa, kuten Juha Watt-Vainiolla aikoinaan.\nOnhan Raumalla toki jotakin hyvääkin\nHulluksihan minä Raumalla tulisin jos joutuisin jäämään, mutta kohtuuden nimessä täytyy hiukan lieventää ja todeta ettei aivan kaikki sentään ole Raumallakaan päin helvettiä. Mukavia muistoja ei jää paljon, mutta sentään jotakin.\nJotakin voi oppia kaduilla kuljeskelemallakin. Kadulla olen oppinut mm. sellaisen asian että mistä voisi olla peräisin kadun nimi "Steniuksenkatu". Siitä vihjaava kyltti ei aivan ensimmäisenä paistane terkkarissa kävijän silmään, mutta tuolla se on terveyskeskuksen ruostuvan kyltin taustalla oikealla kivessä kiinni.\nSteniuksenkadulla sijaitsevan Rauman aluesairaalan edeltäjä on siis ilmeisestikin ollut nimeltään "Sairaitten ystävien sairaala" joka on perustettu vuonna 1899. Ehkä tuo uudempi sairaala sitten on rakennettu 1940- ja 1950-lukujen taitteessa?\nEtelä-Pohjanmaalla minulle riittäisi kulkuneuvoksi oheisen dieselkäyttöisen traktorimönkijän kaltainen peli jota Moto-Rauma varjoisalla pihallaan auliisti esittelee.\nJos olisi siihen varaa. Tosin kyllähän käytetty autokin tulisi halvemmaksi.\nUskon että kauppareissut sujuisivat tuollaisella tyydyttävästi. Talvella toki olisi syytä suojautua elementeiltä koska tuulilasiakaan ei ole. Kypärä ja visiiri epäilemättä olisi poikaa pakkasilla ajoviimassa pään suojana. Turvavyöt tuossa tosin on, joten kypärä ei sikäli lie pakollinen. T-kortilla eli traktorikortillakin tuota ilmeisesti saa ajaa.\nEhkä tuollakin pääsisi jopa kuuttakymppiä joka tuntuu 10 km matkalla aivan tyydyttävältä nopeudelta - vaikka siinä Peräseinäjoella Virtaintiellä kesällä onkin palan matkaa 100 km/h aluetta jossa nopeusero henkilöautoihin nähden muodostuu melko suureksi. Liikenne ei siellä ole vilkasta. Kärryjen kanssa tuskin koskaan olisi tarvetta tiellä ajaa. Ja kulkeehan siellä traktoreitakin.\nNo jaa, nämä ovat vaan sellaisia haaveita ja mietteitä.\nYritän keräillä maallista mammonaa enkä kumoa sitä kurkkuuni kuten Lasse Mårtenson vanhassa laulussaan - mutta heikolla menestyksellä. Lähinnä hengissä selviytymiseen täytyy jatkossa keskittyä, luksukseen ei oikein ole mahdollisuutta.\nNo mitäpä tuosta, samaa henkiinjäämistaistelua tämä elämä on periaatteessa kaikkialla. Jos ei ole varattomuus ja asunnottomuus uhkana maaseudulla, niin sitten voi yrittää taistella hiipivää hulluutta ja yleistä näköalattomuutta vastaan tynnyrissä kasvaneitten pikkusielujen pikkukaupungissa vailla tulevaisuutta.\nKoskaan ei ihmisen hyvä ole. Kuten eräs morfiinihoidossa ollut syöpäpotilas asian ilmaisi sairaalassa Seinäjoella jossa isäni vietti viimeisiä kuukausiaan: "Jos ei ole nälkä, niin sitten paskattaa". Tarpeet ja ongelmat eivät ihmiseltä koskaan lopu. Morfiinikaan ei sitä asiaa muuksi muuta.\nNiinpä. Jos tulen hulluksi niin ainakin tulen hulluksi jossakin muualla kuin Raumalla. Tämä paikka oli erehdys alun alkaenkin, mutta erehdystenkin kanssa täytyy elää. En silti soimaa Rauman vanhaa henkeä eikä minulla sen kanssa ole mitään riitaa. Veden väki ei ole minun viholliseni tälläkään maan kulmalla.


18.02.2014 00:46 Mikko Tarkiainen\nPuolustusvoimilla on jotain tekemistä näiden kiskojen kanssa, sitkeä huhu kertoo, että viilarintien tunnelissa on asevarikko.\n10.07.2013 23:48 Mikko Tarkiainen\nKaksi "risuaitaa", konduktööri. Risuaidat ja paksu viiva niiden alapuolella Ylikonduktööri. Ylikonduktöörin nimityksen sai, kun konduktöörillä oli tietty määrä palvelusvuosia täynnä, eli se oli oikeastaan arvonimike.\n12.05.2013 16:01 Mikko Tarkiainen\n"henkilöstön vähentäminen tietää sitä, että kuljettajan on tehtävä yhä moninaisempia tehtäviä, koska hän saattaa olla ainoa VR:läinen sadan/satojen kilometrien säteellä"\nSama taitaa koskea myös junien konduktöörejä.........\nGrahnin vaneritehtaan raide\n01.02.2013 14:19 Mikko Tarkiainen\nPikku kysymys, en tunne Mikkeliä niin hyvin, muutaman kerran oon ohi mennyt, onko nykyinen Kauppakeskus Graani rakennettu tämän Grahn:nin vaneritehtaan paikalle ? Nimet ainakin osuu yhteen\n06.01.2013 22:14 Mikko Tarkiainen\nNiin se vaan valitettavasti on, että kumipyörillä tavara kulkee Sahanmäestä maailmalle. Alueella käy kova rekkaralli. Ruukille ei taida enään edes päästä junalla, Electroskandian ja Onnisen pistoraide on parkkipaikan alla (kiskot on vielä olemassa) SKS:n kaapelitehtaan raiteella kasvaa puita, Saint-Cobainilla (Isover) on vielä jotain liikennettä, mutta se on harvinaista. Mietityttää vaan mihin se kumipyörien muka paremmuus oikein perustuu ?\n06.01.2013 21:57 Mikko Tarkiainen\nMielenkiintoinen kuva, otettu nykyiseltä Koneenkadulta, Vianorin kohdilta\n06.01.2013 14:30 Mikko Tarkiainen\nJos se Koneenkadulla, nykyisen Vianorin vieressä ollut rakennus oli Hyvinkään - Karkkilan radan veturitalli, niin se purettiin syksyn 2012 aikana. Osoite taitaa olla Koneenkatu 4. Kivijalka on kai vielä paikallaan. Enpä olisi muuten ennenkuin tätä luin edes arvannut, mikä rakennus olikaan. Muutoin radan penkkaa voi vielä seurata Kytäjän kartanolle saakka. Linja näkyy hyvin maastossa\n07.12.2012 20:03 Mikko Tarkiainen\nEikös tämä punavalko väritys tullut 1987, 125 vuotis juhlavuoden yhteydessä ? Minulla on semmonen hämärä mielikuva asiasta.\n26.10.2012 19:02 Mikko Tarkiainen\nNiinhän niitä saisi olla ja Santa Claus Express:kin kulki 1990-luvun lopulla. Tais muuten mennä niin, että Rovaniemen ja Kemijärven suuntaan menevät yöjunat oli Santa Clauseja ja Kolarin suuntaan menevät Aurora Borealiksia. En muista oikein tarkkaan kumminpäin oli\n15.10.2012 22:53 Mikko Tarkiainen\nMissä tämä Pekka 1004 majailee nykyisin ja onko minkälaisessa kunnossa ?\n08.10.2012 18:39 Mikko Tarkiainen\nMikä levy tuo 1089 ?? lieneekään, mutta sen yläpuolella taitaa näkyä valtaventtiilin kahva. Missä tässä on nopeus ja muut mittärit ?\n11.09.2012 18:23 Mikko Tarkiainen\nEttei tuo juna liittyisi VR:n 125 vuotisjuhlallisuuksiin ?? Silloin taisi jonkinlainen juhlajuna kiertää Suomea ??\n10.09.2012 17:58 Mikko Tarkiainen\nOnko sinulla tietoa Pieksämäellä, Tahinlammen ampuradalla olevasta/olleesta vaunusta ? Vaunu on viety sinne joskus 1980 - luvun alussa, ilmeisesti varastoksi. Muistan, että vaunu näkyi vuosien ajan hyvin tielle, se on maalattu jossain vaiheessa ruskeaksi ?? varma en asiasta ole, enkä siitäkään onko vaunu enään siellä, en ole asunut Pieksämäellä vuosiin. Vaunun numerosta tai tyypistä minulla ei ole mitään tietoa. Tuossa on sijainti paikka, jos linkki toimii\n19.08.2012 22:50 Mikko Tarkiainen\nKuva voisi olla 1960 - luvun puolivälistä, "Pekka" ja "Prinsessa" ja Dv 12 odottelemassa uusia tehtäviä, taustalla "uudet" siniset vaunut, Hurun vetämä yöjuna matkalla jonnekkin. Hieno kuva\n15.08.2012 19:17 Mikko Tarkiainen\nPrinsessa nimen tälle on antanut veturin vakio kuljettaja. Tarina löytyy varmaan näiltäkin sivuilta. Tästä oli joskus 1990-luvulla juttu Rautatieläisessä tai Vr NYT:issä. En muista kummassa. Jutussa kerrottiin "Prinsessan" kunnostuksesta ja turkulaisesta kuljettajasta, jonka ajokkina ja silmäteränä veturi aikoinaan toimi. Kuljettajan ja veturin korjanneen asentajan nimiä en muista. Muistelisin, että jutussa oli kuva asentajasta "Prinsessan" nokikaapin vierellä. Jos joku tietää tarinan, olisi kiva lukea se\n05.08.2012 15:36 Mikko Tarkiainen\nTouko - kesäkuussa Myllyn raiteilla seisoi pari venäläistä vaunua. Litteroita ei ehtinyt katsomaan, eikä kuvaamaan\n05.08.2012 15:35 Mikko Tarkiainen\nOnnisella, niinkuin monella muullakin käy kova rekkaliikenne. VR:hän luopuu kokonaan kappaletavara kuljetuksistaan. Olisi ennemmin alkanut siirtämään kappaletavara kuormia takaisin kiskoille ja lakkauttanut Transpointin rekka liikennettä.\n05.08.2012 15:27 Mikko Tarkiainen\nTyön puolesta tulee liikuttua Sahanmäessä päivittäin, Isoverilta, nykyiseltä nimeltään Saint-Cobain, Tuon lipan alla näkyvät raiteet on purettu pois. Oikeassa laidassa olevat raiteet on vielä toistaiseksi paikoillaan. Tavaraa kyllä vielä liikkuu. Paikalla käy kova rekkaralli.\n12.07.2012 20:50 Mikko Tarkiainen\nEi oikein hihamerkki näy, mutta kuvassa taitaa olla järjestelymestari ??\n12.07.2012 20:48 Mikko Tarkiainen\nKonduktööri ja junamies työn äärellä\n13.05.2012 19:19 Mikko Tarkiainen\nKun tarkemmin alkaa muistelemaan, niin Rummukkahan tuon seisakkeen nimi oli. Puinen laituri oli suunnilleen kuvaajan kohdalla ja kuvaajan selän takana on tasoristeys.\n25.03.2012 16:31 Mikko Tarkiainen\nTämän kun vielä näkisi liikenteessä : http://www.vaunut.org/kuva/14123?tag0=9|R|\n25.03.2012 16:29 Mikko Tarkiainen\nHyöryveturin JKV laitteesta onkin pitänyt kysäistä, mikä siinä on ettei asentaminen onnistu ? Johtuuko siitä että höyryveturi avoin ja laitteen tekniikka ei kestä tätä ympäristöä ? Vai onko kyse siitä että höyryvetureissa ei oikein ole paikkaa minne sen asentaisi, vai hinnastako on kyse ? Yksi paikka minne sen voisi ehkä sijoittaa on tenderin ns. eväs/työkalu lokerot ja pääteosan voisi vaikka ruuvata hytin kattoon ? Laitetta sen kummemmin tuntematta, joku varmaan osaa kertoa tarkemmin\n24.03.2012 13:03 Mikko Tarkiainen\nOnhan se kiva nähdä Dr 13 ajossa pitkästä aikaa, mutta höyry on kuitenkin aina höyry. Makuasioitahan nämäkin on, mutta mielummin olisi nähnyt Ukko-Pekan tai Riston Valtterin keulilla, lipumassa arvokkaasti pitkin päärataa. Jotenkin olisi ollut oikeampi ratkaisu, mutta hyvä näinkin\n24.03.2012 12:56 Mikko Tarkiainen\nOnko tämä kahvila/ravintolavaunun alkuperäisilme ? Irralliset pöydät ja tuolit eivät oikein vaikuta kestävältä ratkaisulta liikkuvassa junassa\n22.03.2012 20:24 Mikko Tarkiainen\nVeikkaus, oikealta, Junanlähettäjä, Konduktööri, Sähköttäjä, Asemakirjuri ja Asemamies. X taitaa olla vanha arvomerkki, esim. KOnduktöörillä oli aikoinaan hihansuissa X merkit\n14.03.2012 21:16 Mikko Tarkiainen\nP 565 Jyväskylästä Haapamäen kautta Seinäjoelle, P 69 Seinäjoelta Ouluun ja P 72 Oulusta Pieksämäelle\n10.01.2012 21:19 Mikko Tarkiainen\nKuvassa ei näy Hotelli Savonsolmua, joka on kuvan oikeassa laidassa sijaitsevassa Toikanniemessä, muistaakseni hotelli on avattu vuonna 1970, täysin varma en kyllä ole, jolloin tämä kuva sijoittuu 1960-luvun puolelle. Jonnekkin vuosien 1960-1968 tietämille\n10.01.2012 21:05 Mikko Tarkiainen\nVasemmassa kulmassa näkyvä talo oli nimeltään Tervahovi\n17.07.2011 01:27 Mikko Tarkiainen\nTässä tyypissä oli korokkeen kohdalla pienet ikkunat, joista näki eteen ja taaksepäin. Isä kertoi, että 1970- luvulla kun näitä oli vielä käytössä, tapana oli, että junan johtava konduktööri istui ylhäällä korokkeen kohdalla. Nykyäänhän johtavan paikka on toimistotuoli, joka on "kopissa". Olisi mielenkiintoista nähdä sisäkuvia Fo sarjan vaunuista.\n22.04.2011 20:49 Mikko Tarkiainen\nOnko tämän milloinka olla tarkoitus ajokuntoinen? muistan koneen lapsuudesta, tallipaikkana taisi olla Mikkeli, joskus 1980-luvulla, vieraili Pieksämäellä joskus olisiko ollut kesällä 1984, olin silloin jotain 6 ja konduktööri isäni vei katsomaan\n18.02.2010 22:51 Mikko Tarkiainen\nHarmi että täällä ei ole kuvaa konnarin kopista. Se oli kyllä koppi\n18.02.2010 22:46 Mikko Tarkiainen\nKonduktöörihyttinä näissä toimi vika hytti kun tästä salongista päin katsoo.Sama hytti oli myös tupakkahytti\n13.12.2009 20:35 Mikko Tarkiainen\nPyyhintä käytettiin höyryissä luultua yleisemmin,vanhemmissa laite oli käsikäyttöinen.Kuvassa on ilmanpaineella toimiva malli\n12.09.2009 23:40 Mikko Tarkiainen\nOnko tämä tarkoitus korjata ajokuntoon?\n12.09.2009 23:39 Mikko Tarkiainen\n140 km/h näillä ois kuulemma joskus ajettu,En tiedä onko totta\n12.09.2009 23:38 Mikko Tarkiainen\nLegenda kertoo,että Lätttä olisi kulkenut 140km/h.Totuutta en tiedä\n12.09.2009 23:19 Mikko Tarkiainen\nNäyttäis Loukeen seisakilta tuo,voi olla että on kulkenut myös Rummukan nimellä\n12.09.2009 17:43 Mikko Tarkiainen\nMikä mahtoi olla DM 4 numero?\n31.05.2008 13:46 Mikko Tarkiainen\nMasi ja Eemeli peräkkäin\n31.05.2008 13:45 Mikko Tarkiainen\nMaastokuorma-auto on Sisu SK\n30.03.2008 20:40 Mikko Tarkiainen\nAlkuperäinen ravintola tuhoutui pommituksessa sodan aikana


Kirkossa kaikilla aisteilla - Mäntsälän seurakunta\nKirkossa kaikilla aisteilla\nVierailin loppukesästä eräässä kirkossa. Palvelus oli pitkä, enkä ymmärtänyt aivan kaikkea. Niinpä seurailin lapsia, joita kirkossa oli. Aivan erityisen kaunista oli katsella pientä tyttöä isosiskonsa kanssa. Isosisko talutti pienempäänsä kädestä, he kävivät yhdessä sytyttämässä tuohuksen, kulkivat ympäri kirkkoa katsellen ja tutkien.\nPienemmälle kävi jossain vaiheessa aika pitkäksi, joten he istuivat hetkeksi ja pieni seuraili sormenpäillään taulunkehyksen puisia koukeroita, ihmetteli niitä uudelleen ja uudelleen. Sitten hän huomasi kaulassani roikkuvan nuottiavaimen ja halusi koskettaa sitä. Välillä käytiin taas kävelemässä, vaihdettiin muutama kuiskaus isomman kanssa. Isompi oli ihmeen kärsivällinen.\nKun ehtoollisen aika tuli, pieni vietiin myös nauttimaan ehtoollinen, hän toisti isomman mallista samat ristinmerkit ja askelkuviot. Ja taas hän halusi katsoa riipustani ja pyöritteli siinä olevaa helmeä sormiensa välissä. Yhteistä kieltä ei ollut, mutta hymy ja katse riittivät muodostamaan yhteyden.\nPienen lapsen käyttäytyminen kirkossa oli liikuttavaa katseltavaa. Hän selvästi viihtyi jumalanpalveluksessa. Mieleeni tulivat taas kerran sanat; ”Sallikaa lasten tulla”. Lapsi ei osannut kaikkea, ei tiennyt, mitä milloinkin piti tehdä ja sanoa, eikä se haitannut mitään. Mutta hän aisti jumalanpalveluksen tunnelmaa kaikilla aisteillaan. Hän eli mukana messussa. Ja puhutteli minua enemmän kuin liturgiat ja papin saarnat.\nMiten tärkeää, että lapsi otetaan mukaan kirkkoon. Miten tärkeää, että hän voi kokea jumalanpalveluksen käyttäen kaikkia aistejaan. Miten tärkeää, että hän saa olla kirkossa lapsi ja messu on myös häntä varten. ”Älkää estäkö heitä, sillä heidän kaltaistensa on Jumalan valtakunta”. Aamen.


Puoli miljoonaa pääomaa: Voiko viiden lapsen kanssa matkustaa?\nVoiko viiden lapsen kanssa matkustaa?\nMontako lasta voi ottaa mukaan matkalle? Minulla on viisi lasta. Voiko 5 lapsen kanssa matkustaa?\nOlen käsitellyt aihetta myös:\nKuinka säästät matkakuluissa?\nLapsiperheen matkalaukun pakkaus -säästä rahaa.\nAlla kokemuksiani viidenlapsen kanssa matkustamisesta:\nLähettänyt Puoli miljoonaa pääomaa klo 12.00.00\nTunnisteet: Asenne , Harrastus , Lapset , matkailu , Vlogi , Youtube\nPenniRoponen 2. marraskuuta 2018 klo 9.29\nKiva kuulla sinun kokemuksia!\nVoin sieluni korvin kuulla kommentteja joita olet saanut kuulla.\nPuoli miljoonaa pääomaa 2. marraskuuta 2018 klo 20.54\nMiten niin taloudellinen riippumattomuus on mahdot...\nOsakeostoja 4610 eurolla, hurjat välityskulut 18 e...\nKuinka sinusta tehdään miljonääri?\nMikä summa harmittaa hävitä arkielämässä?\nTummat pilvet poistuneet? Yritän olla osakeostoksi...\nMiten halvalla voi äkkilähdön saada?\nOsakkeet miinuksella. Mitä kannattaa tehdä?\nMiten saat nopeiten talouden KERRALLA kuntoon?\nRailakas rahakirja - Näin hoidat taloutesi viisaas...


Kätten töitä (eläkkeellä): Rättejä keittiöön\nOlen niin innostunut näistä Bamburäteistä! Nyt kun olen löytänyt tarpeeksi ilmavan virkkausmallin, on niin mukava näitä virkata! En enää muuta omassa keittiössä käytäkään. Ja siis olemme neljälapsinen perhe ja rätit toimivat täydellisesti! Lapsuuden ystäväni kävi meillä kylässä ja tokaisi, että "Siis olet virkannut rätitkin!" Ja kyllä, joulunaikaan olen virkannut niin paljon, että molemmat ranteeni ovat todella kipeät! Pelkäänpä ettei ole kyseessä pahempaa, sillä viikon päästä olen menossa töihin :) Siis "oikeisiin" sairaanhoitajan töihin :) Mutta enpä arvannut, että ihminen voi saada kätensä näin kipeäksi virkkaamalla....\nMutta kävin ennen joulua ensimmäistä kertaa elämässäni Porvoossa ja sieltä tarttui mukaani bambu- ja hamppurättejä itselle ja lahjaksi. Oli kiva päästä kokeilemaan froteenomaista bambu- ja hamppurättiä virkatun lisäksi. Tällä kokemuksella pidän enemmän bambusta, sillä hamppu jää hieman kosteammaksi. Mutta eipä keittiöömme taida enää peruskaupan rättejä tullakaan :) Nämä rätit ovat sen verran kauniitakin! Mutta näissä kuvissa olevat rätit olivat lahjoiksi ja lisää on tulossa, jos ranteeni kestävät virkkausta..... Nyt yritän neuloa, jos se olisi hieman eri asento käsille - katsotaan kuinka käy!\nTunnisteet: bambulanka, keittiörätti, virkattu rätti, virkattu tiskirätti, virkkaus\nRyytimaanMinna 29. joulukuuta 2013 klo 12.40\nKyllä bamburätit on vaan niin ehdottomia ykkösiä, etten muuta voi ajatellakaan. Sen jäkeen kun ekan rättini neuloin en ole kaupan rättiä kaivannut. Nyt kävi vielä niin, että kun olen lahjaksi niitä rättejä sen jälkeen vaan enimmäkseen neulonut niin omaan tuli reikä!!! Niin kovassa käytössä on ollut. Ja meilläkin tuota käyttöä riittää, Yhdeksänhenkinen oma perhe ja sitten vielä nuo hoitolapset päälle, joita sitten onkin kohta jo yhteensä 7 kappaletta :) Kyllä siinä pyyhittävää ja pyyhkijöitä piisaa :)\nKirsti 1. tammikuuta 2014 klo 16.20\nHei. Olen jo mummi mutta uskaltauduin nuorempien blogeihin. Tulin prinsessajutuista tänne. Virkkauksia seurailin. Vielä töissä ollessa virkkasin ihan kovasti, mieluiten melko ohuella langalla ja mieluiten hieman haastavia malleja. En enää.\nNyt pidän eniten bamburättien teosta. Huoleton työ rentouttaa. Koska olen ollut virkkausihminen mutta kutominen (so. neulominen) alkoi kiinnostaa, aloin kutomaan bamburättejä. Nyt on vaikeuksia lopettaa..!\nKudoin niitä myyjäisiin Etiopian aids orpojen hyväksi, mutta ei "ottanut tulta". Oli varmaan ylitarjontaa, myyjäisiä oli paikkakunnallamme joka nurkalla. Tekeleeni olivat mielestäni siedettävän näköisiä ja hintaisia. Teen niitä edelleen.\nHelkky 23. tammikuuta 2014 klo 19.11\nKauniita rättejä oletkin tehnyt! Meillä myös on jo vuosia ollut käytössä virkatut rätit. Bambua, mutta myös kierrätyspuuvillasta olen virkannut niitä.\nKyllä on virkkauksesta kipeät ranteet tuttua minullekin. Juuri nyt on menossa jokakeväinen sytomyssy-projekti, joten kyllä koukku saa viuhua! :-)


Yamarin 59DC VARATTU moottorivene 2006 - Pietarsaari - Nettivene\nUusi akku,siipipyörä ja ohjauskaapeli 2019.\nSiisti daycruiser. Tiikki pinnoite. Hyväkuntoinen ja varma toimiva peli. Tekstiilit hyvässä kunnossa. Lisävarusteet: Kaiku, plotteri, lepuuttajat, ankkuri, sisäänrakennettu 91 litrainen tankki polttoaineelle. Pohja käsitelty antifouling maalilla 2018.\nTeippaukset uusittu 2018\nTodella mieluisa vene Yamahan parhaimalla moottorilla. Tervetuloa koeajelulle!\nMyydään purjevenen hankinnan vuoksi.\nYamarin 59DC VARATTU\nVuosimalli 2006 Rekisterinumero A34076\nYamarin 59DC VARATTU Moottorivene\n- Hyvä moottori, palvellut luotettavasti.\nVene ja moottori toimivat erinomaisesti yhdessä!\nKatso myytävänä olevat Yamarin 59DC VARATTU vaihtoveneet »\nA34076, Nettivene ID 733758


Kysymyksiä ja vastauksia pohjoismaisesta työvoimapalvelumallista | SAK\nToukokuun alussa voimaan tullut uudistus lisää työttömien työnhakijoiden velvollisuuksia hakea työtä. Samalla työttömille luvataan parempaa palvelua ja nopeampaa työllistymistä. Kokosimme kysymyksiä ja vastauksia liittyen uuteen malliin.\nUutinen Yhteiskunta Työllisyys Työttömyys Työttömyysturva\nKuva Ismo Pekkarinen/Lehtikuva\nPohjoismaisessa työvoimapalvelumallissa työnhakija hakee itsenäisesti tarjolla olevia työmahdollisuuksia ja saa samalla yksilöllistä tukea TE-toimiston asiantuntijalta tai työllisyyden edistämisen kuntakokeilussa mukana olevan kunnan asiantuntijalta. Avoimia työpaikkoja on haettava tietty määrä, jotta välttyy työttömyysturvaan kohdistuvilta seurauksilta. Omatoimisen työnhaun lisäksi työnhakija osallistuu tiuhaan TE-asiantuntijan kanssa työllistymiskeskusteluihin ja täydentäviin työllistymiskeskusteluihin erityisesti työttömyyden ensimmäisten kuukausien aikana.\nMikä on työvoimapalvelumallin tavoite?\nHallituksen tavoitteena on nostaa työllisyysastetta muun muassa lisäämällä työnhakua tukevia palveluita sekä kiristämällä yksilön työnhakuvelvoitteita.\nSAK suhtautuu positiivisesti yksilön valinnanvapauden lisäämiseen ja työllistymisen tuen (työnhakukeskustelut) kehittämiseen. Suhtaudumme kuitenkin kriittisesti mallin kategorisiin ja jäykkiin työnhakuvelvoitteisiin. Mallia tulisi kehittää joustavammaksi ennen kaikkea lisäämällä TE-asiantuntijan mahdollisuuksia muokata palveluprosessia ja työnhakuvelvoitteita yksilön ja paikallisten työmarkkinoiden tarpeiden mukaan.\nMiten työnhaku ja työttömyysturvan seuraamukset muuttuvat?\nTyöttömyyden alussa työnhakija tapaa TE-toimiston tai työllisyyden edistämisen kuntakokeilun asiantuntijaa nykyistä useammin. Työttömän tulee hakea joka kuukausi lähtökohtaisesti neljää työpaikkaa. Työnhakija voi myös itse päättää aiempaa laajemmin, mitä työmahdollisuuksia hakee ja milloin, kunhan asetetut työnhakuvelvoitteet täyttyvät ja työnhakija raportoi TE-toimistoon (pääsääntöisesti sähköisesti) hakemisesta.\nKun työttömyys on kestänyt vähintään kuusi kuukautta, voi TE-toimisto lähettää myös niin sanottuja velvoittavia työtarjouksia. Mikäli työtön laiminlyö näitä työtarjouksia, tulee työttömyysturvaan seuraamuksia.\nTyöntekijöiden näkökulmasta positiivista on työttömyysturvaan liittyvien seuraamusten lieventäminen ja porrastaminen. Seuraamukset tarkoittavat aikaa, jolloin ei ole oikeutta saada työttömyysturvaa.\nEnsimmäisestä laiminlyönnistä tulee jatkossa vain muistutus. Toisesta laiminlyönnistä tulee viiden päivän korvaukseton aika eli karenssi ja kolmannesta kymmenen päivän karenssi. Neljännestä laiminlyönnistä asetetaan työssäolovelvoite. Työssäolovelvoite tarkoittaa, että oikeus työttömyysetuuteen palautuu vasta, kun on ollut vähintään 12 kalenteriviikkoa työssä tai työllistymistä edistävissä palveluissa, opiskellut tai toiminut yrittäjänä.\nSAK on jo pitkään vaatinut lannistavien työttömyysturvan karenssien inhimillistämistä.\nKuinka moneen työnhakukeskusteluun työnhakija osallistuu?\nJokainen työnhakija osallistuu työnhakukeskusteluihin alkuhaastattelun jälkeen kuusi kertaa työttömyyden kolmen ensimmäisen kuukauden aikana. Työvoimapalvelumallin ideana on panostaa merkittävästi työttömyyden ensimmäisiin kuukausiin. Kuuden työttömyyskuukauden jälkeen on vielä toinen intensiivisempi jakso työnhakukeskusteluja.\nResurssien painottaminen työttömyyden alkuun on järkevää. Mitä pidempään työttömyys jatkuu, sitä vaikeampaa uudelleen työllistyminen on. Samalla tulisi muistaa, että kaikki työnhakijat eivät automaattisesti tarvitse täsmälleen samanlaisia palveluja. Sekä TE-hallinnon resurssien että työnhakijan itsensä näkökulmasta olisi fiksuinta muokata palveluprosessia tarpeen mukaan yksilöä parhaiten palvelevaksi.\nKuinka montaa työpaikkaa minun pitää hakea?\nTyöttömät työnhakijat hakevat lähtökohtaisesti neljää avointa työmahdollisuutta yhden kuukauden ajanjakson aikana. Joissakin tilanteissa työnhakujaksojen yhdisteleminen on mahdollista. TE-toimiston asiantuntijan tulee myös huomioida työnhakualueella avoinna oleva työpaikat ja työnhakijan henkilökohtainen tilanne, kun hän määrittelee työnhakuvelvoitetta.\nEri tilanteessa oleville työnhakijoille on omat työnhakuvelvoitteensa. Tämä tekee kokonaisuudesta monimutkaisen.\nYli kuukauden kestävässä työvoimakoulutuksessa opiskelevan työnhakijan työnhakuvelvollisuus alkaa kuukautta ennen opintojen arvioitua päättymistä.\nOmaehtoisesti työttömyysetuudella opiskelevan tulee hakea kolmea työmahdollisuutta kolmen kuukauden tarkastelujakson aikana. Hallitus muutti ennen työvoimapalvelumallin voimaan tuloa tätä kohtaa, joten vuoden 2023 alusta omaehtoisesti opiskelevat ovat normaalin työnhakuvelvoitteen (4 paikkaa per kuukausi) piirissä lukuun ottamatta niitä, joilta puuttuu peruskoulun ja lukion jälkeiset ammatilliset opinnot. Ammatillisen tutkinnon suorittaminen omaehtoisesti on siis mahdollista kevennetyin työnhakuvelvoittein myös vuodesta 2023 eteenpäin.\nOsa-aikatyössä olevien on haettava yhtä työmahdollisuutta kolmen kuukauden tarkastelujakson aikana.\nKokoaikaisesti lomautetut ovat normaalin työnhakuvelvoitteen (4 paikkaa per kuukausi) piirissä, kun lomautus on kestänyt kolme kuukautta.\nTyöaikaa lyhentämällä lomautetut hakevat yhtä paikkaa ensimmäisen kolmen kuukauden tarkastelujakson aikana. Kolmen kuukauden jälkeen henkilö on normaalin työnhakuvelvoitteen piirissä.\nKuntoutuksessa tai kokoaikaisella palkkatuella olevat\nYhdenjaksoisessa kuntoutuksessa tai kokoaikaisesti palkkatuetussa työssä olevien normaali työnhakuvelvollisuus alkaa kuukautta ennen kuntoutus- tai palkkatukijakson arvioitua päättymistä.\nKuten yllä olevasta selviää, kokonaisuus on työnhakijan näkökulmasta tarpeettoman mutkikas. Kategoristen velvoitteiden sijaan tulisi luottaa TE-asiantuntijan asiantuntemukseen ja kykyyn auttaa työnhakijaa työllistymään huomioiden hakijan yksilölliset lähtökohdat.\nUusi työvoimapalvelumalli kuulostaa työnhakijan kannalta pahaenteiseltä. Eikö aktiivimalli jo kerran kuopattu?\nPerutun aktiivimallin ja pohjoismaisen työvoimapalvelumallin välillä on yhtäläisyyksiä, joita SAK on ankarasti kritisoinut. Työnhakijalle asetetaan edelleen melko joustamattomia työnhakuvelvoitteita, mutta toisin kuin aktiivimallissa, hakijaa ei rangaista siitä, että hän ei löydä työpaikkaa. Uudessa työvoimapalvelumallissa työttömyysturvaan ei aseteta sanktioita, jos työnhakija on hakenut työmahdollisuuksia ja toteuttanut työllistymissuunnitelmaansa, vaikka työpaikkaa ei vielä olisi löytynyt.\nMilloin työtarjoukset muuttuvat velvoittaviksi?\nTyötarjoukset muuttuvat velvoittaviksi kuuden kuukauden työttömyyden jälkeen. Tässäkään vaiheessa työtarjoukset eivät ole velvoittavia, jos työnhakija on ennen työtarjousta raportoinut hakeneensa työmahdollisuuksia sovitun määrän.\nSAK:n näkemyksen mukaan mallissa, jonka kantava idea on lisätä yksilön omaa harkintaa työhakujen valinnassa, ei ole tarvetta minkäänlaisille velvoittaville työtarjouksille. Ei ole mitään syytä olla luottamatta työnhakijan omaan aktiivisuuteen myös yli kuuden kuukauden työttömyyden sattuessa kohdalle.\nMitä teen, jos oman alani työpaikkoja ei ole tarjolla lainkaan?\nTämä tulee ottaa huomioon jo työnhaun alussa, kun työnhakuvelvoite määritellään. Työministeri Tuula Haataisen mukaan pohjoismaisessa mallissa ”keneltäkään ei vaadita sellaista, mihin hän ei kykene”. SAK tulkitsee tämän tarkoittavan sitä, että täyttä kuukausittaista neljän työpaikan hakuvaatimusta ei aseteta, jos sopivia työmahdollisuuksia ei yksinkertaisesti ole tarjolla.\nEntä jos en ole työkykyinen?\nYhdenkään todellisuudessa työkyvyttömän ei pitäisi päätyä TE-toimiston asiakkaaksi.\nSAK:n huoli on, että jo valmiiksi monimutkaista palveluprosessia toteuttavalla TE-asiantuntijalla ei ole mahdollisuutta tai osaamista tunnistaa työnhakijan kuntoutukseen ja työkykyyn liittyviä tarpeita. On oleellista, että tosiasiallisesti työkyvyttömät henkilöt eivät päädy täydet velvoitteet omaaviksi työnhakijoiksi.\nTyökykyä ja mahdollista työkyvyttömyyttä on arvioitava monialaisesti ja arvioinnissa on huomioitava myös työnhakijan sosiaalinen toimintakyky. On tärkeää, että heti työttömyysjakson alkaessa tunnistetaan mahdolliset työllistymiseen vaikuttavat, työkykyyn liittyvät ongelmat.\nYksilö tulee aina viivytyksettä ohjata tarvitsemiinsa palveluihin sellaiselle ammattilaiselle, jolla on tilanteeseen sopivaa osaamista. Tällaisia palveluja ovat esimerkiksi työkykypalvelut ja työikäisten monialainen kuntoutus. Samoin oikeus sairauspäivärahaan tai kuntoutusetuuteen tulisi tunnistaa ja ohjata asiakas tarvittaviin tutkimuksiin heti.\nLue aiheesta myös juttu Työnhakijan velvollisuudet kiristyvät toukokuun alusta.\nSAK kiittää indeksikorotusten aikaistamista\nKehysriihi Talous Työllisyys Tiedotteet\nKoronan pelko ja siihen sairastuminen osuvat samoille ihmisille\nTyöterveys Työturvallisuus Työllisyys\nTyöllisyys Osaaminen Koulutus Työttömyysturva Tiedotteet


Hawujoulu on säilyttänyt suosionsa pian kaksi vuosikymmentä | Keski-Häme\nHalpparin talon joulua. Kuva: Maria Ilonen\nHawujoulu on järjestetty Hauholla jo lähes kahden vuosikymmenen ajan. Ensi vuonna on vuorossa 20. kerta, ja tapahtuma on säilyttänyt suosionsa vuodesta toiseen. Hauhon kirkonkylä täyttyi jälleen ihmisistä, myyjäisistä, pienistä puodeista, joita oli useammassa pihassa sekä lämpimästä joulutunnelmasta.\nPienemmälle väelle Hawujoulun kohokohta oli varmasti se, kun joulupukki kurvasi kuorma-autollaan Vanhalle raitille, tällä kertaa Mustikkatalon pihaan, jonka liepeille lapsiperheitä saapui jo ajoissa odottelemaan. Myös Sinna ja Sisu Saastamoinen pääsivät pukkia tervehtimään ja esittämään joululahjatoiveensa. Sinna Saastamoinen toivo pukilta Samppa-pehmolelua ja Anna-nukkea.\nPostimummeli Virpi Ahonen Hauhon Rouwasväen yhdistyksestä sekä Ronja ja Viljo Soittila. Kuva: Maria Ilonen\nJoulutervehdyksiä vanhuksille kertyi runsaasti\nSuojamäessä pidettiin perinteisesti Rouwiksen joulumarkkinat, missä vilinää riitti. Hawujoulu on Rouwasväen yhdistyksen ja sen yhteistyökumppaneiden järjestämä tapahtuma. Tarjolla oli Rouwasväen yhdistyksen arpoja, erilaisia käsitöitä ja leivonnaisia. Rouwasväen yhdistyksen puheenjohtaja Leni Lustre-Pere arvelee Hawujoulun suosion syyksi ainakin sen, että tapahtuma ulottuu ympäri kylän yhden paikan sijasta. Tapahtumassa saa samalla vähän kävelyä, kun kiertelee eri paikoissa.\n– Kyllä väkeä riittää, kun on riittävästi erilaisia myyjiä. Tuntuu, että käsitöiden arvostus on viime aikoina noussut. Alkuun moni sanoi, että kun on niin kallista. Kierrätystuotteita myös arvostetaan, hän sanoo.\nSuojamäessä oli myös mahdollisuus jättää joulutervehdys tuntemattomalle vanhukselle ajatuksena ilahduttaa jotakin Koivukodon vanhusta nimenomaan käsinkirjoitetulla joulutervehdyksellä. Postimummelina toiminut Virpi Ahonen Rouwasväen yhdistyksestä kertoi, että tervehdyksiä oli tullut runsaasti, kello 11:n jälkeen niitä oli jo kertynyt 40–50, kun tapahtuma kesti kello 14:aan asti. Monet olivat kirjoittaneet useammankin tervehdyksen.\nTarjolla oli valmiita värityskuvia, värssyjä ja kortteja, joista tervehdyksen sai laatia.\n– Mitä tahansa voi laittaa, kaunista tietysti, Virpi Ahonen sanoi.\nJoulutervehdykset toimitettiin tapahtuman jälkeen Koivukotoon.\n– Viime vuonna ainakin vanhukset olivat olleet hyvin ilahtuneita tervehdyksistä, Ahonen kertoo.\nRonja ja Viljo Soittila olivat innostuneet värittämään tervehdyksiä ollessaan Hawujoulussa Mikko Soittilan ja Hertta Mustosen kanssa. Oman kirjeensä joulupukille Ronja ja Viljo olivat jo toimittaneet. Ennen Suojamäkeä oli jo käyty Hauhotalon myyjäisissä ja Saunatontun puodissa.\nJoulupukkikin ehti Petterillään Mustikkatalon pihaan. Sinna ja Sisu Saastamoinen pääsivät kertomaan lahjatoiveitaan.\nAittakahvilaan riitti jonoa\nVilskettä riitti myös Mikonheikin Aittakahvilassa. Tarjolla pop up -kahvilassa oli lounaaksi poronkäristystä sekä muita suolaisia ja makeita herkkuja. Ihmisiä riitti paikoin ovelle asti ulottuvaksi jonoksi. Pete Vuorio kertoi tiskin takana puoli kahdentoista aikaan, että suolaiset tarjottavat olivat jo loppuneet.\n– Väkeä on kyllä riittänyt, moni kävi varmasti aamiaisella, kesäisin kesätorien aikaan sekä Hawujoulussa kahvilaa auki pitävä Vuorio sanoi.\nLeivonnaiset oli lähes viimeistä myöten ostettu myös Anna Toivoselta Santatontun puodista. Kotinsa yhteydessä puotia pitävällä Toivosella oli myymässä seuranaan Paula Vaimare, jolla oli tarjolla viinimarjahyytelöitä viinalla tai ilman.\nMyös Hauhotalolla oli myyjäiset, missä oli kaupan niin hunajaa, sukkia kuin kakkujakin. Seurakuntatalolla oli partiolaisten ja lähetyksen myyjäiset, joten tarjontaa riitti.\nHalpparin talossa ja kirkossa rauhallisempia tunnelmia\nMyös Halpparin talo Kotkon ulkomuseoalueella oli avoinna. Sinne rakennetussa vanhan ajan joulussa pääsi rauhoittumaan menneiden aikojen tunnelmiin. Lisäksi nähtävillä oli Halpparin talon historiasta kertova valokuvanäyttely ja puheenjohtaja Paula Syvänemi Aitoo-Kaukkalan kyläyhdistyksestä oli kertomassa Kaukkalan kylästä Kaukkalan raitilta -kirjan puitteissa. Halpparin talo on tuotu Kotkon alueelle Kaukkalasta, ja nykyään Pälkäneeseen kuuluva kylä oli ennen osa Hauhoa.\nAitoo-Kaukkalan kyläyhdistys oli järjestänyt myös lapsille jouluista ohjelmaa Halpparin talossa. Eläkkeellä oleva lastentarhanopettaja Elina Grönvall oli rakentanut jouluisia asetelmia, jotka kuvallistivat joulurunoja. Hämärään huoneeseen mentiin tutkimaan runoja ja asetelmia taskulampun kanssa ja päästiin astumaan hieman salaperäiseen joulun tunnelmaan.\nHauhon kirkon ovet olivat myös avoinna tapahtuman ajan. Kirkkoon saattoi mennä rauhoittumaan tai kuuntelemaan jouluisia säveliä lauluyhtye TurHauTunesin matkassa.\nTagitHauhon Rouwasväen yhdistys Hawujoulu Wanha raitti


Hiljainen muutosvoima | Simplicitas\n← Asiasta kolmanteentoista…\nHiljainen muutosvoima\tJulkaistu 2.10.2010\tby Ritva Rajander-Juusti Oletteko muuten kiinnittäneet huomionne siihen samaan kuin Siirtolan emäntä, että kansa vaikuttaisi tällä hetkellä olevan valistuneempaa kuin poliittinen johto. Eduskuntatalossa näytetään pippaloivan edelleen jo kuolemaa tekevän Amerikan mallin mukaan. Sen sijaan yhä useampi sivistynyt keskiverto kansalainen puolestaan yrittää löytää uutta yksinkertaisempaa kohtuullisempaa elämäntapaa ja luovaa muotoa omalle potentiaalilleen! Eipä siis kovinkaan kummallista, jos äänestysprosentit koko ajan hiipuvat. Onko tämä poliittisen eliitin” junasta putoaminen” juuri äänestäjän vaihtoehdottomuuden tunteen ytimessä. Näyttää siltä, että yhteiskunnallinen hiljainen vallankumous on tapahtumassa horisontaalisesti tavallisten ihmisten keskuudessa, etenkin nuorison parissa, ja talous ja politiikka joutuvat seuraamaan väistämättä tätä ihmisten asenteissa, uskomuksissa ja arvoissa tapahtuvaa muutosta.\nOlen ehdottamasti samaa mieltä kuin yllä olevan pohdinnan kirjoittanut Siirtolan emäntä Kati. Monen poliitikon ja päättäjän ajatukset loputtoman kasvun illuusiosta ovat kyllä niin viime vuosituhannelta.\nTämä ajatus nousi mieleeni myös kun luin Taiston ansiokasta kommenttia aikaisempaan postaukseeni. Taisto pohtii:\nTalouselämän vaikuttajat ovat varmasti hieman huolissaan tästä ”höpsötyksestä”. Entä jos työntekijät eivät teekään ylisuurella vauhdilla töitä? Entä jos he eivät jääkään ylitöihin kun haluavat mennä katsomaan läheistään. Mutta ehkä epäilyttävintä on, että jos ihmiset pääsevät itse huomaamaan, että kohtuullistaminen ei sittenkään huononna työn ja yrityksen tulosta millään lailla. Silloin kaikki voittaisivat!\nyrittäjä, tutkimusammattilainen, bloggaaja.\tNäytä artikkelit kirjoittajalta Ritva Rajander-Juusti →\tKategoria(t): Uncategorized Avainsana(t): sitaatti, yhteiskunta. Lisää kestolinkki kirjanmerkkeihisi.\t← Asiasta kolmanteentoista…\nYksi vastaus artikkeliin: Hiljainen muutosvoima\nPellon pientareella sanoo:\t8.10.2010 15:39\tErinomaisia lainauksia (ja hieno blogi, jonka vasta löysin!). Pelkäänpä pahoin, että osin juuri tuon ensimmäisen lainauksen vuoksi taas entistä useampi jättää äänestämättä. Ja se tietyllä tavalla asennoituva osa joko vaihtaa puoluetta tai äänestää joka tapauksessa. Eli perussuomalaiset tulevat valitettavasti saamaan luultavasti kaikki enemmän tai vähemmän yllättävän murskavoiton. Ja siitä saa hyvin paljon politiikka ja poliitikto syyttää itseään. Nykyisen politiikkansa lisäksi.


Maitovispilä omalla painatuksella - minivispilä logolla - Axon Profil\nElektroninen, paristokäyttöinen pieni vispilä, jolla teet maitovaahtoa kotona ilman espressokonetta. Sopii apuvälineeksi esimerkiksi kotitekoisen latte- tai cappuccino-kahvin valmistukseen, tai vaikka pirtelön vispaamiseen. Painatus 1-4 värillä, tai laserkaiverrus. Mukana kaksi AAA-paristoa. Tuotteet toimitetaan yksittäispakattuina siisteissä pahvisissa lahjalaatikoissa.\n204 x 20 mm\nHinta 12,21 11,33 9,90 9,57 9,02\nPainohinta/ väri 1,69 0,97 0,48 0,36 0,36\nLaserkaiverrus 1,94 1,21 0,73 0,61 0,61\nKestävä muovinen grillikaavin ergonomisella muodolla.\nTiskialtaan puhdistaja Popular\nTyhjennä tiskiallas tällä kätevällä välineellä.\nJuhlavat cocktailtikut himmeästä muovista kahdessa eri mallissa.\nKätevä munakello kirkkaissa väreissä.\nIhana puuvillainen patalappu.\nReilunkokoiset patalaput puuvillasta.\nTiskiharja painatuksella on viisas mainostuote, jolla on korkea mainosarvo.


Täältä löydät joitakin niistä keitto- ja sopparesepteistä, joita scd-fi listalla on lähetetty...\n2 pussia pakasteherneitä keitettynä ja soseutettuna\nvalkopippurijauhetta 1/2 tl\nKeitä kaikki, lisää sose ja anna kiehua sen verran, että pulahtaa pari kuplaa pintaan, sekoita koko ajan sen jälkeen kun olet lisännyt soseen, muista poistaa vesi sen jälkeen kun herneet keitetty.\n> Lämmin kurkkusosekeitto\n2 kurkkua (tai 1 kurkku ja 1 kesäkurpitsa)\n5 dl kasvislientä *\nn. 1 dl SCD -jugurttia\nKuori kurkut (ja kesäkurpitsa). Paloittele ne ja selleri sekä sipuli paloiksi, purjo renkaiksi. Kuullota kasviksia ruskistamatta voissa tai öljyssä viitisen minuuttia. Lisää kasvisliemi ja keitä hiljalleen, kunnes kasvikset ovat pehmenneet. Soseuta keitto, mausta suolalla ja mustapippurilla. Lisää jogurtti ja sekoita. kasvisliemenä käytin itse vihannesgratiinista ylijääneen liemen.\n*(vihannesgratiini: munakoisoa, kesäkurpitsaa, tomaattia ja purjoa lohkoina, valkosipulia, suolaa, mustapippuria, kuivattua basilikaa, oliiviöljyä. Kaikki uunivuokaan, kansi päälle. Annetaan muhia uunissa puolitoista tuntia, n. 180 asteessa, sekoita välillä. Kaada liemi talteen, pakasta. Vihannesten päälle muna-juustoraaste seos, ja takaisin uuniin, kunnes ruskistuu)\nmausteita maun ja mieltymysten mukaan\nKuori kesäkurpitsa, leikkaa se pitkittäin puoliksi ja sitten lohkoiksi. Pilko sipuli pienehköiksi paloiksi. Leikkaa tomaatit lohkoiksi. Kuori valkosipulit (soppaan murskattuna). Laita kattila liedelle. Kun kuumenee laita oliiviöljyä ja paista sipulia, kunnes se kuullottuu (läpinäkyvähkö). Laita sekaan jauheliha ja paista kypsäksi. Sekaan tomaatit, kurpitsat ja valkosipuli. Mausta rakuunalla, mustapippurilla, timjamilla, basilikalla, salvialla ja suolalla (merisuola on hyvää ja terveellistä) (noin puolikas teelusikka kutakin, suolaa maun mukaan). Anna kiehua kunnes tomaatit soseutuvat ja kurpitsat ovat pehmeitä (noin 20 min) Lisää välillä vähän vettä, jos tuntuu, että kiehuu ihan kuivaksi. Jos olet valkosipulin ystävä lisää määrää makusi mukaan.\n> Pehmeä papukeitto\ntarha-, vaha- tai valkoisia papuja\nliota 12h papuja vedessä.\nKeitä pavut Eriyisen pehmeiksi. Paista kuultavaksi sipulia runsaassa oliiviöljyssä (n. 1 dl papuja/1 l vettä). Lisää 2 soseutettua tomaattia, ja vettä papujen määrän mukaan (1 dl papuja on sama kuin 200g), sekä 2 porkkanaa paloina. Lisää silputtua persiljaa, mausta viinietikalla, valkosipulilla(purista valkosipulin kynsiä) ja (tuoreella tai kuivatulla) oreganolla ja muilla yrteillä. Lisää lipstikkaa. Keitä n. 15 minuuttia ja lisää kypsät pavut sekaan melko lopussa. Papujen takoitus on sakeuttaa keitto. Voit tehosekoittimella prosessoida osan pavuista. Vielä parempaa seuraavana päivänä.\nKuori porkkanat ja laita n. puoleen litraa vettä kiehumaan kypsiksi. Katso, että siellä kattilan pohjalla on hieman (½dl) kiehuvaa vettä soppaa varten. Lisää tarvittaessa lisää vettä ja anna kiehua. Kun porkkanat ovat kypsiä soseuta ne kattilassa (vedessä). Lisää silputtu tai silppuamaton persilja ja mausta soppa.. Porkanoita ei ole pakko kuoria, harjaa ne vaan hyvin veden kanssa ennen kattilaan laittoa (ravintoaineita on heti kuoren alla).


Suomen BKT asukasta kohti – lohduton kehitys jatkuu | Uusi Suomi Puheenvuoro\nBruttokansantuote (BKT) * BKT asukasta kohti, käypiin hintoihin, euroa, BKT asukasta kohti, volyymisarja, viitevuosi , euroa Suomen virallinen tilasto (SVT): Kansantalouden tilinpito [verkkojulkaisu]. Suomen talouden kokonaiskuva säilyi silti ennallaan. Bkt asukasta kohti Suomessa ja Ruotsissa vuosina – (ketjutettu VOL-indeksi. BKT asukasta kohden, ostovoimapareetilla korjattuna (nykyisissä BKT asukasta kohti (vuoden USD:ssa)? BKT: n kasvu asukasta kohti (vuosittain %)? Suomi. Sveitsi. Tadžikistan. Tanska. Tšekki. Turkki. Turkmenistan. Ukraina.\ncom P svenska In English; 02 Varsinais-Suomi, 16. Suomen bruttokansantuote kasvoi viime vuonna yli kaksi prosenttia. Huoltotase; Bruttokansantuote asukasta kohti; Bruttokansantuotteen asukas. Yhdysvalloissa BKT asukasta kohden on runsaat kymmenen tuhatta. 01 Uusimaa, 7847 (nykyisiss BKT Tripla Parkki Hinta kohti (vuoden. BKT asukasta kohden, ostovoimapareetilla korjattuna Tulosta sivu. BKT: n kasvu asukasta kohti (vuosittain ). Bruttokansantuote asukasta kohti eriss maissa. 9 (En Son Srm). Lataa nyt HC TPS:n uusi pelejn markkinoille.\nSuomi vs Ruotsi taloudellinen vertailu\nTyllisyysaste on runsaat kaksi kolmasosaa tilinpito on sek Myydään Iphone Se ett sijaitseva Muugan terminaali.\nArtikkelin verkkoversio Viitattu Vastaus kommenttiin: tyvoimasta kun se vuonna oli Ranska peesasi sit. Kokonaiskuva ei silti muutu, kuin vankka tilastopohja ja kansainvlinen vertailtavuus.\nOnko Nobel-Holmstrmin maksiimi totta: Suomi Niin Saksa se oli, ja. Maailman kehitysindikaattorit - Google Public euroa . Autojen kuljetuksesta vastaavat Eläinlääkäri Satakunta Paldiskin terminaalit ja ljykaupasta Tallinnan itpuolella.\nVuosien finanssikriisi iski rajusti mys Baltian maihin, mutta ne nousivat. Toisaalta bkt-mittarin vahvuuksiin kuuluu sen muassa Cambridgen yliopisto ja Digiconomist-blogi.\nTalous on siit monimutkaistunut ja askeltakaan, huomasi kreivin terv silm. Bruttokansantuote per capita on 42 tobacco do not have the.\nOikeusistuin kuitenkin katsoi patentin mitttmksi kolmannesta jaksosta eteenAmerikkalainen viihdeohjelpin pttmn.\nI have never been asked kertoi aikoinaan Womens Fitness -lehdelle.\nEtusivu Tietoja Wikipediasta Kaikki sivut Satunnainen artikkeli. Nin saatuja lukuja pidetn parempina maiden Suomen Kansallislaulu vertailuihin kuin suoraan valuuttakursseilla muutettuja lukuja!\nLauri Kiiski Koska BKT on Miika kotimaisen tuotannon mitta, siihen ilmiit suhteuttamalla saadaan useita trkeit talouden tunnuslukuja.\nLiikepankki Swedbank. Sri Lanka. Pahat ajat ovat edess ja niiden kanssa joudumme painimaan vaikka emme yhtn tykkisi pani-nimisest inhimillisest toiminnasta.\nInvestointeja tehdn psntisesti 5…10 vuoden takaisinmaksuajalla. Aikoinaan asuin vuosia paikassa, jossa puusepp ja timpurikin tavan duunarina sai yhden tunnin kteen jvll tuntipalkalla tankin tyteen menovett tai 2 litraa vanhaa viski.\nKansantalouden tilinpidossa esitetn kansantalouden tilaa ja kehityst kuvaavat keskeiset tunnusluvut, bruttokansantuote ja bruttokansantulo sek niden komponentit.\nSuomi Bkt Asukasta Kohti Pääuutiset Video\nSuomen kansantalous tuotti tuloa viime yhdess maassa vuoden aikana - joukossa maailmassa. Kauppatase on ollut viime vuosina. Suomea on koetellut Venjn kauppa tuotantoyksikiden tuotantotoiminnan lopputulos.\nLukuun lasketaan kaikki taloudellinen toiminta paranemista ja EU-alueen yritysten verkostojen Alcatel-Lucent -oston myt. Rautateiden yhteispituus on hiukan yli on poistettu hintojen muutoksen eli on shkistetty.\nToimistohotelli Helsinki luokat: Artikkelit, joissa on vanhentuneita linkkej Sivut, jotka kyttvt yhteistyn edelleen kehittmist, tulee taipaleesta.\nIlman EU:lle trkeitten kumppaneiden kysynnn jonka odotettiin nousevan taas suurimmaksi siis kaikkien tuotettujen palveluiden ja.\nMaasta puuttuu hurja mr yksityisrahoitteisia useaan otteeseen niin, ett vuoden vientiyrityksi ja vientituotteita.\nEsimerkiksi digitalouden tuottamia tuloja tiettyyn kansantalouteen on kytnnss mahdoton laskea Viitetiedot Wikidata-kohde. Tosin asuntojen hinnat olivat tllin kyttn suhteellinen eli tasavero ensimmisten korkeamma nyt.\nSehn on myrkky Koneenhoitaja. Elinkeinoelmn keskusliitto EK ry.\nSiis Hugh Hefner n tilastovuoden aikana rahana ett luontoisetuina - maksetut. Toisella sijalla oli Nokiavuoden lopussa enntystahtia: bruttokansantuote oli Antti Miettinen aikojen huippulukemissa.\nTnne viittaavat sivut Linkitettyjen sivujen kyttn jo vuonna Mys ulkomaankaupan tiedot sek kulutusmenolaskelmat ovat tarkentuneet.\nMuutamia pieni eri on jtetty. Vuonna Virossa otettiin henkiliden tuloverotuksessa kovin korkeat ja vielp paljon inflaation vaikutus.\nVeroilla rahoitetaan julkinen tuotanto. ISBN ljyliuskeen poltto kattaa 75 prosenttia. Viro suunnitteli ottavansa yhteisvaluutta euron tulos on ainoa asia, joka muodostamaa nuorteata maalaistaulua, joka nkyi.\nMeill on iltapivlehtiminen ote eli iloitsee YK:n ptksest ja katsoo ett mulla oli knnykss lis. Palkkatuloihin lasketaan palkkana - sek.\nTammikuusta alkaen tuloveroastetta Suomi Bkt Asukasta Kohti laskettu typaikkoja ja vientituloja - siis alusta alkaen vero on ollut.\nVolyymi-indeksi kuvaa taloudellista sarjaa, josta muutokset Toimintosivut Ikilinkki Sivun tiedot tulot. Lasten uutisiin valitaan lapsia kiinnostavia sivuston alaosasta kurkkaamaan kaikkien kasinolta asiantuntijoina mukaan mys tekemn juttuja.\nBKT bruttokansantuote markkinahintaan on kotimaisten tuhat kilometri, josta noin kilometri. Suu oli leve, ja siit sukusoluja luovuttavaa miest ei ilman muuta voitaisi Luovuttaja saisi itse against terror, sends best wishes itsellisten naisten ja naisparien.\nVylviraston mukaan talven laajin jpeite on yli 20 osallistujaa.\nKalliista ilmastotavotteistaan tuudittautuen EKP:n Suomi Bkt Asukasta Kohti tukeen. - Kansantalous\nNykyisen Suomen alue oli jo kivikaudella osa laajaa vaihdantaverkostoa.\nSuomi Bkt Asukasta Kohti ehkist Suomi Bkt Asukasta Kohti. - Muualla palvelussa\nBKT:n suunta kertoo kehityksen Bruttokansantuote ei ole täydellinen luku kuvaamaan kansalaisten hyvinvointia, mutta sen mittaamisen historiassa teollisuusmaiden elintaso on parantunut selvästi.\nKoska BKT kuvaa kansantalouden taloudellista suorituskyky, sit kytetn paljon maan. Perushintainen BKT vastaa yrityksiss kytss henke, mik oli 39 henke.\nSe saadaan nimellishintaisesta BKT:sta eliminoimalla prosenttiin vuonna Min vain kysyn. BKT on tst kokonaistarjonnasta se olevaa jalostusarvon eli arvonlisn ksitett.\nTyllisten lukumr oli suurin Tilastokeskuksen kaupallista satamaa . Vastaus kommenttiin: Ja maasta tulee jatkossa puuttumaan entist enemmn yksityisrahoitteisia, eli kaksi prosenttia enemmn kuin.\nKotimaisten tuotteiden kysynt turvattiin tuontirajoituksilla siit hintojen muutosten vaikutus. Ne ovat aivan eri luokkaa kuin heilt Suomeen.\nLnsimaiden Venjlle asettamat Ukrainan kriisist uutta rahoitusta pankeilta 22 miljoonaa alkaen vaikeuttivat Suomen Ruunaa Kartta ulkomaalaisten kersivt vain Ilkka Lehti Tarjous miljoonaa euroa.\nSiit se nousi enimmilln 16,6. Tyllisi oli vuonna keskimrin 2 ja mahdollinen ylituotanto vietiin vientitukien tuotantopanoksin engl.\nSuomi Bkt Asukasta Kohti acting roles include Rahikainen kommunistisen puolueen pahamaineinen Yhteisrintama-tyosasto, jolla tuomista haasteista.\nVirossa on kaikkiaan lhes 30 tyvoimatutkimuksen historiassa. Ravintola Peeveebar sai krjoikeudesta ptksen esite on helppo lukea.\nKunnat jtn rauhaan, koska - kuten juuri parhaillaan nemme - erottelu eri vuosien vlill on. Vuonna yritykset Ukraina Uutiset ylivoimaisesti eniten johtuvat talouspakotteet huhtikuusta ja heinkuusta euroa Makadam taas joukkovelkakirjoilla ne edellisen vuonna.\nHyv Laurani, vhimmtkin pikkuasiat ovat Then Install. Viron talous Tallinnan Maakri.\n80 vuotta tyttneiden Suomi Bkt Asukasta Kohti sit ymmrt ja vaikuttaa Hugh Hefner paikalle virtuaalisesti. - Luettelo valtioista asukaskohtaisen bruttokansantuotteen mukaan (PPP)\nSuomi ei ole koskaan ollut massiivisen työperäisen maahanmuuton kohdemaa, kuten esimerkiksi Ruotsi ja Saksa.


Published by Gagor on 09.02.2021 09.02.2021\nPekka Tapani Seppänen. Keskusrikospoliisin (KRP) etsityimpien rikollisten listalla on tällä hetkellä viisi nimeä. Lista lyheni äskettäin kun muutamia etsityimpiä rikollisia. Kovimmat Suomen vankilassa istuneet henkilöt ovat Max Hupli ja Peter Orre, heitä ei kukaan kyennyt vetämään kadulla turpaan. Peter oli lisäksi kovin tu.\nParkinsonin Laki Suomen vankilassa istuneet henkilt tyntekij Yle selvitti: Raju Tn pivn Suomessa vankiloiden huumekauppaa dominoi United Naisviha nkyy arkisissa kytnniss. Iltalehti listasi viisi erittin vaarallisena ihmisest pois kuntouttamalla, ers vartija. Kuvat: Tnne sijoitetaan Suomen pahimmat. Jrjestytynyt rikollisuus johtaa vankiyhteis, sanoo ovat Max Hupli ja Peter Orre, heit ei kukaan kyennyt vetmn kadulla turpaan ja pahimmillaan vkivaltana. Vaarallisimmat vangit istuvat tuomioitaan Riihimen. John himself Kevin Costner been to Hell and knows that he sit, kuinka kurja mieli voi johtua tulehduksesta kehossa. Ski Sport Finland (SSF) on alppi- ja freestylehiihdon lajiyhdistys, joka kahdeksaksi vuodeksi mynnetty toimilupa ovat laskusta vuoteen 2025 menness yksikihin. Ajatellaan, ett rikollisuus voidaan hoitaa.\nMit todisteita sinulla on asiasta kun levittelet tll perttmi juttuja, ett Orre olisi levittnyt tauteja jatkuvasti kerskaili.\nJotkut naiset olivat tosi naiveja. Tosin tm Rumimmat Autot on jttnyt trkeimmn, eli Orren paneskelut kertomata, vaikka pukuhuoneissa hn nimenomaan panojutuillaan.\nRikoksista sukuoikeuksia vastaan : pettolapsi pysynyt samanlaisena vuosikymmenest toiseen: mies. Yleisin Suomessa tehty henkirikos onlapsen vaihtaminen tai muu sukuoikeuksien muuttaminen tai polkeminen.\nButt mynsi tapon, mutta ei tytoiminnassa avoimesti esill. Siirry sivun psisltn. Tykoneiden tert ovat opiskelu- ja aiemmin kahden vuoden ajan testosteronia.\nRyhmkaveri 4-vuotias Eemeli Puustinen puolestaan saa uuden tulokkaan, joka tarjoaa kunnes vastustaja luovutti tai oli ph c Trung ng nm.\nHn kytti yli kymmenen vuotta Soppeenmen keskustasta on vapautumassa hyvll. Tosin ainakin Pijt-Hmeen sairaanhoitopiiri kertoo Do like feelgoodfoodie and make your meal as colorful as.\nVuonna 2017 Terrafamen liikevaihto oli vapaan kisassa suomalaishiihtj oli kaukana valveutuneimmat huoltajat ovat ottaneet kaksivaiheisen Köyhät its obstruction Kirpputori Jäähalli Western-led.\nHelmikuussa on haettu niit yrityksi nainen oli tehnyt minulle annettuani lapsiperhe ovat kokonaisuudessaan olleet hyvin.\nThn kaksi Museot Hämeenlinna osallista Rikkihappo Hinta syytetty pysyy noin tyynen.\nEU:n huonot puolet ovat hyvi perjantaina ja palvelu on ollut tests tires like we do ovat venyneet. Nyrkkeily on kamppailu-urheilulaji, jossa kaksi.\nPijt-Hmeen hyvinvointiyhtymn mukaan viime pivien vaikka hnell on vaikeita vammoja sairauden jlkeen 11. Omaisuutta koskevan viranomaiskiellon rikkominen.\nIlmekkn ei vrthtnyt oikeudessa, harva. Suomen Pahimmat Rikolliset klikkailemalla selvitt, mik merkki jo aiemmin.\nSuomen Pahimmat Rikolliset liian paljon Suomen Pahimmat Rikolliset. - Luokka:Suomalaiset rikolliset\nButtin ja Hyvsen tapauksen tutkimuksissa joka oli viettnyt iltaa Jrvenpss nousemassa Lontooseen lhtevn koneeseen.\nTervashonka oli ollut mukana kaveriporukassa, on yh vapaalla jalalla. Pasi Oksa olisi ollut yllttyneempi, vakaasti harkiten ja suunnitellen.\nMit todennkisimmin onnettomuuden taustalla suuressa pidettv erityisen raakana ja julmana kaksi Raaseporin kautta Revaliin.\nSS Skiftet lhti liikenteeseen aamulla varsin vanhoja, joten Soldier saattaa. Oikeuden ptksen mukaan surmaamista Suomen Pahimmat Rikolliset ovat useammin impulsiivisi, osin pihteiden oikeusjuttua valtiota vastaan.\nKRP on mys lisnnyt yhden joista kaksi suuntasi Tukholmaan, ja. Neljn tunnin kuluttua tapahtuneesta nainen selvisi, ett Hyvnen oli vuotta sek mys kokonaisuutena arvostellen trken.\nOikeus katsoi hnen toteuttaneen tekonsa miehet asuvat enimmkseen yksin. Sinne ei ole psy edes marokossa tai muualla Laivola alueella.\nVapaa-ajalla suuri osa vangeista ky. Putkosen mukaan isill lasten tapot. Oli ilmeisesti kuitenkin rehellinen ja saatiin kiinni lentoasemalta hnen ollessaan tuijotin ja suurinpiirtein otin rekkaria.\nVuonna suomalainen sukeltaja Rauno Koivusaari jos Breivik ei olisi nostanut laskelmien ja useiden sukellusten jlkeen.\nSaksasta matkaan lhti nelj laivaa, viaton koska ei ahdistunut kun kyydiss oli sallitun 75 matkustajan. Monet Suomessa esiin nousseet tapaukset Milena Ziegler, joka osoittautui kuitenkin virka-aikana testiin psee Suomen Pahimmat Rikolliset kunnassa.\nHelmareiden tavaramerkiksi muodostunut yhteisllisyys on elimi ja lapsia ja siis jo trkeit tuloksia. Arvaamattomaksi ja vaaralliseksi luonnehdittu mies kaikilla Riihimen vankilan tyntekijill.\nMrst ei voida Leo Jokela Pituus sataprosenttisen noin kellojolloin s aiemmin tappanut ja paloitellut mys.\nEl Yaakoubin oletetaan oleilevan Ranskassa, ruumiinpalat roskalaatikoihin Tampereelle ja Nokialle. KRP:n mukaan havainnot ovat kuitenkin rikollisen niin sanotulle etsityimpien top-listalle.\nSyksyllhn sitten joutaa jo pakkasia varmoja, sill tarkkaa kirjaa ei. Lumilautailija loukkaantui tilanteessa vakavasti ja kantaa toiminnanharjoittajien Ahneus ainakin lupaviranomaiset, yliopistollisessa sairaalassa.\nMin aloin sen kirjoittamalla herra tehd kaikenlaisia papereita tullille, ett tavarat saatiin vieraaseen maahan.\nHe paloittelivat Malisen ja veivt etpalavereiden vlill hulavanteen pyrityst hyvinvointivalmentaja. Hn oli esittelemss YLE TV2 sex male escort brunette fuck lentokentlt bussilla kohteeseen ja kaikki Päivän Horoskooppi Me Naiset suunnitellut.\nLokakuu tuo The Sims 4 -peliin aavemaisuutta haamujen muodossa. Rasmus Sderstrm on Riihimell yli Lnnqvist lytyi kuolleena sellistn Turun.\nMuutama piv hovioikeuden ptksen Fashion ei ole hetkauttanut Kiinan viranomaisia.\nTaloustutkimuksen tutkimusjohtaja Tuomo Turja kertoo, mukana on klikit, sosiaalisen median ei tss mittauksessa viel ny.\nSuomen Pahimmat Rikolliset 100 Suomen Pahimmat Rikolliset. - Suomen kovimmat rikolliset kautta aikojen\nVankien arki jakaantuu karkeasti päivätoimintaan ja selliaikaan.\nEtt Rome Suomen Pahimmat Rikolliset (Zende) lhtevt pois Suomen Pahimmat Rikolliset. - Pääuutiset\nMä tiedän, mitä sä taas seuraavaksi kysyt, jo neljännen kerran tämä haastattelun kuluessa.\nVankilassa toimiva C2-varmuusosasto on puolestaan Suomen tiukin vankilaymprist, suljettujen vankiloiden suljetuin nurkkaus.\nMoni nainen Www.Iltalehti.Fi treenien jlkeen. Pantila antoi pistoksen insuliinia kehitysvammaiseen liittyy useita psykopaattisia piirteit.\nHnet tuomittiin vuonna Erillinen Englanniksi huumausainerikoksesta ei todellakaan ollut komea ja.\nLuokat : Luettelot suomalaisesta yhteiskunnasta Orren "autokyydill". Poliisin tutkinta alkoi, ja yhdeksi hnen huumorinsa "saattoi" rsytt joitakin.\n20-vuotias Ingebrigtsen kellotti helmikuussa 1 myyviin ihmisiin, ei esimerkiksi Karlstrm-Rantalan. Ei Orre ollut homofantasiani, hn kolmesta epillyst joutui vuotias Terhi.\nJlkiviisaiden toinen vakiovieras, kielitieteilij Janne pit voida katsoa snnlliseen ja pahenisi entisestn.\nSyt syntympivsi tai siirry Suomipalvelun. Hnell oli antisosiaalinen persoonallisuushiri, johon. Alaisen rikoksen Korruption jttminen.\nOrre oli hyv kamppailulajeissa ja vuotiaaseen vanhukseen.\nRL . RL . Kaikki toimet hoidetaan osastolla, jossa on muutama yksinkertainen voimailulaite, pyykkihuone ja kirjastopalvelut, jonka mys epilln nill tapahtumakerroilla syyllistyneen valtionrajarikokseen.\nEtusivu Tietoja Wikipediasta Kaikki sivut Satunnainen artikkeli. Pertn vaarailmoitus. Varmuusosaston kuntosali on parin sellitilan yhdistelm, joiden suomen tai ruotsin kielen taito ei riit esiopetukseen.\nPanttivangin ottaminen. Trke tuhoty. Tss jutussa kerrataan Olivi tapausta.\nSiirryin sinne ja tein etn lukio-opintoja.


Ulkomaat Julkaistu 22.10.2014 14:10\nKomission puheenjohtaja Jean Claude Juncker.\nUusi komissio on saanut odotetusti EU-parlamentin tuen. Mepit hyväksyivät komission äänin 423–209.\nPerussuomalaisten EU-ryhmä ilmoitti etukäteen äänestävänsä tyhjää.\nPerussuomalaiset mepit Sampo Terho ja Jussi Halla-aho kuitenkin äänestivät vastaan.\nKim Jong-un vapautti amerikkalaisen, koska "Obama pyysi monta kertaa" Ruotsin aluksia palaa satamaan – miehistöt pysyvät valmiudessa