Rentouttava hieronta helsinki alastonsumi / Kvinner nsai\nRentouttava hieronta helsinki alastonsumi / N damer Helsinki - Home Facebook Hieronta, Hieroja, Helsinki Alastonsumi rentouttava hieronta helsinki - Senssi uusimaa Tantra Helsinki Teinitytöt Antaa Pillua Eroottinen hieronta helsinki alastonsuomi / Vic milan Tässä Savon sydämessä sijaitsevassa yli 110 000 asukkaan kaupungissa on vilkas opiskelijaelämä, kansainvälistä tunnelmaa ja paljon aktiivisia sinkkumiehiä ja -naisia. Seuraa Kuopiosta löydä deitti ja sovi treffit! Full Free Mom, sex. Hieroja Helsinki tarjoaa klassista ja urheiluhierontaa. Helsinki, rauhoittaa ja rentouttaa kehoa 100 gratis voksen nettstedet valkeakoski / N damer Porno, karvainen, maksullisia, naisia / Dating App Porn, video m 27:29, finnish Suomipornovideo milf and 2 Guys from Finland m 1:37:46, too sexy for porn m, see more videos for, full Porn Päiväkahviseuraa Helsinki helsinki videos How To Eat Pussy Guide, suomiporni Free Hd Porno, päiväkahviseuraa, helsinki Palvelemme laajoilla aukioloajoilla ja olemme avoinna myös viikonloppuna. Hieronta nopeuttaa palautumista liikuntasuorituksesta, vähentä kipuilua ja lihasjännitystä, sekä alentaa tehokkaasti stressiä rentouttaen kehoa ja mieltä. Intialainen pähieronta on hyvin rentouttava ja miellyttävä hoitomuoto, jossa käsitellän omilla erikoistekniikoilla niska, hartiat, olkavarret, pä, kasvot ja korvat. Hieronnalla pyritän kokonaisvaltaiseen kehon ja mielen rentoutumiseen ja tasapainoon.\nTämä hieronta kestä noin 50 min. Suomipono pimppi video massage helsinki alaston sumi. Dating verkkosivuilla Kalajoki / By tantra hieronta helsinki forever suomeksi. Siamin henki hieronta 65, thaimaalainen jalkahieronta, joka tunnetaan myös nimellä Thai jalka vyöhyketerapia, painetta sovelletaan tiettyihin alueisiin jalkapohjien. Valmistaudun jokaiseen tapaamiseen sataprosenttisesti, koska tapaaminen on yhtä uniikki minulle kuin sinulle. Ilmainen porno chat jkl wilma 479, rentouttava hieronta helsinki alastonsumi, videos, hot rentouttava hieronta helsinki alastonsumi french slut gets fucked on cam - Kemaco Studio. Yhteystiedot, hieronta-aikoja voi varata samalle päivälle joustavasti, juuri silloin kun sitä tarvitset. Full Free Mom, sex. Valitettavasti en tee kotikäyntejä. Linja-autot 72 ja 77a tuovat sinut myös melkein ovelle asti. Voit tulla hoitoon luottavaisin mielin tietäen. Lämpimästi tervetuloa vaikka jo tänän!\ndeitti ja sovi treffit! Vahvuuteni on hyvä kehon ja mielen tuntemus. Käyttämällä sivusto on tonnia sinkut etsivät kysymyksiä naiselle kuopio rakkautta dating etuja, että et voi partiolainen, näyttä sitä kaikille. Tietoa minusta, olen Anja, hieroja, hierontaterapeutti Helsingistä. 45 45,00, intialainen pähieronta, 30min, rentouttava ja virkistävä hoito, jossa asiakkaan istuessa tuolilla, hieroja käsittelee niska-hartiaseudun, olkavarret sekä pän ja kasvojen alueet. Tämä sivusto käyttä evästeitä käyttökokemuksen parantamiseksi. Amatöri seksi lahti thai hieronta, saat jalkaasi monipuolisen hieronnan, varpaista rentouttava hieronta helsinki alastonsumi polviin.\nAisurin vaimo thaihieronta rovaniemi 374\nRentouttava hieronta helsinki alastonsumi 577\nDefinere venner med fordeler äänekoski 335\nThai hieronta myyrmäki seksitreffit vaasa Hot girl sex eroottista hierontaa tampere


Blackjack on monelle synonyymi kasino- ja korttipeleistä eikä suotta, sillä se on erittäin jännittävä ja mielenkiintoinen korttipeli! Tällä infosivulla kerromme sinulle kaiken oleellisen pelistä niin, että olet valmis pelaamaan peliä ja tiedät hieman enemmänkin pelin koukeroista. Vaikka blackjack saattaa aluksi vaikuttaa hankalalta ja monimutkaiselta peliltä, se ei loppujen lopuksi sitä kuitenkaan ole ja pienellä vaivalla opit säännöt nopeasti!\nBlackjack korttipelin taustaa\nBlackjack korttipelin juuret ovat satoja vuosia vanhoja. Peli sai alkunsa Euroopasta jo enne 1500-lukua. Täyttä varmuutta Blackjackin alkuperästä ei ole mutta mielenkiintoisesti siihen on viittauksia jo vuodelta 1440 ranskalaisen munkin kirjoituksissa. Blackjackin on esitetty polveutuvan Trente-Un korttipelistä, jonka alkuperän oletetaan olevan Espanjassa. Blackjackilla on arvioitu olevan myös kytkentöjä muihinkin klassikkopeleihin kuten Baccaratiin, vaikka se on siitä selvästi eroava. Blackjack nimi puolestaan tulee korttiyhdistelmästä pataässä ja patajätkä koska aluksi päävoiton pystyi saamaan vain tällä yhdistelmällä. Välillä pelistä saattaa kuulla myös nimityksen 21. jolla tarkoitetaan pelaajan käden parasta mahdollista korttien yhteislukua. Nykyiset blackjack säännöt ovat hioutuneet vuosisatojen kuluessa ja vakiintuivat sellaisiksi kuin ne ovat tälläkin hetkellä Yhdysvalloissa 1900-luvun alkupäässä. Blackjackin suosiosta kertoo jo se, että siitä on tehty oma menestynyt Hollywood elokuva, 21. Sittemmin pelistä on tullut kasinoiden suosituin peli ja eritoten korttipelien isä länsimaissa. Nykyään blackjackia voi pelata myös nettikasinoilla.\nBlackjack pelissä pelaaja pelaa kasinoa vastaan, eli toisia pelaajia vastaan pelissä ei pelata. Pelaajan käsi on sitä parempi, mitä lähemmäs hän pääsee lukua 21. Täten kaikkein parhaimman käden, eli blackjackin, saa saamalla kuvakortin tai kympin ja ässän. Korttien saadulla järjestyksellä ei ole väliä. Tällöin pelaaja voittaa voittosumman kolminkertaisesti, eli esimerkiksi viiden euron panoksella, pelaaja voittaa viisitoista euroa. Blackjackissa kaikki kuvakortit J, Q, ja K vastaavat 10 arvoltaan. Muut kortit ovat osoittamansa arvon mukaisia. Ässä voi olla 10 tai 1 ja sen on blackjackissa tärkeä kortti tämän ominaisuuden takia. Jokeria blackjackissa ei esiinny.\nPelin alussa pelaajalle jaetaan kaksi korttia. Tämän jälkeen pelaaja voi halutessaan ottaa lisää kortteja valitsemansa määrän tai tyytyä saamiensa korttien summaan. Jos pelaaja kuitenkin ylittää pistemäärän 21, hän häviää välittömästi.\nPelaaja voi halutessaan jakaa ensimmäiseksi saamansa kaksi korttia mikäli ne ovat arvoltaan yhtä suuria kuten esimerkiksi kaksi vitosta. Pelaaja voi valita korttien jakamisen jolloin ne jaetaan kahdeksi eri kädeksi. Näiden jaettujen käsien panoksen on oltava sama kuin alkuperäisessä kädessä. Jaetussa kädessä on se tärkeä sääntö, ettei niillä voi saada blackjackia vaan kuvakortti tai kymppi sekä ässä muodostavat arvon 21, ei blackjackia. Tulee myös huomioida, että mikäli pelaaja saa kaksi ässää ja päättää jakaa ne, hän saa vain yhden lisäkortin per käsi.\nTuplaaminen ja vakuuttaminen\nMikäli pelaajan saamien kahden ensimmäisen korttien summa muodostaa arvon 9 – 11 pelaaja voi tuplata asettamansa panoksen. Mikäli pelaaja päättää tehdä näin, hän saa vain yhden kortin enää lisää. Tuplaamiseen liittyy erilaisia sääntöjä eri kasinoilla joista kannattaa ottaa selvää pöytään liittyessä.\nBlackjackissa voi myös antautua. Silloin pelaaja menettää puolet alkuperäisestä panoksesta ja pelikierros päättyy välittömästi. Antautua voi kuitenkin vain heti ensimmäisen kahden kortin perusjaon jälkeen. Yleensä myös jakajan ässää vastaan ei voi antautua. Antautumiseen liittyy tuplaamisen tavoin kasinokohtaisia sääntöjä. Joissain kasinoissa on myös käytössä tasaraha eli jos pelaaja saa blackjackin ja jakajan ensimmäinen kortti on ässä, pelaaja voi pyytää tasarahaa ja saa 1:1 suhteella voittonsa.\nBlackjackin tärkein perussääntö on tietää, että jakajan strategia on tarkasti määritelty, eikä jakaja poikkea siitä koskaan. Blackjackissä tärkeä strategia on olla olematta pyrkiä lähellekään 21 lukua tietyissä tilanteissa. Esimerkiksi, mikäli jakaja saa 6, kannattaa jäädä jo 12. Pelaajan on ehdottoman tärkeää muistaa, ettei blackjackin korttipelissä ole tarkoitus saada 21 (blackjackia) vaan voittaa jakaja! Monesti siis kannattaa olla ottamatta lisää kortteja jos jakajan saadut kortit antavat tähän aihetta. Toisin sanoen, järkevä valinta riippuu pelaajan pistemäärästä ja jakajan ensimmäisestä kortista.\nBlackjackissa jakaja pelaa aina samaa strategiaa noudattaen, joka tulee huomioida tarkasti. Jakaja ottaa aina uuden kortin jos korttien yhteisarvo on 16 tai vähemmän. Esimerkiksi, jos jakajalla on kortit 4 ja 8, hän ottaisi uuden kortin. Mikäli jakajalla olisi kuitenkin kortit ässä ja 7, hän ei ottaisi uutta korttia sillä hänen korttiensa summa olisi 17 ässän vastatessa kymppiä. Jakaja siis jatkaa korttien ottoa, kunnes jakajan käsi on vähintään arvoltaan 17 pistettä tai talon hävitessä sen saadessa yli 21 pistettä. Pieniä eroja kasinoiden välillä saattaa kuitenkin esiintyä tilanteessa, jossa jakajalla 17 pistettä mutta ei ässä-korttia. Tässä tapauksissa suurin osa kasinoista määrää jakajan lopettamaan korttien nostamisen siinäkin tilanteessa vaikka pelaajalla on suuremmat kokonaispisteet kädessään. Blackjackissa käytetään myös käsitettä pehmeästä kädestä, eli käsi jossa on ässä ja muita kortteja ja jonka laskettu yhteisarvo on kuusipistettä. Tällaisessa pehmeän käden tilanteessa, jakaja ottaa ainakin yhden lisäkortin.\nJotkin pelaajat myös käyttävät erittäin kehittyneitä strategioita, eli korttien laskemista mutta tämä on erittäin haastavaa ja vaivalloista. Lisäksi monet kasinot kuten Helsinki Grand Casino ja nettikasinot sekoittavat pakan jokaisen jaon jälkeen, joten strategiasta ei näissä tapauksissa ole hyötyä. Blackjack on kasinoilla pelattavista korttipeleistä suosiollisin pelaajaa kohtaa ja sen palautusprosentti on useimmiten yli 99% luokkaa mutta alle sadan. Täten ei ole ihme että peli on maailman suosituin kasinoilla pelattava korttipeli, sillä se antaa pelaajalle verrattain hyvän mahdollisuuden voittaa ja on säännöiltään varsin yksinkertainen ja erittäin jännittävä!


PÄIJÄT-HÄMEEN KYLÄOHJELMAN KOORDINAATIOHANKE 2 Päijänne-LEADER + numero ELMA numero PDF\nPÄIJÄT-HÄMEEN KYLÄOHJELMAN KOORDINAATIOHANKE 2 Päijänne-LEADER + numero ELMA numero 25073\nDownload "PÄIJÄT-HÄMEEN KYLÄOHJELMAN KOORDINAATIOHANKE 2 Päijänne-LEADER + numero 24994 ELMA numero 25073"\n1 PÄIJÄT-HÄMEEN KYLÄOHJELMAN KOORDINAATIOHANKE 2 Päijänne-LEADER + numero ELMA numero LOPPURAPORTTI Yhteishanke Koulutuskeskus Salpaus Päijät-Hämeen kylät Hankkeen toteutusaika Hankkeen taustaa ja lähtökohdat 2. Hankkeen toteuttajat 3. Hankkeen kohderyhmät 4. Tavoitteet ja niiden toteutuminen 5. Hankkeen toteutus ja keskeinen toiminta 6. Tuotettu materiaali 7. Toteutuneet kustannukset ja rahoitus 8. Saavutetut tulokset ja vaikutukset 9. Hankkeen arviointia 10. Ohjausryhmän arvio hankkeen toteutuksesta 11. Jatkotoimenpiteet ja ehdotukset\n2 1. Hankkeen taustaa ja lähtökohdat Päijät-Hämeen kyläohjelma toimii maakunnallisena kylien kehittämisen strategiana, joka luo maakunnan kylien kehittämisen päälinjat. Tavoitteille on esitetty myös 52 toimenpide-ehdotusta kyläasioiden eteenpäin viemiseksi käytännössä. Kyläohjelma laadittiin laajassa vuorovaikutuksessa kylien, viranomaisten ja muiden tahojen kanssa Kylien konstit - ja Kylätaloushankkeissa. Kyläohjelma hyväksyttiin Päijät-Hämeen kylät ry:n vuosikokouksessa Päijät-Hämeen kyläohjelman koordinaatiohankkeella on käynnistetty kyläohjelman toteutus. Koordinaatiohanke 2 jatkoi vastaavalla yhteistyöllä ja toimintatavoilla. Hankkeen ohjausryhmä toimi kyläohjelman toteuttamisen seurantaryhmänä. 2. Hankkeen toteuttajat Yhteishankkeen toteutuksesta oli sovittu yhteistyösopimuksilla Koulutuskeskus Salpauksen ja Päijät-Hämeen kylät ry:n välillä. Sen mukaan Päijät-Hämeen kylät ry vastasi hankkeen sisällöllisestä toteuttamisesta, hyväksyi tarkennetun toimintasuunnitelman ja hyväksyi hankkeen raportit sekä ohjasi projektipäällikön, kyläasiamiehen, työskentelyä sisällöllisesti. Koulutuskeskus Salpaus hallinnoi hanketta, toimi kyläasiamiehen työnantajana ja hoiti hankkeen kirjanpidon. Päijät-Hämeen kyläohjelman koordinaatiohanke 2 koostui kahdesta melkein saman sisältöisestä hankkeesta, joista Päijänne-LEADERin alueella toimittiin 64 % ja ELMAn 36 %. Hankesuunnitema on yhteinen molemmille hankkeille, mutta aluekohtaiset määrälliset tavoitteet ja kustannusarviot ovat eriteltyinä. Kokonaisuudella oli yhteinen ohjausryhmä ja tarkennetut puolivuosittaiset toimintasuunnitelmat. Väliraportoinnit ja maksatukset hoidettiin erikseen. Hanketta toteutti kokopäiväinen projektikoordinaattori/projektipäällikkö, kyläasiamies Elina Leppänen. Hankkeen henkilöt Elina Leppänen, projektikoordinaattori / projektipäällikkö, kyläasiamies, hankkeen käytännön toteutus, raportointi, maksatukset Hannu Hannila, hankkeen johtaja saakka Raili Yrjölä, hankkeen johtaja saakka Virpi Laitinen, laskentasihteeri Sirpa Kerppilä, työssäoppimisjaksot, ja Hankkeen ohjausryhmä kokoontui yhteensä 7 kertaa. Ohjausryhmä toimi samalla kyläohjelman toteuttamis/seurantaryhmänä. Päijänne-LEADER ry: Liisa Helanto saakka, Irma Peltola saakka, Maritta Virtanen lähtien Päijänne-LEADER ry: Maija-Liisa Mamia ETPÄHÄ ry: Jukka-Pekka Jauhiainen Hämeen TE-keskus, maaseutuosasto: Timo Kukkonen Päijät-Hämeen liitto: Mirja Karila-Reponen Leader-kunnat: Maire Kalliokoski ELMA-kunnat: Asko Määttä ELMA-kunnat: Minna Anttila Päijät-Hämeen kylät ry: Hannu Markkanen, ohjausryhmän puheenjohtaja Päijät-Hämeen kylät ry: Kristiina Borgenström, varalla Tarja Tolonen Koulutuskeskus Salpaus: Seppo Leppänen, varalla Liisa Murto Elina Leppänen toimi ohjausryhmän sihteerinä Päijänne-LEADER hankkeessa tehtiin luontaissuorituksina mm. asiantuntijaesittelyjä, kyläsuunnitelmia sekä osaston rakentamista ja esittelyä kylämarkkinoilla. 2\n3 Yhteistyötahot Hankkeessa on tehty yhteistyötä useiden tahojen kanssa, joista tarkemmin tavoitteiden toteutumisen ja toiminnan yhteydessä. 3. Hankkeen kohderyhmät Hanke toimi koko Päijät-Hämeessä pääkohderyhmänä kyläläiset erityisesti kyläyhdistykset, kylätoimikunnat ja maaseudun muut yhdistykset, mutta myös taajamien asukkaat. Kohderyhmänä ovat myös viranomaiset ja päättäjät kunnassa, seutukunnassa ja maakunnassa sekä muut yhteistyötahot. Hanke koostuu kahdesta erillisestä rahoituksesta: LEADER: Pohjoinen Päijät-Häme eli Päijänne-leader alue lukuun ottamatta eteläsavolaista Pertunmaata ELMA: Eteläinen Päijät-Häme eli Etpähän alue sekä Artjärvi. Orimattilassa kuitenkin ainoastaan Kuivannon ja Niinikosken kylät. 4. Tavoitteet ja niiden toteutuminen Hankkeen tavoitteena on kyläyhdistysten ja vastaavan kansalaistoiminnan suunnitelmallisen, omaehtoisen kehittämisen tukeminen ja yhdistysten uudenlaisen roolin löytäminen todellinen yhteistyö kuntien, viranomaisten ja muiden toimijoiden kanssa. Tavoitteet on ilmoitettu molempien hankkeiden yhteistavoitteina, suluissa näkyy tavoitteet eriteltyinä (E= eteläinen Päijät-Häme, P= pohjoinen Päijät-Häme) Koordinoida Päijät-Hämeen kyläohjelman toteutusta edistämällä sen tavoitteiden ja toimenpiteiden toteuttamista aktiivisella ja laajalla yhteistyöllä Määrälliset tavoitteet ja niiden toteutuminen: Kyläohjelman painopisteet ja sen oleellisimmat asiat sisältyvät uusiin rahoitusohjelmiin: Manner-Suomen maaseutuohjelma sekä toimintaryhmien ohjelmat kaudelle sopivat kyläohjelman toimenpiteiden rahoittamiseen. Kyläohjelman ja sen kärkihankkeiden toteuttaminen sisältyy Päijät- Hämeen maakunta-ohjelmaan. 6 yhteistyökumppanin kanssa yhteistyötä kyläohjelman toteuttamiseksi: 4 muun yhteistyökumppanin kanssa neuvotteluja kyläohjelman toteuttamiseksi 17 yhteistyökumppania (tämän lisäksi kunnat) TE-keskus, Etpähä ry, Päijänne-Leader ry: Kyläohjelman tavoitteet ja keskeiset kehittämistoimenpiteet sisältyvät Hämeen maaseutuohjelmaan sekä toimintaryhmien kehittämisohjelmiin ohjelmakaudelle ProAgria: Haja-asutusalueiden vesihuolto neuvonta hanke\n4 5. Lahden tiede- ja yrityspuisto Oy:n aluekeskusohjelma: Kyllikki kyläkouluista monipalvelukeskuksia hanke viidellä pilottikylällä yhteishankkeena Päijät-Hämeen kylät ry:n kanssa 6. Päijät-Hämeen Liikunta- ja Urheilu: Liikunnalla työhön projekti tarjoaa työnantajapalveluaan myös kylien yhdistyksille. Yhdistyskoulutusta. 7. Lahden ammattikorkeakoulu, tekniikan laitos (LAMK): Päijät-Hämeen maisemaselvitys, joka sisältää kylätarkastelun maakuntakaavan mukaisista kylistä 8. Päijät-Hämeen liitto: Maakuntakaava, joka mahdollistaa kylien kasvun. Siihen on otettu lisää kyliä mukaan verrattuna seutukaavaan. 9. Lakes: Event management hankkeen koulutuksiin voi osallistua myös kyliltä 10. Hämeen taidetoimikunta: valinnut Kalkkisten kylän kummikyläkseen 2006, jolloin kylä tehnyt teatteria, tanssia, kuvataidetta ja nukketeatteria ohjaajien avustuksella. 11. Lahden Radio: viikon kylä ohjelmasarja pyöri tammi-toukokuussa 2005, jona aikana käytiin tekemässä ohjelmaa ainakin 15 kylässä. 12. Itä-Häme-lehti: Kylätoimittaja sekä joka toinen maanantai kyläsivut 13. Koulutuskeskus Salpaus: Eloisa maaseutu-hanke , jossa kylätaloja kehitetään taloudellisesti ja sosiaalisesti toimivammiksi viidellä kylällä, lisämausteena yhteistyö itävaltalaisten kyläläisten kanssa. Päijät-Hämeen kyläohjelman koordinaatiohanke 1 ja 2 yhteishankkeena Päijät- Hämeen kylät ry Noste-hanke: kursseja pidetty kylillä mm. Lusi ja Pyhäniemi sekä koulutukseen osallistunut kylien väkeä 14. YTR:n maaseutuasumisen teemaryhmä: vaikutettu asiantuntijana maaseutuasumisen esteiden poistamisiin erityisesti maankäyttöön ja kyläkaavoihin liittyen. 15. Suomen omakotiliitto: Mökkiläiset mukaan kuntien ja kylien toimintaan seminaari. 16. Opintokeskus Kansalaisfoorumi: Koulutuksia mm. ensiapu, yhdistysten verotus, järjestyksen valvoja. 17. Päijät-Hämeen Maanpuolustuspiiri: koulutusta kuten hygieniapassi ja järjestyksenvalvoja Kyläohjelman väliarviossa on lueteltu em. kumppaneista 13. ensimmäistä. 5 (1 E + 5 P) kylähankkeelle ja kylähankevetäjälle ohjausta tai sisällöllistä asiantuntija-apua Kyläohjelman kannalta keskeisten verkostohankkeiden käynnistymistä ja toteutumista on edistetty. Tiivistä yhteistyötä on tehty tai asiantuntija-apua on annettu seuraaville hankkeille: 1. Kyllikki kyläkouluista monipalvelukeskuksia (leader + AKO): mm. kyläkoulupäivä sekä sen videotaltiointi myös nettiin. 2. Hartolan kylien kehittämishanke (leader): kyläsuunnitteluasiantuntemusta 3. Onni asuu ja yrittää maalla jne. sekä maaseutuasumisen edistäminen maakunnallisesti. Lisäksi vaikutettu valtakunnantasolla maaseutuasumisen esteiden poistamiseen (YTR:n maaseutuasumisen teemaryhmä) 4. Heinolan kyläsihteeri: erityisesti kyläsuunnitteluasiantuntemusta sekä yhteistyötä tilaisuuksien markkinoinnissa (leader) 5. Eloisa maaseutu Inhappytants: Päijät-Hämeen parhaita käytäntöjä ja kylätoimintaa on välitetty Itävaltaan ja Itävallan kylien kehittämisesimerkkejä markkinoitu maakunnallisesti. (leader) 2 uutta hanketta tai toimintatapaa, joilla kyläohjelma toteutuu: Hankkeen aikana oltu käynnistämässä Heinolan kyläsihteeri ja Eloisa maaseutu hankkeita. 7 maakunnallista tai seudullista teemaseminaaria tai tilaisuutta: 1. PH kyläpäivä aiheena maaseudun palveluaukot ja kylätoiminnan tulevaisuus yhteistyössä Heinola kk:n kyläyhdistyksen kanssa 2. Kylätreffit Putulassa PH kyläkoulupäivä Koulun monet roolit kyläyhteisössä yhteistyössä Kyllikki-hanke ja SYTY 4. Kaupunki ja maaseutu kohtaavat -10 vuotta kylämarkkinoita\n5 5. Viimeinen sammuttaa valot - kylien ja maaseudun tulevaisuus seminaarissa Håkan Björk suoritti kyläohjelman sosiaalisen tilipidon tarkastuksen. 6. Teematilaisuus kyläasumisen kehittäminen Teematilaisuus kylän ja yhdistyksen sähköinen tiedottaminen opinnäytetyötä tai työssä oppimispaikkaa, työharjoittelua: 5 työharjoittelijaa: 4 Päijät-Hämeen kylät ry:lle Kesä kylissä -lehden tekoon 2006 ja 2007 Sirpa Kerppilä työssäoppijana hankeessa ja sihteerintyön opintoihinsa liittyen. Tapahtumatuotannon opiskelijoiden (LAMK) harjoitustyöt kylämarkkinoiden kehittämiseksi keväällä 2007 Lisäksi Salpauksen atk-harjoittelija suunnitteli koodipohjan ja koodasi osan Kyläohjelman kyläkyselylomakkeiden vastauksista tammikuussa % kylistä osallistuu kyläkyselyyn kyläohjelman välitilinpäätökseen liittyen: 48% kylistä vastasi kyläkyselyyn (vuonna 2004 vastaavaan kyselyyn vastasi 40 % kylistä) TUOTOKSET Välitilinpäätös kyläohjelman tavoitteiden toteutumisesta: Monia pieniä askeleita kyläohjelman tavoitteiden toteutuminen sosiaalisena välitilinpäätöksenä esiteltiin ja tarkastettiin seminaarissa Julkaisuun koottiin neljänkymmenen kylän ja monen muun toiminnan tulokset vuosilta Maakunnallinen yhdistysten yhteistyöfoorumi Yhteistyötapaamiset johtivat säännöllisesti kokoontuvan päijäthämäläisten yhdistysten yhteistyöfoorumin perustamiseen sekä tahtoon laatia yhteinen paikallistoimintaohjelma. Yhteistyöhön on kutsuttu 32 piiri tai maakuntatason yhdistystä, joista 20 on tullut käynnistysvaiheessa mukaan. Maaseudun yhteisöllisen kehittämisen koulutuspaketti yritystalouden koulutusohjelmassa: Toteutui vain osittain: aikuisopiskelijaryhmä osallistui Viimeinen sammuttaa valot seminaariin sekä tähän liittyviä opetustunteja, kouluttajana Merja Pethman. 4.2 Edistää ja syventää kylien ja kunnan sekä seutukunnan yhteistyötä Määrälliset tavoitteet ja niiden toteutuminen: Kunnittaista kehittämiskeskustelut 10 kunnassa (5 E + 5 P) Jatkotoimenpiteitä 4 kunnan ja sen kylien kesken ( 2 E + 2 P) (lihavoitu) 8 kunnassa (4 E + 4 P) Hollola 1 Artjärvi 1: Kärkölä 1: Nastola 4: Hämeenkoski: Asikkala 3: Hartola 2: Heinola: Nostavan ja Heinlammin kylätoimintaan uutta intoa Villikkalan kyläpäivä oli sekä Päijät-Hämeen että Itä-Uudenmaan kyläpäivä. Sen järjestelyihin osallistui useita artjärveläisiä yhdistyksiä ja toimijoita. Kärkölässä hankevalmistelussa erityisesti asumiseen liittyvää kehittämistä. Nastolassa kylät suunnittelevat yhteistyötä yhteisen yhdistyksen perustamiseksi, johon tulisi mukaan kyläyhdistysten lisäksi myös muita paikallisia yhdistyksi sekä kehittämishanketta (Kylästä kylään hankeidea) ei toteutunut Asikkalan kyläohjelman 2002 päivitystarve ilmeinen, mutta hankkeella ei ollut tähän resursseja. Kyläsuunnittelun asiantuntemusta Hartolan kylien kehittämisohjelman valmistelussa. Mukana ohjausryhmässä. Yhteistyötä Heinolan kyläsihteeri hankkeen kautta, mukana sen ohjausryhmässä 5\n6 Padasjoki 1 Sysmä: ei toteutunut 4.3 Tukea maakunnan kylätoimintaa ja auttaa kyliä kehittymään omista lähtökohdistaan. Panostetaan erityisesti kylien valmiuksiin, kun uusi ohjelmakausi alkaa. Määrälliset tavoitteet ja niiden toteutuminen: 18 kylän aktivointi- tai neuvontakäyntiä tai tulevaisuusiltaa (7 E + 11 P): 10 kyläkäyntiä eteläinen Päijät-Häme 5 kyläkäyntiä pohjoinen Päijät-Häme 15 yhteensä 35 kyläohjausta puhelimessa, sähköpostitse tai muuten (15 E + 20 P) 19 kyläohjausta eteläinen Päijät-Häme (kylä lasketaan vain kerran) 25 kyläohjausta pohjoinen Päijät-Häme 44 yhteensä TUOTOKSET 2 uutta kyläyhdistystä: Heinlammin kyläyhdistys, Hollola Ravioskorven kyläyhdistys, Sysmä Kevyt kyläsuunnitelman ohjeistus: Kehitettiin menetelmä kevyt kyläsuunnitelmaksi. Kyläsuunnitelman esitystapa on taulukkomuotoinen. Ohjeistus taulukkokyläsuunnitelman laatimiseksi löytyy Päijät-Hämeen kylien internetsivuilta sisältää: - Askeleet Kylän tulevaisuus taulukon tekemiseksi - Kylän tulevaisuus taulukkopohjan - Esimerkki: Länsi-Hollolan kyläsuunnitelman päivityksen vaiheet - Esimerkki: Länsi-Hollolan kyläsuunnitelmataulukko - Linkki: Heinolan kyläohjelma, päivitys 2008 taulukkomuotoon 5 uutta tai päivitettyä kyläsuunnitelmaa tai kevyt kyläsuunnitelmaa (2 E + 3 P) 4 taulukkomuotoista kyläsuunnitelmaa (2 E + 2 P) Kuivannon kyläsuunnitelman päivitys, Orimattila Hirvisalo-Hujansalon kyläsuunnitelma, Heinola Länsi-Hollolan kyläsuunnitelman päivitys, Hollola Ravioskorven kyläsuunnitelma, Sysmä Kaikissa suunnitelmissa on kylän tulevaisuus esitetty taulukkomuotoisena. Päivitysten yhteydessä kyläläiset tekivät suuren työn tekstiosan uudistamiseksi. Koulutuspaketti kylän aktivoimiseksi PPT-esityksiä kylätoiminnasta ja kylän kehittämisestä on käytetty pääasiassa kuntakohtaisissa tilaisuuksissa. Esitystä on muokattu kohderyhmän mukaisesti. 4.4 Maaseutu-kaupunki-vuorovaikutuksen konkretisoiminen kaupungin 6\n7 asukastoimijoiden ja kuntien asukasyhdistysten kanssa. Määrälliset tavoitteet ja niiden toteutuminen: 2 aktivointitilaisuutta tai yhteistyökeskustelua taajaman kansalaistoiminnan tai taajamamaaseutuyhteistyön käynnistämiseksi (1 E + 1 P) ei toteutunut maaseututaajamissa Lahden asukastoiminnan ja kylätoiminnan yhteistyö alkanut: Kaupunki ja maaseutu kohtaavat -10 vuotta kylämarkkinoita markkinoiden suunnittelun käynnistystilaisuus, johon kutsuttiin Lahden asukasyhdistykset. Mukana viisi, jotka osallistuivat myös kylämarkkinoille. Vuodesta 2007 Päijät-Hämeen kylien hallitukseen myös jäsenet Lahdesta. 2 kylien yhteisesiintymistä tai yhteismarkkinointijärjestelyä jonkun tapahtuman yhteydessä. Kylämarkkinoilla 2006 järjestettiin kylä & julkkis yleisösuunnistus, jonka avulla pyrittiin ohjaamaa kylien osastoille. Kylämarkkinoilla 2007 tuotiin kyliä esille yhtenäisillä nimikylteillä. TUOTOKSET 2 uutta kehittämisyhdistystä perustetaan (1 E+ 1 P) ei toteutunut Asikkalan ITU yhdistyksen perustamisen ideointivaiheessa mukana. 5. Hankkeen toteutus ja keskeinen toiminta Tarkoitus ei ollut, että tämä hanke ja Päijät-Hämeen kylät ry yksin toteuttavat kyläohjelman toimenpiteet vaan että niitä toteutetaan laajalla yhteistyöllä, niin että eri tahot ottavat toteuttamisvastuuta. Hankkeen oli mahdollista suunnata toiminta siihen, mitä kentällä kuten kylissä ja kunnissa pidettiin ajankohtaisimpana, siksi Päijät-Hämeen kylät ry:n hallitus ja ohjausryhmä hyväksyivät puoli vuosittain hankkeen tarkennetun toimintasuunnitelman. Kyläohjelman toteutusta edistettiin laajalla yhteistyöllä Rakennettiin aloitteellisesti yhteistyötä kyläohjelman yhteistyökumppaneiden kanssa. Hankkeessa oli mahdollista tarttua yhteistyöaloitteisiin sekä nostaa ajankohtaisia kysymyksiä esille. Yhteistyötahoja on ollut toistakymmentä. Keskeisten kärkihankkeiden valmistelussa oltiin aloitteellisia. Samoin annettiin asiantuntija-apua tai tehtiin yhteistyötä laajojen kylähankkeiden kanssa. Asiantuntija-apua annettiin myös Päijät- Hämeen kylät yhdistykselle. Yhteistyötä ja kokemusten vaihtoa tehtiin Suomen Kylätoimintaan päin ja muiden maakuntien kyläasiamiesten kanssa. Esimerkkejä yhteistyöstä: - Kyllikki -hanke: asiantuntija-apua erityisesti kylien palvelukartoitukseen liittyen, kyläkoulupäivä, kylämobiilin kehittäminen, hankkeen laajentaminen. - Heinolan kyläsihteeri: kyläsuunnitelmien laatimiseen liittyen. - Eloisa maaseutu-hanke: avustettu hankesuunnittelussa, opinto- ja suunnittelumatkalle Itävaltaan osallistui asiantuntijana Elina Leppänen , Suomalaista kylätoiminta- ja kehittämistietoa 7\n8 välitetty Itävaltaan ja hankkeen Itävallan asiantuntijaseminaareja markkinoitu laajemmin, yhteistyössä Itävalta-Suomi kylien nuorten workshop Vesivehmaalla ProAgrian haja-asutusalueiden vesihuoltoneuvontahanke: ohjattu kyliä hankkeen asiakkaiksi - Yhteistyötä LAMKin miljöösuunnittelun aikuisopiskelijaryhmän osayleiskaavoituskurssin suunnittelukohteena Urajärvi. - Suomen omakotiliitto: Mökkiläisteema esillä: alustus 6.6. seminaarissa ja kyläasiamies keskustelijana YLE:n aamutv:ssä Hanke järjesti 7 maakunnallista seminaaria tai teematilaisuutta, joista onnistuneimmat ja vilkkaimman keskustelun herättivät: - Päijät-Hämeen kyläkoulupäivä Koulun monet roolit kyläyhteisössä (yhteistyössä Kyllikkihanke ja SYTY) josta tehtiin videotaltionnit, myös nettiin. - Viimeinen sammuttaa valot - kylien ja maaseudun tulevaisuus Viimeinen sammuttaa valot? seminaari Päijät-Hämeen kyläohjelman väliarviointi aloitettiin laatimalla taulukko seurantaindikaattoreiden mittaamiseksi ja kyläkysely, jossa selvitettiin kylien ja niiden yhdistysten osuutta ohjelman toteuttamiseen. Mittaustulokset koottiin sosiaaliseksi tilinpidoksi, kansioksi, josta löytyy tosite jokaiselle mittaustulokselle. Päijät-Hämeen kyläohjelman väliarviointi sosiaalisen tilinpidon menetelmällä valmistui maaliskuussa. Se esiteltiin ja siitä pidettiin avoin tilintarkastus seminaarissa Viimeinen sammuttaa valot Tilintarkastajana toimi Håkan Björk (CBsupport) Väliarviointi jaettiin laajasti kylille ja yhteistyökumppaneille. Seminaarissa esiteltiin parhaat käytännöt ja maakunnan vaikuttajat antoivat paneelissa oman arvionsa ohjelman toteutuksesta. Keskustelu oli erittäin vilkasta Kyläkyselyyn vastasi 43 kylää (17 ELMA + 26 LEADER). Kysely sisälsi myös Kylän tulevaisuus-osan, jonka perusteella koottiin kylien yhteisiä kiinnostuksen kohteita ja tarpeita. Kyläohjelman todettiin olevan sisällöltään melko ajankohtainen. Kunta- ja palvelurakenneuudistus on kuitenkin käynnistynyt ohjelman valmistumisen jälkeen, siksi syksyllä 2007 lähdettiin keskustelemaan Paras-hankkeen haasteista kyläohjelmalle. Keskustelut yhteistyöstä (2) PH kylien ja maaseudun kehittämistoimijoiden kanssa aloitettiin pienellä ryhmällä keväällä Tavoitteena oli yhteistyön tiivistäminen, tulevaisuus ja toimijoiden roolit sekä paras-hanke. Yhteistyö nähtiin tarpeellisena Päijät-Hämeen maaseutualueen voimistamiseksi ja paikallisen vastuunoton lisäämiseksi. Laajempi yhteistyö aloitettiin piiri ja maakuntatason yhdistysten yhteistyöneuvottelulla , jossa kirjattiin useita yhteistyömahdollisuuksia ja kehittämistarpeita sekä päätettiin käynnistää säännöllisesti kokoontuva päijäthämäläisten yhdistysten yhteistyöfoorumi (ensimmäinen ) sekä yhteisen paikallistoimintaohjelman laatiminen. Yhteistyöhön kutsuttiin 32 piiri tai maakuntatason yhdistystä, joista käynnistysvaiheessa mukaan on tullut 20. Maakunnallisen kylähankkeen valmistelu aloitettiin loppuvuodesta Hankkeen tavoitteena on osaltaan olla vastaamassa paras-hankkeen haasteisiin lähidemokratian ja kolmannen sektorin kehittämisen osalta sekä toimia työkaluna yhteistyöfoorumille. 8\n9 Yhdistysten yhteistyöneuvottelussa kirjattiin yhteistyömahdollisuuksia ja kehittämistarpeita Toimittiin maaseudun ja kylien yhteisöllisen kehittämisen kytkemiseksi PHKK:n koulutukseen. Yritystalouden kurssin opiskelijat tutustuivat Kylien ja maaseudun kehittämisestä kyläohjelman avulla. Osallistuttiin Navigointi muutoksessa - Salpauksen päättyvien hankkeiden loppuseminaarin ja tähän liittyvään näyttelyyn. Välitettiin 4 työharjoittelijaa Kesä Päijät-Hämeen kylissä lehden tekemiseksi ja tarjottiin työssäoppimispaikka ja harjoittelumahdollisuuksia kahdelle. Kuntayhteistyössä oltiin aloitteellisia. Kunnittaiset kehittämiskeskustelut järjestettiin seitsemässä kunnassa yhdessä kunnan kyläyhteishenkilön kanssa, osassa kuntia useammin. Osittain nämä olivat kyläneuvottelukuntien kokouksia, joissa kyläasiamies oli mukana. Jatkotoimenpiteitä ei syntynyt oletetussa määrin mutta hankkeessa ei olisi ollut resursseja tähän riittävästi. Kuntayhteistyötä tehtiin hankkeen alussa erityisesti Hartolan kylien kehittämishankkeen kanssa, kun annettiin asiantuntija-apua kyläohjelmaprosessiin ja ohjelman sisältöön (valmistunut ). Artjärvellä asiantuntija-apu kohdistui lähinnä Villikkalan kyläpäivän järjestelyihin. Nastolan kylien yhteistyö on käynnistnyt ja siellä ollaan valmistelemassa yhteisen yhdistyksen perustamista ja hanketta. Kyläohjelman seurantaan liittyvään kyläkyselyyn lisättiin tulevaisuusosa. Kylässä voitiin valita 30 teemasta ne, joihin he haluavat lähivuosina panostaa. Hanke kokosi kylien tarpeet kunnittain ja näitä käytettiin keskustelun pohjana kuntien ja kylien tapaamisissa. 9\n10 Kyliä autettiin kehittymään omista lähtökohdistaan Kyläiltoja ja kylän tulevaisuus-iltoja sekä kyläsuunnittelun ohjausta tarjottiin kylille monessa kyläkirjeessä. Alussa tarjottiin asiantuntijakoulutusta mm. tiedottamiseen liittyen mutta kiinnostus siihen oli vähäistä. Kylätilaisuuksia pidettiin 18, kylän aktivoimiseksi, kyläyhdistyksen perustamiseksi tai tulevaisuudesta. Kyläillat toteutettiin osallistavilla menetelmillä ja keskustelevasti. Kyläohjausta annettiin puhelimessa, sähköpostitse tai muuten 35 eri kylälle. Osa kylistä erottui, että osaavat kysyä ja ovat yhteistyötä rakentavia. Tärkeää on pystyä olemaan käytettävissä silloin kun toimintaa ollaan käynnistämässä tai kylää uhkaa suuri muutos, erityisesti koulujen lakkautusasiat olivat esillä. Tiedonvälittäminen ajankohtaisista asioista ja koulutustarjonnasta on ollut keskeistä. On saatu avattu yhteistyötä niin että kylätoimijoita ja kyläläisiä on voitu ohjata muiden toimijoiden järjestämiin koulutuksiin, esim. Nosteen järjestämille mm. ATK-kursseille kyläläisiä, Maanpuolustuspiirin järjestyksenvalvojakursseille, hyvigeniapassikoulutksiin, Kansalaisfoorumin verokoulutukseen jne. Kylän kehittämisen opintoretkiä järjestettiin LEADER-hankkeen osana - Valtakunnallisille kyläpäiville Satakunnan Jämijärvelle , osallistujia 6 - ELMA maaseutumessuille ja Työtä, palveluja ja matkailua kylille -seminaariin Helsinkiin , osallistujia 15. Kevyt kyläsuunnitelma menetelmän kehittäminen Kuivannon kyläjohtokunnan kanssa aloitettiin kevyt kyläsuunnitelma menetelmän kehittäminen syksyllä Kuivanto ja Länsi-Hollola päivittivät kyläsuunnitelmansa tulevaisuusosat taulukkomallisiksi mutta päivittivät myös tekstiosan. Hirvisalo-Hujansalon ja Ravioskorven ensimmäiset kyläsuunnitelmat tehtiin suoraan taulukkomallisiksi. Taulukkoon kirjaamisessa osoittautui hyväksi käytännöksi muutaman kyläläisen ja hanketyöntekijän yhteinen työrupeama. Kyläsuunnitelmia valmistui neljä. Suunnitteluprosessin kuvaus laitettiin Päijät-Hämeen kylien www-sivuille, samoin esimerkkisuunnitelmana Länsi-Hollolan kyläsuunnitelma. Ravioskorven kyläsuunnitelma etenee 10\n11 Kansainväliseen kokemusten vaihtoon kyläsuunnittelusta tarjoutui mahdollisuudet: Wales / Planed toimintatutkijat tutustumassa Päijät-Hämeen kyläsuunnitteluun ja niiden yhteyksistä viranomaisten suunnitteluun. Vieraamme käännättivät esimerkkikyläsuunnitelmat englanniksi Tansanian kyläsuunnitteluun leader-hanketreffeillä Hartola-Tansania paikallishallintoyhteistyöhanke. Walesin toimintatutkijat tutustumassa Päijät-Hämeen liittoon ja kuinka sen suunnitteluun on kytketty kyläsuunnitelmat Kaupunki maaseutuvuorovaikutusta käytännössä Päijät-Hämeen kylämarkkinatapahtumaa 2006 ja 2007 syvennettiin maaseutu-kaupunkikohtaamisena. Tapahtuman suunnittelu rakennettiin kaupunki-maaseutuvuorovaikutteisena. Järjestettiin Kaupunki ja maaseutu kohtaavat - kylämarkkinat 10-vuotta -ideointi ja koulutusilta Vuonna 2006 mukana kylämarkkinoilla yksi ja vuonna 2007 viisi Lahden asukasyhdistystä. Hanke nosti kyliä esiin Kylämarkkinoilla 2006 ja 2007, jotta kyläyhdistykset erottuvat yrittäjien osastoista. Markkinoilla 2006 järjestettiin Kylä & Julkkis -yleisökilpailu, jossa ohjattiin kävijöitä kylien osastoille sekä markkinaohjelmaan tuotiin päättäjien maaseututaitokilpailu sekä lasten ja kylien osaajien esittelyjä. Vuonna 2007 ohjelmalavalle järjestettiin kylätappelu-kilpailu sekä tehtiin talkoilla kyläosastoille yhtenäiset kyltit. Kylä & sen erityisyys -yleisökilpailu peruuntui etukäteen kylien vähäisen kiinnostuksen vuoksi. Kyläyhdistysten ja asukasyhdistysten kohtaamiseksi tehtiin yhteistyötä Vanamo-hankkeen kanssa, mutta tilaisuus peruuntui vähäisten ilmoittautumisen johdosta. Kyliä kylämarkkinoilla Tuotettu materiaali 11\n12 Monia pieniä askeleita - Päijät-Hämeen kyläohjelma tavoitteiden toteutuminen - sosiaalinen välitilinpäätös 12-sivuinen värijulkaisu A4 kokoa 500 kpl. Kyläkysely 2006 sisältäen tulevaisuusosan. Paras-hankkeen haasteet ja Päijät-Hämeen kyläohjelma Kylätoiminnan esittely diat (ppt) osittain saksaksi ja englanniksi ppt-esitykset: kyläohjelman väliarvioinnin esittely ja mökkiläiset mukaan kylien toimintaan. Kyläkoulusta yksityiskoulu - mitä perusopetuksen järjestämisluvan hakeminen edellyttää? -selvityksen viimeistely Rajoja ylittävää yhteistyötä kyläkouluissa - DVD taltiointi Päijät-Hämeen kyläkoulupäivästä sekä nettivideot edellisestä kyläkoulupäivän julkilausuma Hankejuliste Salpauksen Navigointi muutoksessa seminaaripäivän näyttelyyn Kyläkirjeet 8 kpl Sähköpostitiedotteet kpl eli keskimäärin 2,8 tiedotetta kuukaudessa. Ajankohtaiset asiat nettisivuille, Mukana PH kylien kevät ja syysesitteissä Kylä&Julkkis -kilpailukaavake ja ilmoitukset Kyläkyltit, A3 Keltainen laminoitu Juttuja kirjoitettu: Kesä Päijät-Hämeen kylissä -lehti, Asikkalan Viikkouutiset, Raitti 1/2006, Yhteishyvä, Raksa 2007-lehti sekä Maaseutuplus-lehti. Lehdistötiedotteita ajankohtaisista hankkeen aiheista 7. Toteutuneet kustannukset ja rahoitus Kyläohjelman koordinointihanke 2 kustannusarvio koostuu kahdesta hankkeesta Toteutus vuonna ,3 % ELMA-hanke, jota on haettu ETPÄHÄn kautta, päätös ,7% Päijänne-LEADER+-hanke, päätös , muutospäätös Toteutus vuonna % ELMA-hanke 67 % Päijänne-LEADER+-hanke Kyläasiamiehen työpanos, kuten muutkin kulut painottuivat LEADER-alueelle, jossa ohjelmakauden loppuun oli käynnissä vielä hankkeita, joiden kanssa tehtiin yhteistyötä. Koordinaatiohanke täydensi leader-toimiston aktivointityötä kylillä. Päijänne-LEADERin rahoitus on 90 % tuella eli tuki euroa. Yksityisestä raha rahasta 5 % vastasi Päijät-Hämeen kylät ry. Talkootyötä ja vastikkeetonta ammattityötä tehtiin 5 %. Tätä ovat paikalliset asiantuntijat, kyläsuunnitelmien päivittämiseen liittyvä suunnittelu-, kirjoitus- ja tiedottamistyö, sekä tiedottaminen, kylien yhteisesiintymiset, markkinointi ja tilajärjestelyt. ELMA / ETPÄHÄn ja Artjärven rahoitus oli 100 % tuella. RAHOITUKSEN YHTEENVETO RAHOITUS- RAHOITUKSEN YHTEENVETO RAHOITUS- 12\n13 LEADER SUUNNITELMA ELMA SUUNNIELMA EU+ valtio+kunnat rahoitus: ,48 valtion rahoitus: 30000,00 Kunnat, Päijänne Leader ,12 Kunnat 7500,00 Yksityinen rahoitus 3 344,40 Yhteensä 37500,00 Luontoissuoritukset 3 384,00 kustannukset ylittyivät 2198,11 Yhteensä ,00 TOTEUTUNEET KUSTANNUKSET 39698,11 kustannukset ylittyivät 4 077,04 TOTEUTUNEET KUSTANNUKSET ,04 8. Saavutetut tulokset ja vaikutukset Päijjät-Hämeen kyläohjelman väliarvio Monia pieniä askeleita osoittaa kylien ja muiden toiminnan tulokset vuosilta Sosiaalinen tilinpito menetelmänä tuo sosiaaliset ja yhteiskunnalliset asiat mitattavaan ja selkeään muotoon. Väliarvio antaa kokonaiskuvat kylien kehittämisen tuloksista. Menetelmä on kuitenkin melko työläs. Verkostomaisten kärkihankkeiden ja yhteistyön edistäminen on osoittanut tarpeellisuutensa. Erityisesti käynnistysvaiheessa on välittäjä tarpeen, että kylät ja yhteistyökumppanit löytävät toisensa Hankkeiden toteutuksessa on myös tarvittu asiantuntija-apua.. Pienet toimijat saavat näin mahdollisuuden päästä mukaan verkostoihin ja kehittämistyöhön. Välittäjäorganisaation kaltaisista hankkeista on saatu arvokkaita kokemuksia. Yhteistyön alkuja on vaikea arvioida, osa niistä lähtee kantamaan. Maakuntatason yhdistysten yhteistyöfoorumi on käynnistetty yhdistysten yhteisestä tarpeesta. Aika näyttää, kuinka kolmannen sektorin yhteistyö tulee rakentumaan ja kuinka siitä muodostuu julkisen sektorin varteenotettava kumppaniksi. Yhteistyö on oleellista kunta- ja palvelurakenneuudistuksen edetessä. Taulukkomallinen kevyt kyläsuunnitelma kehitettiin menetelmänä. Samalla valmistui neljä kyläsuunnitelmaa. Menetelmä on perinteisiä nopeampi. Taulukkomuodosta asiat ovat nopeasti hahmotettavissa. Seuranta on aiempaa helpompaa. Kyläsuunnitelmat tulevat vertailukelpoisimmiksi, taulukoista voidaan yhdistellä eri kylien kehittämistarpeita kokonaisuuksiksi. Päättäjät jaksavat lukea kun esitysmuoto on havainnollinen. Taulukkokyläsuunnitelmat ovat herättäneet laajasti mielenkiintoa. Ne voisivat toimia tulevaisuudessa kuntatasolla lähidemokratian työkaluna niin, että kylien kehittämistarpeet tuotaisiin tätä kautta kunnan suunnitelmiin. Taulukkomalli sopii myös kuntatason kyläohjelman esitystavaksi, Heinolan kyläohjelman päivitys tästä esimerkkinä. Aktivointi, toimijoiden yhteen saattaminen ja kannustaminen on tuonut uutta intoa kylätoimintaan. Esimerkkeinä Nastolan kylien yhteistyö sekä Nostavan ja Ravioskorven kylien toiminta. Kyläkoulupäivän videotaltionti oli onnistunut menetelmä tiedon ja hyvien käytäntöjen levittämiseen. Videon nettiversio on tuonut katselijoita ympäri Suomea. Saatiin pieniä, hyviä kokemuksia uusista teemoista: kansainvälisyys maaseudun nuorten kanssa ja kesäasukkaat mukaan kylätoimintaan. Näistä teemoista olisi myös hyvä jatkaa. Asukasyhdistysten ja kylien lähentyminen aloitettu käytännön tasolla kun toimijat ovat vähitellen tutustumassa. Kylämarkkinoilla 2007 oli mukana 5 asukasyhdistystä Lahdesta. 9. Hankkeen arviointia 13\n14 Hankesuunnitelma antoi mahdollisuuden suunnata toimintaa ajankohtaisiin kysymyksiin. Hankkeen tavoitteet ja toimenpiteet olivat laajat, joten niitä oli osin asetettava tärkeysjärjestykseen. Erityisesti kuntatason kylien kehittäminen jäi siksi vähemmälle. Resurssien puutetta voidaan korvata organisoimalla tehtäviä muille tasoille. Kuntakohtaiset tilaisuudet synnyttivät jatkotoimia ja ideoita, mutta niiden edistämiseen ei hankkeessa ollut riittävästi resursseja. Kunnittaisia kehittämiskeskusteluja ei järjestetty kaikissa kunnissa, ehkä kunnassakaan ei oltu riittävän kiinnostuneita. Kyläyhteishenkilöiden tapaamisia ei järjestetty eikä kyläneuvottelukuntien toiminnan kehittämistä päästy pohtimaan. Kunnan kyläohjelman toimiminen työkaluna olisi kiinnostanut Asikkalassa, mutta sen tukemiseen ei ollut hankkeessa resursseja. Kirkonkylien asukkaiden innostumiselle kehittämistoimintaan nähtiin tarvetta mm. Hartolassa, Nastolassa ja Artjärvellä. Aktivointitilaisuudet olisivat saattaneet innostaa alkuun. Aktivointitilaisuuksien järjestämiseen ei ollut resursseja kuin sellaisilla kylillä, joista tuli siihen aloite. Tiedonvälittäminen, esimerkiksi olemassa olevasta koulutustarjonnasta, on keskeistä. Tiedonvälittämisen kohdentaminen oikeille henkilöille on kuitenkin vaikeaa. PHkylät-sähköpostilistaa tulisi laajentaa kaikkiin kyliin. 10. Ohjausryhmän arvio hankkeen toteutuksesta Kahden ohjelman hankerahoituksen yhdistäminen mahdollisti tämän hankkeen toteuttamisen maakunnallisesti. Hankkeen ansiosta on kyläohjelman ja sen painopisteiden toteuttamisesta voitu huolehtia ja sitouttaa eri toimijoita sen toteuttamiseen. Isompien verkostomuotoisten hankkeiden edistäminen ja käynnistäminen ollut hyvä asia. Yhteistyö on viriämässä erityisesti piiritason yhdistysten kanssa. Yhteistyöfoorumi saatiin aikaan hankkeen tuotoksena tavoitteiden ulkopuolelta, se on täysin uutta toimintaa tällä tasolla. Hankkeen tekemä pohjatyö on tärkeää. Jatkossa yhteistyötä on edelleen kehitettävä, erityisesti toimintaryhmien kanssa. Kansainvälistä toimintaa on myös kehitettävä jatkossa. Ohjelman toteutus on ollut lähempänä reaaliaikaa kuin hankesuunnitelma, on pysytty mukana ajassa. Todellinen tulos on nähtävissä vasta myöhemmin. Kylien on ollut mahdollista saada tarvitsemaansa tukea, silloin kun se on ollut tarpeen, esimerkiksi Nastola on tyytyväinen kylien yhteistyön edistämiseen ja Sysmän Ravioskorpi on saanut oikeaa hyötyä monessa asiassa käynnistäessään toimintaansa. Hankkeen tulokset erinomaiset. 14\n15 11. Jatkotoimenpiteet ja ehdotukset Maakunnallisen kylä- ja paikallistoiminnan kehittämiseksi on käynnistetty hankevalmistelut. Kylä välittää hankeluonnokseen ollaan kokoamassa keskeiset jatkotoimenpiteet: Paikallistoimintaohjelman kokoaminen sekä Päijät-Hämeen kyläohjelman loppuarviointi. Maakunnallisten yhdistysten yhteistyöfoorumissa katsottiin, että yhteisen ohjelman tekeminen toimisi työkaluna yhteistyömahdollisuuksien ja kehittämistarpeiden määrittelemiseksi ja saattamiseksi toimenpidetasolle. Kyläohjelman loppuarviointi ja sen käyttäminen soveltuvin osin uuden ohjelman pohjalla tulisi tehdä ensin. Yhteisessä ohjelmassa halutaan paneutua Paras-hankkeen tuomiin haasteisiin kolmannelle sektorille. Oleellista on kuinka piiritason yhdistykset voivat tukea paikallisia toimijoita ottamaan selvemmin vastuuta. Yhteistyöfoorumin tavoitteellinen työ tarvitsee myös resursseja. Taulukkomallisen kyläsuunnitelman kehittäminen lähidemokratian työkaluksi. Kuntarakenneuudistuksissa keskeinen huolen aihe on kylän vaikutusmahdollisuuksien varmistaminen. Kylän toimijat ja tarpeet kokoava kyläsuunnitelma soveltuisi tähän työkaluksi. Keskeistä on varmistaa, kyläsuunnitteluprosessi on demokraattinen. Vaikuttamiseen liittyy myös erilaiset lähidemokratian organisaatiovaihtoehdot. Taulukkomallinen kyläsuunnitelma sopisi menetelmänä lähidemokratian työkaluksi ja se tulisi ottaa käyttöön kunnissa. Verkostomaisia kärkihankkeita ja koordinaatiohankkeita tarvitaan. Kehittämistyö on uuden ohjelmakauden myötä vaikeutunut ja on helpotettava pienten toimijoiden mahdollisuuksia osallistua verkostoihin ja kehittämiseen. Kärkihankkeiden avulla on mahdollista vaikuttaa enemmän ja luoda helpommin uusia toimintamalleja. ajankohtaisia teemoja: kylien lhyvinvointipalvelut, maaseutuasuminen, vesihuoltoneuvonta, nuoret, kesäasukkaat. Kylien tuki ja asiantuntija-apu. Paikalliset toimijat tarvitsevat tukea ehkä tulevaisuudessa enemmän, koska toimintaympäristö laajenee. Lisääntyvä seutuyhteistyö ja mahdolliset kuntayhdistymiset tuovat päättäjille ja virkamiehille suuremmat toiminta-alueet. Tällöin kylät vaikutuskanavat ja yhteistyökumppanit muuttuvat nykyistä omasta kunnasta seutukunta- tai suurkuntatasolle. Lahdessa Marita Modenius Koulutuskeskus Salpaus rehtori Hannu Markkanen Päijät-Hämeen kylät ry puheenjohtaja 15


(Luettu 258203 kertaa)\n« Vastaus #160 : 05.05.2008, 14:00:00 »\nLainaus käyttäjältä: vilix4 - 05.05.2008, 12:13:16\nOlen hukannut klm kortin tunnuksen ja klm sivuilta katsottaessa se kysyy kysymystä jonka olen unohtanut. Eli ainoa vaihtoehto on kai soittaa ranskaan josta saan uuden tunnuksen ja salasanan?\nSinullahan on vahvistettu sposti-osoite jota kautta voit pyytaa uutta PIN-koodia. Varmaan Flying Bluen sivuiltakin loytyy joku "forgot your password"-ikoni?\n« Vastaus #161 : 05.05.2008, 18:32:03 »\nLainaus käyttäjältä: vekkuli - 05.05.2008, 14:00:00\nEllei sitten tuo unohdetun vastauksen kysymys ole juuri tähän varmistuksena, en ko, sivulla ole päässyt salasanannollausominaisuutta päässyt kokeilemaan, mutta monella nuo kysymykset esitetään juurikin ennen uuden salasanan lähettämistä.\nIMHO maailman typerin käytäntö jos minulta kysytään, ihan kuin joku äidin tyttönimen tai syntymäpaikkakunnan tms. selville onkiminen jotenkin haastavaa olisi.\n« Vastaus #162 : 13.05.2008, 09:50:20 »\nLähetin viikko sitten sähköpostia flyingblue ohjelmaa koskien ja lupasivat lähettää kolmen viikon sisällä uuden pin koodin eli kaikki näyttää olevan nyt hyvin.\n« Vastaus #163 : 14.05.2008, 04:17:11 »\nLainaus käyttäjältä: akk - 05.11.2007, 11:27:35\nHuomasin, että SAS:n sivuille on tullut näppärä uusi toiminto syksyn aikana. Award seat prognosis on toiminto, jonka avulla voi etsiä mille päivämäärälle olisi vapaita paikkoja haluamaansa kohteeseen. Näppärää, vielä olisi näköjään mahdollista hankkia pisteillä ensi kesälle joillekin päiville lennot Huippuvuorille. Sääli, etten taida uskaltaa tehdä suunnitelmia ihan niin kauas.\nFirefoxilla ei tuntunut toimivan kunnolla, mutta IE:llä kyllä. (Raivostuttavaa!)\nTama on tosiaan aivan loistava toiminto ja saisi Finski ottaa oppia. SAS on topeksinyt oikein olan takaa reittiensa ja ammattiliittojen kanssa mutta IT-puolella ja kanta-asiakkaiden suhteen tarjoavat hyvaa palvelua.\n« Vastaus #164 : 27.05.2008, 18:34:43 »\nOnko kellään kokemusta, miten Air Balticin ja SASsin EuroBonus-kortit eroavat toisistaan? Jos siis lentää silloin tällöin kummallakin, kumpi kortti kannattaisi hankkia? Onko eroa tarjouksissa?\n« Vastaus #165 : 28.05.2008, 12:10:10 »\nIhan samat EB-kortit molemmilla on. AirBalticilla lennettäessä saat pisteitä vain EB:hen, et muihin StarAlliancen ohjelmiin.\n« Vastaus #166 : 04.06.2008, 09:06:38 »\nOnko Star Alliancessa kannattavampaa liittyä SAS:n vai Lufthansan (vai johonkin muuhun) bonusohjelmaan? Lähdöt Suomesta.\n« Vastaus #167 : 04.06.2008, 09:44:25 »\nKannattaa muuten niiden korttien kanssa muistaa tsekata, että kuinka kauan pisteet on voimassa. Finnairilla pisteet on voimassa 5 vuotta, eli vähemmälläkin lentely niistä ehtii hyötyä, kun taas esim. AAdvantagen pisteet menevät umpeen seuraavan vuoden lopussa.\n« Vastaus #168 : 04.06.2008, 09:47:42 »\nLainaus käyttäjältä: maanma - 04.06.2008, 09:06:38\nItse valitsisin Eurobonuksen, koska lähiseudun yhtiöistä Estonian Air ja airBaltic eivät kuulu Stariin ja siten eivät tuo pisteitä Miles & Moreen.\n« Vastaus #169 : 04.06.2008, 10:55:58 »\nRiippuu mitä haet. Jos saat vähän pointseja ottaisin SAS:n. Niillä ei bonusmatkoista mene bensalisää, LH:lla menee. Jos taas lennät paljon, niin LH:n pointsit kandee käyttää kaukolentoihin bisneksessä. Silloin joku bensalisä ei kirpaise paljon mitään verrattuna lipun ostamiseen. SAS:lla/Blue1:llä joka kk tarjouksia eli puolilla pisteillä pääsee johonkin. Kesäkuun puolivälistä heinäkuun puoliväliin esim tulossa Köpis 6000 pisteellä. Loistodiili. Samalla pistemäärällä sitten pääsee muuallekin Tanskaan, koska sisältää aina tuon HEL-CPH välin. LH:lla tuollaisiin ei kandee käyttää pointseja, vaan mielummin ostaa liput rahalla.\n« Vastaus #170 : 04.09.2008, 23:11:42 »\n« Viimeksi muokattu: 04.09.2008, 23:13:41 kirjoittanut tintti89 »\n« Vastaus #171 : 05.09.2008, 09:26:35 »\nOon vähä alkanu miettiä, oliko sittenkin virhe ottaa tuo AA:n kortti? Finskiltä tulee tarjouksia, sinnekin siis on kortti.. Mutta kumpaan nyt kannattaa oikeasti kerätä niitä pisteitä? Finskille vai AA:lle? Saako AA:n pisteitä hyödynnettyä esim Euroopan sisäisillä lennoilla MITEN? Kun tietenkin niiden tarjoukset on aina jostain Jenkkilästä jonnekin.\n« Vastaus #172 : 05.09.2008, 09:43:49 »\n« Viimeksi muokattu: 05.09.2008, 10:02:01 kirjoittanut Nicolas_F »\n« Vastaus #173 : 05.09.2008, 11:01:53 »\n« Vastaus #174 : 05.09.2008, 13:48:23 »\n« Vastaus #175 : 05.09.2008, 14:14:52 »\nKiitos kamalasti! Siis tuo mainitsemasi hinta oli joku ihan normaalihinta? Wau!\nSellaisille siis on mahdollista päästä Helsingistäkin?\nAnteeksi jos nyt kyselen tyhmiä! En vaan noista ole oikein perillä! Eli nyt saa mulle selittää kuin idiootille, ja vääntää rautalankaa!\n« Vastaus #176 : 05.09.2008, 14:49:01 »\n« Vastaus #177 : 06.09.2008, 19:23:58 »\nLainaus käyttäjältä: tintti89 - 04.09.2008, 23:11:42\n« Vastaus #178 : 06.09.2008, 19:28:24 »\nLainaus käyttäjältä: T-musu - 05.09.2008, 14:14:52\nKyllä AAdvantagen OneWorld palkintolento voi alkaa Helsingistä AY:llä, ja vastaavasti Finnair Plussan palkinto voi alkaa vaikka Miamista AA:lla.\nKorotuksia ei tosin useimmissa ohjelmissa voi tehdä kuin yhtiön itsensä operoimiin lentoihin (suurin syy jonka vuoksi Finnair Plussassa olen toistaiseksi pysynyt) ja varsinaiset tarjoukset ovat myös yleensä yhtiön omalla kalustolla.\nAA:n ohjelmassa kannattaa lisäksi huomata että BA:n lennot Atlantin yli eivät tuo ohjelmassa pistettäkään. Näitä käyttävälle Finnair Plus lienee ihan hyvä ohjelma (itselläni kaksi menopaluuta varauksessa) AA:lla lennoista ei saa mitään, BA:lla 25% maileista ja Finnairilla 50%.\n« Vastaus #179 : 06.09.2008, 20:09:34 »


Työelämälähtöistä koulutusta - Laurea yhteiskehittämässä jatkuvan oppimisen käytänteitä Urbaania kasvua –hankkeessa | Laurea Journal\nKysytty kumppani\t25.9.2019\nTyöelämälähtöistä koulutusta – Laurea yhteiskehittämässä jatkuvan oppimisen käytänteitä Urbaania kasvua –hankkeessa\nUrbaania kasvua Vantaa –hanke on Euroopan Aluekehitysrahastosta rahoituksensa saava yhteiskehittämishanke. Vantaan kaupungin koordinoimassa hankkeessa kumppaneina ovat Laurea-ammattikorkeakoulu, Metropolia Ammattikorkeakoulu, Vantaan kaupungin elinkeinopalvelut, työllisyyspalvelut ja Vantaan ammattiopisto Varia, Helsingin seudun kauppakamari, sekä viisi vantaalaista partneriyritystä Finnair Cargo Oy, InfoCare Oy, ISS Palvelut Oy, Solteq Oyj ja Vantti Oy. Hankkeen vaikuttavuusarvioinnista vastaavat Elinkeinoelämän tutkimuslaitos Etla ja Palkansaajien tutkimuslaitos. Hankkeen tavoitteena on tukea vantaalaisten pk-yritysten kasvua ja kehitystä teknologisessa murroksessa kehittämällä jatkuvan oppimisen ja työllistämisen palveluita. Hanke kestää lokakuun 2021 loppuun. Konkreettisena tavoitteena on saada aikaan Vantaan alueelle digitaalinen koulutuksen ja työllistämisen ekosysteemi, jonka tekoälyn avulla eri toimijat, yritykset ja yksilöt, voivat jatkossa tehostaa toimintaansa ja saada joustavasti palveluita oman osaamisensa kehittämiseksi.\nHaasteena nopeat muutokset yritysten osaamistarpeissa\nTyön murros ja teknologian kehitys aiheuttavat jatkuvasti muutoksia osaamisvaatimuksiin. Työelämässä on myös runsaasti aikuisia, joiden osaaminen on vanhenemassa. Elinkeinoelämän keskusliiton Suhdannebarometrissa (2019) todetaan, että yritysten mukaan osaavan työvoiman saatavuus on yleisin toiminnan kasvun este, ja rekrytointivaikeuksia raportoi jo 30% yrityksistä (EK 2019). Kevään PK-yritysbarometrin mukaan 58% yrityksistä kokee osaavan työvoiman saatavuuden rajoittavan kasvua (PK-yritysbarometri 2019).\nVantaalla työvoiman matala koulutustaso muodostaa haasteita ja riskejä kaupungin taloudelle. Erityisenä haasteena on, että tekoäly ja muu teknologinen kehitys tulee vähentämään eniten matalapalkkaisia, matalaa koulutusta vaativia töitä, teollisuustyötä sekä rutiininomaista tietotyötä. Vantaan työpaikoista arviolta lähes 17 prosenttia on matalan osaamistason työpaikkoja ja Vantaan alueen työvoimasta noin 30 prosentilla on vain matalan koulutustason osaamista.\nUrbaania kasvua –hanke saa rahoitusta ylläkuvattuihin osaamisen kehittämisen ja osaavan työvoiman saatavuuden haasteisiin Euroopan aluekehitysrahaston Urban Innovative Actions (UIA) –ohjelmasta. UIA-ohjelma tarjoaa resursseja uusien, rohkeiden ja innovatiivisten urbaaneihin haasteisiin vastaavien ratkaisujen testaamiseksi. Hankeen kokonaisbudjetti on noin 5 miljoonaa euroa, josta 80% tulee UIA-ohjelmasta. Laurean osuus kokonaisbudjetista on 1 085 000 euroa.\nHankkeessa kehitetään ja testataan yrityksille suunnattavia palvelupaketteja: diilejä, joissa yhdistyvät pk-yritysten kasvun tukeminen ja sosiaalinen yhteiskuntavastuu. Yritykset saavat koulutuksella ja valmennuksella kasvun eväitä, samalla heitä tuetaan erityisesti matalan osaamisen rekrytointihaasteissa. Euroopan komissio (2019) määrittelee sosiaalisen investoinnin julkiseksi teoksi, joka valmistelee yksilöitä, perheitä ja yhteiskuntia sopeutumaan erilaisiin muutoksiin, kuten muuttuviin uramalleihin ja työoloihin ja uusien sosiaalisten riskien syntymiseen (European Commission 2019).\nTarve tuelle ja ennakoinnille on tiedostettu myös kansallisesti. Opetus- ja kulttuuriministeriö (2019) on tiedostanut ennakoivan rakennemuutoksen mallin tarpeellisuuden. Tavoitteena on tulevina vuosina suunnata koulutusta tukemaan elinkeinorakenteen muutosta, alueellisten työmarkkinoiden toimivuutta ja vähentämään rakennemuutoksesta aiheutuvia ei-toivottuja seurauksia.\nInnovatiivisia ratkaisuja osaavan työvoiman rekrytointiin, henkilöstön osaamisen uudistamiseen sekä digitalisaation haltuunottoon\nHankkeessa testattavat ratkaisut on kehitetty yhdessä yritysten kanssa. Suunnittelu ja testaus ajoittuvat hankkeen aikana kolmessa aallossa kolmeen tarpeeseen. Ensimmäinen vaihe keskittyy osaavan työvoiman rekrytointiin. Olemme aloittaneet ratkaisujen testauksen yrityshaastatteluissa elokuussa 2019. Seuraava vaihe pureutuu henkilöstön osaamisen uudistamiseen (vuonna 2020). Kolmannessa vaiheessa suunnitellaan ja testataan tapoja auttaa yrityksiä digitalisaation tuomissa muutoksissa (vuosina 2020-21).\nYritysten kasvua tukevien diilien tavoitteena on lisätä yritysten kompetenssia ja työntekijöiden osaamista liiketoiminnan automaation ja digitalisoinnin edistämiseksi. Samalla hankkeessa tuetaan vantaalaisen työvoiman, pääasiassa matalasti koulutettujen, mahdollisuuksia ja halukkuutta koulutukseen ja elinikäiseen oppimiseen, ja näin torjutaan heidän työttömyyden riskiä. Hankkeen konkreettisina tavoitteina on luoda uusia työpaikkoja ja työllistää 200 työtöntä työnhakijaa, solmia 30 uutta oppisopimusta vantaalaisiin yrityksiin, sekä kouluttaa 700 työntekijää vantaalaisista yrityksistä. Onnistuessaan suunnitellut diilit toimivat tulevaisuudessa eurooppalaisten kaupunkien malleina tukea yritysten kasvua, mahdollistaa uusien työpaikkojen luomista ja edistää sosiaalista osallisuutta työmarkkinoilla.\nYhteiskehittämistä jatkuvan oppimisen ja työllisyyden puolesta\nSitra on esittänyt käsillä olevaan osaamisen kehittämisen haasteeseen laajapohjaista yhteistyötä tuoden yhteen koulutuksen järjestäjät, työnantajat, teknologian kehittäjät sekä muut osaamispalveluiden tuottajat (Sitra 2019, Kohti osaamisen aikaa). Urbaania kasvua –hanke toteuttaa tätä yhteistyötä konkreettisesti. Hankkeessa yhteiskehittäminen toteutuu kaikkien partnereiden osallistuessa ratkaisujen suunnitteluun ja pilotointiin. Yrityksille tarjottavat palvelut, diilit, ovat yhteiskehittämisen tulos, ja niiden toimivuus ja houkuttelevuus testataan noin 60 vantaalaisessa pilottiyrityksessä. Hankkeen kuluessa kertyvää dataa on tarkoitus hyödyntää digitaalisen ekosysteemin kehittämisessä.\nLaurea vastuussa ennakoivan, työelämän tarpeisiin vastaavan koulutustarjonnan suunnittelusta\nLaurean päätehtävänä hankkeessa on kehittää koulutusta, joka vastaa yritysten työntekijöiden ja vantaalaisen työvoiman tarpeisiin muuttuvassa ja digitalisoituvassa työympäristössä. Laurea osallistuu myös aktiivisesti kasvudiilien kehittämiseen ja muotoiluun, yritystarpeiden kartoitukseen, sekä hanketapahtumien ja työpajojen järjestämiseen projektin eri vaiheissa. Vantaan työllisyyspalveluiden tehtävänä on edistää työvoiman sijoittumista pilottiyrityksiin tarjoamalla räätälöityjä neuvontapalveluita ja etsimällä verkostoistaan sopivia henkilöitä yritysten kartoitettuihin tarpeisiin.\nTarkoituksena on tarjota pk-yrityksille kaikki palvelut yhdestä paikasta, tässä tapauksessa yhden henkilön avustuksella. Tämä palvelu on tarkoitus mallintaa automatisoidulle palvelualustalle niin, että yritykset hyötyvät tekoälyn mahdollistamasta ketterästä palvelupolusta. Hankkeen tavoitteena onkin konseptoida ja sujuvoittaa opiskelu- ja työllistymispalveluita, sekä tuoda oppimisen polkuja näkyväksi vantaalaiselle työvoimalle – työssä oleville sekä työnhakijoille. Tärkeä osa mallinnettavaa palvelupolkua on osaamisen kartoitus ja puuttuvan tai yritysten arvostaman osaamisen näkyväksi tekeminen.\nLaurean opiskelijat integroituvat hankkeeseen projektien ja opinnäytetöiden kautta. Keväällä 2019 toimeksi annetuista opinnäytteistä olemme jo saaneet vastauksia, nähdäänkö henkilöstön kehittäminen ja koulutus yrityksissä kuluna vai investointina, miten tekoälyä voidaan käyttää ja hyödyntää taloushallinnossa ja miten osaamisen tarpeet yrityksissä muuttuvat työn murroksessa. Tämän lisäksi opiskelijatöissä vertaillaan rekrytoivan yrityksen ja valmistuvan tradenomin näkemyksistä omista työelämätaidoista, sekä selvitetään tekoälyn ja robottien ajan käsitystä ihmisen vahvuuksista ja asiantuntijuudesta. Projekteissa myös selvitetään robotti-imurien käyttöä sekä siivouskohteen kannattavuuden että työohjauksen näkökulmista.\nTyöpaikoilla tarvittavaa osaamista selvittämässä\nTammikuussa 2019 koulutusorganisaatiot aloittivat Laurean vetovastuulla yrityselämän koulutustarpeiden kartoituksen partneriyrityksissä. Työpajoihin osallistui partneriyritysten työntekijöitä organisaation eri tasoilta, ja jokaisessa työpajassa tuotettiin nykyisiä ja tulevia osaamistarpeita. Ensimmäinen työpaja aloitti pohtimalla, mitä osaamista osallistujien työkaveriksi rekrytoitavalta uudelta työntekijältä sillä hetkellä vaadittaisiin. Toinen ja kolmas työpajaryhmä altistettiin edellisten ryhmän tuotoksille ja kutsuttiin kehittämään ja lisäämään niihin omat näkemyksensä vaadittavista taidoista. Yhteiskehittämisen hengessä kutsuimme partneriyritysten työntekijät kommentoimaan ja monitoroimaan Viima-alustalle dokumentoituja työpajojen tuloksia. Tämän aineiston pohjalta käynnistimme koulutussuunnittelun maaliskuussa 2019.\nKuva 1. Yhteiskehittämisen workshop\nToukokuussa toteutimme partneriyritysten henkilöstölle koulutuksen pilottiviikon teemalla ’Viestinnällä kasvuun’. Viestinnän teema valikoitui partnereiden työpajoista yhtenä työelämässä tarpeellisimmista ja kiinnostavimmista teemoista. Viikon aikana testasimme eri toteutusmuotoja: paikkaan sitomattomia webinaareja, lyhyitä informatiivisia verkkosisältöjä, sekä aamukahvitapaamisia kiinnostavan teeman ympärillä. Tavoitimme oppijoita osallistumaan lähes 90 koulutuskohtaamisen verran. Suositut ja erittäin hyvää palautetta saaneet lehtori Tiina Leppäniemen toteuttamat webinaarit käsittelivät muutosviestintää ja viestinnän yleisimpien haasteiden välttämistä. Verkkototeutuksilla muun muassa herättelimme kiinnostumaan oppimisesta teemalla ’Opi oppimaan’. Yhteiskehittämisen käytänteiden mukaisesti oppijat ja partneriyritysten edustajat antoivat palautetta ja kehitysehdotuksia palautelomakkeella sekä työpajassa, jossa pohdittiin työelämälähtöisen oppimisen reunaehtoja ja vaikuttavuutta.\nTyöelämässä tapahtuva oppiminen haastaa koulutuksen suunnittelijat ja toteuttajat\nLaurea on jatkanut kokemusten ja palautteen pohjalta koulutussuunnittelua yhdessä muiden koulutusorganisaatioiden kanssa elokuussa 2019. Hankkeen lehtorit Laureasta ja Metropoliasta ovat paneutuneet syyskuussa aloitettavien valmennusten ja marraskuussa käynnistyvien koulutusten sisältöihin ja toteutustapoihin.\nTyössäkäyvien uuden oppimista haastaa muun muassa käytettävissä olevan ajan rajallisuus. Koulutukset pitäisi toteuttaa mahdollisimman joustavasti ja interaktiivisesti verkkoympäristöä hyödyntäen. Työtehtäviin kiinnittyvä koulutus vaatii sekä formaalia struktuuria, tavoitteita että aikataulua. Iso osa oppimisesta tapahtuu kuitenkin työskentelyn lomassa informaalisti. Se onkin todettu tehokkaaksi erityisesti teknologisten taitojen kehittämisessä (Nygren et al. 2019). Oppimisen taidot todettiin osaamiskartoitustyöpajoissa erittäin tärkeiksi tulevaisuuden taidoiksi. Muita tärkeitä taitoja olivat työelämätaidot, kuten itsensä johtaminen, ongelmanratkaisukyky, ennakointiosaaminen sekä viestintä- ja vuorovaikutusosaaminen. Näissä teemoissa on tarvetta formaalille työelämälähtöiselle koulutukselle.\nHankkeen pilottiyritykset pääsevät testaamaan marraskuussa asiakasymmärrykseen, viestintään, esimiestyöhön, leaniin ja Microsoft Officen työkaluihin keskittyvää koulutusta. Kokemusten ja palautteen perusteella kehitämme testattuja menetelmiä ja sisältöjä edelleen ja suunnittelemme uusia koulutusteemoja. Haaste ammattikorkeakoulujen ketterästä reagoimisesta yritysten koulutustarpeisiin on tiedostettu vahvasti. Tähän haasteeseen kehitämme ratkaisua, joka voisi toimia mallina digitaaliselle palvelualustallemme.\nKaikissa hankkeen tuottamissa teemakoulutuksissa panostetaan teknologisen yleissivistyksen nostoon ja herätellään yksilöitä oppimaan oppimiseen. Koulutuksia tarjotaan vantaalaisille 10-200 henkilöä työllistäville pk-yrityksille, jotka ovat satunnaistetussa tutkimusasetelmassa valikoituneet kohderyhmään. Mukaan pääsevät yritykset, jotka ovat kiinnostuneita hankkeen tarjoamasta diilistä, eli koulutuksen ja työllistämisen palveluiden paketista. Työllistäminen nähdään tänä syksynä tarjottavissa diileissä sosiaalisena investointina, ja koulutus yritykselle kasvun avaimina. Ajatuksena on, että tulevaisuudessa diilien koulutus- ja valmennuspalvelut voisivat toimia kannustimina suorien taloudellisten tukien sijaan.\nKuten teemakoulutukset, myös yritysten tarpeisiin räätälöidyt myynnin ja yritysmielikuvaviestinnän valmennukset, toteutetaan Laurean ja Metropolian lehtoreiden vetäminä. Myynti klassisena ja yritysmielikuvaviestintä uudempana teemana valikoituivat ensimmäiseen pilottiin suuren suosion perusteella. Yritysvalmennuksia ja konsultointia jatketaan läpi hankkeen tarkoituksena tukea pk-yrityksiä, niiden johtoja ja asiantuntijoita digitalisaation haltuunotossa. Vantaalla on merkittävä joukko esimerkiksi logistiikka-alan yrityksiä, joissa muutokset ovat lähivuosina väistämättömiä.\nDigitaalinen ekosysteemi Vantaan toimijoiden käyttöön keväällä 2021\nKoko hankkeen yhteen kasaava työpaketti keskittyy kehittämään konkreettista digitaalista työkalua työpaikkojen osaamistarpeiden ja koulutusorganisaatioiden osaamistarjonnan kohtaamiselle. Tällä hetkellä sekä yritysten työntekijöille tarjottavat koulutuspalvelut että työnhakuun tai työntekijähakuun tarkoitetut palvelut ovat siilomaisia. Olemassa olevat palvelut eivät muodosta selvästi hahmottuvaa ja löydettävää kokonaisuutta. Palvelujen löytäminen vaatii usein julkisten palvelujen vahvaa osaamista ja palvelupolut jäävät usein piiloon.\nSuunniteltava digitaalinen ekosysteemi on toiminnallinen kokonaisuus, automatisoitu alusta, jonka osaset toimivat saumattomasti yhteen, tukevat toisiaan ja kommunikoivat toistensa kanssa. Tähän big dataa ja tekoälyä hyödyntävään ekosysteemiin tulee kuulumaan palveluita esimerkiksi osaavaa työvoimaa ja koulutusta etsiville yrityksille sekä vantaalaiselle työvoimalle työn ja täydentävän koulutuksen etsimiseen.\nTavoitteena palveluiden digitalisoinnissa on, että sekä työntekijät että työnantajat löytävät nykyistä helpommin osaamisen kehittämisen mahdollisuuksia. Koulutusorganisaatioiden tavoitteena palvelukokonaisuudelle on, että tekoälyn avulla voidaan mahdollistaa ennakointitiedon käyttö koulutusten suunnittelussa ja sujuvoittaa jatkuvan oppimisen täydennyskoulutusten suunnittelua. Ekosysteemissä huomioidaan kaikkien toimijoiden – esimerkiksi pientyönantajien ja heikossa työmarkkina-asemassa olevien – tiedon, neuvonnan ja uudistumisen tarpeet.\nArola, M. (toim.) 2017. Eväitä työelämään. Kuusi tapaa lisätä korkeakouluopiskelijoiden työelämävalmiuksia. Sitran selvityksiä 123, kesäkuu 2017.\nEK 2019. Suhdannebarometri, Elinkeinoelämän keskusliitto, tammikuu 2019. https://ek.fi/wp-content/uploads/SB-tammikuu-2019.pdf Viitattu 14.8.2019\nEuropean Commission 2019. Employment, Social Affairs & Inclusion. https://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=1044&langId=en#navItem-1 Viitattu 14.8.2019\nNygren, H., Nissinen, K., Hämäläinen, R. & De Wever, B. 2019. Lifelong learning: Formal, non‐formal and informal learning in the context of the use of problem‐solving skills in technology‐rich environments. British Journal of Educational Technology, 50 (4), 1759-1770.\nOKM 2019. Jatkuvan oppimisen kehittäminen. Opetus- ja kulttuuriministeriön julkaisuja 2019:19. http://urn.fi/URN:ISBN:978-952-263-64 Viitattu 14.8.2019\nOPH 2019. Osaaminen 2035. Osaamisen ennakointifoorumin ensimmäisiä ennakointituloksia. Raportit ja selvitykset 2019:3. https://www.oph.fi/fi/tilastot-ja-julkaisut/julkaisut/osaaminen-2035 Viitattu 14.8.2019\nSitra 2019. Kohti osaamisen aikaa. 30 yhteiskunnallisen toimijan yhteinen tahtotila elinikäisestä oppimisesta. Sitran selvityksiä 146, helmikuu 2019.\nSuomen Yrittäjät, Finnvera Oyj, työ- ja elinkeinoministeriö 2019. PK-yritysbarometri kevät 2019. https://www.yrittajat.fi/sites/default/files/pk_barometri_kevat2019.pdf Viitattu 14.8.2019\ndigitalisaatio jatkuva oppiminen työelämälähtöinen koulutus yhteiskehittäminen


Kiina korkealaatuinen Ip65 vedenpitävä aurinkolamppu, aurinko välkkyvä valo puutarha LED aurinkoliekki valo valmistajat ja toimittajat | Kasem\nLaadukas Ip65 vedenpitävä aurinkolamppu, aurinko välkkyvä valo puutarha LED aurinkoliekkivalo\nTulojännite (V): 3,7 V\nLampun valovirta (lm): 350 lm\nKäyttölämpötila (℃): -5 - 38\nTyöaika (tuntia): 100 000\nNimi: Solar Garden Flame Light\nTeho: aurinkovoimalla toimiva\nTuotteen koko: 14*14*63cm\nLED: "2835"*10 kpl\nOhjaustila: Auto Mode\nPäivitetyt aurinkovalot ulkokäyttöön: Kirkkaampi päivitetyillä polttimoilla, pikalataustekniikka suuremmalla aurinkopaneelilla, turvallinen vaihtoehto todellisille "liekeille".\nLaajalti käytetty aurinkolamppu:IP65-vesitiivis, kestää kaiken sään, kun sitä käytetään ulkona. Tämä aurinkokennovalaisin on loistava valinta juhlakoristeisiin, kodin sisustukseen, maisemaan, puutarhaan, pihaan, ajotieltä, polulle, kävelytielle, juhlakoristeisiin ja niin edelleen.\nAurinkovoimalla toimiva ja automaattinen päälle/pois hämärästä aamunkoittoon:Tämä tanssiva liekkilamppu kerää aurinkoenergiaa koko päivän suorassa auringonvalossa, syttyy sitten automaattisesti hämärässä ja sammuu aamunkoitteessa. Valaisin toimii aurinkovoimalla, joten voit sijoittaa sen minne tahansa suoraan auringonvaloon!\nPitkä työaika:33 LED-taskulamppu 1500 mAh:n sisäänrakennetulla ladattavalla litiumioniakulla. Syttyy 12 tuntia täyteen latauksen jälkeen. Latausaika: 8 tuntia auringonvalossa.\nHelppo asennus ja hyvä asiakaspalvelu:Johtoja ja ruuveja ei tarvita, asenna se minne tahansa ja nauti lämpimästä taskulampusta. Jos sinulla on kysyttävää, ota rohkeasti yhteyttä, niin vastaamme 24 tunnin kuluessa.\nNimi Aurinko liekki puutarhavalot\nVaihtaa Automaattinen kytkin\nAkku ladattava 1500mah Li-akku\nVirtalähde Aurinkoenergialla toimiva\nToiminto Puutarhan valaistus\nKolme tapaa asennusta\n1. Kiinnitä terävä maapiikki pidempään maapylvääseen.\n2. Kiinnitä pidempi maatuki polttimen valoon.\n3. Valitse suosikkipaikkasi (yleensä voi saada täyttä auringonpaistetta milloin tahansa) ja paina esine maahan piikin terävällä osalla.\n4. Paina ON/OFF-kytkintä sytyttääksesi valot ja nauttiaksesi lämpimästä valosta yöllä. Peitä aurinkopaneeli kädelläsi tarkistaaksesi, onko se päällä päivällä.\n1 kpl aurinkolamppuja\n1 kpl maapiikkejä\n1 kpl pidempiä maapanoksia\nEdellinen: Aurinkopaneelivalot 8 LED-aurinkopuutarhavalaisimet vedenpitävät ulkona aurinkopaneelivalot polkupihalle kävelytie patio nurmikkopolku\nSeuraava: IP65 Räjähdyssuojattu Valaisin Maisemavalaistus 3 vuotta 30W 50W 100W 150W 200W 300W 400W Led Flood Light\nkuuma myynti ulkona vedenpitävä seinäkiinnitys ulko...


Olli Ainola ja "punapääoma"? — plukkala\nSopimuksen mukaan mm. EK olisi luovuttamassa paikkojaan eläkeyhtiöiden hallituspaikkoja Ay-liikkeelle. Ainolan mukaan eläkevaroista syntyisi näin uusi "punapääoma". Esimerkkinä kirjoituksessaan Ainola käyttää eläkeyhtiö Varmaa. Nyt Varman hallituksessa on kolme EK:n nimeämää hallituksen jäsentä ja vastaavasti kolme Ay-liikkeen nimeämää jäsentä. Ainolan mukaan nyt uuden sopimuksen myötä EK luopuisi yhdestä hallituksen jäsenestä Ay-liikkeen hyväksi?\nKuitenkin on tärkeää muistaa, että Varman hallituksessa on yhteensä 12 jäsentä. Eli varsin kaukaa haetulta Ainolan käsitys uudesta "punapääomasta" tuntuu?\nPekka Lukkala 29.2.2016 18:50\nKorporaatioiden välistä valtaa tämä tietysti jakaisi uudelleen jonkin verran?\nPekka Lukkala 29.2.2016 19:42\nNäyttää lisäksi vielä siltä, ettei hallituskaan ole sopimusta tällaisenaan hyväksymässä?\nEsa Lehtinen 1.3.2016 00:55\nAinola on hyvässä vauhdissa MV-tasolle.\nPekka Lukkala 1.3.2016 12:23\nAinola halusi löytää mörköjä syntyneestä neuvottelutuloksesta?


Leidi-vehnä ja muita uutuuslajikkeita Salossa – Jyvä Meininki -pellonpiennartilaisuus 30.6.|Boreal\nLeidiBOR– myllyvehnä kasvaa jo kovaa vauhtia Mika Äijälän pellolla. Salossa sijaitsevilla mailla on viljelyssä myös PekkaBOR -erikoismallasohria sekä monitahoista KaarleBOR -ohraa.\nMika Äijälän tilalla Leidi-uutuusvehnä näyttää kesäkuun viimeisen viikon alkaessa erittäin lupaavalta ja nauttii multavassa hietasavessa hyvistä kasvuolosuhteista. Uutta myllyvehnälajiketta oli Salossa sijaitsevalla tilalla koeviljelyssä jo viime vuonna, tänä kesänä Leidin pinta-ala on yhteensä 50 hehtaaria.\n– Leidi-kasvusto on hyvinvoiva ja tiheä eikä puutosoireita tai merkkejä taudeista ole havaittavissa. Seuraavaksi työlistalla on lippulehtivaiheeseen ajoitettava tautitorjunta, kertoo Mika Äijälä.\nÄijälä onkin tyytyväinen kasvukauden etenemiseen ja arvioi sen olevan alueella suurin piirtein tavanomaisessa rytmissä tai hieman jäljessä. Kevättöihin päästiin Salon seudulla hyvissä ajoin ja Leidi kylvettiin 3. toukokuuta syksyllä syvältä kultivoituun maahan.\n– Sää oli kylvöjen aikaan suosiollinen, vaikkakin viileä. Maa kuivui hyvin ja orastuminen oli tasaista. Sateita on saatu kasvukauden aikana sopivasti, ei ole kärsitty kuivuudesta eikä toisaalta liiallisesta märkyydestä havaintolohkoilla, kertoo Äijälä.Äijälä on jakanut Leidillä typpilannoituksen kolmeen osaan, joista viimeinen ajoitetaan tähkän esilletulon vaiheeseen valkuaispitoisuutta nostamaan. Samaa reseptiä noudatetaan myös Pekka-erikoismallasohrilla, joita viljelyssä on yhteensä 35 hehtaaria. Rehu- ja tärkkelyskäyttöön sopiva monitahoinen Kaarle-ohra puolestaan sai kaiken lannoituksen kerralla kylvöjen yhteydessä.\n– Tällä hetkellä olen tyytyväinen kaikkien kasvustojen yleisilmeeseen ja sato-odotukset ovat korkealla. Toivottavasti myös loppu kasvukausi on suosiollinen, kertoo Äijälä.\nTule tutustumaan uutuuslajikkeisiin pellonpiennartilaisuuteen Mika Äijälän tilalle pe 30.6.\nKokoontuminen klo 13.30: Piihovin ABC (Ruoksmäentie 1, Salo).\nTilaisuus on avoin kaikille. Tarjoiluiden varaamiseksi pyydämme ilmoittautumista ennakkoon.


Verraton yhdistelmäkortti, jonka käyttämisestä hyödyt.\nMaksutapaetu 0,5 % kaikista luottokorttiostoksista\nMasterCard Platinum Credit/Debit on kansainvälinen yhdistelmäkortti, jolla maksat sekä pienet että suuret ostokset ympäri maailmaa. Voit päättää veloittuvatko ostoksesi luotolta (credit) vai tililtäsi (debit). Saat myös kortillesi juuri tarvitsemasi määrän luottoa.\nKaikista luotolla maksamistasi ostoksista saat maksutapaetua 0,5 % ostosummasta suoraan tilillesi.\nMonipuolinen maksuväline missä päin maailmaa tahansa\nVoit siirtää luottoa MasterCard Platinum Credit/Debit –kortiltasi käyttötilillesi kätevästi verkkopankissa sekä nostaa käteistä käyttöösi pankkiautomaateilla sekä kotimaassa että matkustaessasi. Korttisi mahdollistaa myös MobilePayn välityksellä rahan siirron tilillesi tai tililtäsi. Voit valita haluatko MobilePay-rahaliikenteen menevän korttisi credit- vai debit-puolelta. Saat kortillesi saman tunnusluvun kuin muihinkin Danske Bankin kortteihisi.\nMaksutapaedun avulla saat alennusta päivittäis- ja rahoituspalvelumaksuistasi\nKorttiisi on liitetty kattava matkavakuutus, joka on voimassa aina, kun maksat matkastasi vähintään 75 % Master Card Platinum Credit/Debit –korttisi credit-puolella. Vakuutus turvaa matkaasi, mikäli matkasi aikana sairastut tai tapahtuu tapaturma, matka peruuntuu tai keskeytyy, lento myöhästyy tai matkatavarasi vahingoittuvat tai katoavat.\nMasterCard Platinum Credit/Debit-kortti sisältyy Danske Etuohjelman Danske Platinum Plus-päivittäispalvelupakettiin.\nMuistathan, että kortilla maksaminen tuo sinulle etuja. Saat 0,5 % maksutapaetua tilillesi kun maksat ostoksesi kortin luotolla. Kortti sisältää kattavan matkavakuutuksen kun maksat sen credit-puolella vähintään 75 % matkastasi.\nYleiset korttiehdot henkilöasiakkaille (pdf)MasterCard-luottokorttien käyttöehdot (pdf)Tili- ja maksupalveluehdot (pdf)Vakiomuotoiset eurooppalaiset kuluttajaluottotiedot (pdf)Etuohjelman hinnasto (pdf)Palveluhinnasto (pdf)\nMatkavakuutusUlkomaanmatkavakuutus (pdf)Vahinkoilmoitus (pdf)


Missä on suomalainen omistamisen kulttuuri? - Omista ja Vaurastu\n27.3.2015 Tomi Haataja Jätä kommentti\nSanon näin alkuun, että blogini päätarkoitus ei ole puhua politiikasta. Nyt on kuitenkin niin tärkeää ja jopa blogin teemaan liittyvää asiaa, että on pakko avata suu. Kysessä on siis suomalainen omistajuuskulttuuri. Ennenkuin mennään kunnolla asiaan, niin lyödään pöytään muutama fakta.\nJulkisesti noteeratusta (julkisen pörssin) yhtiöstä saatavista osingoista 85% on veronalaista tuloa. Tästä 85% maksetaan 30-32% osinkovero. Tämä tarkoittaa sitä, että omistajan saamasta koko osinkosummasta veroa maksetaan 25,5-27,2%.\nNs. yritysvero on tällä hetkellä 20%. Yritys siis maksaa saamistaan voitoistaan 20% veron.\nKoska osingot maksetaan yhtiön tekemästä tuloksesta, on kokonaisveroprosentti omistajan saamille osingoille 45,5-47,2 % !\nKyllä, luit aivan oikein! Julkisen pörssiyhtiön osakkeenomistajana maksat siis pahimmillaa lähes 50% veroa saamastasi osingosta. Älä kuitenkaan vielä meneteä tajuntaasi. Tiedäthän, että osakkeenomistajana sijoittamasi pääoma kuuluu yritykselle ja yritykset voivat mennä konkurssiin! Ainoasta palkkiosta jonka vuosittain saat siitä, että olet riskeerannut yritykseen sijoittamasi pääoman, lähes 50% menee valtiolle. Mitä vielä odotat? Myy äkkiä osakkeesi ,jos sinulla vielä sellaisia on, ennen kuin menetät kaiken. Säästät selvää rahaa, sillä myyntivoitoista verotetaan vain korkeintaan 33%. Kuka osakkeita nykyään edes omistaa? Mun mielestä jo aika vanha juttu.\nEdellinen ei ollut unta ja aprillipäiväkin on vasta 5 päivän päästä. Älä kuitenkaan myy osakkeitasi pois. Yhtiöt nimittäin saattavat joskus ns. “uloslistautua” julkisesta pörssistä. Tutkitaanpa kuinka paljon maksaisit osinkoveroa mikäli omistamasi yhtiö olisi yksityinen osakeyhtiö:\nYksityinen yritys maksaa saman yhteisöveron siinä missä julkisetkin eli 20%\nOsakkeenomistajien saamista osingoista veronalaisuuten kuuluu 8% yrityksen nettovarallisuudesta.\nKuvitellaan, että yrityksen nettovarallisuus on 10 000 euroa ja omistat yrityksen kokonaan. Päätät maksaa yrityksen omistajille (eli itsellesi) 1000 euroa osinkoa. Tästä veronalaista tuloa on siis 8% nettovarallisuudesta eli 800 euroa. Nyt meneekin jo hieman hankalaksi (voit halutessasi skipata seuraavaan kohtaan); Tästä 800 eurosta 25% ja jäljelle jäävästä 200 eurosta 75% on veronalaista tuloa. 800 euron osasta veronalaista tuloa on siis 25% eli 200 euroa. Tästä 200 eurosta peritään varsinainen osinkovero joka on 30-32% eli noin 60 euroa. Jäljelle jäi vielä 200 euron osa, josta 75% eli 150 euroa on veronalaista. Tästä 150 eurosta peritään ansiotulovero, joka riippuu siis sinun ansiotuloistasi. Olkoon se nyt vaikka 30%. Tällöin maksat tästä 150 eurosta veroa 45 euroa.\n1000 euron osingoista maksat siis noin 105 euroa eli 10,5% veroa jos ansiotuloverosi olisi 30%.\nYksityisen yhtiön omistajana kokonaisveroasteesi on siis 20+10,5 = 30,5 %\nSe on siis puolet pienempi kuin julkisen osakeyhtiön omistajalla!\nMihin osinkoja tarvitaan?\nSijoittajat vaativat usein osinkoveron alentamista sillä perusteella, että sijoittajan kuuluu saada ottamastaan riskistä palkkio. Tämä on aivan totta, mutta minulla on osinkoveron alentamiseen myös yhteiskunnalliset perusteet.\nYhtiöt voivat kasvattaa omistaja-arvoa pääasiassa kahdella eri tavalla. Mitätöimällä eli ostamalla takaisin omia osakkeita sekä maksamalla osinkoa. Jos osinkoja ei olisi olemassa omistaja-arvon lisäys varsinaisen omistamisen vaiheessa olisi mahdotonta. Toki omien osakkeiden mitäntöinti pienentää osakekantaa ja siten mahdollistaa suuremman osakekohtaisen tuloksen, joka saa todennäköisesti osakekurssin pörssissä nousuun. Mutta realisoituuko tämä varsinaisesti omistajuusvaiheessa? Ei. Tämä nostaa vain myyntivaiheessa tapahtuvaa “omistaja-arvon” realisoitumista, jos sitä enää siinä vaiheessa omistaja-arvoksi voi edes kutsua. Jos osinkoja ei olisi olemassa, osakesijoittamisen tuotot perustuisivat ainoastaan myyntivoittoihin. Tästä seuraisi tilanne, jossa kärjistetysti sanottuna kellään ei kiinnostaisi pitkäjänteinen omistaminen vaan lyhyen aikavälin, muutamien vuosien tai pahimmillaan kuukausien, pikavoitot. Korkea osinkoverotus ajaa markkinat kohti tätä tilannetta.\nMiksi yritykset tarvitsevat pitkäjänteisiä omistajia? Jotta he uskaltavat ottaa riskiä ja tehdä investointeja! Ei yritys tee riski-investointeja mikäli omistajat investoinnin epäonnistumisen pelossa myyvät osuutensa pois. Ainoa keino, jolla yritys voi pitää omistajat mukana bisneksessä, on maksaa tasaista hyvää osinkoa. Voisi kuvitella, että korkea osinkovero “pakottaa” yritykset tekemään investointeja osingon maksun sijaan. Ilmiö on kuitenkin täysin päinvastainen! Korkea osinkovero on vain rasite, joka pitää pitkäjänteiset yrityksen kehittämishaluiset sijoittajat loitolla ja nostaa yritysten kynnystä tehdä investointeja.\nKannattaako yksityisen yrityksen listautua?\nSuursijoittaja laittavat rahansa mielummin yksityisiin yrityksiin aina kun se on mahdollista, sillä niistä saatavat osinkotulot ovat suuremmat alhaisemman veroprosentin takia. Tämä taas johtaa siihen, että yksityiset yritykset eivät halua listautua pörssiin, sillä pysymällä yksityisenä saa helpommin mukaan rahakkaita sijoittajia. Päätös yritysten listautumisesta tehdään tietenkin yhtiökokouksessa ja yhtiökokouksessa valta on omistajilla. Omistajat saavat yritykseltä osinkoja, joten miksi ihmeessä omistajat haluaisivat yrityksen julkiseen pörssiin, kun osinkotulot tippuvat automaattisesti ellet halua karsia yrityksen investointeihin meneviä rahoja?\nPaavo Arhinmäki ihmetteli pari viikkoa sitten vaalitentissä, että nykyinen yhteisöveron alennus on näkynyt vain suurempina osinkoina yritysten omistajille. Tämä on juuri sitä mistä puhun! Ei siinä, että paavo olisi edes kerrankin jostain oikeassa vaan siinä, että vaikka kuinka alentaisimme yhteisöveroa, investoinnit eivät kasva, sillä nykyisellä osinkoveroprosentilla ainoa keino pitää sijoittajat tyytyväisenä on maksaa entistä enemmän osinkoa, josta lähes puolet menee loppujen lopuksi valtion pohjattomaan kassaan.\nMitä pitäisi tehdä? Yhteisöveron lasku oli hyvä liike oikeaan suuntaan, mutta se olisi tarvinnut rinnalleen osinkoverojen laskun vaikkapa 10%:n. Tällöin osinkovero olisi tasa-arvoinen sekä yksityisten ja julkisten yhtiöiden omistajille.\nTämä ei kuitenkaan ole pelkästään tasa-arvokysymys. Kuten jo mainitsin, osinkoveroalen hyödyt olisivat aivan varmasti näkyneet yritysten investoinneissa. Sen lisäksi se olisi varmasti houkutellut markkinoille sijoittajia muiden sijoitusinstrumenttien, kuten korkotuotteiden parista. Tämä olisi lisännyt likviditeettiä markkinoilla, joka taas houkuttelisi sekin yksityisiä yrityksiä listautumaan pörssiin. Pitkällä aikavälillä myös ulkomailta tuleva pääoma suomeen kasvaisi. En ymmärrä mikä tässä on niin vaikeaa. Vaikka olen kapitalisti henkeen ja vereen, niin olen mielummin valmis nostamaan vaikka myyntivoittoveroa kunhan osinkovero saadaan alas.\nMyyminen on päivän sana. Kuka puhuu enää osingoista, pitkäjänteisestä omistamisesta tai mistään muustakaan koko yhteiskuntaa hyödyttävästä asiasta. Tämä on se syy miksi meiltä puuttuu omistamisen kulttuuri. Kuten aiemmin mainitsin, korkea osinkovero ajaa suomalaisia markkinoita enemmän lyhyen ajan kaupankäynnin suuntaan. Markkinoilla on aina häviäjiä, mutta tällaisessa tilanteessa häviäjät olisivat entistä useammin piensijoittajat, joilla ei ammattilaissijoittajien tavoin ole rahaa tai osaamista kalliiden analyysiohjelmistojen käyttöön. Tämä ei todellakaan kannusta tavallista ihmistä mukaan sijoittamaan.\nToinen syy on osin se se, että meillä on liian rankka perintöverotus. Miksi omistaa yhtään mitään, kun kuollessasi jätät perillisille taakan, jonka maksamiseen voi pahimmillaan mennä useita vuosia. Fakta on se, että suomi tarvitsee lisää Herlinin, Walhroosin ja Fazerin kaltaisia suuromistajia, jotka ovat sitoutuneita omistamaan yritystä myös vaikeinakin aikoina. Vain silloin yritykset uskaltavat ottaa riskejä.\nTavalliselle suomalaiselle sijoittaminen on jotain todella hämärää. Olen kuullut mitä ihmeellisimpiä harhaluuloja liittyen osakesijoittamiseen. Käsittelinkin niitä edellisessä kirjoituksessani. Suomi kuitenkin tarvitsee kansankapitalismia. Osakesijoittamiseen tulisi kannustaa yhä enemmän sekä osinkoveroalennuksen että “valistuksen” muodossa. Ihmettelen suuresti, että en kuullut peruskoulussa koko 9 vuoden aikana kertaakaan puhuttavan osakesijoittamisesta. Lukiossakin siitä taidettiin puhua vain yhdellä yhteiskuntaopin kurssilla. Olisiko jo korkea aika sisällyttää säästämistä ja sijoittamista vaikkapa peruskoulun matematiikan tunneille?\nPuhuessani kansankapitalismista, valistuineimmilla keittiövirkamiehillä tuli varmasti heti mieleen argumentti “Onhan meillä Solidium!”. Vastaan tähän vain lyhyesti; Onko oikein, että valtion taholta jokin virkamies tai poliitikko päättää mitä yritystä rahoitetaan kansalaisten rahoilla ja mitä ei? Mielestäni markkinoiden (kuluttajat ja sijoittajat) tulisi päättää mitkä yritykset pysyvät hengissä, ei valtion. Toisekseen sijoitustoiminnassa on loppujen lopuksi kyse tuotosta. Solidium sijoittaa koko kansan verorahoja ja jos katsotaan miten tämä kerho meidän rahoillaan on viimeaikoina sijoituksissaan menestynyt niin ei kovin hyvin. Kuten Nordnetin strategi Jukka Oksaharjukin sen totesi ” Väsähtänyt meklari olisi sijoittanut sekä vuoden että viiden vuoden tähtäimellä Solidiumia paremmin nukahtamalla näppäimistölle ja ostamalla joka ikistä listan yhtiötä”.\nKysymykseni kuuluu mikä puolue suomessa ajaa osakesäästäjien, suuromistajien ja siten koko kansakunnan etua? Odotan etenkin oikealta laidalta julkista keskustelunavausta aiheesta. Mielestäni viimeaikaiset vaalitentit sun muut ovat menneet aivan väärään suuntaan. Jauhetaan milloin mistäkin keppanasta, maahanmuutosta ja sorsien soidinmenoista. Viikko pari takaperin sai taas lukea lehdestä, että Päivi Räsänen jaksaa edelleen kiukutella tasa-arvoisesta avioliittolaista. Eikö Päivi teidänkin olisi oikeistolaisen puolueen puheenjohtajana korkea aika alkaa tehdä jotain oikeasti merkityksellistä. Tuntuu, että suomessa monella poliitikolla on ajattelutapa “Aivan sama jos talous romahtaa ja me kaikki köyhdymme, kunhan homot ei mene naimisiin”, tai jotain muuta vastaavaa. Jokaisella meistä on oma näkemyksensä milloin mistäkin arvokysymyksestä, mutta eikö nyt olisi korkea aika laittaa asiat tärkeysjärjestykseen?\nJulkaistu luokassa: Luokittelematon Tallennettu tunnistenimellä: Omistaminen, Osakesäästäminen, osakesijoittaminen, Sijoitusblogi, Tasa-arvoinenosinkoverolaki, Vaalit2015\n← Osakesijoittamisen kymmenen tuhoisinta harhaluuloa\nSeuraa salkkuani reaaliaikaisesti! →


Kunnille Robotteja (Kurob) -hankkeessa robotit tulevat auttamaan päiväkotien arkea - Kunnille Robotiikkaa -hanke | Yhteistyössä MOST Digital Oy\n”Kaikki hallinnollinen käsityö, mikä voidaan arjesta poistaa, kannattaa poistaa. Se vaikuttaa suoraan varhaiskasvatuksen laatuun, koska kasvattajien läsnäolo lasten kanssa on tärkeintä”\n”Valitsimme robottikohteeksi varhaiskasvatussuunnitelmien arkistoinnin, jotta voimme vapauttaa päiväkotien henkilöstön aikaa kasvatustyöhön”, kertoo Janakkalan kunnan ICT-kehittämispäällikkö Tommi Suoranta. ”Odotamme innokkaasti, että saamme uuden työtoverin helpottamaan varhaiskasvattajiemme arkea.”\nRiihimäellä robotin työkohteeksi valikoitui varhaiskasvauksen työvuorosuunnittelu. ICT-kehittämispäällikkö Markku Anttila toteaa: ”Kaikki hallinnollinen käsityö, mikä voidaan arjesta poistaa, kannattaa poistaa. Se vaikuttaa suoraan varhaiskasvatuksen laatuun, koska kasvattajien läsnäolo lasten kanssa on tärkeintä”.\nVarhaiskasvatuksen arkea helpottavat robotit tulevat käyttöön syksyllä, kun koronan aiheuttaman poikkeustilan jälkeen lapset palaavat laajemmin päiväkoteihin ja varhaiskasvatuksen piiriin. ”Työvuorosuunnittelu on ollut hyvin työllistävää aiemmin, joten uskomme, että työyhteisöt hyötyvät robottiavusta merkittävästi.”, toteaa Anttila.\nKurob-hankkeen organisoinnista ja hallinnoinnista sekä robotti-/koneälypilottien toteutuksesta vastaa MOST Digital Oy. ”Kurob-hankkeen tavoite on kehittää elintärkeiden yhteisten palveluidemme toimivuutta robotiikan keinoin. Olemme MOST Digitalissa onnellisia voidessamme auttaa varhaiskasvatuspalveluiden toimintaa ohjelmistorobotiikan keinoin”, toteaa hankejohtaja Tiia Mäkiranta. Varhaiskasvatuksen lisäksi Kurob-hankkeessa robotit tulevat jatkossa auttamaan myös rakennusvalvontaa, kaupunkiympäristöä ja taloushallintoa. ”On hienoa nähdä, kuinka ohjelmistorobotiikka ei rajaudu vain usein käytettyihin kirjanpidon ja palkanlaskennan toimintoihin, vaan sitä voidaan hyödyntää laajasti koko kuntatoimialalla.”


Zimtstern Pyöräilyhousut, lyhyet, ilman haalareita netistä | Bikester.fi\nZimtstern Pyöräilyhousut, lyhyet, ilman haalareita 6 Tuotetta\nPyöräilyhousut, lyhyet, ilman haalareita merkiltä: "Zimtstern"\nPyöräilyhousut, lyhyet, ilman haalareita merkiltä: "Zimtstern". Meiltä löydät laadukkaita tuotteita hyvään hintaan. Jos haluat kuitenkin ennakkoon arvaamattomasta syystä palauttaa tai vaihtaa ostamasi tuotteen, niin sinulla on aina 100 päivän palautusoikeus ja ilmaiset palautukset. Bikesterin Pyöräilyhousut toimitetaan aina nopeasti ja niillä on 24 kuukauden tuotetakuu. Tilaa tänään, lähetämme huomenna. Bikester - sinun polkupyöräkauppa netissä!


Buddhalaisuus putkahtelee - Juhani Hakala\nBuddhalaisuus putkahtelee 11.04.10\nYhtenä iltana TV:ssä kolmessa eri yhteydessä buddhalaisuus putkahti esiin. Yleensä ne ovat muotoa: ”Jos vielä johonkin uskontoon ryhdyn, on se buddhalaisuus” tai sitten viittaukset liittyvät asiayhteyteen: ”Varmaan jossain elämässä olen ollut” tai ”Varmaan jossain elämässä tulen olemaan”.\nLuin juuri, että yli puolet maapallon uskonnoista hyväksyy jälleensyntymisen – myös esi-isämme. Henkisielu eli löyly jatkaa seuraavaan elämään ja itsesielu kuolee kun ruumiskin kuolee. Myöskin Jeesus ja alkukristityt uskoivat jälleensyntymään, kunnes kirkolliskokous kielsi tämän 500-luvulla. Se on siis ihmisen päätös.\nKarmahan on osa jokapäväistä kielenkäyttöämme. Se vain tulkitaan väärin kohtalonuskona, eikä ymmärretä sen takana olevaa syyn ja seurauksen lakia\nNämä ajatukset syntyivät kun Hesarin (11.4) kulttuurisivuilla referoitiin kolmen filosofin kirjoja alaotsikolla ”Auttaakseen itseään ihminen tarvitsee sekä koossa olevan sielun, että valistuksen terveen järjen”. Jean Clairin mukaan: ”…kaikilla tieteenaloilla lait muodostuvat joukosta objektiivisia havaintoja esittäviä lauseita”.\nOlen aiemmin kehunut Mingyur Rinpochen kirjaa, joka käsittelee juuri tätä asiaa eli ”objektiivista” havaintoa. Hän käyttää viimeisintä tutkimustietoa asian käsittelyssä. Mutta havahduttavin Clairin lainaus on seuraava, joka jatkuu suoraan seuraavassa kappaleessa: ”Näin murenevat myös ihmisen ”minä” tai ”psyyke”, koska ne ovat vain kokoelma tosiinsa liitettyjä havaintoja.” Tämä on kuin suoraan Rinpocen kirjasta.\nHavaintojen subjektiivisuuteen olen törmännyt viime aikoina eri yhteyksissä yhä useammin. Se on yksi buddhalaisuuden keskeisimpiä ja samalla vaikeimpia opetuksia, koska se johtaa minästä luopumiseen, jolloin havainto ja havaitsija ovat yhtä.\nLuin myös yleissivistyksen vuoksi itämaisia uskontoja koskevan kirjan. Erityisesti taolaisuudessa ja shintolaisuudessa on omaksuttu paljon buddhalaisuutta. Konfutselaisuus sääntöineen on kauimpana. Konfutsella ei ollut aikaa miettiä elämän tarkoitusta tai kuoleman merkitystä, kun itse elämisessäkin on tarpeeksi hommaa. Kiinalaiset ottavat kakista kolmesta uskonnostaan sopivaksi katsomansa: esivanhempien palvonnan Konfutselta, kuoleman käsityksen buddhalaisilta ja yrittävät elää kuin taolaiset teottomin teoin.\nMinulla on tapana lukea kirjoja ”vihollisen leiristä” testatakseni omaa ajatteluani, saadakseni hedelmällisiä ideoita elämän tarkoituksen ja oman tien miettimisessä sekä laajentaakseni näkökulmaani eli lisätäkseni myötätuntoa.\nTällainen kirja oli Paul Rolandin ”New Age-käsikirja, periaatteet, menetelmät ja uskomukset”. Kirja oli sinänsä sisällöltään surkea ja vaikealukuinen tekstin taustalla olevien kuvien vuoksi.\nKirja käsitteli Egyptin mysteerejä. Kuten olen aiemmin kertonut, olen elänyt Egyptissä puunhakkaajana. Ja miten se selvisi, oli kyllä sekin mysteeri. Egypti teki vaimooni ja minuun syvän henkisen vaikutuksen ilman em. tapahtumaakin.\nMuista kirjoista olen lukenut ja ymmärtänyt, että papit olivat pitkällä sillä tiellä jota kustumme valaistumiseksi seurannaisvaikutuksineen. Kyse oli myös energian aistimisesta ja hyödyntämisestä. Myöhemmät salaseurat Ruusuristiläiset ja Vapaamuurarit omaksuivat Egyptin oppeja.\nTunnen muutaman buddhalaisen joilla on teosofinen tausta. Nämä opit ovat kuulemma hyvin lähellä toisiaan. Teosofian tarkoitus on uskonopin vertaileva tutkimus universaalin etiikan luomiseksi ja ihmissielussa piilevien kykyjen kehittämiseksi. Ilmeisesti buddhalaisuus on uskonnoista lähimpänä näitä ideaalisia tavoitteita. Teosofian perustajan käsitystä kutsuttiin ”pseudobuddhalaisiksi”.\nMoni kabbalan näkemys maailmasta ja elämästä on lähellä buddhalaisuutta, kuten kaiken elollisen riippuvuussuhteet.\nSen jälkeen kirjassa käsitellään reinkarnaatiota, Karmaa, Joogaa ja shamanismia. Jälkimmäisestä ja buddhalaisuudesta olen kirjoittanut paljon, joten ei niistä nyt enempää. Sitten vielä tulevat uuspakanuus (esim. Wicca), joka uskoo luontoon kaikkialle ulottuvana ja moninaisena jumalallisuuden ilmentymänä.\nKirja esittelee vain kaksi uskontoa, jotka ovat oikeastaan saman uskonnon eri haaroja, kirjoittajalle vain tiedoksi. Hänen mukaansa buddhalaisuus ja zeniläisyys ovat erillisiä uskontoja, hän ei varmaan ole koskaan kuullut yläkäsitteestä Mahayana. Hänellä menee sekaisin myös Soto ja Rinzai-suunnat\nLopetan kirjan referoinnin tähän. Seuraava kirjan luku käsittelee miten tiede ja buddhalainen käsitys maailmasta lähenevät koko ajan tosiaan. Kirjassa nyt ei juuri näin sanota, mutta esitetyt tulokset tukevat buddhalaisia käsityksiä.\nTai ei siis oikeastaan vain buddhalaisia käsityksiä. Kirja on jälleen hyvä esimerkki siitä, miten loppusuoralla uskonnot ovat yhtä. Useimmat uskonnot johtavat samaan lopputulokseen ja niillä on käsitys kaiken ykseydestä. Henkinen tie on sama, eri uskonnoilla on vain eri harjoitukset, keinot ja nimet. Itse näen buddhalaisuuden tehokkaimpana, koska sen harjoitukset kohdistuvat suoraan mieleen minän minimoimiseksi ja yhteisyyden löytämiseksi. Vastuu muutoksesta on ihmisen, sitä ei ole delegoitu ulkopuoliselle jumalalle vaan sisäpuoliselle Buddhalle.\nOlen erään henkilön kanssa taittanut peistä näistä blogeista. Se johdatti minut seuraaviin aatoksiin, kiitos niistä. On kaksi tietä.\nEnsimmäinen tie on, että skoo tiukasti vain omaan tiehensä ja sulkea aistit ulkopuolisilta. Tehdä vain annettuja harjoituksia, muuta ei saa miettiä.\nSyvemmän ymmärryksen tuo Ringu Tulkun sanat: ”Jos Dharma ja motivaatio ovat oikeat niin mitä vaan”. Lama Rabsang sanoi saman hieman toisin” Jos se vahvistaa meditaatiota niin mitä vain”.\nNuo kolme ”jos”-sanaa ovat erittäin tärkeitä. Kun ne harvoin täyttyvät, ei niistä saa julkisesti kirjoittaakaan. Jos ”jossit” eivät täyty, on tämä toinen lähestymistapa varmasti pahasta. Ennen kahden em opettajan sanoja minua varoiteltiin koko ajan lukemasta liikaa ja harrastamasta liikaa erilaisia asioita. Kuten olen kirjoittanut: ”harjoittele, harjoittele, harjoittele”. Se on sinänsä aivan oikea neuvo tien alkuvaiheessa, kun ”jossit” eivät ole vielä vahvoja.\nBuddha sanoi, että hyväksy hänen sanansa, vain jos koet ne sisälläsi todeksi. Kyse on ymmärtämisestä. Luovuus on sitä, että yhdistelee erilaisia asioita uudella tavalla. Se edellyttää aika laajaa yleissivistystä. Muihin uskontoihin tutustuminen on tuonut minulle monta ”Ahaa”-elämystä buddhalaisella tiellä. Toisaalta olen kyllä vähän ammattilainekin, käytin samaa menetelmää työssäni hallinnon kehittämisessä. Muutos on minun tavoitteeni. Nyt ja aina.


Erja Häkkinen Hugo-pojastaan: Jos hän tekee jotain tyhmää, olen ensimmäinen, jolle hän siitä kertoo | Apu\nPian kotoa pois muuttava Hugo Häkkinen debytoi perjantaina catwalkilla Suomessa.\nMuotivaikuttaja Erja Häkkinen lensi viikonloppuna Suomeen Hugo-poikansa ja Aina-tyttärensä kanssa esittelemään vaatteita Helsingin Kaapelitehtaalle Gloria Fashion Show -muotinäytökseen. Pikainen visiitti päättyi jo sunnuntaina.\n- Tämä oli ensimmäinen kerta, kun kävelin catwalkilla. Jännitti tosi paljon, koska meidän piti lopussa myös tanssia. Kun pääsin pois lavalta, käteni oikein tärisivät, mutta fiilis oli hyvä, Hugo päivitteli heti show'n jälkeen.\n17-vuotias pitkänhuiskea nuorukainen on kiinnostunut mallin töistä, mutta ensin on alta hoidettava lukio.\n- Sinne vaan! Itsensä likoonlaittaminen antaa itseluottamusta, se tekee vain hyvää, kuten jännityskin. Opiskelujen lomassa voi hyvin tehdä muutamia keikkoja, Erja lisäsi.\nHugo opiskelee tällä hetkellä Monacon kansainvälisessä lukiossa viimeistä vuotta.\n- Sen jälkeen tähtään varmaan yliopistoon, olen kiinnostunut designista. Haluaisin opiskelemaan ehkä Pariisiin tai Milanoon, niissä on hyviä kouluja. Silti se olisi lähellä äitiä ja isää, Hugo mietti.\nMoottoriurheilun Hugo on jättänyt kokonaan.\n- Se oli hyvä harrastus, mutta en enää mahtuisi edes ohjaamoon, äitiään päätä pidempi Hugo totesi.\nTulevien opiskelujen myötä Hugo muuttaa pois kotoa.\n- Se tuntuu vain hyvältä, koska luotan Hugoon. Hänellä on jalat maassa ja tiedän, että poika pärjää. Hugo osaa huolehtia itsestään, mutta jos hän tekee jotain tyhmää, olen ensimmäinen, jolle hän siitä kertoo. Saan Hugolta vieläkin joka päivä koulun jälkeen halauksen. Se on niin ihanaa, elämänarvot ovat kohdallaan. Olen todella ylpeä molemmista lapsistani, Erja iloitsi.\nErja sanoikin luottavansa poikaansa täysin.\n- Autan tietysti alkuun pääsemisessä, kuten asunnon etsimisessä ja muussa.\nErja puolestaan ei täysin sulkenut pois sitä mahdollisuutta, että palaisi joskus Suomeen asumaan. Tällä hetkellä he matkustelevat edestakaisin Monacon ja Helsingin väliä suomalaisen miesystävänsä kanssa.\n- Koskaan ei pidä sanoa ei koskaan, mutta tällä hetkellä muutto Suomeen tuntuu kaukaiselta ajatukselta.


Historia – Ahjärveläiset\nJatkosodan päätyttyä syksyllä 1944 toisen kerran evakkoon joutuneet karjalaiset olivat jo ehtineet kotiutua uusille asuinsijoilleen, Ahjärveläiset lähes kaikki Kangasalle. Talvella 1947 päätettiin jatkaa Ahjärven Vapaaehtoisen Palokunnan (perustettu 1902) toimintaa yhdistysmuotoisena. Yhdistyksen toiminta oli vähäistä ja kokoonnuttiin etupäässä jäsenten kodeissa. Ahjärveläisten mielissä eli kuitenkin ajatus omasta tontista ja talosta.\n3.7.1949 perustettiin uusi yhdistys, Kivennavan-Ahjärveläisten Karjalaisten Kannatusyhdistys r.y. Vuoden kuluttua V.P.K. lakkautettiin ja sen varat siirrettiin uudelle yhdistykselle. Talon rakentaminen talkoilla kerätystä puutavarasta Vesijärven rannasta hankitulle tontille aloitettiin.\nTalon valmistuttua 1953 alettiin kokoontua omalla talolla. Siellä on vietetty pienimuotoisia juhlia, kuten jäsenten syntymäpäiviä, kokoontumisia ym. Yhdistyksen kokoontumisissa on jo 1960-luvun lopulta lähtien pidetty keskeisenä asiana Ahjärveä koskevan muistitiedon keruuta ja kylän historian tallentamista tuleville sukupolville.\n© Kivennavan Ahjärveläiset ry