Antti Lammela ORC-TEKNIIKAN MAHDOLLISUUDET YDINVOIMALAN LAUHDE-ENERGIAN HYÖDYNTÄMISESSÄ\nDownload Antti Lammela ORC-TEKNIIKAN MAHDOLLISUUDET YDINVOIMALAN LAUHDE-ENERGIAN HYÖDYNTÄMISESSÄ\nORC-TEKNIIKAN MAHDOLLISUUDET YDINVOIMALAN\nZenger, Pekka. TkL. Lehtori SAMK.\nTalonpoika, Timo. TkT Dos. Turbiinilaitosinsinööri. TVO Oyj.\nAsiasanat: ORC, OTEC, Lauhde, Energian talteenotto,\nOpinnäytetyön aiheena oli ORC-tekniikan mahdollisuuksien selvittäminen ydinvoimalan lauhde-energian hyödyntämisessä.\nTämän insinöörityön lähtökohtana voidaan pitää Länsi-suomen vesioikeuden Teollisuuden Voima Oyj:lle vuonna 1977 myöntämää oikeutta johtaa laitosyksiköiden\nlämmin jäähdytysvesi mereen ja päätöksen myötä tulleet lupavelvoitteet. Lupavelvoitteeksi kirjattiin mm. voimalaitoksen hukkalämmön toteuttamiskelpoisten hyödyntämistapojen etsintä.\nTyö on rajattu käsittämään ainoastaan ORC-tekniikan ja sen kaksi eri sovellusta,\njoissa toisessa käytetään lämpönieluna ilmalauhdutusta ja toisessa laitoksen jäähdytysveden tulopuolelta otettua kylmää merivettä.\nTyössä on huomioitu myös tulevien laitosten vaikutus laitosyksiköiltä kokonaisuudessaan vapautuvaan lauhdelämmön määrään ja lämpötilaan.\nTyössä havaittiin, että ORC-prosessilla kyetään optimaalisissa olosuhteissa tuottamaan sähköä ydinvoimalan lauhteesta, mutta asia kaipaa vielä lisätutkimuksia. Tässä\ntyössä ei oteta huomioon laitteiston mitoituksia ja laitoshankinnoista aiheutuvia kustannuksia. Lisäksi työssä ei pyritä optimoimaan erilaisia prosessiarvoja suhteessa investoinnille mahdollisesti suunniteltavaan takaisinmaksuaikaan.\nPOSSIBILITIES OF ORC TECHNOLOGY TO UTILIZE THE CONDENSING\nENERGY IN A NUCLEAR POWER PLANT\nDegree Programme in Energy Technology.\nZenger, Pekka. Lic.Sc. (Tech) SAMK.\nTalonpoika, Timo. D.Sc. (Tech.) Doc. Turbine engineer. TVO Oyj.\nKeywords: ORC, OTEC, Condensate, Energy utilize.\nThe purpose of this thesis was to fathom out the possibilities to use the ORC technology to utilize condensing energy of a nuclear power plant.\nThe thesis was made because of the clearance TVO got in 1977 from the Water right\ncourt of West-Finland to transmit the cooling water in the sea. One term of this\nclearance was that TVO has to search for feasible ways to utilize the waste heat.\nThe topic is limited to cover two different applications of the ORC technology. In\none application the air condenser is used as the heat sink and in the other one cold\nsea water from the entry side of the plant.\nAlso the effects of upcoming new plant units have been taken into account.\nAs a conclusion it can be said that it is possible to produce electricity with the OCR\nprocess from the condensate of a nuclear power plant when the circumstances are\noptimal but further study is still needed. Machinery design and the cost of plant procurement were not studied. Besides this study is not trying to optimize the process\nnumbers in relation to the estimated repayment period of an investment.\nSYMBOLI- JA TERMILUETTELO\nOlkiluoto 1,2,3,4 ydinvoimalaitosyksiköt\nRankine kiertoprosessi jossa orgaaninen kiertoaine.\nOcean Thermal Energy Conversion. (Merilämpövoimala)\nKylmäaine, joka sisältää klooria, fluoria ja hiiltä.\nKylmäaine, joka sisältää vetyä, klooria, fluoria ja hiiltä.\nKylmäaine, joka sisältää vetyä, fluoria ja hiiltä.\nKylmäaine, joka koostuu hiilivedyistä.\nOminaisenergiaa ilmaiseva suure\nOminaislämpömäärää ilmaiseva suure\nLämpimän veden lämpötila.\nKylmän veden lämpötila-\nPaine-ero syöttöpumpun yli\nLauhduttimessa kiertävän jäähdytysveden massavirta [kg/s]\nHyödyksi saatava teho\nIsentrooppisen paisunnan loppuentalpia.\nTurbiinin isentrooppi hyötysuhde\nProsessin sisäinen hyötysuhde\n1 JOHDANTO ................................................................................................................. 7 2 TEOLLISUUDEN VOIMA OYJ ................................................................................. 8 3 KIERTOPROSESSIEN TEORIA ................................................................................ 9 3.1 Clausius Rankine .................................................................................................. 9 3.2 Organic Rankine Cycle ....................................................................................... 10 3.3 Ocean Thermal Energy Conversion .................................................................... 13 3.4 Kiertoaineet ......................................................................................................... 15 3.4.1 CFC-kylmäaineet ......................................................................................... 15 3.4.2 HCFC-kylmäaineet ...................................................................................... 15 3.4.3 HFC-kylmäaineet ......................................................................................... 15 3.4.4 HC-kylmäaineet ........................................................................................... 16 3.4.5 Muut kylmäaineet......................................................................................... 16 4 ORC-PROSESSIN SOVELLUS TVO:N LAUHDELÄMMÖN\nHYÖDYNTÄMISEEN .............................................................................................. 17 4.1 Laskentavaihtoehtoja Excel-taulukkolaskentaohjelmalla ................................... 17 4.2 Esimerkkilaskelma kiertoaineena NH3 ............................................................... 17 4.2.1 Prosessin tilapisteiden laskenta .................................................................... 18 4.3 TVO:n lähtökohdat ja olosuhteet ........................................................................ 27 4.3.1 Yleistä .......................................................................................................... 27 4.3.2 Lämmönlähde ............................................................................................... 28 4.3.3 Lämpönielu .................................................................................................. 28 4.4 Lämmönvaihtimet ............................................................................................... 29 4.4.1 Lämmön tuonti ORC-prosessiin .................................................................. 29 4.4.2 Lämmön vienti ORC-prosessista ................................................................. 33 4.4.3 Yhteenveto laskentatuloksista ...................................................................... 36 4.5 1 MW laitos OL3 -laitosyksikön yhteyteen ........................................................ 40 5 YHTEENVETO JA JOHTOPÄÄTÖKSET ............................................................... 44 LÄHTEET ....................................................................................................................... 46 LIITTEET\nOL1 ja OL2-laitosyksiköiden nimellinen reaktoriteho on 2500 MW. Laitosten hyötysuhde on n. 34 %. Loppuenergia johdetaan jäähdytysveden mukana mereen 3300\nMW teholla. Tulevaisuudessa käynnistyvän OL3-yksikön ja suunnitteilla olevan\nOL4-yksikön jäähdytysvedet lämmittävät merta vielä lisäksi arviolta 2700 MW teholla kumpikin.\nTVO sai vuonna 1977 Länsi-Suomen vesioikeudelta luvan (päätös n:o 25/1977 B)\njohtaa OL1 ja OL2 jäähdytysvedet Ison Kaalonperän lahteen. Ehdoiksi lupaan kirjattiin mm. voimalaitoksen hukkalämmön toteuttamiskelpoisten hyödyntämistapojen\nkartoitus. Siitä asti on TVO:lla aktiivisesti etsitty tapoja jolla tämä energia saadaan\nTässä työssä keskitytään ORC-prosessin mahdollisuuksiin lauhde-energian talteenotossa. Yleisesti ORC-prosessi tarvitsee suuremman lämpötilaeron, mitä Olkiluodon\nlaitosten läpi jäähdytysvedestä on saatavana (Sipilä 1997). Tämän takia työssäni lähestytään ORC-prosessia OTEC:n näkökulmasta.\nTyö on rajattu käsittelemään niin että siinä tutkitaan ainoastaan ORC-tekniikkaa ja\nsen kahta eri sovellusta. Toisessa käytetään lämpönieluna ilmalauhdutusta ja toisessa\nydinvoimalaitoksen jäähdytysveden tulopuolelta otettua kylmää merivettä.\nTyön alussa käsitellään ORC- ja OTEC-prosessien teoriaa yleisesti. Tämän jälkeen\nkäsitellään TVO:n tilannetta ja esitellään ratkaisuja TVO:n omilla arvoilla.\nTeollisuuden Voima Oyj:n (TVO) perusti 16 Suomalaista teollisuus- ja voimayhtiötä\nvuonna 1969. TVO tilasi laitosyksikön OL1 toimituksen ASEA Atom:lta (nykyinen\nWestinghouse AB). Laitosyksikön OL2 rakentamisesta TVO vastasi itse, vaikka laitostoimittaja olikin ASEA Atom. Olkiluoto 1:n (OL1) liitettiin valtakunnan verkkoon\n1978 ja Olkiluoto 2:n (OL2) 1980. TVO rekisteröitiin julkiseksi osakeyhtiöksi\n31.12.2007. Yhtiö tuottaa sähköä omistajilleen omakustannushintaan. OL1 ja OL2\ntuottivat sähköä vuonna 2009 yhteensä 14,5 TWh, joka on runsaat 16 % Suomen\nvuotuisesta sähkönkulutuksesta. Olkiluoto 1:n nykyinen nimellinen tuotantoteho on\n885 MW ja Olkiluoto 2:n 860 MW.\nTVO:n tarkoituksena on jatkuvan parantamisen periaatteen mukaisesti pitää laitosyksiköt aina uudenveroisina huoltamalla ja modernisoimalla laitoksia vuosihuolloissa.\nTästä syystä laitosten käyttökertoimet ovat maailmanlaajuista huippuluokkaa. Tällä\nhetkellä TVO rakennuttaa Olkiluotoon kolmatta ydinvoimalalaitosyksikköä (OL3),\njoka tulee tuplaamaan Olkiluodon sähkötuotannon valmistuttuaan. Heinäkuussa 2010\neduskunta hyväksyi valtioneuvoston päätöksen Olkiluoto 4 ydinvoimalayksikön\n(OL4) periaatepäätöksestä. TVO omistaa Meri-Porin hiilivoimalaitoksen 565 MW:n\ntehosta 45 prosenttia sekä Olkiluodossa sijaitsevan 1 MW:n tuulivoimalan. (Teollisuuden Voima Oyj)\n3 KIERTOPROSESSIEN TEORIA\nTässä kappaleessa käsitellään ORC- ja OTEC-prosessien teoriaa. Tarkastellaan niiden toimintaperiaatetta sekä kerrotaan kummankin prosessin tekniset vahvuudet ja\n3.1 Clausius Rankine\nClausius Rankine -prosessin toiminta-ajatus on esitetty kuvassa 1.\nKuva 1. Yksinkertaistettu höyryvoimalaitoksen prosessi. (Heinimö & Jäppinen 2005)\nHöyryvoimalaitosprosessin toimintaperiaate on: (1-2) Syöttövesipumppu pumppaa\nveden kattilaan kattilan käyttöpaineisena. (2-3) Kattilassa vesi höyrystyy polttoaineen palamislämmön avulla. (3-4) Tulistimessa höyryn lämpötilaa nostetaan paineen\npysyessä vakiona. Turbiinissa höyry paisuu ja höyryn sisältämä lämpöenergia muuttuu mekaaniseksi energiaksi. (4-5) Höyryn paisuessa turbiinissa sen lämpötila ja paine laskevat. Lauhduttimessa höyry lauhdutetaan takaisin nesteeksi ja palautetaan\nsyöttövesisäiliöön. (Heinimö & Jäppinen 2005). Höyryvoima-prosessi on esitetty T,s\ntasossa kuvassa 2 .\nKuva 2. Höyryvoima\naprosessi T,ss tasossa\n3.2 Organnic Rankinee Cycle\nCycle (myöheemmin tässää tekstissä käytetään\nRankine-pprosessi, josssa käytetäään kiertoaineeena sopivaaa orgaanistaa nestettä.\nORC-prossessissa kieertoaineena käytettävään orgaanissen nesteenn latenttiläm\nmpi, kuin ylleensä käytö\nössä olevann täyssuolannpoistetunveeden, joten sen hööyrystymisläämpötila onn matalampii. Näin ollenn höyrystym\nutuu pienempi eneergiamäärä ja\nj orgaanisella kiertoaaineella päästään lähem\nmmönlähteen lämppötilaa. Täm\nmän takia ORC\nuu hyvin matalalle\nmuiden prrosessien hukkalämmö\nön hyödynttämiseen. Orgaanisen\nminaisentalpian puudotus jää myös\nvedenn vastaavaaa pienemmääksi, jolloinn pystytään\nn käyttämään piennitehoista yksivaiheist\nta turbiinia,, jolla on hyvä\nHonkatukiia, Esa, Pitkkänen, Lattuu & Larjola 2000,) (Larrjola & Nuuutila 1995).\nOrgaaniseet kiertoaineeet, joita käytetään\noimalaitosprosesseissa tulistuvat paisuessaan. Täm\nmä tulistus kannattaa\npooistaa ja ohjjata hyödylllisempään kkohteeseen,, esilämmitykseenn, jolloin saaavutetaan parempi prrosessihyötyysuhde. Tähhän käytetäään lämmönvaihddinta, jota kuutsutaan rekkuperaattoriksi.\nKuva 3. S\nSuurnopeusstekniikkaann perustuvaan ORC-pieenoisvoimaalan periaattekaavio.\n(Reunanenn, Honkatukkia, Esa, Pittkänen, Latttu & Larjolaa 2000)\nteet, jotta vo\noidaan samanaikaisestii seurata läm\nKuvaan 3 on lisätty toimintapist\nja entropiaan suhdetta kuvasta 4.\nVäli (1-2) Tulistunut höyry paisuuu turbiinisssa. (2-3) Jääljelle jäänyyt tulistus po\nRekuperaaattorissa. (33-4) Kiertoaine lauhtu\nuu takaisin nesteeksi. (4-5) Kiertoaineen\npaine nosttetaan syötttövesipumppulla. (5-6) Kiertoaine esilämmiteetään Rekup\nperaattorissa. (6-7) Neste höyyrystyy. (7-11) Tulistum\nKuva 4. ORC-Proses\nsi T,s piirroos (Heinimö\nö & Jäppinenn 2005)\nORC- ja vesihöyrypprosessien kattilan\nmpötiladiagrrammeja veertailtaessa voidaan\nötila on suuuri käytettäessä alhaistta painehavaita seelvä ero. Veeden höyrysstymislämpö\nja lämpötiila tasoa. Täästä aiheutuuu vesihöyry\nyn pitkä vaaakasuoran oosan, joka vaikuttaa\ntuorehöyryyn lämpötillaan. Orgaannisella kierttoaineella samalla lämppötilatasollaa, painetaso voidaaan valita läähemmäs krriittistä pain\nnetta. Tällä saavutetaann suhteelliseen alhainen höyryystymislämppö. Kuvassaa 5 on esiteetty ORC- ja\nKuva 5. ORCO\nja vessihöyryprosessien kattiilan lämpötiiladiagramm\nmien vertaillu. (Reunanen, Hoonkatukia, Esa,\nE Pitkäneen, Lattu & Larjola\n3.3 Oceann Thermal Energy\nOcean Thhermal Eneergy Conveersion (myö\npeerustuu merren eri kerrroksissa oleeviin lämpöötilaeroihin. Päiväntasaajan seeudulla merren eri kerrrosten lämpö\nötila ero vooi olla yli 200 astetta. Piintavettä\nkäytetään höyrystimeessä kiertoaaineen höyrrystämiseksi ja syvältää merestä pumpattu\nkylmä vessi toimii lauuhduttimessa jäähdytteeenä. OTEC ei sinänsä eroa periaatteeltaan\nC-prosessistta muuta, kuin\nkiertoaaineen osaltta. OTEC-pprosessin lämpötilaerot ovat huomattavvasti pienem\nn yleisesti ORC-proseesseissa on totuttu.\nn yleisesti ammoniakk\nki, R134A tai jotain\nmuuta vasstaavaa kylm\nssissa turbiinnin tuotostaa häviää n. 20–30\npumppauss- sekä lämm\nmönsiirtohääviöihin. Ihaanteellisestii prosessi tooimii, kun on\nmönlähteenää 26 °C sekkä jäähdytteeenä 4 °C kyylmää vettää. On todetttu, että 1\nMW(nettoo) tuottamiseen vaaditaaan 4 m3/s läämmintä sekä 2 m3/s kkylmää vettää. Kyseisillä arvoiilla laskentaaohjelma anntaa 1,8 MW\nW tehon. Siiitä vähentäämällä 30 % häviöihin saadaaan n. 1,2 MW\nM teho. OTEC\ntarvittsee minimiissään 10 assteen lämpö\ntuottaakseeen sähköä. Kuvassa 6 on esitetty\ny periaatteelllisella tasoolla OTEC:n\nKuva 6. OTEC-toimi\nEC prosessinn häviöt pyysyisivät 20\n0–30 % tasoossa, pitää ppumpattavaan veden\nkeskinopeeus pitää alle 2 m/s. Tästä johtuen käytännösssä laitosten koot rajoittu\n100 MW tehoihin. 1000 MW laittos käyttää 400 m3/s, 26\n2 °C merivvettä. Sitä on\no pumpattava sissähalkaisijaaltaan 16 meetrin putkellla, 20 metriin syvyydesstä. 4 °C vetttä tarvitaan 200 m3/s. Sitä pumpataan\nn syvyydesttä 11 metriää sisähalkaiisijaltaan\nolevalla puutkella. ( OTEC- December 1999))\nKyseisen ORC-prosessin lämpötiloilla kiertoaineena voidaan käyttää lähes mitä tahansa kylmäkoneista tuttua kylmäainetta. Lainsäädäntö kuitenkin rajoittaa eräiden\nkylmäaineiden käyttöä. Tässä kappaleessa käsitellään kiertoaineiksi soveltuvia kylmäaineita ja niiden rajoituksia.\nCFC-lyhenne tulee englanninkielisistä sanoista: chlorine-fluorine-carbon, jotka viittaavat kylmäaineen sisältämiin kemikaaleihin. CFC-kylmäaineet aiheuttavat otsonikatoa ja ovat voimakkaita kasvihuonekaasuja. Yleisimpiä CFC-aineita ovat R11,\nR12, R500 ja R503. Aineiden valmistus- ja maahantuontikielto on ollut Euroopassa\nvoimassa 1995 alusta lähtien. Edellä mainituista syistä CFC-aineet jätetään pois tutkimuksesta. (EY N:o 3093/94)\nHCFC sisältää samat aineet kuin CFC, mutta mukana on myös vety. HCFCkylmäaineet eivät ole niin vaarallisia otsonikadolle, kuin CFC-aineet, mutta nekin\novat voimakkaita kasvihuonekaasuja. Yleisin HCFC-kylmäaine on R22. HCFCaineiden käyttö on jo rajoitettu ja ne tullaan kieltämään vuodesta 2015 eteenpäin.\nNäin ollen HCFC-aineet rajataan myös tutkimuksen ulkopuolelle. (EY N:o\nHFC-kylmäaine sisältää vetyä, fluoria ja hiiltä. HFC-kylmäaine ei itsessään aiheuta\notsonikatoa, mutta se reagoi kloorin ja bromin kanssa muodostaen otsonikatoa aiheuttavia yhdisteitä. HFC-kylmäaineet ovat myös voimakkaita kasvihuonekaasuja.\nYleisimmät HFC-kylmäaineet ovat R134a, R404A, R407C, R410A ja R507. HFCkylmäaineiden käyttöä säätelee asetus: (EY) N:o 842/2006. HFC-kylmäaineista yritetään koko ajan päästä eroon, joten nekin rajataan tutkimuksen ulkopuolelle.\nHC-yhdisteet ovat hiilivetyjä. Hiilivedyt ovat palavia kaasuja, jotka eivät aiheuta otsonikatoa. Niiden vaikutus kasvihuoneilmiöön on verrattain pieni. Yleisimmät kylmäaineina käytetyt aineet ovat isoputaani ja propaani. Propaanin käyttöä tutkitaan\n3.4.5 Muut kylmäaineet\nOn olemassa muitakin kylmäaineiksi soveltuvia aineita, joita ei suoranaisesti voida\nliittää edellä mainittuihin ryhmiin. Esimerkiksi Ammoniakki (NH3) ja Hiilidioksidi\n(CO2). Ammoniakki ei ole kasvihuonekaasu eikä se ole haitallinen otsonikerrokselle.\nAmmoniakki on myös palava neste. Hiilidioksidi on hyvin kauan käytössä ollut kylmäaine. Hiilidioksidi on palamaton ja hyvin yleinen kaasu ilmakehässä.\nTässä tutkimuksessa rajataan pois kaikki CFC-, HCFC- ja HFC-yhdisteet niiden tulevaisuudessa kyseenalaisen käytettävyyden takia. HC-aineista propaani on ominaisuuksiltaan hyvin samankaltainen ammoniakin kanssa. Kahta samankaltaista kiertoainetta ei haluttu ottaa tutkimukseen, joten propaanin ja ammoniakin väliltä valittiin\nammoniakki. Ammoniakki on hyvin yleinen kylmäaine, joten sen saatavuus on hyvä.\nTästä syystä ammoniakki on hyvä ottaa mukaan tutkimukseen. Hiilidioksidin ominaisuudet ovat hyvin erilaiset kuin ammoniakilla. Hiilidioksidi tekee uutta tulemistaan kylmäainesaralla sekä sen saatavuus on hyvä. Myös hiilidioksidin käyttöä tarkastellaan tutkimuksessa.\n4 ORC-PROSESSIN SOVELLUS TVO:N LAUHDELÄMMÖN\nTässä kappaleessa käydään läpi prosessin toiminta TVO:lla vallitsevissa olosuhteissa. Tehdään esimerkkilaskelma ja käsitellään prosessia eri kiertoaineella sekä eri\n4.1 Laskentavaihtoehtoja Excel-taulukkolaskentaohjelmalla\nExcel-ohjelma, jolla tämän työn prosessin toiminta on laskettu, on peräisin Lappeenrannan teknillisestä yliopistosta. Tästä ohjelmasta on lähdetty kehittämään varsinaista\nlaskentaohjelmaa. Ohjelma oli alun perin kehitetty oppilaiden käyttöön harjoitustöissä. Toimintaperiaatteena tässä ohjelmassa oli ottaa energiaa talteen kattilan savukaasuista ORC-prosessin avulla. Laskentaohjelmassa oli otettu myös huomioon turbiinin\njälkeisen tulistuneisuuden poisto rekuperaattorilla. Ohjelmassa oli mahdollisuus tarkastella vain yksiä lämpötila-arvoja kerrallaan. Ohjelmaa muutettiin niin, että se kykenee laskemaan prosessin tilapisteet ja sitä kautta tehot kokonaiselle vuodelle trendin mukaan. Ohjelmaan pitää ainoastaan siirtää koko vuoden lämpötilatiedot, joiden\nmukaan ohjelma laskee saavutettavat tehot. Ohjelmaan liitettiin myös NIST:in (National institute of standards and technology) kokoaman Refprop kirjastotietokannan.\nKirjastotietokannan avulla Excel kykenee etsimään eri kiertoaineilla paineet, lämpötilat, entropian ja entalpian eri lähtötietojen perusteella. Tämä nopeuttaa laskentaprosessia huomattavasti.\n4.2 Esimerkkilaskelma kiertoaineena NH3\nEsimerkkilaskelmassa on valittu olosuhteiksi lämmönlähteeseen 14,47 °C sekä lauhduttimen jäähdytysvedeksi 0,0 °C merivesi. Kieroaineeksi on valittu Ammoniakki.\nOlosuhde on edullisin ammoniakille Excel-laskentaohjelman mukaan. Lämpimän\nmeriveden virtaus höyrystimenä toimivan lämmönvaihtimeen on valittu 100 kg/s.\nLämmönvaihtimien, jotka toimivat höyrystimenä sekä lauhduttimena, ominaisuudet\non valittu Excel-laskentaohjelmalla optimoimalla. Lämmönvaihtimien lämpötilamuutokseksi on valittu 3 K sekä asteisuudeksi 0,8 K. Asteisuuden valintaan vaikutti\nse, että saadaan kiertoaineen virtaus mahdollisimman pieneksi. Tässä tutkimuksessa\nasteisuudella tarkoitetaan lämmönvaihtimilta lähtevien virtausten lämpötilaeroa.\nLaskelmissa ei oteta huomioon rekuperaattorin vaikutusta, koska turbiinin jälkeinen\ntilapiste on päätetty sijaitsemaan kylläisen höyryn käyrällä. Näin ollen turbiinin jälkeistä tulistusta ei tarvitse poistaa. Laskelmissa ei oteta huomioon putkiston ja lauhduttimen painehäviöitä. Oletuksena on, ettei lauhduttimessa tapahdu alijäähtymistä ja\nlämpötila ei nouse pääsyöttöpumpussa sekä kiertoaineen massavirta pysyy samana\nlaskentaohjelmasta, mutta asian selkeyttämiseksi tilapisteet esitetään myös T,s ja p,h\n– prosessin tilapisteet\n– kiertoaineen massavirta\n– jäähdytysveden massavirta\n– turbiineista saatava teho\n4.2.1 Prosessin tilapisteiden laskenta\nTilapisteitä ei lasketa järjestyksessä vaan ensiksi lasketaan höyrystimen jälkeinen tila\nennen turbiinia (1). Tämän jälkeen lasketaan lauhduttimen jälkeinen tilapiste ennen\nsyöttöpumppua (3). Tämän jälkeen lasketaan turbiinin jälkeinen tilapiste ennen lauhdutinta (2), jonka jälkeen lasketaan syöttöpumpun jälkeinen tilapiste ennen kattilaa\n(4). Kuvassa 7 on esitetty pisteiden sijainnit prosessissa. Vastaavat pisteet löytyvät\nmyös kuvasta 8, jossa esitetään veden ja kiertoaineiden lämpötilataso ja niiden ero\nprosessin eri vaiheissa.\nKuva 7. Tilapisteet\n(ssinisellä) ja kiertoaineeen (punaisellla) lämpötilat eri tilapiisteissä\nKuva 8. Meriveden\n4.2.1.1 Piste 1. höyrystimen jälkeinen tila ennen turbiinia\nPisteen 1 arvot riippuvat höyrystimeltä siirtyvän höyryn lämpötilasta. Höyrystimenä\ntoimivan lämmönvaihtimen asteisuus sekä lävitse virtaavan meriveden ∆T tunnetaan.\nNäistä arvoista saadaan kiertoaineen lämpötila joka on kuvassa 9 esitetty pisteenä\nLämpimän meriveden lämpö Tlv = 287,62 K (14,47 °C)\nLämmönvaihtimen asteisuus ∆Ta = 0,8 K\nMeriveden lämpötilamuutos lämmönvaihtimessa ∆T = 3,0 K\nKiertoaineen lämpötila höyrystyneenä. T1 = 283,82 K\nLämpötilaviiva on piirretty liitteessä 1 olevaan ammoniakin T,s tasoon.\nPiirretystä viivasta voimme havaita p1 = 6,29 bar kylläisen höyryn käyrällä. Samalla\nnäemme entalpian olevan noin h1 = 1615,87 kJ/kg ja entropian s1 = 5,96 kJ/kgK.\nKun tiedetään paine ja lämpötila, niin entalpian voimme varmistaa liitteenä 2 olevasta ammoniakin p,h tasosta.\n4.2.1.2 Piste 3. Lauhduttimen jälkeinen tila ennen syöttöpumppua\nTämän pisteen arvot saadaan kun tiedetään lauhtumislämpötila T3.\nKylmän meriveden lämpö Tkv = 273,15 K\nLiitteenä 3 olevasta ammoniakin T,s tasosta näemme paineen lauhtumislämpötilassa,\np3 = 4,94bar.\nKun paine ja lämpötila on tiedossa saadaan entalpia selville liitteenä 4 olevasta ammoniakin p,h tasosta h3 = 360,78 kJ/kg\n4.2.1.3 Piste 2. Turbiinin jälkeinen tila ennen lauhdutinta\nEnnen varsinaisia tilapisteiden arvoja pitää selvittää todellinen entalpia turbiinin jälkeen h2.\nh2 saadaan kaavasta:\nJossa oletettu turbiinin isentrooppi hyötysuhde ηs = 0,82.\nIsentrooppisen paisunnan loppuentalpia\nsaadaan p,h tasosta kulkemalla pisteestä\nh1 = 1615,87 kJ/kg käyrän s1 = 5,96 kJ/kgK suuntaisesti lauhtumispaineeseen\np3 = p2 = 4,94 bar asti. Liitteestä 5 näemme\nT2 on sama kuin lauhtumislämpötila.\nNäillä tiedoin voidaan laskea\n= 1585,64 kJ/kg\n4.2.1.4 Piste 4. Syöttöpumpun jälkeinen tilapiste ennen höyrystintä\nSyöttöpumpun jälkeisen tilapisteen laskemiseen tarvitaan kiertoaineen ominaistilavuus. Ominaistilavuus saadaan laskettua T,s tasosta saatavasta ominaismassasta. Liitteestä 6 nähdään ominaismassan olevan ρ = 636 kg/m3. Näin ollen ominaistilavuus v\nkyetään laskemaan kaavalla:\nPisteen 4 lämpötila on sama kuin pisteessä 3, sekä paine on sama kuin pisteessä 1.\nPisteen 4 entalpia h4 saadaan kaavalla:\nLiitteessä 7 on piirretty koko prosessi T,s tasoon. Liitteessä 8 on sama esitettynä p,h\n4.2.1.5 Kiertoaineeseen höyrystimessä siirtynyt teho\nTässä kappaleessa lasketaan teho joka saadaan siirrettyä kiertoaineeseen merivedestä.\nTeho saadaan kaavalla:\nmeriveden virtaus lämmönvaihtimen lävitse\n= 100 kg/s\nVeden ominaislämpö kapasiteetti\n= 4,19 kJ/kgK\nVeden sisään menolämpötila lämmönvaihtimeen\n= 287,62 K (14,47 °C)\nVeden ulostulolämpötila lämmönvaihtimesta\n= 284,62 K (11,47 °C)\n4.2.1.6 Kiertoaineen massavirta.\nKiertoaineen massavirran laskemiseen tarvitaan kiertoaineeseen siirtynyt teho sekä\nentalpia ero höyrystimen yli. Sijoitetaan ne kaavaan:\n4.2.1.7 Turbiineista saatava teho\nTurbiineista saatavan tehon laskemiseen tarvitaan kiertoaineen massavirta, sekä entalpia ero turbiinin yli.\n4.2.1.8 Syöttöpumpun teho\nPumpun vaatima tehon laskemiseen tarvitaan kiertoaineen virtaus sekä entalpia ero\n4.2.1.9 Jäähdytysveden tarve lauhduttimessa\nJäähdytysveden massavirran laskemiseen tarvitaan lauhduttimessa mereen siirtynyt\nteho ja meriveden lämpötilaero.\nMeriveden sisäänmeno lämpötila\n= 273,15 K (0,00 °C)\nMeriveden ulostulo lämpötila\n= 276,15 K (3,00 °C)\n4.2.1.10 Lauhduttimen lämpövirta\nLauhduttimen lämpövirta Ølauhdutin saadaan laskettua kaavalla:\nNettosähköteho saadaan vähentämällä turbiinin antamasta tehosta syöttöpumpun vaatima teho. Laskelmissa ei ole huomioitu generaattorin hyötysuhdetta eikä syöttöpumpun vetotapaa. Nettosähköteho laskussa on jätetty pois myös mahdollinen kiertovesipumppu, jolla saadaan merivesivirtaus lämmönvaihtimien lävitse.\n4.2.1.12 Prosessi hyötysuhde\nProsessin hyötysuhde kertoo, paljonko kiertoaineeseen siirtyneestä tehosta saadaan\nhyödynnettyä sähkötehoksi. Se saadaan laskemalla kaavasta:\nCarnot-hyötysuhde kertoo suurimman mahdollisen hyötysuhteen, joka tietyllä lämpötilaerolla on saatavilla. Carnot-prosessi on täysin häviötön.\nCarnot hyötysuhde saadaan laskettua kaavalla:\n4.3 TVO:n lähtökohdat ja olosuhteet\nTässä kappaleessa käsitellään lämmön lähdettä, lämmön määrää sekä lämpönielua.\nMitä mahdollisuuksia olosuhteet antavat ORC-tekniikalle ja sen eri sovelluksille.\nYdinvoimalan valvomossa seurataan jatkuvasti eri mittausarvoja niin laitoksen sisällä kuin laitoksen ulkopuolellakin. Laitoksen prosessitietokoneelta on saatu seuraavat\nLaitoksen jäähdytysveden tuloaukon lämpötila. Mittapiste 112K501\nLaitoksen jäähdytysveden poistoaukon lämpötila. Mittapiste 434K575\nUlkoilman lämpötila kahdessa metrissä. Mittapiste 141K511\nTurbiinin päähöyryventtiilin asento. Mittapiste 431K551\nLaitoksen jäähdytysveden tuloaukon lämpötilaa tarvitaan laskelmissa lauhduttimen\ntulolämpötilana. Tutkimuksen ensimmäisessä vaiheessa käytetään lauhduttimessa\nkylmää merivettä. Mittapisteen 112K501 arvo kuvaa mitä parhaiten saatavilla olevan\nmeriveden lämpötilaa. Jäähdytysvesi lämpenee jonkin verran kulkiessaan ydinvoimalan lauhduttimen lävitse. Tämä energia on jätelämpöä, jonka talteenottoa tutkimuksessa selvitetään. Mittapiste 434K575 kertoo minkä lämpöistä merivettä on käytettävissä ORC-voimalan höyrystimen lämmönlähteenä.\nTutkimuksen toisessa vaiheessa tutkitaan mahdollisuutta käyttää ORC-voimalan\nlauhduttimessa lämpönieluna ilmaa. Mittapiste 141K511 kertoo käytettävissä olevan\nilman lämpötilan. Jotta olosuhdetaulukosta tiedettäisiin ydinvoimalan tila sekä sen\naikaansaaman meren lämpenemisen pysyvyys on arvoihin lisätty turbiinin päähöyryventtiilin asentotieto. Tämä arvo kertoo suoraan milloin höyryä on menossa turbiinille aiheuttaen lämpökuormaa jäähdytysveteen. Mittausarvot ovat Olkiluoto 1:n arvoja\nvuodelta 2009 eli ennen vuonna 2010 tehtyjä mittavia turbiini- ja jäähdytysvesimuutoksia. Ennen modernisointeja meriveden lämpenemä oli hieman lähempänä OL3:sen\ntulevia arvoja kuin nykyään modernisointien jälkeen. Kaikki arvot ovat 8 tunnin keskiarvoja.\nLämmönlähde muodostuu meriveden lämpötilasta sekä siihen lisätystä lämpökuormasta, jonka ydinvoimala aiheuttaa tuottaessaan sähköä. Saatavilla oleva lämpötilataso on pienimmillään 13,55 °C ja suurimmillaan 34,99 °C. Arvoista on karsittu pois\npidemmät ydinvoimalan seisokit. Vuonna 2009 vuosihuolto alkoi 3.5 ja päättyi 15.5.\nTuona aikana saadut tulokset pyyhitään pois lopullisista tuloksista niiden tuloksia\nvääristävästä vaikutuksesta johtuen. OL1:llä alkoi 14.11.2009 alasajoon johtanut häiriö, joka kesti hieman yli vuorokauden. Tuo ajankohta karsitaan myös pois tuloksista.\nVuoden aikana on sattunut muitakin lyhyempiä häiriötilanteita, mutta niiden lyhyehkön luonteen takia niitä ei ole tarpeellista erottaa tuloksista.\nTutkimuksessa käytetään kahta eri lämpönielua, merivettä sekä ilmaa. Meriveden\nlämpötila vaihtelee -0,22 °C ja 22,07 °C välillä. Virtaavan meriveden lämpötila voi\nlaskea jonkin verran pakkasen puolelle jäätymättä. Tutkimuksessa kaikki alle nolla\nasteen menevät arvot korjataan nollaksi. Liiaksi pakkasen puolelle menevä merivesi\ntodennäköisesti jäätyisi tullessaan lauhduttimelle aiheuttaen tukkeutumisen. ORCprosessin lauhduttimen tulovesi todennäköisesti otettaisiin ydinvoimalan tulovesikanavasta puhdistuslinjojen jälkeen, jolloin meriveden ollessa kylmimmillään\nsekin olisi jo hieman lämmitettyä. Ilman lämpötilan mittausasemassa oli poissa käytöstä 2.9.2009 ja 28.9.2009 välisenä aikana. Tuona aikana saamatta jääneet mittausarvot on lisätty käsin. Kasinsyötössä arvoiksi syötettiin lämpötilat jotka seuraavat\nmeriveden lämpötilakäyrää. Lämpötiloista piirretyssä trendistä (Liite 9) voidaan havaita ilman lämpötilan seuraavan keskiarvoisesti hyvin lähellä meriveden lämpötilaa.\nTässä kappaleessa käsitellään lämmönvaihtimen ominaisuuksia ja lämmönvaihtimen\nlämmönsiirtoon vaadittavia tehoja.\n4.4.1 Lämmön tuonti ORC-prosessiin\nLämpimän meriveden otto ORC-prosessia varten pitää järjestää ydinvoimalan ulostulotunneliin, jotta lämpötilataso olisi mahdollisimman korkea. Ulostulotunneli sijaitsee lauhduttimen ja aaltoilualtaan välissä. Tässä tutkimuksessa käytetty lämpötilamittaus sijaitsee juuri ulostulotunnelissa. Ulostulotunnelin jälkeen on pinta-alaltaan 600\nm2 avoin aaltoiluallas. Aaltoilualtaan jälkeen vesi menee 220 metriä pitkään poistotunneliin, joka kulkee useita metrejä maanpinnan alapuolella. Poistotunnelista vesi\npoistuu poistokanavaan purkuaukon kautta. Purkuaukko on yhteinen molemmilla\nkäynnissä olevilla laitoksilla. Veden lämpötilataso putoaa ulostulotunnelin ja poistokanavan välissä keskimäärin 0,5 - 1,0 °C. Poistokanavan pituus on noin 470 metriä.\nPoistokanavan päässä on neljä lämpömittausta, jotka sijaitsevat 0,5 metriä meren\npohjasta. Purkuaukosta edellä mainittuihin mittauksiin veden lämpötila laskee virtauksista riippuen 5,0–10,0 °C. OL3:n purkuaukko tulee hieman eri kohtaan. (Asiakirjatunnus 107721. 3.2.2011)\nLämmönvaihtimen sijoittamisessa on otettava huomioon mahdollisimman pieni\npumppaustarve. Tutkimuksen teholaskelmissa ei ole missään vaiheessa huomioitu\nveden siirtämiseen tarvittavien pumppujen tehotarvetta. Edullisinta olisi sijoittaa jonkinlainen putkilämmönvaihdin suoraan ulostulotunneliin jolloin ei välttämättä tarvittaisi minkäänlaista pumppua veden siirtämiseen. Lämmönvaihtimen virtausvastuksen\nvoittamiseksi voi mahdollisesti joutua lisäämään pienitehoisen potkuripumpun. Tämänkaltaisessa lämmönvaihtimen sijoituksessa on ongelmansa. Lämmönvaihdin altistuu jatkuvasti meriveden syövyttävälle vaikutukselle. Lämmönvaihtimen huoltaminen vaikeutuu huomattavasti, mikäli se on upotettuna ulostulotunneliin. Jos lämmönvaihtimeen tulee vuoto, niin se on helposti havaittavissa prosessista suhteellisen\npienestä kiertoainemäärästä johtuen.\nLämmönvaihtimen valinnassa on huomioitava pienen virtausvastuksen lisäksi asteisuus sekä minkälaiseksi säädetään meriveden lämpötilanmuutos lämmönvaihtimen\nlävitse. Tässä tutkimuksessa käytetyllä Excel-ohjelmalla on helppo vertailla lämpötilamuutoksen ja asteisuuden vaikutusta prosessiin. Asteisuuden ja ∆T suhde pitää optimoida, jotta ORC-prosessin hyötysuhde pysyy hyvänä. ∆T ollessa 6 K asteisuus ei\nsaisi mennä yli 0,7 K, jotta ORC-prosessin vuosituotto pysyisi plussan puolella. Näillä lämmönvaihtimen arvoilla vuosituotto on 10,5 MWh. Kuvassa 9 on piirretty nettosähkötehon sekä prosessihyötysuhteen pysyvyyskäyrät.\nSaatu nettosähköteho sekä prosessihyötysuhde. Höyrystimessä kiertävän meriveden lämpötila = +4,99°C ‐ +34,99 °C\nLauhduttimessa kiertävän meriveden lämpötila = ‐0,22 °C ‐ +22,07 °C\nKiertoaine: Ammoniakki. Meriveden virtaus höyrystimessä = 100 kg/s\n1608 2408 3208 4008 4808 5608 6408 7208 8008\nKuva 9. Nettosähkötehon ja prosessihyötysuhteen pysyvyyskäyrä ∆T ollessa 6 K ja\nasteisuus 0,7 K.\nAlentaessa lämmönvaihtimen ∆T 3 K tasolle saadaan asteisuudelle huomattavasti\nenemmän pelivaraa. Asteisuus saa nousta 3,7 K tasolle jolloin vuosituotto on vielä\n5,27 MWh vuodessa. Säädön vaikutus nähdään kuvasta 10.\nKuva 10. Nettosähkötehon ja prosessihyötysuhteen pysyvyyskäyrä ∆T ollessa 3 K ja\nasteisuus 3,7 K.\nNormaalisti lämmönvaihtimen likaantuessa ∆T laskee ja asteisuus nousee. Äärimmäisessä tapauksessa ∆T laskiessa 1 K tasolle ja asteisuuden noustessa esimerkiksi 3\nK tasolle vuosituotto on vielä 53,3 MWh. Kuvassa 11 on esitetty pysyvyyskäyrä kyseisestä tilanteesta. Realistisesti tarkasteltuna asteisuus puhtaalla lämmönvaihtimella\nvoisi olla noin 1 aste. Tällöin paras tuotto saadaan ∆T ollessa 2,8 astetta. Tällä yhdistelmällä päästään 160 MWh tuottoon vuodessa. Kuvassa 12 on esitetty pysyvyyskäyrä edellä mainituilla arvoilla.\nProsessin hyötysuhde ei muutu kuin vähän, mutta laitoksen tehossa tapahtuu suuri\nmuutos kuvien 11 ja 12 välillä.\nKiertoaine: Ammoniakki. Meriveden virtaus höyrystimessä =100 kg/s\n808 1608 2408 3208 4008 4808 5608 6408 7208 8008\nKuva 11. Nettosähkötehon ja prosessihyötysuhteen pysyvyyskäyrä ∆T ollessa 1 K ja\nasteisuus 3 K.\nKuva 12. Nettosähkötehon ja prosessihyötysuhteen pysyvyyskäyrä ∆T ollessa 2,8 K\nja asteisuus 1 K.\n4.4.2 Lämmön vienti ORC-prosessista\nORC-prosessin lauhdutin voidaan TVO:n olosuhteissa toteuttaa kahdella tavalla. Ensimmäinen tapa on käyttää lauhduttimessa kylmää merivettä, jota saadaan ydinvoimalan tulovesikanavasta puhdistuslinjojen jälkeen. Kyseinen tapa on käsitelty edellisissä kohdissa, niin että lauhduttimena toimivan lämmönvaihtimen arvot olivat samat\nkuin höyrystimenä olevan lämmönvaihtimen. Tämä siksi että molemmat lämmönvaihtimet voivat toimia samalla periaatteella.\nToisena tapana on käyttää lauhduttimen jäähdytteenä kylmää ilmaa. Kylmän ilman\nansiosta on mahdollista saada aikaan suurempi lämpötilaero prosessiin. Suurempi\nlämpötilaero tarkoittaa parempaa Carnot-hyötysuhdetta. Kuvassa 13 on esitetty lämpötilaerojen pysyvyys vesijäähdytteisen ja ilmajäähdytteisen prosessin välillä.\nYhdistetty lämpötilan pysyvyys\n∆T (C°) 16\nKuva 13. Lämpötilaerojen pysyvyyskäyrä\nIlmajäähdytyksellä on kuitenkin omat vaikeutensa. Ilman ominaislämpökapasiteetti\non huomattavasti veden vastaavaa pienempi, joka yhdistettynä pienempää ominais-\nmassaan aiheuttaa sen, että lauhduttimen läpi on puhallettava todella suuria määriä\nilmaa. Suuren ilmamäärän siirtämiseen tarvitaan isoja puhaltimia, joiden sähkönkulutus nousee huomattavan korkeaksi.\nKuvassa 14 on esitetty tehon ja prosessihyötysuhteen käyttäytyminen kun lauhduttimessa käytetään ilmaa ja lauhduttimen arvot ovat: ∆T ollessa 2,8 K ja asteisuus 1 K.\nVuosituotto on 227 MWh/a.\nLauhduttimessa kiertävän ilman lämpötila = ‐15,74 °C ‐ +22,53 °C\nKuva 14. ∆T on 2,8 K sekä asteisuus 1 K molemmissa lämmönvaihtimissa. Pysyvyyskäyrässä on esitetty prosessihyötysuhde ja nettosähköteho\nLauhduttimessa jäähdytteenä oleva ilma ei korkeimmillaan käy kuin noin puoli astetta merivettä korkeammalla, joten ei ole juuri olosuhdetta, jossa ilma olisi lämpötilatasoiltaan huonompi jäähdyte kuin merivesi. Parhaimmillaan ilman lämpötila voi olla\nkymmeniä asteita veden lämpötilaa alhaisempi, joka edistää kiertoprosessin höyryn\npaisuntaa turbiinilla. Edellä kuvatussa prosessissa lauhduttimessa tarvittava jäähdytteen virtaus on 419,7 kg/s ja lauhduttimen lämpövirta on korkeimmillaan 1175 kW.\nTämä saadaan laskettua kaavalla 17.\n= 0,98 kg/s\nPisteen 2 entalpia\n= 1620,39 kJ/kg\nPisteen 3 entalpia\n= 421,28 kJ/kg\n= 1 kJ/kg K\nLauhduttimen jäähdytteen sisäänmeno lämpötila\n= 286,05 K\nLauhduttimen jäähdytteen ulostulo lämpötila\n= 288,85 K\nTästä saadaan laskettua lauhduttimen lämpövirta Ølauhdutin kaavalla 18.\nIlman tilavuusvirran voidaan laskea kaavalla 19.\nKoko vuoden aikana alin jäähdytysilman tarve oli 327 m3/s, jolloin lauhduttimen\nlämpövirta on 1099 kW. Vastaavan ilmavirran tuottamiseen ilmajäähdytteisen lauhduttimen läpi tarvitaan 4kpl 2,85 kW tehoista puhallinta.(Fincoil).\nLauhduttimen läpi puhaltavan ilman lämpötilanmuutosta nostamalla saadaan puhallusmäärät huomattavasti pienemmäksi, mutta tämä saa aikaan huomattavan prosessin\nhyötysuhteen ja tehon putoamisen. Kuvassa 15 näemme tehon ja prosessihyötysuhteen pysyvyyskäyränä, ∆T ollessa 6 K.\nKuva 15. ∆T on 6 K sekä asteisuus 1 K molemmissa lämmönvaihtimissa. Pysyvyyskäyrässä on esitetty prosessihyötysuhde ja nettosähköteho\n4.4.3 Yhteenveto laskentatuloksista\nTyössä oli rajattu tukimusta niin, että kiertoaineista otetaan huomioon ainoastaan\nammoniakki ja hiilidioksidi. Lämmönlähteenä toimii pelkästään ydinvoimalan lauhduttimelta poistuva merivesi sekä ORC-prosessin lauhduttimen jäähdytteenä toimii\njoko kylmä merivesi tai ilma.\nHöyrystimenä toimii vesi jolloin lämmönvaihtimen asteisuus on 1 K ja lämpötilan\nmuutos 2,8 K. Kiertoaineiden osalta ammoniakki osoittautui paremmaksi. Hiilidioksidia käyttäessä prosessin kiertoaineen mennessä yli 304 K (30,85 °C) ohjelma ei\nkykene laskemaan prosessin arvoja, koska tilapiste menee ns. kriittiselle alueelle,\njossa kiertoaineen olomuotojen muutokselle ei ole tarkkoja rajoja höyrystyslämmön\npoistuessa. Turbiinien tuottama teho on kutakuinkin sama ammoniakilla ja hiilidiok-\nsidilla, mutta hiilidioksidin kiertoaineen virtaus on huomattavasti isompi ammoniakin vastaavaan verrattuna. Tämä aiheuttaa kiertopumpulle enemmän kuormaa, jolloin\nhyötysuhde laskee. Ammoniakin kiertoaineen virtaus pysyy 1 kg/s tasossa tilanteesta\nriippumatta, mutta hiilidioksidilla virtaus vaihtelee 5,49–16,27 kg/s välillä. Hiilidioksidin osalta prosessin korkein paine on yli 70 bar, mikä tuo prosessin materiaaleille\nomat vaatimuksensa. Ammoniakilla vastaavasti korkein paine on noin 12 bar.\nAmmoniakki on huomattavasti helpompi prosessin ohjauksen kannalta vakaudestaan\njohtuen. Mikäli höyrystimen läpi ajetaan 100 kg/s lämmintä merivettä, tuottaa edellä\nkuvattu prosessi ammoniakilla 160 MWh/a vuodessa ja vastaavasti hiilidioksidilla\nKuvassa 16 nähdään ammoniakin ja hiilidioksidin tehon tuoton erot. X-akselina ovat\npäivämäärät. Kuvasta 16 voimme nähdä, että talvikuukausina tehontuotto on suurempaa kuin kesällä. Myös tehontuoton tasaisuus on talviaikana parempi.\nProsessin teho päivämäärän mukaan.\nKuva 16. Ammoniakin ja hiilidioksidin tehontuotto eri kuukausina\nVastaavasti kuvassa 17 nähdään ilmajäähdytteisen ja vesijäähdytteisen lauhduttimen\ntehontuottoerot. Kuvaajaan on lisätty polynomiset trendiviivat. Ilmajäähdytteisen\nprosessin teho on huomattavasti korkeampi, mutta myös huomattavasti epävakaampi.\nIlmajäähdytteisen prosessin talvikuukausien aikainen tehontuotto on kesäaikaa korkeampi.\nKuva 17. Ammoniakki kiertoaineisen ORC prosessin tehot ilma- ja vesijäähdyteteisellä lauhduttimella päivämäärän funktiona. Polynomiset trendiviivat ovat\nJos koko ydinvoimalan tuottama lämmin merivesi saataisiin utopistisesti ajateltuna,\nkäytettyä ORC-prosessin lämmönlähteeksi, tarkoittaisi se noin 48000 MWh/a tuottoa. Mikä tarkoittaa 0,34 % talteenottoa mereen menevästä hukkaenergiasta. Korvaamalla lauhduttimen jäähdytys ilmalla päästään 68000 MWh/a tuottoon, joka vastaa 0,48 % hyötysuhdetta. Vuonna 2009 laskennallisesti OL1:sellä energiaa meni\nmereen noin 1780 GWh.\nVuonna 2009 OL1 laitoksen läpi menevän meriveden lämpötila nousi keskimäärin\n13 °C.. OL3:sen vastaavaksi lämpötilaksi on laskettu 12 °C, joten lämpötiloista on\nvähennettävä yksi aste jotta voidaan riittävällä tarkkuudella laskea OL3:selta saatavan ORC-prosessin teho. OL3:sen meriveden virtaus lauhduttimen läpi tulee olemaan n. 52,7 m3/s. (Suullinen tiedonanto 6.4.2011).\nMikäli laskentaohjelmaan syötetään suoraan OL3 merivesivirtaukset sekä oletetut\nlämpötilat, niin päästään vesilauhduttimella 0,30 % hyötysuhteeseen sekä ilmalauhduttimella 0,46 % hyötysuhteeseen. Laskentaohjelmassa vuosihuolto jätettiin vastaavaksi, kuin OL1 vuoden 2009 revisio. OL3 revisioista ei vielä tiedetä, joten tämä\nmenettely lienee riittävän tarkka. Kuvassa 18 on esitetty tehon ja prosessihyötysuhteen pysyvyyskäyrä OL3:sen lämpötila arvoilla. ORC-prosessissa käytettiin 100 kg/s\nhöyrystimen lämpimän veden virtauksena. Tuotoksi saatiin 133 MWh/a. Tämä on 27\nMWh/a vähemmän kuin OL1 2009 lämpötiloilla.\nSaatu nettosähköteho sekä prosessihyötysuhde OL3. Höyrystimessä kiertävän meriveden lämpötila = +3,99°C ‐ +33,99 °C\nKuva 18. Nettosähkötehon ja prosessihyötysuhteen pysyvyyskäyrä OL3 arvoilla. ∆T\nollessa 2,8 K ja asteisuus 1 K\nVastaavasti kuvassa 19 nähdään vastaavan tilanteen, jossa lauhduttimessa on käytetty\nkylmää ilmaa. Kyseisen prosessin tuotto on n. 202 MWh/a, joka on n. 25 MWh/a\npienempi kuin OL1 2009 arvoilla.\nSähkön hinnan ollessa n. 60 €/MWh, 5 vuoden takaisinmaksuaikaa laskiessa ilmalauhduttimella varustettu prosessi saa maksaa noin 60 t€. Vesilauhduttimella varustettu saa maksaa vain noin 40 t€.\nProsessi hyötysuhde (%)\nKuva 19. ∆T on 2,8 astetta sekä asteisuus 1 astetta molemmissa lämmönvaihtimissa.\nPysyvyyskäyrässä on esitetty prosessihyötysuhde ja nettosähköteho OL3 arvoilla.\n4.5 1 MW laitos OL3 -laitosyksikön yhteyteen\nTässä kappaleessa perehdytään asioihin joita vaaditaan, jotta ORC-prosessi kykenee\ntuottamaan 1 MW:n tehon mahdollisimman luotettavasti. Riittävä luotettavuus tarkoittaa tässä yhteydessä yli 7000 h/a pysyvyyttä. Excel -laskentaohjelmaa muokattiin\nniin, että se ottaa huomioon tuloksissa 30 % pumppaus ja lämmönsiirtohäviöt. Tämä\nhäviö otettiin pois suoraan ORC-prosessin tuottamasta sähköstä. Laskelmassa on\nkäytetty OL3 laitosyksikön tarjoamaa lämpötilatasoa. Lämmönvaihtimen asteisuus\non 1 K ja lämpötilamuutos 2,8 K. Lauhduttimena toimii kylmä vesi. Laskennan perusteella kyseinen prosessi tuottaa 7000 h kohdalla 1001 kW. Huipputeho tällä prosessilla on 1312 kW. ORC-prosessin pysyvyyskäyrä on esitetty kuvassa 20. Pysyvyyskäyrässä on havaittavissa jyrkkä tehon notkahdus 7800 tunnin kohdilla.\nSaatu sähköteho (30% häviöillä). Höyrystimessä kiertävän meriveden lämpötila = +4,99°C ‐ +34,99 °C\nKiertoaine: Ammoniakki. Meriveden virtaus höyrystimessä = 9500 kg/s\nKuva 20. Laitos joka tuottaa 1 MW tehon 7000 h vuodessa\nLämpimän meriveden virtaus höyrystimen läpi on oltava 9500 kg/s, jotta saavutetaan\nkyseinen tehotaso. Tällä virtauksella laitos tuottaa 8880 MWh/a. Tällä tuotolla viiden\nvuoden takaisinmaksuajalla laitos saa maksaa noin 2,66 M€. Tähän tulokseen päästiin olettamalla sähkön hinnaksi 60 €/MWh.\nOTEC-teorioissa on mainittu, että meriveden virtaus imuputkessa on oltava alle 2\nm/s, jotta häviöiden osuus jää 20–30 % tasolle. Tämä vaikuttaa merivesiputkiston\nkokoon, joka puolestaan tuo lisähaasteita. Putken halkaisijan laskemiseen pitää selvittää veden tilavuusvirta. Tilavuusvirta saadaan laskettua kaavalla 20.\nqmv = meriveden massavirta.\nρvesi = veden ominaismassa\nqv.vesi = veden tilavuusvirta\nTilavuusvirran ollessa selvillä pitää selvittää putken poikkileikkauspinta-ala kaavalla\nSelvittämällä aluksi putken säde, on helpompi lähestyä putken halkaisijaa. Säteen\nlaskemiseen tarvitaan putken poikkipinta-ala. Jos putki ei ole pyöreä, niin poikkipinta-ala tieto riittää. Tässä työssä kuitenkin uskotaan pyöreän putken olevan parempi.\nPutken säde saadaan selville kaavalla 22.\nSaatu säde kerrotaan kahdella, jolloin saadaan putken halkaisija.\nPumpattavasta virtauksesta ja putken koosta voidaan arvioida 30 % häviöt olevan\nuskottavia. Vastaavia virtausmääriä kyetään pumppaamaan putkiston aiheuttamien\npainehäviöiden vallitessa 30 % häviöihin laskettavalla teholla. Laskentaohjelman\nperusteella OTEC-teorioissa mainittu häviöiden määrä on realistinen tekstissä mainitulla optimilämpötilaerolla. 26 °C lämmönlähteellä ja 4 °C jäähdytteellä sekä 30 %\nhäviöillä tuotto on noin 1,2 MW.\nTutkimuksen tulosten perusteella voidaan sanoa, että ORC-prosessilla kyetään tuottamaan sähköä ydinvoimalan hukkaan menevästä lauhde-energiasta pienin varauksin.\nTutkimus jättää jälkeensä vielä joitain kysymyksiä, mitkä pitää ratkaista. Ongelmat\nkoostuvat lähinnä prosessin epävakaudesta, höyrystimestä sekä lauhduttimesta. Prosessin epävakaus johtuu lämmönlähteen sekä lauhduttimen jatkuvasta lämpötilan\nmuutoksista. Ydinvoimalan lauhde-energiaa hyödyntävää ORC-laitosta ei taloudellisessa mielessä ole mielekästä rakentaa. Tämänhetkisellä tietämyksellä ja tekniikalla\nORC-voimala ei maksa itseään takaisin järkevässä ajassa. Julkisuusmielessä pienen\nkoelaitoksen rakentaminen jonkin yliopiston kanssa yhteistyössä voisi olla mielekästä.\nVesijäähdytteisellä lauhduttimella epävakaus ei ole niin iso, sillä meriveden lämpötilan muutokset ovat verrattain hitaita. Ilmajäähdytteisen lauhduttimen ongelmat johtuvat ilman lämpötilan jatkuvasta elämisestä. Vuorokauden sisälläkin lämpötilan\nmuutos voi olla hyvin suuri. Tämänlainen epävakaus aiheuttaa huomattavat vaatimukset prosessin ohjattavuudelle.\nLämmönsiirto höyrystimeen sekä lämmönsiirto lauhduttimesta vaatii vielä eritystä\ntutkimusta. Optimitilanne olisi se, ettei näihin tarkoituksiin tarvitsisi lainkaan hyödyntää sähköä. Tämä tarkoittaisi aivan uudenlaisia lämmönvaihdinratkaisuja. Höyrystimenä ja lauhduttimena pitäisi olla jonkinlainen keräilyputkisto merivesikanavissa. Putkistossa kiertäisi suoraan kiertoaine, jolloin sähköenergiaa ei kuluisi erillisen\nkiertopiirin pumpun tarpeisiin. Tästä haittana on pidentyneestä prosessiputkistosta\njohtuen kierron painehäviön kasvu. Painehäviöiden kasvu aiheuttaa suurempaa energiankulutusta pääkiertopumpulle. Lämmönvaihtimen mahdolliset vuodot toisivat\nmukaan myös ongelmia. Mikäli kiertoaineena on hiilidioksidi, niin prosessin korkea\npaine saattaisi aiheuttaa helpommin vuotoja. Mutta hiilidioksidin vuotaminen mereen\nei tiettävästi aiheuta niin pahoja ongelmia vesistölle kuin ammoniakki. Lämmönvaihtimina toimivat putkistot olisi varustettava vuodosta indikoivin laittein sekä mahdollisesta rakentaa useampi rinnakkain toimiva lämmönvaihdin. Erilliset lämmönvaihtimet saadaan venttiilein erotettua prosessista vuodon sattuessa.\nKäytettäessä merivettä lämmönvaihtimien nopea likaantuminen tuottaa lisää ongelmia. Koska lämmönvaihtimen asteisuuden ja lämpötilan muutos vaikuttaa myös suuresti prosessin tehoon.\nOL3 lämpötila-arvot ovat hieman pienemmät kuin OL1:sen vastaavat arvot. Tämän\nvaikutus tehoon jää lopulta aika pieneksi.\nKustannustarkastelua tehdessä OL3:n yhteyteen kuvatut laitteet 100 kg/s lauhdeveden jäähdytysvirtauksella viiden vuoden takaisinmaksuajalla tuskin on kannattavaa.\nSähkön hinnan ollessa 60 €/MWh saa vesilauhduttimella oleva ORC-prosessi maksaa\n5 vuoden takaisinmaksuajalla n. 40000 € ja ilmalauhduttimella varustettu 60500 €.\nLaskelmissa ei ole otettu huomioon mahdollisien tukien vaikutusta. OL3 laitosyksikön yhteyteen rakennettavan 1 MW nimellisteholtaan olevan laitoksen kustannus saa\nolla 5 vuoden takaisinmaksuaikana 2,66 M€.\nL. A. Vega, Ph.D., Hawaii, USA\nOTEC- December 1999\nTeollisuuden voima oyj. TVO yhtiönä. TVO Lyhyesti. [viitattu 11.3.2011]\nSipilä K. 1997. Tvo:n Olkiluodon voimalaitoksen lauhdelämmön hyödyntäminen. Tutkimusselostus ENE6/8/97. VTT.\nLarjola J., Nuutila M. 1995. District heating plant converted to produce also\nelectric power. 27th UNICHAL Congress, June 12-14 1995, Stockholm. Report 228 E, 14 s., UNICHAL, Zurich\nReunanen A., Honkatukia J., Esa H., Pitkänen H., Lattu J., Larjola J. 2000.\nORC-Voimalan soveltuvuus hyödyntämään dieselvoimalan hukkalämpöä.\nTekes DrNo 1549/401/98, Loppuraportti\nHeinimö J., Jäppinen E. ORC-teknologia hajautetussa sähköntuotannossa\nTutkimusraportti EN B-160\nNeuvoston asetuksen (EY) N:o 3093/94 mukainen ilmoitus otsonikerrosta\nheikentävien valvottavien aineiden tuojille Euroopan yhteisössä\nAnnettu 29 päivänä kesäkuuta 2000, otsonikerrosta heikentävistä aineista.\nTVO:n sisäiset julkaisut\nAsiakirjatunnus 107721.112-OL1/OL2-Jäähdytysvesikanavat-Lopullinen turvallisuusseloste. Julkaistu 3.2.2011\nFincoil. ilmajäähdytteiset SOLAR lauhduttimet sarjat ZA,SA,ZZ.\nSuullinen tiedonanto. Lalli J. 6.4.2011\nLIITE 1. Piste 1 ammoniakin T,s tasossa.\nLIITE 2. Piste 1 ammoniakin p,h tasossa.\nLIITE 3. Piste 3 ammoniakin T,s tasossa.\nLIITE 4. Piste 3 ammoniakin p,h tasossa.\nLIITE 5. h2s ja h2 ammoniakin p,h tasossa.\nLIITE 6. Pisteessä 4 olevan kiertoaineen ominaismassa.\nLIITE 7. Prosessi T,s tasossa.\nLIITE 8. Prosessi p,h tasossa.\nLIITE 9. Lämpönielujen lämpötilat\nPisste 1 ammooniakin T,ss tasossa. LIITE 1\nPiste 1 ammoniaakin p,h tasossa. LIITE 2\nPisste 3 ammooniakin T,s tasossa. LIITE 3\nPiste 3 ammoniakin p,h taasossa. LIIT\nh2s ja h2 ammooniakin p,hh tasossa. LIITE 5\nPisteessää 4 olevan kiertoaineeen ominaism\nmassa. LIITE 6\nProsessi T,s tasossa. LIITE 7\nProsessi p,h tasossa LIITE 8\nmpötilat. LIITE 9\nSATAKUNNAN AMMATTIKORKEAKOULU MUUTOSSUUNNITTELUTOIMISTON MEKAANISEN DOKUMENTAATION KEHITTÄMINEN\nMikael Lehtinen OL1 ja OL2 päämuuntajatilojen sepeliarinan muutostyön suunnittelu\nLeena Yli-Nikkilä TURVALLISUUSLUOKAN 3 YDINPOLTTOAINEEN KÄSITTELYJÄRJESTELMÄN SÄHKÖ- JA AUTOMAATIO-\nKirsi-Marjut Koskinen ULKOPUOLISEN TYÖVOIMAN HANKINTAAN JA HALLINTAAN LIITTYVIEN TOIMINTOJEN SELVITTÄMINEN


OpenIdeat: Eskareiden kouluun tutustuminen\nAluksi koonnutaan juhlasaliin, jossa rehtori toivottaa eskarit tervetulleiksi ja lauletaan yhteislaulu.\nJuhlasalin seinille on kiinnitetty kahden värisi nimilappuja. Eskareiden tehtävänä on etsiä oma nimensä seinältä ja tulla sen jälkeen salin keskelle. Saman värisen nimilapun löytäneet lapset muodostavat jonon. Luokkien tulevat opettajat ovat pukeutuneet samaan väriin kuin ryhmänsä oppilaiden nimilaput ovat. Näin oppilaat itse selvittävät kumpaan luokkaan kuluvat.\nJuhlasalista matka jatkuu opettajan perässä suoraa tai vähemmän suoraa reittiä tulevaan luokkatilaan. Samalla katsellaan koulun tiloja ja tutustutaan niihin.\nOmassa luokassa aloitetaan tutustumisleikeillä:\nMatolle on koottu erilaisia kouluun liittyviä esineitä (muutama enemmän kuin oppilaita) esim. lyijykynä, pyyhekumi, teroitin, viivoitin, penaali, reppu, vihko, aapinen, noppa, rannekello, tyyny, sisäpelikenkä, värikynä. Oppilaat istuvat ringissä esineiden ympärillä. Opettaja aloittaa ottamalla matolta jonkin esineen ja kertomalla: "Minun nimeni on Anniina ja tämä tässä on lyijykynä. Lyijykynää tarvitaan koulussa silloin, kun kirjotetaan jotain." Opettajan vieressä oleva lapsi jatkaa valitsemalla matolta jonkin esineen ja kertomalla mihin sitä koulussa tarvitaan. Opettaja voi auttaa, jos lapset eivät keksi mihin esinettä voidaan tarvita koulussa. Esim. tyyny -> lukunurkkauksessa istumme tyynyjen päällä. Kun kaikki ovat esitelleet itsensä ja esineensä, opettaja toistaa vielä kaikkien lasten nimet ja kertoo mihin heidän esineitään tarvitaan.\nLäpsy: Leikkijät istuvat ringissä. Yksi leikkijöistä on ringin keskellä ja hänellä on lehdestä rullattu "lätkä" kädessä. Joku leikkijöistä sanoo yhden leikkijän nimen. Keskellä oleva lapsi yrittää läpsäistä nimettyä leikkijää ennen kuin tämä sanoo jonkun toisen lapsen nimen.\nOpettaja kysyy: mikä on tärkein varuste, joka jokaisella ekaluokkalaisella pitää elokuussa olla? Lasten nimettyä repun, he saavat värityskuvan repusta.\nTehtävänä on värittää reppu sellaiseksi kuin toivoisi tulevan koulureppunsa olevan.\nNopeimmat värittäjät voivat leikata repun saksilla irti.\nMyöhemmin opettaja kokoaa väritetyt reput taustakartongille roikkumaan naulakkoon. Reppurivi odottaa oppilaita elokuussa luokan edustalla.\nLeikkejä ja liikuntaa ulkona:\nKuka pelkää opettajaa?\nViittaus-hippa: jäätyään kiinni leikkijä jää paikalleen viittamaan. Hänet voi pelastaa läppäämällä "high five" viittaavaan käteen tai laskemalla viittaavan käden alas.\nRivi-piiri-jono: lapset liikkuvat vapaasti leikkialueella. Opettajan vihellettyä pilliin lasten tulee muodostaa opettajan ilmoittama muodostelma (rivi, jono tai piiri).\nVäri koulujutuilla: "kaikki, jotka aloittavat koulun ensi syksynä saavat ottaa 2 askelta", "kaikki, jotka osaavat kirjoittaa oman nimensä saavat ottaa 3 askelta", "kaikki, jotka muistavat oman opettajansa nimen saavat ottaa 2 askelta" jne.\nAikaa tutustumiskäynnille varataan n. 2 tuntia. Lopuksi hyvästellään lapset ja annetaan läksyksi opetella kengännauhojen sitominen kesän aikana.\nLuokassa oppilaat tapaavat myös Ossin,\njoka seikkailee Aapisessa ja opettelee\noppilaiden kanssa lukemaan.\nLähettänyt Anniina-ope klo 21.11\nVau! On sitten eskarillakin kivaa. Vai tuli Jussista Ossi. Aika komea paita.\n27. toukokuuta 2013 klo 23.06


YleX Etusivun kuntavaalisarja: Tiina Elovaara muistuttaa, että perussuomalaiset ei ole syntynyt maahanmuuttokysymysten ympärille | YleX | yle.fi\nJulkaistu 30.03.2017 - 14:52 . Päivitetty 06.04.2017 - 14:46\nMitä perussuomalaiset lupaa nuorille? Onko parempi keskittää lukiot yhteen vai pitää hajallaan ympäri kuntaa? YleX Etusivu tapaa jokaisesta eduskuntapuolueesta nuoren vaikuttajan ennen kuntavaaleja. Jokaiselta kysytään viisi vakiokysymystä.\nTiina Elovaara. // Kuva: Tiinaelovaara.fi / Susanna Hynynen\nPerussuomalaisten Tiina Elovaara on 30-vuotias tamperelainen ensimmäisen kauden kansanedustaja. Nuoresta iästään huolimatta hän on ollut puolueessa mukana jo pitkään – jo ennen kuin se nousi jytkyn myötä suurten puolueiden joukkoon, vakavasti otettavaksi valtakunnalliseksi poliittiseksi voimaksi. Hän pääsi Tampereen kaupunginvaltuustoon ensimmäisen kerran vuonna 2008, vain 21-vuotiaana opiskelijana.\nMoni pitää Elovaaraa outolintuna perussuomalaisissa. Hän on esimerkiksi tasa-arvoisen avioliittolain kannattaja eikä ole profiloitunut maahanmuuttokysymyksissä. YleX Etusivun kuntavaalihaastattelussa Elovaara muistuttaakin, että perussuomalaiset ei ole alkujaan syntynyt varsinaisesti maahanmuuttokysymysten ympärille, vaan puolueen ytimessä on ollut vähäosaisten puolustaminen.\nElovaara toivoisikin, että perussuomalaiset ei näyttäytyisi julkisuudessa pelkästään maahanmuutokysymyksiin keskittyvänä puolueena.\n- Haluaisin nähdä entistä enemmän lasten ja nuorten asioita koskevia kysymyksiä, ympäristöä, sosiaali- ja terveyspuolen asioita. Jos on hallituspuolue, sen perspektiivin pitää olla laaja.\nMiksi puolueesi on täydellinen?\n- Mä en ajattele, että mikään tai kukaan on täydellistä ikinä. Musta on mahtavaa kuulua epätäydelliseen puolueeseen. Meidät kyllä varmaan tunnetaan meidän rosoisuudestamme, ja se on kyllä toisaalta myös vahvuus. Meille on saanut tulla, vaikkei olisi kukaan tai mitään.\n- Kuntavaaliteemaan liittyen toivoisin ensimmäisenä yläasteille opoja. Haluaisin, että kukaan ei tippuisi siinä vaiheessa. Olemme tällä hetkellä tosi huolissamme nuorista miehistä, jotka jättävät varsinkin amiksen kesken. Opinto-ohjaajia tarvitaan lisää. Toisena toivoisin omaishoitajille riittävät resurssit. He tarvitsevat taloudellista tukea, mutta myös henkistä ja fyysistä tukea sekä lomapäivä. Kolmantena toivoisin valtakunnallisesti ja ehkä jopa kansainvälisesti avoimuutta ja sydämellisyyttä. Tässä ajassa ollaan kohdattu aika kovia ilmiöitä, ja musta empatialle olisi tarvetta.\n3. Mitä perussuomalaiset lupaa nuorille? Mistä tiedämme, että näitä vaalilupauksia ei petetä?\n- Meillä on ollut aika vahvasti esillä muun muassa koulukiusaaminen. Olen itsekin tehnyt aiheesta lakialoitteen. Olemme huolestuneita siitä käytännöstä, mikä Suomeen on päässyt syntymään: se on tosi usein kiusattu, joka vaihtaa koulua. Mä olen halunnut lähteä kyseenalaistamaan tätä ajatusta, se lähettää mun mielestä väärän signaalin. Puolueemme lupaa nuorten osalta kiinnittää huomiota ainakin koulukiusaamisasioihin.\n- Paha! Jos pitää näistä kahdesta valita, ehkä säilyttäisin niitä lähilukioita. Suomi on kuitenkin aika harvaan asuttu maa, enkä halua, että koulumatkat on ihan kohtuuttoman pitkiä. Ja haluan uskoa myös lähilukioiden kurssivalikoimaan.\n- Se ensisijaisesti riippuu siitä, onko sinne hyvät julkiset yhteydet. Mutta mikä nyt on kohtuullista, mun mielestä ei tuntia kauempaa saa missään nimessä mennä. Ajatellaan se vaikka kuudenkymmenen kilometrin kohdalle.\nKuuntele Tiina Elovaaran haastattelu kokonaan:\nKorjattu 6.4. kello 14.45: 3. kysymyksessä luki virheellisesti, että vaihtoehtona oli yhdistää lukiot yhdeksi kouluksi, joka on lähellä oppilaita. Oikeasti vaihtoehto oli yksi lukio, jossa hyvä kurssivalikoima.


Kasvohoidot | Joanna's Beauty\nKasvohoidoissa käytössämme on ihotautilääkäreiden kehittämä tehokas tuotesarja Exuviance, laadukas luonnonkosmetiikkasarja Ecooking, ylellistä hemmottelua tarjoava Bebaré ja ihanilla tuoksuilla varustettu korealaista kosmetiikkaa oleva Frudia.\nValikoimastamme löytyy erilaisia kasvohoitoja aina tehokkaista AHA- ja PHA-happohoidoista ja mikroneulauksesta hemmotteleviin hierontahoitoihin.\nJB Signature -kasvohoito sopii sinulle, kun tulet ensimmäistä kertaa hoitoloihimme kasvohoitoon. Sinun ei tarvitse tietää millaisen hoidon haluat, vaan yhdessä kosmetologiemme Venlan ja Sofian kanssa pääset räätälöimään juuri sinun ihon tarpeisiin ja omiin mieltymyksiisi sopivan hoitokokonaisuuden.\nJB Signature All-inclusive -kasvohoito on Venlan special palvelu sinulle, joka haluat täydellisen kokonaisvaltaisen hoidon, ylellisen hemmottelun ja kotihoitotuotteet täydentämään hoitokokemustasi ihosi parhaaksi.\nKasvohoidot ovat saatavilla molemmista salongeistamme Kuusankoskelta ja Kouvolasta. Huomioithan, että salonkimme Kouvolassa sijaitsee kampaamon yhteydessä ja on eläväisempi kuin Kuusankoskella. Suosittelemme varaamaan ajan Kuusankosken salongille, jos haluat rentoutusta ja hemmottelua.\nExuviance 30min kasvohoidot\nSKINstant Glow 65,-\nLyhyt, tehokas, solujen uusiutumista tukeva hoito AHA-kuorinnalla. Hoito kuorii kuollutta solukkoa, puhdistaa ja kosteuttaa ihoa sekä on tehokas häivyttämään ikääntymisen merkkejä. Hoito sopii kaikenikäisille.\nSKINtensive Retinol Repair 95,-\nTehokas hoito, joka palauttaa iholle elastisuutta ja volyymia. Parantaa ihon rakennetta ja tasoittaa epätasaista pigmenttiä. Retinoli kuorii ja edistää solujen uusiutumista. Hyviä tuloksia iholle, jossa on aknea ja arpia.\nExuviance classic kasvohoidot\nSKINdulgence Revitalizing Hydration 75,-\nIhoa kosteuttava, vahvistava ja heleyttävä hoito. Tukee ja edistää solujen uusiutumista.\nSKINnocent Calming 75,-\nRentouttava ja korjaava hoito herkälle ja herkästi reagoivalle iholle. Rauhoittaa ja vahvistaa ihon suojamuuria.\nSKINtervention Blemish-Prone Rescue 75,-\nSyväpuhdistava hoito epäpuhtauksille ja akneiholle. Iho kuoritaan ja talintuotantoa stabiloidaan.\nExuviance anti-age kasvohoidot\nSKINspiration Radiance 115,-\nSoluja uudistava hoito, joka ehkäisee ikääntymisen merkkejä. Erittäin kosteuttava. Parantaa ihon rakennetta ja stimuloi ihon volyymia. Sopii kiinteyttä ja kimmoisuutta menettäneelle iholle.\nSKINbrighten Recovery 115,-\nHehkua tuova hoito, joka tasoittaa ihon sävyjen epätasaisuuksia. Kuorinta ja pigmenttiä vähentävä aine tasoittaa epätasaista pigmenttiä ja ehkäisee niiden syntymistä. Iho on kosteutettu, tasaisemman sävyinen ja hehkuva.\nExuviance täydentävät hoidot\nSKINsational Eyes 45,-\nHellävarainen kuorinta herkälle silmänympärysiholle, rentouttava ja turvotusta laskeva silmänympärysalueen hieronta ja kosteuttava naamio. Heleyttää ja kiinteyttää silmänympärysihoa.\nKasvohoidon yhteydessä 25,-.\nSKINsational Neck 45,-\nHoitaa dekolteen herkkää ihoa. Tasoittaa ihon sävyä ja tekee rakenteesta täyteläisemmän.\nMekaaninen ihonpuhdistus 15,-\nExuviance x JB Signature -kasvohoidot\nJB Signature alk. 75,-\nVaraa tämä palvelu, kun tulet ensimmäistä kertaa kasvohoitoon hoitolaamme. Pääsette yhdessä kosmetologimme Venlan tai Sofian kanssa räätälöimään juuri Sinulle sopivan hoitokokonaisuuden.\nJB Signature All-inclusive 185,-\nJB Signature All-inclusive kasvohoitoon kuuluu Sinulle suunniteltu ja toteutettu Exuviance erikoiskasvohoito, Exuviance SKINsational Eyes -silmänympäryshoito ja SKINsational Neck -decolteehoito, mekaaninen ihonpuhdistus, pitkä hieronta sekä Exuviance kotihoitotuotteiden aloituspakkaus (arvo 39,-).\nOlemme koonneet valikoimaamme seitsemän valmista Exuviance erikoiskasvohoitoa, joista löytyy jokaisen tarpeisiin sopiva hoito.\nNettiajanvarauksessa meillä löytyy palvelu ”JB Signature -kasvohoito”. Varaa tämä palvelu, kun tulet ensimmäistä kertaa kasvohoitoon hoitolaamme. Pääsette yhdessä kosmetologimme Venlan tai Sofian kanssa räätälöimään juuri Sinulle sopivan hoitokokonaisuuden.\nLuxury Gold kasvohoito 75,-\nYlellinen Gold -kasvohoito on kosteuttava, kiinteyttävä ja hehkua antava anti-age -hoito.\n– rentouttava alkupuhdistus shampanja puhdistusemulsiolla ja kasvovedellä\n– hellävarainen kuorinta helmiäisuutetta ja shampanjaa sisältävällä kuorinta-aineella\n– tehokas helmiäisuutetta ja kultahiukkasia sisältävä erikoisnaamio\n– antioksidanttiset, ravitsevat eye padsit häivyttämään ikääntymisen merkkejä ja suojaamaan niitä vastaan\n– kosteuttavaa hyaluronhappoa sisältävät ja kiinteyttävät kultaseerumit kasvoille ja silmänympäryksille\n– kulta-kaviaari hoitovoide, joka palauttaa iholle hehkun, kiinteyttää ja kosteuttaa tehokkaasti\nSuosittelemme varaamaan hoidon yhteyteen kosteuttavan ja rentouttavan hieronnan kasvoille ja decolteelle lisäpalveluista.\nEcooking kasvohoito 70,-\nSisältää alkupuhdistuksen, happokuorintanaamion, tehokapselin ja hieronnan sekä loppuvoiteen. Tehokapselin ja hieronnan sijaan voi valita myös ihonpuhdistuksen ja extra naamion.\nEcooking MEN kasvohoito 70,-\nEcooking kasvohoito miehille. Sisältää alkupuhdistuksen, happokuorintanaamion, tehokapselin ja hieronnan sekä loppuvoiteen. Tehokapselin ja hieronnan sijaan voi valita myös ihonpuhdistuksen ja extra naamion.\nParafiini kasvohoito 50,-\nLämmin hemmotteleva hunajainen parafiinikasvohoito. Alkupuhdistus, lämmin hunajaparafiini.\nJOIK kosteuttava kasvohoito 40,-\nKosteuttava ja hemmotteleva 30min kasvohoito. Alkupuhdistus, kuorinta, naamio, loppuvoide. Kaikki vaiheet tehdään rentouttavasti hieroen.\nFrudia kirkastava kasvohoito 40,-\nKirkastava ja hemmotteleva 30min kasvohoito.\nHoitoon sisältyy alkupuhdistus, kuorinta, hoitovesi, seerumi, sheet mask, huulinaamio ja -voide sekä kasvovoide. Naamioiden aikana kasvoille tehdään akupainantaa.\nKasvohoitoja täydentävät hoidot\nKasvo- ja decoltee alueen hieronta kasvohoidon yhteydessä.\nKasvohoidon yhteydessä tehtävä mekaaninen ihonpuhdistus.\nExtra naamio 13,-\nKasvohoidon yhteydessä tehtävä extra naamio.\nOlemme koonneet valikoimaamme erikoiskasvohoitojen lisäksi kuusi erilaista kasvohoitoa, jotka hellivät aisteja ja mieltä ja hoitavat ihoasi.\nKäytettäviä tuotemerkkejä ovat:\nEcooking, tanskalaista luonnonkosmetiikkaa\nBebaré, ranskalaista ylellisyyttä\nJOIK, virolaista luonnonkosmetiikkaa\nFrudia, korealaista kosmetiikka\nKosmetologiopiskelijalla -25% alennus normaalihinnoista.\nExuviance mikroneulaus 169,-\nMikroneulaushoidossa ihoon tehdään pieniä mikroaukkoja, joiden kautta imeytetään tehokkaasti hoitotuotteiden aktiiviaineet syvälle ihokudokseen – juuri sinne missä ne vaikuttavat parhaiten. Hoidolla aktivoidaan ihon kollageeni- ja elastiinisäikeiden muodostusta.\nHoito on turvallinen, sopii kaikille ihotyypeille ja palautumisaika on alle viikon.\nHoitoa suositellaan sarjahoitona 4-10 kertaa, suositeltu hoitoväli on 1-4 viikkoa.\nSarjahoito tuottaa ihanteellisimman ja pitkäaikaisimman tuloksen. Ylläpitohoitoja voidaan tehdä 3-6kk sarjasta.\nIhon kimmoisuuden puute ja juonteet\nEpäpuhtaudet, talituotannon tasapainotus\nAknen jälkien häivytys\nIhon epätasainen sävy, maksaläiskät\nPsoriasis tai ekseema hoitoalueella\nAutoimmuunitaudit, jotka ovat heikentäneet ihon toipumiskykyä\nHoidon jälkeen +\nEi hikoilua samana päivänä\nHuomioi, ettei ihon kanssa ole kosketuksissa likaiset tekstiilit: vaihda kasvopyyhe sekä tyynyliina puhtaaseen ja huomioi myös, että kaulahuivisi on puhdas\n2 vuorokautta vain kosteuttavia tuotteita kotihoitoon\n2 vuorokauden jälkeen ihoa aktivoivia kotihoitotuotteita on erityisen hyvä lisätä hoitorutiiniin\nAurinkoa on syytä välttää 2-4 viikkoa, SPF 50 suojavoide päivittäin\nAsiantuntevaa ja mutkatonta hoitoa. Hyvät kotihoito-ohjeet. Ehdottomasti tulen uudelleen! (Deluxe happohoito)\nMieletön ammattilainen joka kertoi kokoajan mitä tekee, miksi ja millä voin itse ylläpitää jatkossa kasvojeni hyvää kuntoa. Ihanan rauhallinen tunnelma hoitohuoneessa Viimeisenä, upea lopputulos ja voin ylpeänä kehua saamaani hoitoa muillekkin. Kiitos todella paljon. (Luxury happohoito)\nVenla on kyllä todella huikea ammattilainen! Sain upeat ripset ja mahtavan kasvohoidon! Myös tietotaito on hänellä kohdallaan eikä panttaa tietoa itsellään vaan jakaa sen myös asiakkaalle. Kiitos!!! (Deluxe happohoito)


Suomalainen kansantanssi on edelleen suosittu harrastus\nSuomalaisella kansantanssilla on takanaan pitkä historia, ja se on yhä monen ikäisten keskuudessa suosittu harrastus. Muodikkaaksi harrastukseksi kansantanssit eli tanhut nousivat 1900-luvun alussa raittiusjärjestöjen ja naisvoimisteluliikkeen työn ansiosta. Kansantansseja on tanssittu joka puolella Suomea hieman eri tyylillä jo paljon pidempään, mutta 1800-luvun lopun kansallisaatteen innostamana alettiin tallentaa tanssiperinnettä ylös, jonka ansiosta monet innostuivat kansantansseista. Maantieteellisesti kansantanssiperinne jakautuukin esteettisten ja tyylillisten eroavaisuuksien vuoksi yleensä kolmeen alueeseen: itäiseen eli karjalaiseen perinteeseen, läntiseen ja muuhun Suomeen.\nSuomalaisen kansantanssin juuret ovat muissa eurooppalaisissa tanssiperinteissä ja ne kietoutuvatkin vahvasti Suomen historian eri vaiheisiin Ruotsin vallan ajasta Venäjän suuriruhtinaskunnan valta-aikaan. Varsinaiseksi suomalaisuutta korostaneeksi kulttuurin muodoksi se muotoutui vasta kansallisuusaatteen nousun vaikutuksesta, jolloin tanssin suomalaisia juuri alettiin korostaa.\nKansantansseja on perinteisesti Suomen historian saatossa pidetty suosittuna ajanvietteenä. Kansallisuusaatteen myötä tansseja alettiin kutsua tanhuiksi, sillä “tanssi”-sanaa pidettiin vierasperäisenä tuontitavarana. Ensimmäinen virallinen kansantanssiesitys pidettiin vuonna 1866 Suomen Taiteilijaseuran juhlissa, jonka yksi pääjärjestäjistä oli tunnettu kirjailija Sakari Topelius.\nKansantanssit voivat olla joko ryhmätansseja, joissa tanssitaan symmetriaa noudattaen erilaisissa kuvioissa tai paritansseja, joissa tanssitaan erilaisissa muunnelmissa vapaan viennin avulla. Improvisaatio on tyypillisempää karjalaisessa ja suomenruotsalaisessa tanssiperinteessä kuin muualla Suomessa ja suomenruotsalaisessa tyylissä myös askelletaan pehmeämmin ja pyöritään nopeammin. Harrastuksena kansantanssi jakaantuu esittäviin ja sosiaalisiin ryhmiin. Esittävät ryhmät tarjoavat katsojille elämyksiä ja lisäävät suomalaisen kansanperinteen tietoisuutta suomalaisten keskuudessa. Sosiaaliset ryhmät puolestaan keskittyvät yhteiseen hauskanpitoon, kuten kansantanssiperinteessä on ollut tapana.\nSuomalaiset kansantanssit ovat liittyneet myös kalevalaiseen runoperinteeseen, sillä keskiajalla suosituissa piiri- ja piiritansseissa käytettiin yleensä kalevalamittaisia lauluja. Laulutansseina tunnettuja kalevalamittaisia lauluja kerättiin vielä 1900-luvun alussa Karjalan alueelta ja nykyisin niiden jatkajana on pidetty erilaisia piirileikkejä. Ilonpitoon ja leikkeihin ovat liittyneet Karjalan alueella myös erilaiset kuviotanssit, kuten poloneesi, joita on säestetty laulamalla. Niihin on liittynyt myös muunlaisia kisailuja ja leikkejä, joita on kutsuttu myös karjalaisiksi kisoiksi. Ne ovat perinteisesti olleet suosittuja illanviettotapoja Karjalan alueella.\nTunnetut suomalaiset ryhmätanssit\nSuosituimpia ryhmätansseja ovat perinteisesti olleet erilaiset kontratanssit, kuten angleesi eli solatanssi, enkeliska, kolonnatanssit, kantrilli, franseesi ja purpuri. Enkeliska oli erityisen suosittua 1800-luvun puolivälissä, vaikka se yleistyi Suomessa jo vuosisadan alkupuolella. Tanssi oli suosittua lähes pelkästään tavallisen kansan keskuudessa, eikä sitä juurikaan tanssittu säätyläispiireissä. Nimi viittaa tanssin alkuperään, sillä se tuli Englannista merimiesten mukana ja viittaa siten englantilaisten ruotsinkieliseen nimitykseen. Tanssiin kuuluu enkeliskahypyt eli paikallaan ryhmässä tehtävät hypyt ja kuviossa pujottelu enkeliskakierto.\nEnkeliskasta poiketen franseesi ei yleistynyt kovin laajalle tavallisen kansan joukossa, vaan sitä pidettiin lähinnä säätyläistanssina, eikä se siten saavuttanut samanlaista suosiota. Kolonnatanssit ovat puolestaan kontratansseja, jotka tulevat alun perin Ranskasta ja joissa tanssikuvio muodostuu useista kolmikkoriveistä. Suosituin kontratansseista on kuitenkin ollut perinteisesti katrilli, jota tanssitaan neliössä ja näyttävin puolestaan purpuri. Purpurissa on useita erilaisia näyttäviä osia, jotka ovat aikojen saatossa yhdistyneet useista erillisistä tansseista yhdeksi suosituksi kansantanssiksi, jota tanssitaan eri vuoroissa.\nPareittain tanssittavat suomalaiset kansantanssit\nPareittain tanssittavia kansantansseja ovat muun muassa polska, masurkka, polkka, jenkka, sottiisi, kerenski, hambo ja valssi. Paritanssien on uskottu tulleen Suomeen pääasiassa Keski-Euroopasta Ruotsin kautta, mutta kolmijakoista paritanssia masurkkaa pidetään yleisesti Venäjän kautta tulleena tanssina, ja kerenskin suosio puolestaan juontuu Venäjän vallankumousajoista. Puolasta Ruotsin kautta Suomeen rantautunutta suosittua polskaa voidaan tanssia myös ketjussa ja piirissä, mutta perinteisesti sitä on tanssittu myös pareittain. Polkkaan taas kuuluvat parin nostot ja askelvariaatiot.\nYksi suosituimmista edelleen tanssilavoilla usein toistuvista kansantansseista on jenkka, johon kuuluvat erilaiset hypyt. Ensimmäisessä osassa otetaan kaksi askelta, jonka jälkeen tulee kaksi hyppyä ja toisessa osassa otetaan neljä hyppyaskelta, joiden avulla pyöritään kaksi kierrosta. Vauhdikas jenkka on säilyttänyt suosionsa hyvin, mutta harva muistaa, että sitä tuntemattomampi sottiisi on alkuaan ollut saman tanssin eri variaatio. Sottiisi eroaa jenkasta siten, että siinä ei hypitä, vaan hyppyaskelten sijaan askeleet pysyvät maata vasten.\nKaustisen kansanmusiikkijuhlat tuo näkyvyyttä kansantansseille\nTunnetuimmat kansantanssiperinnettä esittelevät juhlat järjestetään heinäkuussa Kaustisilla. Kansanmusiikkiin ja -tanssiin keskittyvät Kaustisen kansanmusiikkijuhlat on järjestetty jo vuodesta 1968 lähtien. Seitsemän päivää kestävä festivaali houkuttelee yleensä jopa 100 000 kävijää, joten se lisää kansantanssiperinteen näkyvyyttä niin suomalaisten kuin ulkomaalaisten vieraiden keskuudessa. Juhlapihalla on tanssilattia, jossa festivaalikävijät voivat kokeilla erilaisia kansantansseja. Myös esiintyjälistassa on yleensä useita tunnettuja suomalaisia kansantanssiryhmiä. Vuoden 2018 esiintyjälistassa on muun muassa kansantanssi- ja musiikkiryhmä Siepakat ja joensuulainen tanssiryhmä Motora.\nSuomalaiset kansantanssit ovat perinteisesti olleet erittäin suosittuja illanviettotapoja tavallisen kansan keskuudessa. Kansallisuusaatteen yleistyessä kansantanssit kasvattivat suosiotaan harrastuksena ja 1860-luvulta lähtien niitä alettiin myös esittää erilaisissa tilaisuuksissa sosiaalisen ajanvieton lisäksi. Kansantanssit jaetaan ryhmä- ja paritansseihin, joista suosituimpia ovat erilaiset kontratanssit ja paritansseista esimerkiksi jenkka, jota edelleen tanssitaan yleisesti tanssilavoilla. Kansantanssitapahtumista puolestaan tunnetuin ja suosituin on Kaustisilla järjestettävät Kaustisen kansanmusiikkijuhlat, joissa myös tanssi on hyvin edustettuna. Arvion mukaan Suomessa on nykyisin edelleen noin 25 000 kansantanssin harrastajaa.


Tuulta ja Tyrskyjä: Etäpäivän pulinoita\nLähettänyt Ansku klo 17:07\nViherrys 9/9/13 20:35\nSyksyn sininen väri on omanlaisensa auringonpaisteisina päivinä. Taivaan ja veden väri siis. Pehmeän muhkea. Tykkään kovasti.\nAnsku 9/9/13 21:09\nKiitos kommentistasi! :) Odotan jo kovasti ruska-aikaa ja aurinkoisia päiviä jolloin pääsisi kuvaamaan, kun värit ovat parhaimmassa loistossaan.\nullao 10/9/13 06:34\nSyksyn valo on mahtava, joka näissä kuvissasi näkyy hienosti. Mukavia opiskelupäiviä!\nAnsku 10/9/13 08:25\nKiitos kovasti! :) Mukavaa viikon jatkoa sinulle!\nAjatuksien aitta 10/9/13 10:27\nIhanat kuvat ja ihana teksti kortissa!\nTäällä tämä valmis lähihoitaja katsoo ulos ikkunasta ja arpoo, josko tuo sade pysyisi poissa työmatkan ajan (8,5 km), jotta pääsisi pyörän selkään. Saisi lisää virtaa iltavuoroon.\nAurinko pilkottaa lupaavasti pilvien lomasta :)\nAnsku 10/9/13 16:04\nKiitos! :) Kortti on yksi parhaista mitä olen saanut, kyllä pikkusisko tietää. Työniloa sinulle ihanaiselle hoitajalle ja auringonpaistetta työmatkoillesi :)\nSanna K. 10/9/13 17:46\nHei Ansku! Voi ihana ihana kesä, upeita kuvia olet napsinut! Laitoin sulle haasteen osoitteessa http://puolivihreaaelamaa.blogspot.fi/.Mikäli joskus aikaa koulutöiltä jää, niin siinä pientä miettimistä. Mukavaa kouluviikkoa! t.Sanna\nAnsku 10/9/13 19:40\nOi kiitos kovasti Sanna! :) Tottakai otan haasteen vastaan ja menenkin tästä heti sivuillesi tutkailemaan mikä on ns. homman nimi ;) Kiitos ja oikein mukavaa viikon jatkoa sinulle myös! :)\nNonna 10/9/13 18:07\nKyllä on ihanan tunnelmallisia kuvia taas! Ja niin suloisen mussukat noi sinun koirat <3\nAnsku 10/9/13 19:44\nKiitos kovasti Nonna! :) Mieltä lämmittää saada näin ihania kommentteja <3 Mamman mussukoita nuo karvakorvat nimenomaan ovat :D\nKatinka 11/9/13 09:47\nJälleen sai nauttia ihansita fiiliksistä ihanien kuvien kera. Kyllä meillä vaan on kaunis luonto!\nAnsku 11/9/13 16:15\nKiitos paljon Katinka! :) Kaunista on ja ainakin itse saan luonnosta paljon energiaa ja hyvää mieltä :)


Prize of Paris kolikkopeli 🎰 Arvostelu & Pelaa ilmaiseksi\nPelinkehittäjän 2by2 Gaming pelin Prize of Paris ilmainen demo ➤ 📈 Analyyttinen peliarvostelu ✔ lokakuu 2020 täydellinen lista kasinoista ja niiden tarjoamista bonuksista ✔\nNETTIKASINOT JOILLA VOIT PELATA PELIÄ Kanada MAASSA Prize of Paris\nOlemme skannanneet 308 Kanada-nettikasinoa ja löytäneet pelin Prize of Paris 60 näistä kasinoista. 3 kasinoa on asettanut pelin Prize of Paris aulaansa. Keskimääräinen sijoitus kasinoauloissa on 151 (Laskettu yhteensä 308 kasinosta). Pelin Prize of Paris SlotRank maassa Kanada on 1655.\nValmiina pelaamaan oikealla Monte Cryptos?\n120% aikeissa C$240\nLyödä vetoa x35 (bonus ja talletus), Minimitalletus: 30C$, Vanhenee 7 päivää\nValmiina pelaamaan oikealla Go Wild?\n100% aikeissa $3500\nLyödä vetoa x35 (bonus ja talletus), Minimitalletus: 20$\nKAIKKI 59 KASINOA Lataa lisää\nPrize of Paris kolikkopelien tarkistus\nPariisi. Todennäköisesti yksi rakastavimmista ja viehättävimmistä kaupungeista koko maapallolla. Ne, jotka eivät ole koskaan käyneet siellä, haaveilevat selvästi. Lukemattomien elokuvien ja kappaleiden juhlistamaa Pariisia voidaan ansaitusti kutsua yhdeksi houkuttelevimmista kaupungeista, ellei eniten. 2by2 Gamingin upouusi kolikkopeli, joka on kehitetty yhdessä kumppaneidensa kanssa, Microgaming tarjoaa sinulle mahdollisuuden sukeltaa muotipääkaupungin romanttiseen ilmapiiriin ja kokea taika vierailla tässä upeassa kaupungissa.\nPariisin palkinto - muotoilu ja symbolit\nPelin ulkonäön suhteen ei voida sanoa, että Prize of Paris voi tarjota mitään estetiikkaa suunnittelun suhteen kehittäjät ovat omaksuneet toisenlaisen lähestymistavan, mikä tekee grafiikasta todella yksinkertaisen. Se näyttää olevan 90-luvun kolikkopeli eikä moderni peli, se ei kuitenkaan tarkoita, että se ei tarjoa kovin viehättävää tunnelmaa. Se on ääniraita, jolla on keskeinen rooli ja joka auttaa luomaan Woody Allenin elokuva-ilmapiirin, kuten Pariisin keskiyöllä .\nSymbolikokoelma sisältää 10 säännöllistä symbolia, jotka on jaettu 4 matalaan ja 6 korkeimpaan. Palkkasymbolit alkavat alaosassa joukolla AJ-kuninkaallisia, joita seuraavat teekupit, hajuvedet, käsilaukut, mies, nainen ja Eiffel-torni. Tarvitset vähintään 3 symbolia rivillä voittoon, kun taas 5-of-a-kind-kombot johtavat suurempiin voittoihin. Koko sarja kuninkaallisia palkitsee 2x - 2,5x, kun taas palkkiot palkitaan 4-25-kertaisesti. Riemukaaren edustama villi symboli, joka auttaa voittoyhdistelmien muodostamisessa, korvaa kaikki muut säännölliset symbolit. Villillä ei ole omaa arvoa, ja he voivat laskeutua vain keloille 2, 3, 4 ja 5.\nPariisin palkinto - Tekniset tiedot\n2by2 Gamingin luominen ei vaikuta myöskään matematiikkamallin kannalta. Luvut ovat markkinoiden keskimääräisiä arvoja alhaisemmat, joten älä odota, että Pariisin palkinto olisi antelias. Sen voimanlähteenä on erittäin haihtuva matematiikkamalli, mikä tarkoittaa, että joudut osoittamaan kärsivällisyyttä odottaessasi kunnollisia voittoja, kun taas RTP 95,50% vain vaikeuttaa.\nToiminnot tapahtuvat 5x3-kokoisessa asettelussa, jossa on 20 tapaa pelata. Kierrosten pyytämiseen Pariisin palkinnolla vaaditaan vähintään 0,2 dollaria, kun taas korkeimman panoksen vaihtoehto saavuttaa 20 dollaria per kierros. Muiden tilastojen tavoin suurin mahdollinen potentiaali jättää myös paljon toivomisen varaa, jotta kaikki, mitä voit toivoa, ei ylitä 2500x panosta, mikä ei todellakaan ole sitä, mitä voit odottaa erittäin epävakaasta kolikkopelistä.\nPariisin palkinto - Bonuksen ominaisuudet\nSe ei olisi ollut syytä mainita, ellei kehittäjät kyllästäneet pelaamista jännittävillä ominaisuuksilla pitääkseen pelaajat oikeassa tuulessa istunnon aikana. Ei ole niin paljon tekemistä, ollakseni rehellinen, siinä on kuitenkin muutama lisäosa, joka varmasti elävöittää pelattavuutta. Pelaajat hyötyvät ilmaiskierroksista ja Palkinto-ominaisuudesta, joista viimeinen on avain menestykseen täällä.\nIlmaiskierrokset-ominaisuus laukaistaan Scatterien avulla, jotka ovat käytettävissä laskeutumiseen mihin tahansa kelojen sijaintiin peruspelin aikana. Jos 3 tai enemmän ilmestyy, pelaajille annetaan välitön rahapalkinto ja he pääsevät bonuspeliin. Laskeutumiesi scatterien määrä määrittää rahapalkinnon ja annettujen kierrosten lukumäärän:\n3 scatteria - 10 ilmaiskierrosta plus 2x panos.\n4 scatteria - 15 ilmaiskierrosta plus 5x panos.\n5 scatteria - 20 ilmaiskierrosta plus 25x panos.\nUudelleenkäynnistimet eivät kuitenkaan ole mahdollisia, koska Scatterit eivät voi näkyä ruudukossa Ilmaiskierrokset-kierroksen aikana, joten sinun on käytettävä kaiken irti alkuperäisestä kierrosten lukumäärästä.\nSeuraava ja halutuin ominaisuus Prize of Paris -pelissä on oma nimi, joka voidaan laukaista sekä perus- että bonuspelin aikana. Kaikki Eiffel-tornin symbolit näkyvät pinoissa korkeintaan 3 symbolipaikalla, ja aina kun täysi pino laskeutuu ensimmäiselle rullalle peittämään sen kokonaan, palkinto-ominaisuus myönnetään. Pinoa pidetään ensimmäisellä rullalla ja muille rullille annetaan Respin, jonka aikana kolikot putoavat ristikon satunnaisiin paikkoihin ja muuttavat ne Eiffel-tornin symboleiksi.\nRespinin aikana on myös mahdollista hakea lisäpalkintoja. Kun kaikki voitot on suoritettu, pelaajille annetaan bonuspalkinto, jos kiekkoissa 2, 3, 4 ja 5 on vähintään 10 tornisymbolia.\n10 tornisymbolia - 50x panoksesta.\n11 tornisymbolia - 500x panos.\n12 tornisymbolia - 2000x panos.\n💳 Pelaa todella\nJos olet valmis syöksymään toimintaan oikealla käteisellä, suosittelemme, että tarkistat tämän pelin tervetuliaisbonukset aloittaaksesi istuntosi hyvällä nuotilla. Tiimimme skannaa koko online-kasinomarkkinat päivittäin tarjotakseen sinulle parhaat bonustarjoukset, joten muista napata yksi ennen talletusta. Kasinoluettelo on tämän arvostelun yläpuolella, joten selaa vain ylös ja valitse haluamasi. Voit myös seurata tätä linkkiä saadaksesi bonuksen Prize of Paris -palkinnosta .\nPlay Pelaa ilmaiseksi\nOn aina tarpeen kehittää tunne siitä, mistä peli oikeastaan on, ennen kuin kaivaa lompakkoosi, ja olemme iloisia voidessamme ilmoittaa, että voit pelata tämän nimikkeen kokeiluversiota täällä SlotCatalogissa. Vieritä vain tätä sivua pelisäiliöön asti ja käynnistä ilmainen esittely varmistaaksesi, että tämä paikka on mieleisesi, tai seuraa tätä linkkiä pelataksesi Prize of Paris -esittelyä ilmaiseksi .\nPariisin palkinto - tuomio\nEnsivaikutelma kehittyy aina heti, kun lataat sen, ja Pariisin palkinto kääntää sinut varmasti oikeaan mielialaan, ennen kuin edes painat tätä spin-painiketta huippuluokan ääniraidan ansiosta. Grafiikka ei ehkä houkuttele kaikkia, mutta ranskalaisen kulttuurin faneilla ei ole paljon valitettavaa täällä.\nKoko matematiikkamalli on yksi iso asia, joka on tämän paikan Achilles-kantapää. Et saa kunnollista RTP: tä eikä merkittävää maksupotentiaalia, joten huono tilanne saattaa masentaa joitain teistä, varsinkin kun otetaan huomioon, että kyseessä on erittäin epävakaa peli. Siitä huolimatta osumien määrä näyttää olevan pelastaja tässä testivoitojen aikana, ja ominaisuudet näyttivät nousevan melko usein, joten jos olet kunnossa suhteellisen pienellä potentiaalilla, olet tervetullut.\nKaikki sanottu ja tehty, 2by2 Gamingin ideologia jättää varmasti kiistanalaiset ajatukset. Se ei ehkä tarjoa massiivisia maksuja eikä vaikuttavaa grafiikkaa, mutta erittäin viehättävä ilmapiiri yhdistettynä jännittäviin ominaisuuksiin tekee siitä kelvollisen pelattavan otsikon.\nPrize of Paris Paikkojen UKK\n❔ Mikä on paluupelaajien prosenttiosuus Pariisin palkinnosta?\nTämän pelin RTP on vankka 95,50%, mikä on matalampi kuin keskitaso. Lue lisää RTP: stä täältä .\n❔ Kuinka epävakaa on Pariisin palkinto?\nKolikkopeli toimii voimakkaasti haihtuvan matematiikkamallin avulla, joten älä odota joutuvasi voittoihin.\n❔ Mikä on suurin mahdollinen voitto Pariisin palkinnossa?\nVoit toivoa 2500-kertaisen panoksen voittoa, joka on 50000 dollaria yhdellä kierroksella pelatessasi käytettävissä olevan maksimipanosvaihtoehdon kanssa.\n❔ Mitkä bonusominaisuudet sisältyvät Pariisin palkintoon?\nKolikkopelissä on ilmaiskierroksia ja palkinto-ominaisuus, josta on mahdollista saada ylimääräinen palkinto, joka on enintään 2 000x panoksesta.\n❔ Onko Pariisin palkintoa saatavilla ilmaiseksi?\nTietysti. Voit pelata tätä nimikettä täysin ilmaiseksi täällä SlotCatalogissa.\nKanada. Prize of Paris saatavana 3: ssä skannattuissa kasinoissa 308. Kaiken kaikkiaan olemme tarkistaneet kasinot 42 eri markkinoilla. Prize of Paris on saatavana 30 maissa. Markkinat, joilla on suurin kasinomäärä, ovat: NO, FI, DE, CA\nNO 422 117 5 898 Näytä tiedot\nFI 490 117 6 1049 Näytä tiedot\nDE 541 83 4 932 Näytä tiedot\nCA 308 60 3 1655 Näytä tiedot\nPrize of Paris SlotRank\n1650 -2 Multiplier Riches (Red Tiger) 151.00  / \n1651 -2 Chicken Fiesta (Skywind Group) 151.00  / \n1652 -2 Haunted Circus (Hacksaw Gaming) 151.00  / \n1653 -2 Platinum Goddess Extreme (High 5 Games) 151.00  / \n1654 -2 Star Clusters Megaclusters (Big Time Gaming) 151.00  / \n1655 -2 Prize of Paris (2by2 Gaming) 151.00  / \n1656 -2 11 Champions (Gameburger Studios) 151.00  / \n1657 -2 Fortress Charge (Crazy Tooth Studio) 151.00  / \n1658 -2 Fox Fire (High 5 Games) 151.00  / \n1659 -2 Da Vinci Extreme (High 5 Games) 151.00  / \n1660 -2 Capital Gains (AGS) 151.00  / \nPrize of Paris SlotRank-tiedot\nSeuraamme valtaosaa kasinoista, joista löydät Prize of Paris 2by2 Gaming: stä monissa eri maissa. Sijoittavatko nämä kasinot pelin aulaan vai eivät? Mikä on Prize of Paris: n keskimääräinen sijainti kasinoiden aulassa ja miten se on muuttunut ajan myötä? Meillä on vastauksia. Päivittäin keräämme kerättyjen tietojen perusteella SlotRankin, joka heijastaa pelin suosiota. Napsauta painiketta nähdäksesi yksityiskohtaiset tilastot ja SlotRank-laskelmat.\nPrize of Paris Määritteet\nOminaisuudet: FreeSpins, Hajota symbolit, Pino, Villi\nMuut : Musta, Violetti, Romanssi, rakkaus, Eurooppa, Ranska, Kukat, tee\nCafe de Paris (888 Gaming) 888 Gaming


Inka Ikonen kertoo rehellisesti, kuinka masennus vaikuttaa parisuhteeseen.\n09.06.2020 klo 20:50 (muokattu 10.06.2020 klo 9:35 )\nKatsoin miestäni silmät viiruina. Hän katsoi takaisin hämmentyneenä. Raivo kupli sisälläni ja pyrki ulos. Tuntui kuin olisin seurannut tilannetta hidastettuna itseni ulkopuolelta. Tiesin, mitä seuraavaksi tapahtuu, mutten voinut enää pysäyttää itseäni.\nSain raivokohtauksen. Silmäni pullistuivat, huusin ja viuhdoin käsilläni turhautuneena.\nHetki hetkeltä näin, kuinka mieheni sulkeutui kuoreensa ja kivettyi. Tiesin, että yllätyshyökkäyksen takia hänen päässään löi tyhjää. Hän yritti kipeästi keksiä jotain järkevää sanottavaa, jolla rauhoittaa minut.\nHänen sulkeutumisensa sai minut raivoamaan entistä kovempaa. Jossain kohtaa voimani loppuivat ja aloin mököttää.\nSyy raivoamiselle saattoi olla mikä tahansa. Haastoin riitaa tahallani. Sisimpäni kihisi ehtymätöntä ärtymystä.\nInka Ikonen kertoo videolla, mikä auttoi häntä masennuksen aikana.\nMiten masennus näkyy parisuhteessa?\nOlemme seurustelleet mieheni kanssa lähes kahdeksan vuotta. Masennus oli mukana kuvioissa alusta saakka. Emme olleet ehtineet hitsautua yhteen tai kokea haasteita, joista olisimme saaneet työkaluja sairauden käsittelyyn. Emme olleet ehtineet totuttautua hankalista asioista kommunikoimiseen. Masennus teki kuilun välillemme.\nEnsimmäiset vuodet yhdessä mieheni muistaa sumuisina. Ankeina ja harmaina. Pahantuulisuuteni takia hän ei uskaltanut olla kovin näkyvästi esillä. Hän joutui pienentämään itseään välttääkseen raivoni.\nMasentuneena olin itsekäs. Maailmani pyöri itseni ja pahan oloni ympärillä. Mieheni tunteet ja tarpeet jäivät pimentoon. Parisuhteemme dynamiikka oli se, että minä olin hauras ja tarvitseva. Mieheni oli vahva puu, johon minä ripustauduin.\nHän koki, ettei voinut olla kotona kuin, no, kotonaan. Osasin olla kamala pirttihirmu. Yritin tiukasti kontrolloida esimerkiksi kodin siisteyttä. Kun pään sisällä oli sekavaa ja tunkkaista, halusin huolehtia, että edes ympärilläni oli siistiä. Tämä oli lapsuudenkodista opittu toimintamalli, jota toistin.\nMasentuneena juuri mikään ei kiinnostanut tai tuntunut miltään. Olin jatkuvasti väsynyt. Käytin paukkuni töissä, jossa voimavarani vei leveän hymyn liimaaminen naamalleni. Kotona kulissit romahtivat ja purin uupumuksen ja padotut tunteet mieheeni. Itkin ja kiukuttelin.\n– Masentuneena ihminen ei ole sama kumppani kuin normaalisti. Voimat ovat vähissä eikä parisuhdetta jaksa hoitaa. Se aiheuttaa syyllisyyttä, häpeää ja riittämättömyyden tunnetta. Lisäksi voi kokea pelkoa siitä, että kumppani ei jaksa odottaa vaan lähtee. Se voi aiheuttaa ahdistusta siitä, ettei parane riittävän nopeasti, sanoo erityistason seksuaaliterapeutti (NACS) Marja Kihlström.\nKihlströmin mukaan masentuneen tärkeimpiä tehtäviä on kuitenkin antaa itselleen lupa olla sairas ja parantua omassa tahdissaan.\nKumppanin taas pitäisi kuulostella tarkasti itseään ja omia voimiaan. Kumppani voi kokea valtavaa yksinäisyyttä, avuttomuutta, hämmennystä, uupumusta ja kaipausta toisen luo. Masentunut voi tuntua vieraalle.\n– Kumppani ei voi ottaa toisen kipua pois, vaikka kuinka haluaisi auttaa. Se aiheuttaa turhautumista. Olisikin tärkeää, että myös kumppani saisi ammattiapua tai saisi vertaistukea, Kihlström sanoo.\nMiten masennus vaikuttaa seksielämään?\nSairauteni aikana saattoi mennä pitkiäkin aikoja, ettemme harrastaneet seksiä. Mitä pidempi aika kului, sitä suuremmiksi kasvoi kynnys ja suorituspaineet. Jos yritimme, usein tilanne päättyi pettymykseen.\nInhosin itseäni ja kehoani. Alapääni oli täysin tunnoton. Kiihottuminen oli lähes mahdotonta.\nVaikka yritin keskittyä mieheeni, sisäinen ääneni vaati tilaa itselleen. Ääni sanoi, ettei tästä kuitenkaan mitään tule. Turha yrittää.\nMieheni huomasi, että olin poissaoleva. Hän aisti, että pinnani alkoi jälleen kiristyä. Hän kysyi, oliko kaikki hyvin. Aloin itkeä. Halusin luovuttaa. Tunnelma oli epämukava ja kaikin puolin alaston.\nTällaista seksielämämme oli koko masennukseni ajan. Se jätti syvät jäljet ja vaikka sairastumisestani on jo vuosia, vaikuttavat ne yhä.\nItsetuntoni on huono ja heijastan omia ajatuksiani mieheeni. Uskon, ettei hän halua minua tai näe minua seksikkäänä.\n– Masennus puhuu sairastuneen kautta. Onkin hyvä opetella erottamaan, että puhunko nyt minä vai masennus. Kun äänen tunnistaa, sen voi opetella pysäyttämään, Kihlström sanoo.\n”Lääkärit eivät kerro riittävästi”\nAsiantuntijoiden mukaan masennus hyvin todennäköisesti heijastuu seksielämään. Masentunut voi kokea haluttomuutta, tunnottomuutta, orgasmi- ja erektiovaikeuksia. Ongelmiin vaikuttaa niin itse sairaus kuin masennuslääkkeet.\nHUS:in psykiatri Kari Raaskan mukaan seksuaalihaitat ovat hyvin yleisiä paljon masennuksen hoidossa käytetyissä SSRI-lääkkeissä. Ongelmat saattavat tulla masentuneelle yllätyksenä, joka on Raaskan mukaan valitettavaa.\n– Lääkettä aloitettaessa olisi oleellista kertoa aloitus- ja lopetusoireista sekä seksuaalihaitoista, mutta lääkärit eivät kerro näistä varmastikaan riittävästi. Syy lienee kiire, mutta tällöin pitäisi vähintään ohjata potilas luotettavan tiedon äärelle. Potilaalla voi olla korkea kynnys ottaa asia itse esille, Raaska sanoo.\nMasennuksen aiheuttamat ongelmat seksielämässä voivat aiheuttaa sairastuneella syyllisyyttä ja suorituspaineita.\nJos on persoonaltaan miellyttäjä ja alistuja, täytyy tarkkailla itsestään sitä, ettei suostu seksiin vastentahtoisesti vain, koska toinen haluaa. Kihlströmin mukaan se voi rikkoa suhdetta.\n– Tilanteessa tarvitaan kumppanin ymmärrystä. Masentuneella on lupa olla haluamatta ja harrastamatta seksiä. Se on vain väliaikaista. Sen sijaan kumppani voi tarjota turvallista läheisyyttä, mutta jos masentunut ei halua sitäkään, sen pitää olla ok, Kihlström sanoo.\nKumppanin tunteet ääripäiden välillä\nKihlströmin kokemuksen mukaan kumppanin tunteet tilanteessa sahaavat kahden ääripään välillä: joko hän ymmärtää tai on totaalisen turhautunut.\nKumppanin onkin hyvä miettiä, mitä kaipaa. Voiko fyysisen tarpeen tyydyttää sooloseksillä ja henkisen tarpeen pötköttämällä sylikkäin sängyssä?\nSinkkuna elävän masentuneen voi olla vaikeaa saada tyydytettyä henkisiä ja fyysisiä tarpeitaan. Voi kaivata läheisyyttä, muttei ole voimia etsiä kumppania.\n– Jos ei saa kosketusta keneltäkään, voi se jopa hidastaa toipumista. Jo se, että voi halata ystävää, tekee paljon.\nMiten masennuksen taustasyyt vaikuttavat parisuhteeseen?\nMinun masennuksen ja yleistyneen ahdistuneisuushäiriön ja paniikkihäiriön taustalta löytyi hyvin tyypillisiä tekijöitä: lapsuuden traumaattisia kokemuksia, perinnöllinen alttius sekä kielteinen elämänmuutos.\nKasvoin epävakaassa lapsuudenkodissa, jossa oli ylisukupolvista henkistä ja fyysistä väkivaltaa. Olin tottunut väkivaltaan. Se tuntui jollain tapaa tutulta ja turvalliselta. Siksi ajauduin väkivaltaisiin parisuhteisiin.\nYhdessä parisuhteessa mies petti ja jätti lukemattomia kertoja. Toinen päättyi poikaystäväni itsemurhaan.\n– Ihminen saattaa elää pitkään vaikeassa tilanteessa tai hakee puolisokseen vanhempansa kaltaista, koska siinä on jotain tuttua. Epänormaalista tuleekin normaalia, Ihmissuhdeterapiakeskuksen psykoterapeutti Ulla Oksala sanoo.\nNämä kokemukset nousivat esiin parisuhteessani nykyisen kumppanini kanssa. Olin pelokas ja säikky, epävarma ja mustasukkainen.\nYhtäältä pelkäsin menettäväni hänet, toisaalta minun oli vaikea sitoutua. Olin nimittäin varma, että hän kuitenkin pettää ja jättää. Siksi yritin ajaa häntä pois ja olin mahdollisimman hirveä.\n– Onhan se niin, että mikäli on hyvin voimakkaita ja traumaattisia kokemuksia taustalla, ne tulevat näkyviin nykysuhteissa. Monesti uusi, turvallinen tilanne elämässämme aktivoi aiemmat kipeät kokemukset. Kun on turvallista, voimme kohdata ja käsitellä ne, Oksala sanoo.\nJuuri näin kävi minunkin kohdallani. Suhteeni nykyiseen mieheeni on ollut alusta asti turvallinen ja tasapainoinen. Paska on päässyt nousemaan pintaan. Sillä on ollut tilaa tulla käsitellyksi.\n– Parhaimmillaan uusi suhde mahdollistaa muutoksen. Uusi kumppani omalla turvallisella, selkeällä, ennakoitavalla käyttäytymisellään ohjaa ihmistä kohti uutta, Oksala jatkaa.\nVoiko parisuhdetta hoitaa masentuneena?\nMarja Kihlström pitää mahdottomana sitä, että ainakaan akuutissa masennuksen vaiheessa sairastunut voisi hoitaa parisuhdetta.\nMasentuneen on tärkeintä keskittyä itsensä hoitamiseen. Käydä terapiassa ja huolehtia hyvinvoinnistaan. Tässä kumppani voi tukea.\n– Pitäkää kiinni rutiineista sekä päivä- ja ruokarytmistä. Liikkukaa ja menkää nukkumaan yhdessä, Kihlström neuvoo.\nMasentuneen on kuitenkin tärkeää muistaa, ettei kumppani ole terapeutti. Kaikkea ei voi kaataa hänen niskaansa.\n– Muistakaa, että olette toisillenne me. Olkaa samalla puolella, älkää antako masennuksen tulla teidän väliin, Kihlström muistuttaa.\nMiten parisuhde selviää masennuksesta?\nVaikka masennuksen vuodet olivat ankeita meille molemmille, pääsimme eteenpäin. Mieheni oli kärsivällinen, koska hän näki minussa kovan haluan parantua. Me molemmat uskoimme yhteiseen tulevaisuuteen ja siihen, että sairauden aiheuttama tilanne on vain väliaikainen.\nMasennus kuitenkin jätti jälkensä. Se vaikutti esimerkiksi parisuhteemme dynamiikkaan: mieheni oli vahva, minä hauras. Kun aloin toipua ja ottaa enemmän tilaa, jouduimme hakemaan roolejamme uudelleen.\nKävimme viime syksyn pariterapiassa. Halusimme käsitellä vanhat kuonat ja saada työkaluja parempaan kommunikointiin ja syvemmän yhteyden luomiseen.\nTerapia avasi silmäni siitä, kuinka helposti uhriuduin ja ajoin mieheni nurkkaan hyökkäävällä, vaativalla asenteellani. Terapia auttoi miestäni tunnistamaan tunteitaan, ilmaisemaan niitä ja sanoittamaan ajatuksiaan. Opimme kunnioittamaan toistemme temperamenttia ja erirytmisyyttä.\n– Kannattaa tutustua toiseen uudelleen. Antaa toisen kertoa, kuka hän on, sillä masennuksen jälkeen kumppani on uusi kumppani. Parhaimmillaan se on mahdollisuus entistä syvempään suhteeseen, Kihlström sanoo.\nFreelance-toimittaja Inka Ikonen kertoo tässä juttusarjassa omia kokemuksiaan masennuksesta. Tämä juttu on juttusarjan seitsemäs osa. Voit lukea jutun muut osat linkeistä alta. Toimittaja Inka Ikonen käsittelee masennusta ja muita mielenterveysaiheita myös Inka I -blogissaan ja Instagramissa inka.ikonen-tilillään.


Vaatteiden hinnat nousevat - Anniina Nurmi\n04/11/2010 24/05/2017 Käyttö Tuotantoketju\nKauppalehti uutisoi tänään torstaina 4.11.2010 vaatteiden hintojen merkittävästä noususta. Syitä on monia: niin raaka-aineiden hintojen nousu kuin tehtaiden tuotantovaikeudet.\nPuuvillan kysyntä on kasvanut, mutta tuotanto ei ole kasvanut samaan tahtiin. Yksi syy tuotannon ehtymiseen on se, että monet viljelijät ovat siirtyneet tuottoisampiin viljelyskasveihin. Puuvillan hinta on noussut merkkittävästi; Kauppalehden mukaan puuvilla on kalleimmillaan 140 vuoteen. Puuvillan markkinahinta on tosin ollut jo pitkään järkyttävän alhainen, eikä viljelijälle ole jäänyt siitä juuri mitään käteen. Eli hyvä näin.\nToinen tekijä vaatteiden hintojen nousuun on Kiinan tehtaiden toimitusvaikeudet. Laman aikana kymmenet tuhannet kiinalaiset tehtaat sulkivat ovensa. Nyt talouden elpyessä tehtaat eivät ole pysyneet kasvavan kysynnän tahdissa. Tähän suuri syy on se, että tehtaiden on ollut vaikea löytää ammattitaitoisia työntekijöitä satojentuhansien ompelijoiden siirtyessä paremmin palkattuihin ammatteihin.\nKiinan vaurastuessa myös palkat nousevat, eikä työvoima enää olekaan niin halpaa kuin mihin on totuttu. Länsimaiset tuotemerkit eivät tosin ole näemmä valmiita maksamaan oikeudenmukaisempia palkkoja vaan yritykset siirtävät tuotannon rannikolta Pohjois-Kiinaan tai muihin Kaukoidän maihin (kuten Indonesiaan ja Intiaan).\nSilti on toivoa, että tilanne kääntyisi oikeudenmukaisemmaksi. On jo vuosia eletty tilanteessa, jossa länsimaiset yritykset ovat sanelleet vaatetuotannon ehdot Kiinassa, mutta nyt kiinalaiset vaatetehtaat voivatkin jo valita, kenelle toimittaa ja millä hintaa.\nEhkä hintojen nousu ei olekaan niin huono asia.\nKauppalehden artikkeli luettavissa täällä.\nPreviousMade in somewhere far far away\nNextUusi ekolehti Huili


Tyttöystävä sai puukosta – toi väärää ruokaa kotiin – Stara\nTyttöystävä sai puukosta – toi väärää ruokaa kotiin\nOhhoh! 3.2.2014, 14:50 · Terhi Piiroinen\nOn olemassa miehiä, jotka pitävät naistaan kuin kukkaa kämmenellä ja niitä toisia herroja, jotka saattavat alistaa ja käskyttää kultaansa. Nyt eräs unelmien poikaystävän vastakohta on noussut otsikoihin törkeän käyttäytymisensä johdosta.\nMiehen nimi on Michael Corsey ja hän puukotti tyttöystäväänsä, koska nainen oli tuonut väärää ruokaa kotiin. Kyllä, luitte oikein. Se ei siis riittänyt Corseylle, että nainen ylipäätään kantoi ruokaa miehelleen, vaan tyttöystävän olisi pitänyt tuoda hänelle kanaleipä. Sen sijaan nainen oli ostanut pizzaa.\nTyttöystävä selvisi puukotuksesta säikähdyksellä. Kyseessä ei ole ensimmäinen mitätön asia, joka johtaa pariskunnan veriseen välienselvittelyyn. Kerroimme taannoin naisesta, joka puukotti tulevaa sulhastaan, koska heille oli tullut erimielisyyksiä häissä käytettävästä värimaailmasta.


Matkailuautojen huolto Kuusamo | Tutustu palveluihimme!\nMatkailuautojen huolto asiantuntemuksella Kuusamossa\nSäännöllinen huolto auttaa pitämään matkailuauton tai matkailuvaunun hyvässä kunnossa. Teemme matkailuautojen huollot kokenein ottein korjaamollamme Kuusamossa. Autamme myös silloin, kun ajoneuvoon tulee vikaa. Korjaamomme hankkii huolloissa ja korjauksissa tarvittavat varaosat.\nPidä matkailuautosi ja -vaunusi kunnossa!\nSaat Kaamos-Autolta kaikki palvelut, joiden avulla pidät matkailuautosi tai matkailuvaunusi käyttökuntoisena, turvallisena – ja tietenkin mukavana matkustaa. Teemme huollot, katsastuskunnostukset ja vaihdamme kemiallisen käymälän kemssa-aineet. Korjaamme myös kaasulaitteet ja teemme niille tarvittavat koeponnistukset!\nMatkailuautojen ja matkailuvaunujen palveluihimme kuuluvat:\nkaasulaitteiden korjaukset ja koeponnistukset\nkemssa-aineiden eli kemiallisen käymälän aineiden vaihdot.\nMatkailuauton tai -vaunun vuosihuolto\nTyypillisesti matkailuauton tai -vaunun vuosihuolto sisältää alla luetellut toimenpiteet. Teemme lisäksi tarvittaessa erikseen alustan kuntohuollon, jossa muun muassa vaihdetaan moottoriöljyt ja suodatin.\nAutamme vahingon sattuessa\nAutamme myös tilanteissa, joissa matkailuauto tai -vaunu hajoaa. Toimimme yhteistyössä kaikkien suomalaisten vakuutusyhtiöiden kanssa, joten myös vahinkotarkastukset onnistuvat meillä. Hoidamme puolestasi myös kaiken tarvittavan yhteydenpidon vakuutusyhtiösi kanssa. Varaathan ajan vahinkotarkistukseen aina etukäteen!\nTeemme matkailuautojen huollot Kuusamossa pitkällä kokemuksella.