M2 Beauté - Eyelash Activating Serum - Metti Forssell\nMitä olet tehnyt ripsillesi, kun ne ovat noin pitkät? Käytätkö jotain ripsiseerumia, kun ripsesi ovat noin tuuheat? Upeat ripset, mikä on salaisuutesi? Ei sen niin väliä mitä olen viime viikkojen aikana instagram storyni puolelle julkaissut, katsojien huomio on vääjäämättä kiinnittynyt ripsiini. Kieltämättä itsekin olen yllättynyt, miten mahtavasti ripseni ovat kasvaneet.\nNyt saan vihdoin ja viimein kertoa teillekin salaisuuden runsaasti pituutta kasvaneiden ripsieni takana. Kyseessä on juuri Suomeen lanseerattu merkki nimeltä M2 Beauté. M2 Beauté on saksalainen brändi, joka on erikoistunut innovatiivisiin ja laadukkaisiin kosmetiikkatuotteisiin. Eritysesti merkki tunnetaan heidän EYE CARE – tuotelinjasta, joka sisältää monia tehokkaita ripsien ja kulmien kasvua edistäviä tuotteita. Jokaisen tuotteen lähtökohtana on tarkkaan valitut aktiiviainesosat, jotka todistetusti vaikuttavat ihoon optimaalisella tavalla.\nNyt reilun kahden kuukauden ajan olen käyttänyt M2 Beautén Eyelash Activating Serumia, joka on ripsien kasvua tehokkaasti aktivoiva seerumi. Tuote lupaa säännöllisellä käytöllä ripsien kasvavan jopa 50% aiempaa pidemmiksi sekä tuuheammiksi ja ainakin omalla kohdallani tuote on lunastanut tämän lupauksen. Huomaan ripsissäni valtavan eron kahden kuukauden seerumin säännöllisen käytön jälkeen. Seerumin uniikissa koostumuksessa yhdistyy ripsiä hoitavat ainesosat tehokkaaseen aineiden yhdisteeseen. Yhdessä nämä ainesosat vahvistavat ja stimuloivat sekä aktiivisesti toimivia että lepovaiheessa olevia ripsien juuria, ja edistävät siten todistetusti ripsien kasvua.\n(Yläpuolen kuvassa ripseni luonnollisessa tilassa ilman taivutusta tai ripsiväriä seerumin kahden kuukauden käytön jälkeen)\nVasemman puoleisessa kuvassa ripseni muutama päivä ripsipidennyksien poistamisen jälkeen. Kuvassa olen sekä taivuttanut ripseni että laittanut useamman kerroksen ripsiväriä. Ripsipidennyksien poistamisen jälkeen aloitin käyttämään Eyelash Activating Seerumia ja oikeanpuoleinen kuva onkin puolestaan otettu kahden kuukauden seerumin käytön jälkeen. Ero on merkittävä. Parhaiten pituuseron huomaa, kun katsoo kuinka lähelle ripseni ovat tällä hetkellä kulmakarvojani verrattuna lähtötilanteeseen. Pituutta on tullut merkittävästi.\nM2 Beauté EYE CARE -tuotelinjaan kuuluu ripsiseerumin lisäksi myös muita ripsiä ja kulmia vahvistavia ja pidentäviä tuotteita. Olen viime kuukausien aikana käyttänyt myös merkin ripsiväriä, Black Nano Mascaraa, joka on ripsiä hoitava ja pidentävä ripsiväri. Ripsiväriä käyttäessä huomaa heti sen välittömän ripsiä taivuttavan sekä tuuhentavan vaikutuksen. Ripsivärin pitkäaikainen käyttö puolestaan kosteuttaa ja suojaa ripsiä erilaisilta rasitustekijöiltä. Tämä vettähylkivä ripsiväri ei valu tai rapise, ja sitä voidaan suositella myös esimerkiksi piilolinssien käyttäjille. Maksimoidakseni erityisen hellävaraiset ja hoitavat silmätuotteet, minulla on ollut käytössä myös M2 Beautén Oil-Free Make-Up Remover -puhdistustuote. Tämä tuote poistaa meikin hellavaraisesti mutta tehokkaasti.\nM2 Beauté tuotteissa yhtenevä tekijä on nimenomaan nämä tuotteissa olevat erinomaiset raaka-aineet ja aktiiviainesosat, jotka tukevat ripsien ja kulmien luonnollista kasvua. Tuotteet ovat laadukkaita, tehokkaita ja turvallisia. Niissä ei ole parabeeneja, hormoneja eikä silikoneja. Tuotteet on testattu dermatologisesti: valikoima on silmälääkärien testaama ja hyväksymä.\nM2 Beautén tuotteet löydät Stockmannin, Sokoksen ja Sokos Emotionin -valikoimista. Ripsiseerumin teho on yksilöllistä, mutta oman kokemukseni kautta voin ainakin erittäin lämpimästi suositella Eyelash Activating Seerumia. Kyseessä on astetta arvokkaampi tuote, mutta tuote on erittäin riittoisa. Yksi sipaisu seerumia riittää molempiin silmiin, joten yksi seerumi kestää käytössä noin 3-4 kuukautta.\nMerkiltä löytyy valtavasti myös muita upeita tuotteita. Jos kaipaat lisäboostia esimerkiksi kulmakarvojen tai hiustenkasvuun, M2 Beautélta löytyy tehoaineita myös näihin. Halutessanne voitte tutustua M2 Beuatén muihin tuotteisiin täällä!\n← Hei pitkästä aikaa!\tNahkatakki & ribbimekko →\nEihän tämä sisällä sitä glaukoomaankin käytettävää lääkeainetta?\nM2 Beauté Eye Lash Activating Serum ei sisällä lääkeaineita eikä prostaglandiinia.\nSilmätautien lääketieteellisessä tutkimuksessa on alun perin on löydetty mm. prostagladiineja sisältävien lääkkeiden sivuvaikutuksena ripsien kasvu. M2 Beauté Eyelash Activating Serumissa käytetty ainesosa norbimatoprost on synteettinen ainesosta, ja sen kemiallinen koostumus poikkeaa täysin em. lääkeaineista, ja on EU:n lainsäädännön mukainen.\nSiis wow! Tämä seerumi menee välittömästi hankintalistalle!\nKiva kuulla 🙂 Tämä seerumi on kyllä toiminut ainakin mulla todella hyvin!


Riihivilla, Dyeing with natural dyes: Japanese indigo planting Väritattaren istuttamista\nPosted by Leena at 8:03 AM\nSaila May 30, 2014 at 11:05 AM\nMinäkin mietin, että aika kuivaa alkaa olla. Ihanan rehevän ja vehreän näköistä siellä kukkapenkissäsi silti! Jännä nähdä, miten tattaret viihtyvät.\nLeena May 30, 2014 at 1:30 PM\nKiitos Saila. Yllättävän hyvin kaikki kasvaa vaikka onkin kuivaa.. vuohenputki ei paljoa tarvitse vettä:)\nNo joo, kyllä kukatkin kukkivat nätisti:)\nneki desu June 3, 2014 at 6:59 PM\nkangies at yahoo dot com


Haastiksessa kolmannen albuminsa julkaissut Adi L Hasla\nKalle Niskanen 9.5.2020\nAdi L Hasla julkaisi perjantaina kovasti odotetun kolmannen albuminsa. 8. päivä -nimeä kantava lätty ilmestyi osuvasti juurikin kahdeksantena päivänä toukokuuta ja kuultavissa on miehen aiempaan kamaan verrattuna nyt enemmän myös hänen melankolista puoltaan.\nAdi L Hasla tuskin liiemmin esittelyitä kaipaa. Sanotaan nyt vaikka niin, että platinasinkut ja artistin aikanaan rikkoma, suomalaisia sooloartisteja koskeva striimausennätys puhuvat puolestaan. Tarina on kiistatta kaikin puolin menestyksekäs ja etenkin klubibängereistä puhuttaessa Hasla on ehdottomasti mies paikallaan.\nKlubeja keinuttavat hitit ovatkin asia, joka ainakin itselleni tulee artistista puhuttaessa ensimmäisenä mieleen ja oikeastaan juuri tämä seikka tekee uudesta albumista erityisen mielenkiintoisen. 8. päivä on nimittäin selvästi kokonaisuus- ja konseptipainotteinen levy, jolla on yllättävän synkähkö sävy. Adi itse avaa konspetia seuraavasti:\n“Albumi tehtiin ehdottomasti konsepti edellä. Parin vuoden aikana on tullut ajoittain sellainen fiilis, ettei toi seitsemän päivää oikein riitä käsittelemään kaikkia asioita, mitä tapahtuu elämässä. Sitten kun vielä näissä musiikkihommissa tukottaa hirveen täyteen työpöytää kokoajan, niin tuntuu, että tarvis yhden ylimääräisen päivän viikon päälle. Kun juttelee ihmisten kanssa, tuo vaikuttaa olevan aika yleinenkin kela, et tarvis sellaista offtimea, jolloin käsitellä asioita”\nJulkaisupäiväksi löytyi vielä teemaan kuin täydellisesti sopiva perjantai, joka oli tietysti kuun kahdeksas päivä. Ehdinkin jo hieman haipata albumin erityislaatuisuutta suhteessa aiempaan Adi L Hasla -matskuun ja artisti itse kertoo asiasta näin:\n“Mun mielestä tässä kuuluu taas muutama eletty vuosi ja nyt ehkä vähän aikuisempi minä puhuu. Oon tehnyt kuitenkin aikaisemmin sellaista klubiräppi -tyylistä kamaa ja välillä ehkä ignoranttiakin räppiä, mutta ihmisissä on useita eri puolia. Nyt halusin tehdä kokonaisen projektin, jossa puhutaan sellaisista aidoista tunteista, joita meillä kaikilla on.\nMusta tuntuu, et räpissä se on välillä vaikeeta. Pitäs olla muka tosi hardocore ja kylmäpäinen, mut tosiasiassa ihmiset käy kuitenkin himoskaalan tunteita läpi. Tää albumi eroo aiemmista sillä tavalla, et tää on yks kokonaisuus, missä ei hairahdeta siihen, et pitäs olla vaikka yks bilesinkkubiisi. Kaikissa biiseissä pysytään aikalailla siellä melankolian puolella, että kyllä tää on synkempi kokonaisuus, kuin aiemmat albumit”\nNiin menestyksekkään räppärin kohdalla kuin Adi L Hasla, voisi olla jopa seiffimpi veto jatkaa ikään kuin tasaista linjaa, joka selvästi uppoaa jengiin. Voisiko uuden albumin perusteella kuitenkin sanoa, että mies on mennyt selvästi eteenpäin artistina ja ihmisenä?\n“Ehkä just niin päin, että mulle on tosi tärkeetä ihmisen henkilökohtainen prosessi ja mä tarkkailen sitä päivittäin. Se on mulle tärkeetä, etten niin sanotusti jämähdä ihmisenä. Sitten on tietysti näitä kliseisiä kasvukipuja, joita vain tulee, kun tätä elämää käy läpi. Kyllä mulla on ollut matalalentoisempi mieliala viimeiset pari vuotta, kun ottanut tämän aikuisuuden raadollisuuden vastaan.\nSitä kautta ollut sitten ajatuksia, että miten kehityn artistina ja kyllä mä koen, että on pakko pystyä haastaa sitä omaa kirjoittamista ja lähetystapaa. Ei voi jäädä tekemään vaan yhtä asiaa tai käsittelemään vaan yhtä aihealuetta. Tää oli haaste mulle itselleni, et pystynkö tekemään ehjän kokonaisuuden välittämättä siitä, mitä ehkä jotkut odottais, et mä teen. Mut kyl se tuli sieltä oikeen elämän kokemuksien kautta, ehdottomasti just elämän kautta musiikkiin”\nMitäpä olisi kuitenkaan ehjä kokonaisuuskaan ilman vahvoja yksittäisiä kappaleita, jotka sen muodostavat ja niitä albumilta myös ehdottomasti löytyy. Omiksi suosikeikseen levyltään Adi mainitsee biisit Morfiini sekä Miten Täs Kävi Näin feat. Lukas Leon.\n“Morfiini -kappaleesta jäi jo se studiosessio mieleen, et se synty tosi orgaanisesti. Halusin myös tuoda laulamista enemmän kehiin ja vaikka se onkin autotune-tyylinen, niin mentiin melodia edellä anyway. Teksti siihen tuli vähän kuin itsestään ja se biisin pointti tuli ulos just sillee, ku halusin, mikä ei aina onnistu musiikkia tehdessä. Se on taianomainen hetki kun kaikki ikään kuin osuu kohdilleen ja kun se tapahtuu näin helposti.\nMiten Täs Kävi Näin -biisillä puolestaan oli sellainen puhdas räppimeininki, Supertyyli teki skrätsit siihen ja meil oli kaks versettä ja kova biitti. Tollanen meininki lämmittää aina tällaisen räppidiggarin sydäntä”\nMood atm! Blessed! 🙏 Kaikki nää projektit ollu pitkään pöydällä ja nyt kaikki on julkaistu. Plus se vielä, että puhelin on ringannu koko päivän ja selkeesti albumi on tavoittanu jengiä! YES! 💿🎉 Käy checkaa 8. päivä Spotifysta ja hyvää viikonloppua! ❤☀☀ #ilookgoodtoday\nA post shared by Adi L Hasla (@habiturientti) on May 8, 2020 at 8:26am PDT\nEdellinen artikkeliSONNIN TAACCA 2.0 #15 FEAT. PASTORIPIKE\nSeuraava artikkeliMAC BUENO & DJ TATC – PYSÄYTTÄVÄN REHELLINEN UUSI ALBUMI


Myydään settinä kolaroimaton testivoittaja Cybex Aton 4 Gold turvakaukalo isofix jalustalla sekä Cybex Carrycot vaunukoppa ja adapteri. Sopii yhteen kaikkien Cybex Gold -rattaiden kanssa. Kunto on erittäin hyvä. Koppa ostettu reissukäyttöön, mutta jäänyt pitkälti käyttämättä. Adapterit ovat olleet käytössä turvakaukalon kanssa, mutta toimivat edelleen moitteetta.


Kerrostalo Ampeeri E 183, 1 huone, Matinkallio 7, Espoon Ampeeri\nAmpeeri E 183 Espoon Ampeeri\nAmpeeri E 183, 1 huone, 33,0 m²\nMyynnissä viihtyisä 33-neliöinen yksiö uudessa kerrostalossa Espoon Matinkylässä. Asunnossa E183 on kaikki tarvittava kauniissa paketissa.\nEspoon Ampeerin asunto E183 kutsuu viihtymään hyvälle paikalle Espoon Matinkylään. Tämä huoleton ja laadukas toisen kerroksen uudisasunto sopii monenlaisiin elämäntilanteisiin, kuten sinkuille ja ensiasunnon ostajille, mutta myös ns. kakkosasunnoksi sekä sijoittajille.


Sannulin Blogi: Kevyitä herkkureseptejä!\nTässä olisi muutama kevytresepti joulun jälkeiseen elämään:\n- 2,5dl makeutusjauhetta\n- 0,5 tl etikkaa\n- 1tl perunajauhoja TAI 0,5tl perunajauhoja ja 1tl kaakaojauhetta\n--> vaahdota hetki ja laita pellille pieniksi nokareiksi tai kekseiksi\n--> Uuniin 1-1,5h 120C\n--> uuni kiinni ja luukku auki, pidä vielä 1-2h kuivumassa\n-500g mansikoita soseeksi (käytin pakastettavia)\n-1dl sukrinia (tai sokeria)\n- 2 valkuaista kevyeksi vaahdoksi\nSulata sokeri/sukrin veteen kattilassa, lisää sose ja keitä hetki. Lisää sitruuma ja jäähdytä. Sekoita valkuaisvaahtoon ja nosta pakastimeen. Sekoita voimakkaasti puolen tunnin välein muutaman kerran. Kun koostumus on vielä vaahtomaista, mutta kovaa, niin on hyvä syötäväksi. Voit myös pakastaa kunnolla ja ottaa sulamaan vähän ennen tarjoilua hetkeksi.\n- 1 dl vissyä\n- 2 dl rasvatonta maitoa\n- 0,5dl vettä, johon liotetaan 4 liivatelehteä / 10g liivatejauhetta\n--> Sekoita tehosekoittimella/vaahdottimella vaahdoksi\n- 100-200g kylmää marjasosetta (piltti, oikeita marjoja...)\n--> Lisää sekaan ja sekoita vielä. Laita makeutusainetta maun mukaan.\nPakkaseen 15min tai jääkaappi 1h.\nHelppo ja todella kevyt. Ja uskokaa pois, hyvääkin ainesluetteloon nähden ;)\nToinen vaihtoehto on käyttää pelkkää maitoa.\nKolmas vaihtoehto on laittaa 2dl vissyä ja 1dl maitoa ja jättää vähän lötkymmäksi --> kerrosjälkkäri jossa hyytelö pohjalla ja vaahto päällä!\nMyös marjanpalat jää pohjalle, joten saa kerrostettua paremmin hyytelön pohjalle ja vaahdon päälle. Näin teen yleensä itse. Ja sillon ei kylmiä marjoja, ettei jähmety liian nopeaa.\nSiinä tän päivän juttuja. Salillakin olen käynyt, mut enhän mä voi pelkästään niistä puhua ;)\nLähettänyt Sannuli klo 23.05\nblogi 21. tammikuuta 2010 klo 17.00\nhöyryruokaa ja välikiristelyä\nViimeinen arvontapäivä - Voita RISTEILYLAHJAKORTTI...\nHirmuisa määrä liikuntaa ja sydänruokaa\nVoita Risteily - kysy jotain!\nFiilismittaria ja videoa\nTreeniohjelman kaksi viimeistä treeniä ja esittely...\nMaanantain ja tiistain treenit ja lomakuvia\nVOITTAJA! ja paluu kylmään Suomeen :)


Lohilahti, Laura (2018-08-31)\nOpinnäytteessä tutkitaan lainopillisen tutkimusmenetelmän avulla takaajan vastuuta, takaajan vastuun vanhentumista sekä takaajan oikeutta saada erheessä maksettu maksu takaisin. Takauksen vanhentuminen on monimutkainen asia, jonka sääntely on paikoitellen ollut puutteellista ja vanhaa. Moni meistä antaa kuitenkin elämänsä aikana takauksen jonkun toisen henkilön velasta. Yleensä rahalliset intressit takauksissa ovat suuria, sillä takauksen avulla velallinen saa luoton edullisimmilla ehdoilla ja takaus voi myös mahdollistaa luoton saamisen sellaiselle henkilölle, jolle luottoa ei ilman takausta myönnettäisi. Lisäksi takaajan kannalta kyse on usein suurista summista, mikäli päävelallinen ei selviydykään velvoitteestaan ja takaaja joutuu sitoumuksensa perusteella maksamaan päävelan velkojalle.\nTakaajat eivät aina ole selvillä oikeuksistaan ja velvollisuuksistaan. Samasta velasta kuluu yleensä useampikin eri vanhentumisaika samanaikaisesti, eivätkä takaajat, joilla ei ole lainopillista koulutusta, ole välttämättä selvillä näistä eri ajoista. Luotonantajat ovat käyttäneet tätä tietämättömyyttä jossain määrin hyväkseen, ja vaatineet takaajia suorittamaan päävelkaa takaussitoumuksen perusteella sellaisistakin veloista, jotka ovat jo vanhentuneet. Kun päävelka vanhentuu, loppuu kuitenkin myös takaajan vastuu.\nPääsääntöisesti vanhentuneen velan maksu katsotaan velan suoritukseksi. Lainsäädännön muutosten myötä on nykyään mahdollista, että velkoja joutuu palauttamaan vanhentuneesta velasta tehdyn suorituksen tietyissä tilanteissa. Tämän osalta tutkielmassa perehdytään asiaa koskeviin pykäliin, sekä tutkitaan sitä, mikä merkitys oikeuserehdyksellä on näissä tilanteissa. Oikeusvertailevaa tutkimusta tutkielmassa on tehty lähinnä Ruotsin oikeusjärjestelmän kanssa.\nLainsäädännön uudistukset ovat pääosin selkeyttäneet takauksen vanhentumisen ongelmakohtia, mutta sääntelyn monimutkaisuuden sekä tiettyjen lain aukkokohtien vuoksi aihe on edelleen ajankohtainen. Aukkokohtien osalta lakiin olisi suositeltavaa ottaa säännökset epäselvyyksien korjaamiseksi.


Muinaisen maailman suurimman pedon fossiili löytyi Portugalista – video | Yle Uutiset | yle.fi\nMuinaisen maailman suurimman pedon fossiili löytyi Portugalista – video\nTutkijat ovat löytäneet Portugalista uutta lajia edustavan muinaisen sammakkoeläimen fossiilin. Eläin eli yli 200 miljoonaa vuotta sitten ja se oli tuolloin yksi suurimpia petoja maailmassa.\n30.3.2015 klo 19.04päivitetty 30.3.2015 klo 19.13\nYli 200 miljoonaa vuotta sitten eläneen sammakkoeläimen fossiili löytyi todennäköisesti muinaisen kuivuneen järven pohjasta.\nTutkijat ovat löytäneet Portugalin eteläosasta muinaisen lihansyöjäsammakkoeläimen fossiilin. Laji eli maapallolla lähes 230 miljoonaa vuotta sitten, kun dinosaurusten menestyskausi oli vasta alkamassa.\nSe söi pääasiassa järvissä ja joissa eläneitä kaloja, mutta saattoi olla vaarallinen myös vedenrajaan eksyneille varhaisille nisäkkäille ja dinosauruksille. Nyt löydetty laji on aivan uusi, mutta sitä muistuttavat eläimet olivat aikanaan yleisiä.\nEdinburghin yliopiston professori ja tutkimusprojektin johtaja Steve Brusatte kuvailee lajia pienen auton kokoiseksi.\n– Se näyttää kuin se olisi peräisin huonosta hirviöelokuvasta. Sillä oli pitkä, litteä pää, joka muistuttaa leuat suljettuna vessanistuinta, joka on varustettu tuhansin pienin hampain.\nTutkijat löysivät fossiilin tehdessään kaivauksia Algarven maakunnassa Loulén kaupungin lähistöllä. Kaivauspaikka on todennäköisesti muinaisen kuivuneen järven pohjaa.\nPaikalta on löytynyt jopa kymmenen uuteen lajiin kuuluvan eläimen jäänteet. Otus on saanut tieteellisen nimen Metoposaurus algarvensis. Se oli aikanaan yksi suurimpia petoeläimiä maailmassa.\nNyt löydetyn lajin kaltaiset varhaiset sammakkoeläimet elivät järvissä ja joissa triaskauden aikana ja ne ovat piirteiltään lähellä nykyisiä krokotiileja, yksi hankkeen päätutkijoista Lissabonin uuden yliopiston professori Octavio Mateus kertoo.\nSillä oli pitkä, litteä pää, joka muistuttaa leuat suljettuna vessanistuinta, joka on varustettu tuhansin pienin hampain.\nMetoposaurus algarvensis on Mateuksen tutkimuksen mukaan sukua myös nykyisille salamantereille, ja siitä ja sen lähisukulaisista kehittyivät myöhemmin nykyiset sammakkoeläimet, kuten sammakot ja salamanterit.\n– Kyseinen sammakkoeläin oli aikuisena noin kaksimetrinen. Se eli noin 220 miljoonaa vuotta sitten, mikä tarkoittaa, että löytämämme fossiili on paljon Portugalista löytämiämme dinosauruksen jäänteitä vanhempi, hän sanoi.\nAikuinen Metaposaurus algarvensis painoi jopa noin 90 kiloa. Jotkin Metaposaurukselle sukua olleet lajit saattoivat olla kymmenmetrisiä.\nEläimet jäivät loukkuun järven kuivuessa\nLöydetty fossiili on hyvin säilynyt, mutta se ei ole erityisen poikkeuksellinen, sikäli että sen lähisukulaisten jäänteitä on löydetty usein aiemminkin. Löytö kuitenkin osoittaa, että kyseisenlaiset eläimet olivat tuolloin levinneet paljon laajemmalle maantieteelliselle alueelle kuin aiemmin on oletettu.\nLähes vastaavia fossiileja on löydetty aiemmin Afrikasta, Euroopasta, Intiasta ja Pohjois-Amerikasta. Kallon ja leukaluiden poikkeavuudet osoittavat Portugalista löytyneiden jäännösten kuuluneen kuitenkin erilliselle lajille. Euroopasta on aiemmin löydetty kolme samaan sukuun kuuluvaa lajia.\nFossiilin löytöpaikka on todennäköisesti muinaisen järven paikalla. Sen hitaasti kuivuttua paikalla kuoli lukuisia eri eläimiä. Loukkuun jääneitä eläimiä on mahdollisesti satoja. Järvi on saattanut kuivua vain muutamassa päivässä.\nTaiteilijan näkemys 200 miljoonaa vuotta sitten eläneestä Metoposaurus algarvensis -sammakkoeläimestä.Joana Bruno\n– Mietimme pitkään, miksi yhdessä paikassa on näin monia suuria sammakkoeläimiä. Uskomme, että paikalla oli järvi, joka kuivui hitaasti ja eläimet jäivät loukkuun viimeiseen hiipuvaan vesilammikkoon. Niiden tarvitsemaa sadetta ei tullut ja ne kuolivat veden haihduttua, Mateus kertoi.\nVaikka Metaposaurukset olivat kooltaan suuria, niillä oli pienet ja heikot jalat, minkä vuoksi se ei voinut kulkea pitkiä matkoja maalla.\nLöytöpaikalla on luita joukoittain\nTähän mennessä tehdyt kaivaukset alueella ovat vasta aivan alussa. Tutkijat ovat tutkineet muutaman neliömetrin alueen kahden tutkimuskerran aikana. Tarkoitus on kuitenkin palata paikalle jatkamaan kaivauksia.\n– Kaivuupaikka on haastava. Luita on joukoittain, mutta ne ovat kasautuneet noin puolimetriseen kerrostumaan, joka viettää rinteeseen, Brusatte sanoo.\nSuurin osa Metoposaurus algarvensisiksen kaltaisista lajeista tuhoutui 201 miljoonaa vuotta sitten sattuneessa massasukupuutossa, joka myös merkitsi triaskauden päättymistä ja dinosaurusten menestyskauden alkamista.\n– Tietyllä tapaa suurten sammakkoeläinten kuoleminen sukupuuttoon mahdollisti dinosaurusten ja myöhemmin nisäkkäiden menestyksen, Brusatte sanoi.\nTutkimus on julkaistu Journal of Vertebrate Paleontology (siirryt toiseen palveluun) -lehdessä.\nFossiililöydös yhdistää sammakon ja salamanterin 22.10.2008


Roskariita: Kanada haki jätteensä Filippiineiltä – sodalla uhkailu johti jätehuoltotoimenpiteisiin | Yle Uutiset | yle.fi\nRoskariita: Kanada haki jätteensä Filippiineiltä – sodalla uhkailu johti jätehuoltotoimenpiteisiin\nAasian maat ovat saaneet tarpeeksensa roolistaan länsimaiden jäteastiana.\n29.6.2019 klo 21.59\nRahtialus MV Bavaria kuljetti vuosikausia Filippiinien satamissa muhineita jätteitä takaisin Kanadaan.JUN DUMAGUING/ EPA\nKanada on vihdoin hakenut roskansa takaisin Filippiineiltä. Rahtialus, jolla oli lastinaan 69 rahtikonttia, jätteitä saapui lauantaina Vancouverin laitamilla sijaitsevaan satamaan, kertoo AFP:n paikalla ollut toimittaja.\nNäiden tonnien suuruisten jätemäärien kotiuttaminen toi päätökseen Kanadan ja Filippiinien välejä vuosia hiertäneen diplomaattisen konfliktin.\nEripura juontaa juurensa vuosiin 2013 ja 2014, jolloin kanadalainen rahtiyhtiö laittoi väärät merkinnät Filippiineihin seilanneeseen rahtilähetykseen. Konttien sisällön piti rahtitietojen mukaan olla kierrätettyä muovia. Todellisuudessa kontit sisälsivät sekalaisen joukon paperia, muovia ja elektroniikkaa.\nJoukossa oli myös kotitalousjätettä, kuten keittiöroskia ja vaippoja. Filippiinien lait kieltävät maahantuonnin lähetyksille, joissa kierrätetty muovi ja kotitalousjätteet ovat sekoittuneena.\nKiina sulki ovensa ja roskat lähtivät Kaakkois-Aasiaan\nOsa jätteistä käsiteltiin Filippiineillä, mutta iso osa ehti muhia paikallisissa satamissa vuosikausia.\nVuosien ajan maiden välisiä suhteita tulehduttanut tilanne kärjistyi lopulta huhtikuussa, kun Filippiinien presidentti Rodrigo Duterte uhkasi aloittaa sodan Kanadaa vastaan, jos se ei siivoa jälkiään ja hae jätteitä kotiin.\nKanada ei saanut asiaa hoidettua ennen toukokuun 15. päivälle asetettua määräaikaa. Pian määräajan umpeutumisen jälkeen valtio teki kuitenkin tarvittavat järjestelyt, jotta jätteet saataisiin palautettua Kanadan maaperälle. Kanadan viranomaisten mukaan jätteet tullaan polttamaan energiajätteenä.\nFilippiiniläiset ympäristöaktivistit vaativat kanadalaisten jätekonttien palauttamista takaisin Kanadaan lokakuussa 2014.AOP\nAasian maat ovat vuosien saatossa saaneet tarpeekseen siitä, että länsimaat pitävät heitä jäteastianaan. Vuosien ajan valtaosa maailman muovijätteistä meni Kiinaan, mutta valtio päätti viime vuonna lopettaa jätteiden vastaanottamisen. Kiinalaiset perustelivat päätöstään oman maansa ympäristön puhdistamispyrkimyksillä.\nSuuria määriä jätemuovia on sittemmin ohjattu Kaakkois-Aasiaan. Jätteitä on viety muun muassa Malesiaan, Indonesiaan ja pienemmissä määrin myös Filippiineille.\nJärjestöt: Roskat tulisi käsitellä kotona\nKanada päivitti omaa jätteiden käsittelyyn liittyvää sääntelyään vuoden 2016 marraskuussa, jotta maa pystyisi välttymään Filippiinien tapausta vastaavilta tilanteilta.\nKanadalaiset yhtiöt voivat viedä vaarallista jätettä vain, jos he saavat toisen maan luvan sen maahantuonnille, kertoi Kanadan ympäristöministeriön edustaja Jenn Gearey sähköpostilla AFP:lle.\nTästä huolimatta toukokuussa Malesian viranomaiset kritisoivat maata sen jälkeen, kun yksityinen toimija kuljetti Kuala Lumpuriin lähetyksen likaisia muovipusseja. Muovijäte oli peräisin suurelta kanadalaiselta ruokakauppaketjulta.\nKanada tuottaa enemmän jätettä asukasta kohden kuin mikään muu maa, jossa on vastaava taloudellisen kehityksen taso.\nYmpäristöjärjestöt ovat vaatineet, että kehittyneet valtiot lopettavat roskiensa viennin rajojensa ulkopuolelle. Sen sijaan jätteistä pitäisi hankkiutua eroon kotimaassa.


Arla ihana mustikka-valkosuklaa jogurtti Suklaayhdistyksen arvioitavana\nTuotteen Arla ihana mustikka-valkosuklaa jogurtti valmistusmaa on Suomi. Se on saanut jäseniltä pistekeskiarvon 3,00 eikä se täytä top 100 -listan kriteerejä. Katso lisäksi vierailijoiden arviot tuotteesta ja kaikki Arla -tuotteet. Tuote kuuluu Suklaalevyraadissa tuoteryhmiin Kaakaopitoisuus korkeintaan 5%, Tuotannosta poistuneet, Valkosuklaiset, Vanukkaat, viilit, rahkat, levitteet & valmispuurot.\nTaas moni lukija ihmettelee Suklaayhdistyksen (tai allekirjoittaneen) logiikkaa, kun arvioinnissa on jogurtti. Huomatkaa kuitenkin, että tuotenimessä mainitaan sana "suklaa", joten tuote on ehdottomasti arvioitavissa. 400g purkkiin pakatussa vähälaktoosisessa jogurtissa on mustikan makua ja se onkin ainoa selkeä maku. Jokin sivumakukin tästä löytyy, olisikohan se sitten olevinaan sitä suklaata? Jogurtti on paksua ja kermaista ja kun tätä hotellihuoneessa imeskelen ilman lusikkaa tai muita apuvälineitä, niin suosittelen hommaamaan sen lusikan, tämä on vähän liian paksua juotavaksi purkin reunalta, mutta sekin onnistuu juuri ja juuri. Jogurtista löytyy sattumiakin, mutta ne ovat ainoastaan mustikoita. Suklaanmurusia on siis turha odottaa. Maku on kaikenkaikkiaan ihan jees, mutta suklaan ja jogurtin suurkuluttajana valitsen jatkossa molemmissa tuoteryhmissä muita tuotteita.


Vasemmistonaiset pelkää: Terve keskiluokan mies unohtaa köyhät tai vanhat – Kansan Uutiset\nVasemmistonaiset pelkää: Terve keskiluokan mies unohtaa köyhät tai vanhat\nKansan Uutiset 25.10.2011 16.36\n– Jos asioista ovat päättämässä vain terveet, keski-ikäiset ja keski-luokkaiset miehet, on vaarana, ettei tulla loppuun asti ajatelleeksi, millaisia vaikutuksia kunnan ja palveluiden uudelleenjärjestelyillä on vaikka köyhälle yksinhuoltajaäidille tai ikääntyneen läheisen omaishoitajalle, Vasemmistonaisten puheenjohtaja Saila Ruuth sanoo.\nVasemmistonaiset vaatii kuntauudistusta arvioitavaksi sekä sen sukupuolivaikutusten että kuntalaisten vaikutusmahdollisuuksien näkökulmasta.\nHallitus valmistelee kuntaministeri Henna Virkkusen (kok.) johdolla kuntauudistusta, jolla pienennetään kuntien lukumäärää, jotta kunnilla on varaa järjestää lakisääteiset palvelut.\nVasemmistonaiset ennustaakin, että kuntauudistus tuo useita uusia kuntaliitoksia sekä palveluiden uudelleenjärjestelyjä.\n– Näissä muutoksissa on heti suunnitteluvaiheesta lähtien oltava mukana niin kunnan työntekijöiden kuin kunnan luottamushenkilöidenkin kattava edustus, järjestö vaatii.\n– Suurten muutosten valmistelua ei saa piilottaa pelkistä virkamiehistä ja johtavista luottamushenkilöistä koottaviin ryhmiin.\nYksinhuoltajankin kyettävä vaikuttamaan\nVasemmistonaiset muistuttaa lisäksi kuntademokratiasta.\n– Kuntien on muutosten myllerryksessä huolehdittava myös siitä, että oman kuntansa asioista kiinnostuneet, tavalliset ihmiset pystyvät osallistumaan kunnalliseen päätöksentekoon, se toteaa.\nJärjestö arvioi, että monissa kunnissa lautakuntia yhdistellään superlautakunniksi, joissa käsitellään esimerkiksi laidasta laitaan kaikki sosiaali- ja terveystoimen asiat. Myös kaupunginhallituksen jäsenyys on puolipäivätyön veroinen luottamustoimi.\n– Myös sillä yksinhuoltajalla tai omaishoitajalla on oltava aito mahdollisuus ottaa osaa kunnalliseen päätöksentekoon, Ruuth vaatii.\nVasemmistonaiset haluaakin laajaa ideointia uusista keinoista, joilla voidaan vahvistaa kuntademokratiaa ja osallistumismahdollisuuksia. Järjestön mukaan työelämän vaatimusten lisääntyessä entistä useammin etenkin naiset kokevat, että kuntapolitiikka on liian raskas harrastus.\nValtaa jo siirretty pois\nRuuth edellyttää, että kuntia ohjeistetaan selvittämään ja ottamaan huomioon tehtävien muutosten vaikutukset niin erilaisten kuntalaisten arkeen kuin heidän vaikutusmahdollisuuksiinsakin.\n– Lähtökohtana on oltava se, että kunnat tuottavat itse kuntalaisten tarvitsemat palvelut, jolloin myös demokraattisissa vaaleissa valitut kuntalaiset saavat vallan ja vastaavasti kantavat vastuun palveluiden tuottamisesta, Ruuth huomauttaa.\nVasemmistonaiset toteaa, että valtaa on jo otettu pois kuntalaisilta, kun palveluita on siirretty jos erilaisille kuntayhtymille, liikelaitoksille ja yksityisille yrityksille.\n– Kuntayhtymiin ja liikelaitoksiin ei valita edustajia demokraattisilla vaaleilla. Yhtiöittämiset ja yksityistämiset ovat myös johtaneet lähes poikkeuksetta työntekijöiden aseman heikkenemiseen.\n» Puolustusvoimien ruokahuollon naisten palkka-ale: ”Tuskin kummoista säästöä” 25.10.2011 17.40\nVasemmistonaiset ajaa feminististä otetta ja sukupuolten tasa-arvoa kuntien päätöksentekoon ja palveluihin\nKansan Uutiset 29.1.2021 14.32\nKainuun Vasemmiston tiedote 15.10.2021 11.00


Pyörre-talo oli Lohjan asuntomessujen voitokkain\nAsuntomessujen vuoden parhaat 2021 palkittiin 9.12.2021 Lohjalla. Kekseliäästi taidetta ja uutta rakennustekniikkaa kiertotalouden käytäntöihin yhdistävä Pyörre voitti sekä Paras Talo että Paras -sisustus äänestyksen.\nLohjan asuntomessujen ehdoton kävijöiden suosikki: Pyörre-talo.\nMonia palkintoja kahminut Pyörre-talo\n– Talon painosta lähes neljäkymmentä prosenttia muodostui kierrätetyistä tai uusiutuvista materiaaleista. Toivottavasti pian nähdään hankkeita, joissa mennään reippaasti tämän yli, Matti Kuittinen toteaa.\nPyörre-talo on upean tiimityön lopputulos\nAulis Lundell Oy:n toimitusjohtaja Leena Lundell kertoo koko yrityksen arvostavan yleisöäänestyspalkintoa todella korkealle. – Tämä kaikki oli mahdollista vain tiimityöllä. Talon omistajat ja nykyiset tyytyväiset asukkaat, Jukka Turunen ja Timo Ranta, uskaltautuivat lähteä toteuttamaan erikoista taloa, ja arkkitehti Matti Kuittisen kunnianhimoinen visio ja väsymätön suunnittelu pienintä yksityiskohtaa myöten takasivat onnistuneen lopputuloksen.\nKaiken toteutti lopulta tehokas tiimi rakennesuunnittelija Sami Huttusen johdolla. Sisustuksen mahdollisti upea Johanna Oras, jonka taide istuu täydellisesti Pyörteeseen. Itse talo on taideteos ja kun astut sisälle kotiin, astutkin oikeasti sisälle taideteokseen. Haluan välittää tässä yhteydessä myös koko Lohjan asuntomessuorganisaatiolle ison kiitoksen hyvästä yhteistyöstä, ja kaikille yhteistyökumppaneille kiitos mukanaolosta, täydentää Leena Lundell.\nPyörre on teräsrunkoinen yksikerroksinen erillispientalo, jossa lämmitettyä huonealaa on 160 m2. Talo on suunniteltu pariskunnalle, joka haluaa elää inspiroivassa, toimivassa ja persoonallisessa kodissa, jossa kiertotalous toteutuu uudella tavalla. Rakennuksen syntyä ohjasi vähähiilinen rakentaminen, eli materiaalivalinnoissa ja tuotevertailuissa on pyritty selvittämään kierrätettyjen raaka-aineiden osuudet tai on käytetty kierrätettyjä raaka-aineita.\nLiikkuminen sisällä ja ulkona on helppoa seinän sisään liukuvien Liune-ovien ja tasaisten pintojen vuoksi. Pyörre-talo on sisältä samaan aikaan avara, tyylikäs ja ylenpalttinen. Taide on kaikkialla läsnä; kuvataitelija Johanna Oraksen kädenjälki näkyy niin tapeteissa, tauluissa, lattiassa, ovissa, ja pienesineissä. Tilaa tuovat Liune-väliovet liukuvat seinän sisään eivätkä käänny tielle.\nPyörre oli voitokas asuntomessujen yleisöäänestyksissä\nLohjalainen terästuotteita valmistava perheyritys Aulis Lundell Oy rakensi Pyörre-talon kotikentälleen. Lopputuloksessa konkretisoituu yrityksen yli 40 vuoden aikana kertynyt kokemus, innovatiivisuus ja osaaminen. Yrityksen tuotekehityksen tuloksena on syntynyt monipuolinen valikoima teräsrakenneratkaisuja.\nPyörre mullistaa suomalaista rakentamista >>\nNappaa Pyörre-talon ekologiset ratkaisut omaan rakennusprojektiisi >>


Päivän biisi: Ólafur Arnalds - Old Skin | Pupulandia : Pupulandia\n- July 11, 2013 at 2:30 pm\nVoi miten tuosta kuvasta tuleekin jotenkin mieleen useasti täällä blogissa nähty kuva susta suuren peiton alla :) heh!\n- July 11, 2013 at 4:43 pm\nVoi iso kiitos Jenni tästä biisi vinkkauksesta! Tämä on siinä kaikessa yksinkertaisuudessaan älyttömän KAUNIS kappale, mun mieli ja sielu lepää kun kuuntelen tätä! On muutenkin tähän vielä sanottava, että olen todella iloinen kun kirjoitat tätä blogia ja olen löytänyt tän blogin, sinä osaat niin ihanasti kirjoittaa ja lisäilet kauniita kuvia. Kiitos!:)\n- July 11, 2013 at 5:00 pm\nTäältä tulee toinen islantilaisen musiikin vinkki, Ásgeir Trausti. Kuuntele alkuun vaikka Leyndarmál tai Heimförin. Varsinkin tuo Heimförin menee ihan heittämällä mun kauneimmat kappaleet ikinä -listan kärkeen.\nJenni, uskomatonta mitä löysin: http://pose.com/p/343lb Oikeesti! :D\n- July 11, 2013 at 7:38 pm\nKiitos Jenni, tää biisi on aivan uskomattoman kaunis.\nAivan ihana kappale, jällen kerran. Sulla on kyllä aina mahtavia musavinkkauksia!\nAjattelin puolestani suositella yhtä bändiä, josta saattaisit tykätä, nimittäin sellainen kuin Cave Painting. Heidän musansa on ihanaa ‘chilled out’ dream poppia. Kannattaa tsekata ainakin alkajaisiksi kappaleet Rio ja So Calm. Niistä on tehty sikamakeita remixejäkin! Toivottavasti tykkäät :-)


Elle - The Girl in a matador jacket print Juliste - Posterstore.fi\nTyylikäs juliste, jossa on siisti motiivi vaaleasta naisesta, jolla on klassinen matador-asu ja korkea, musta hattu. Nainen lepää hänen katseensa alaspäin kun hän ylpeä ilme kasvoillaan pitää hatunsa reunaa tiukassa otteessa. Naisen posliininkevyt iho on kaunis kontrasti tummempiin väreihin. Juliste on peräisin Love Warriorin kokoelmasta: RE: Nuance, joka on uusi kokoelma heidän aikaisemmista printeistä jotka on suunniteltu uudelleen syksyn ja maanläheisillä väreillä. Sisustusvinkki: yhdistä juliste toisen motiivimme kanssa samasta kokoelmasta ja luoda yhtenäinen ja tyylikäs kuvakollaasi.


Geenihiiri tuottaa kalaöljyä | Tiede\nGeenihiiri tuottaa kalaöljyä\nHarvardin yliopistossa Bostonissa on kehitetty hiirikanta, joka tuottaa elimistöönsä terveellistä omega-3-rasvahappoa. Sukkulamadolta (Caenorhabditis elegans) napattu fat-1-geeni muuttaa jyrsijöissä omega-6-rasvahapot sydänystävällisemmiksi omeg...\nHarvardin yliopistossa Bostonissa on kehitetty hiirikanta, joka tuottaa elimistöönsä terveellistä omega-3-rasvahappoa. Sukkulamadolta (Caenorhabditis elegans) napattu fat-1-geeni muuttaa jyrsijöissä omega-6-rasvahapot sydänystävällisemmiksi omega-3:ksi. Geenihiirillä on jopa 20-kertainen omega-3-pitoisuus normaaleihin lajitovereihinsa verrattuna.\nNisäkkäät eivät luonnostaan valmista omega-3-rasvahappoa, vaan saavat sitä ravinnosta. Länsimaisen ihmisen ruokavalio sisältää niukasti liikaa omega-6:sia ja liian vähän omega-3:sia. Mikäli fat-1-geeni onnistutaan siirtämään kanaan tai nautaan, kaupan hyllylle saadaan sydänystävällisiä munia, lihaa ja maitotuotteita. Nykyisin esimerkiksi munien rasvahappokoostumusta muokataan kanoille syötettävillä rehuilla. Asiasta kertoi Nature lehti ja sen verkkopalvelu.


Normipäivä: toukokuuta 2011\nKävin eilen ruokakaupassa tarkoituksenani ostaa maitoa, mutta mukaan tarttuikin kalatiskistä myös kokonainen Hardangerin taimen. Päätin testata siihen Suomesta hankittua savustuspussia.\nNorjasta en ole savukalaa löytänyt kuin vakuumipaketista, joten jälleen piti nähdä hieman vaivaa saadakseen haluamaansa ruokaa (vrt. karjalanpiirakkaprojekti). Kyllähän tuolla savustuspussilla jonkinlainen savuaromi kalaan tuli, mutta jatkossa lienee parasta savustaa kalafileitä eikä kokonaista kalaa, jos vaikka savun maku silloin tarttuisi vahvempana. Pro-savustaja tietenkin hankkisi oikean savustuspöntön, mutta ihan niin paljon meillä tuskin savustellaan.\nLautasella oli myös tuoreita katkarapuja, jotka tosiaan kyllä olivat pakasteversioita maistuvampia.\nRaparperit olivat reissumme aikana kasvaneet aivan valtaviksi, joten niistä oli ihan pakko kehitellä jotain ruokaa. Ajatuksissa oli ensin pannacotta jonkinlaisella raparperihillokkeella. Pannacottan hyytyminen olisi kuitenkin vienyt liikaa aikaa, joten päädyin kokeilemaan perinteistä kerroskiisseliä. Maitokiisseliä alla ja raparperikiisseliä päällä. Ihan hyvää, mutta ei nyt ihan pannacottan veroista kuitenkaan :)\nNäillä eväillä kohti viikonloppua! Meillä on tiedossa ainakin paloasemavierailu ja mahdollisesti myös maatilaretki.\nLähettänyt Heidi klo 14:45 3 kommenttia:\nLähettänyt Heidi klo 22:10 2 kommenttia:\nLähettänyt Heidi klo 22:37 Ei kommentteja:\nLähettänyt Heidi klo 19:45 1 kommentti:


Tiede sen paljastaa: Näistä asioista miehet kiinnostuvat naisissa - Lifestyle - MTV.fi\nTiede sen paljastaa: Näistä asioista miehet kiinnostuvat naisissa\nLifestyle > Tunteet Julkaistu 06.12.2016 20:39\nIhmisaivot tutkailevat luonnostaan ympäristöä löytääkseen täydellisen kumppanin suvunjatkamiseen, ja tieteessä on kartoitettu, mitkä fyysiset piirteet naisissa ovat miehistä puoleensavetävimpiä, Tieteen Kuvalehti paljastaa.\nIhmisellä on luontainen tarve lisääntyä, ja se vaatii vastakkaista sukupuolta olevaa kumppania – ainakin hetkeksi.\nLajin säilymiseksi kumppaneiden välillä on oltava fyysistä vetovoimaa, ja vetovoiman perusteita on kyetty analysoimaan ja luokittelemaan tieteellisesti.\nSen on tehnyt Chicagossa toimivan DePaul-yliopiston psykologian ja naistutkimuksen professori tohtori Midge Wilson.\nWilsonin mukaan fyysisessä vetovoimassa on kyse biologisesta ohjelmoinnista, ja kaikki miehet arvioivat kaikkien kohtaamiensa naisten "soveltuvuutta lisääntymiseen" aivan automaattisesti ja usein tiedostamattomasti:\n1. Naiset, jolla on kapea vyötärö ja leveä lantio\nAustraliassa Queenslandin yliopiston antropologi tohtori Barnaby Dixson on tehnyt tutkimuksen, joka osoittaa, että miehet pitävät eniten naisista, joilla vyötärön ja lantion suhde on tarkalleen 7:10.\nMiehet siis pitävät viehättävimpänä naisia, joiden vyötärön ympärys on 70 prosenttia lantion ympärysmitasta.\nMiehen aivot tulkitsevat tällaisen vyötärö-lantio-suhteen niin, että nainen soveltuu synnyttämiseen ja on siksi biologisesti haluttava.\nLontoossa University Collegen tutkijat ovat saaneet selville, että miehistä korkeaääniset naiset ovat usein puoleensavetävimpiä.\nHeleä ääni viestii nuoruudesta ja sitä voidaan tiedostamatta pitää merkkinä terveydestä ja hedelmällisyydestä.\nKumppanin valitseminen äänen perusteella tai omista ominaisuuksista tiedottaminen äänen välityksellä on yleistä koko eläinkunnassa linnuista moniin nisäkkäisiin, ja etenkin apinoiden keskuudessa.\n3. Naiset, joilla on pitkät ja terveet hiukset\nBusiness Insider -sivuston mukaan saksalaistutkimuksessa on pystytty osoittamaan, että naisten hiuksilla on usein merkitystä sille, kuinka viehättävänä miehet pitävät heitä.\nPitkät, paksut ja terveet hiukset ovat miehistä puoleensavetävimmät, koska ne viestittävät fyysisestä terveydestä, nuoruudesta ja – jälleen kerran – lisääntymiskykyisyydestä.\n4. Naiset, jotka hymyilevät\nNaiset, jotka hymyilevät, ovat miehistä usein viehättävimpiä, ja fyysinen vetovoima on sitä suurempi, mitä valkoisemmat hampaat ovat.\nTämän osoittaa kanadalainen Brittiläisen Kolumbian yliopiston tekemä tutkimus.\nHämmästyttävää kyllä naiset pitävät hymyileviä miehiä vähiten puoleensavetävimpinä.\nSen sijaan naisten luokittelevat vain vähän tunteitaan näyttävät miehet vahvemmiksi ja puoleensavetävimmiksi.\n5. Vain kevyt ehostus\nBangorin yliopiston tutkimukset todistavat, että naisen voimakas meikki ei kasvata miesten kiinnostusta.\nTutkimuksissa on osoitettu, että miehet pitivät eniten naisista, joilla on 40 prosenttia vähemmän meikkiä, kun heille näytettiin kuvia samasta naisesta eri tavoin ehostettuna.\n6. Naiset punaisissa\nPunaisella värillä on erittäin suuri vaikutus tapaan, jolla miehet suhtautuvat naisiin.\nPunainen hame, puhainen pusero, punainen huivi – kaikkia näitä miehet pitävät tiedostamattaan viehättävinä aivan kuin monien muidenkin eläinlajien edustajat.\nPunainen viestii pariutumishalua, kiimaa ja seksuaalisuutta, jotka kaikki ovat vaikuttavat erityisen positiivisesti miehen alitajuiseen arvioon naisen soveltuvuudesta lisääntymiseen.\nOletko vasenkätinen? Tällä tavalla eroat muista Oikeus mahdollisti onnen – myönsi vaimolle luvan mennä naimisiin kuolleen miehensä tyttären kanssa


Vuosipäivä lähestyy - Kotikatu - Suomi24 Keskustelut\nSyksyllä tulee kuluneeksi tasan 20 vuotta siitä, kun tämä sarja alkoi syksyllä 1995.\nNäyttää siltä, että vuosipäivä on oleva 21. elokuuta.\nAika surkeaa. Näyttelijöiden ahneuden takia ei sarjaa uusita tvssä eikä dvdtäkään ole saatavilla.\nMelkeen jokainen muu sarja tulee/on tullut uusintana, miksi tätä ei saada. Itseäni kiinnoistaisi ne uudemmat jatkot kun muuttivat Kallioon ja ennen sitä tulleet myös. Ekat kaudet ei niinkään kiinnosta.\nMiksi kaikkein paskimmat sarjat jatkuu kaikkein pisimpään ja parhaat sarjat ovat lyhytikäisiä?\nSarjan aloittamisesta juttua Mitä Missä Milloin 1997-kirjan sivulla 447.\nVuosipäivä tuli ja meni.\nTämähän oli se ylen salatut elämät sarja.\nEhkä Salatut elämät oli MTV:n vastaus Yleisradion Kotikadulle.\nJos ei uusintana olisi edes julkaistu DVD:llä, kun sarjan 4 ensimmäistäkin kautta julkaistu.


Flow-festareilla kokkaa ravintolamaailman huippunimi | Soppa365\nFlow-festareilla kokkaa ravintolamaailman huippunimi\n11.8.2016 klo 12:25\nMarcus Samuelsson kokkaa 12.-14.8. Flow-festareilla. Kuva: Staffan Johansson\nMenestyskokki Marcus Samuelsson on kokannut Valkoisessa talossa, ja nyt hänet nähdään vihdoin myös Helsingissä - ensin Flow-festareilla ja sitten uudessa ravintolassa.\nEtiopalaissyntyinen Marcus Samuelsson on ruotsalais-amerikkalainen huippukokki, joka vaikuttaa pian myös Suomen ravintolamaailmassa. Hän vastaa vastaa pääkaupunkiseudulle syksyllä avautuvien kahden Clarion-hotellin Kitchen & Table -ravintoloiden konseptista. Ajankohtainen Marcus on myös siksi, että hän kokkaa Helsingissä 12.-14.8.2016 järjestettävillä Flow-festivaaleilla sunnuntaina. Flow'n Kitchen & Table -ravintolaan Marcus Samuelsson on luonut erityisen menun kauden raaka-aineista.\nMarcus tunnetaan kunnianhimoisena kokkina. Hän omistaa ravintoloita Yhdysvalloissa ja Ruotsissa ja on esiintynyt Iron Chef - ja Taste-ohjelmissa. Marcus myös kokkasi Valkoisessa talossa presidentti Niinistön vierailulla. Marcus on saanut 23-vuotiaana, nuorimpana keittiömestarina koskaan, New York Timesilta täydet tähdet.\nMarcus Samuelsson antoi kesällä Glorian ruoka & viinille haastattelun ja näin hän vastasi kysymyksiin:\nMitä syöt useimmin?\nAmerikassa kanaa ja Ruotsissa kalaa. Kasvoin aikuiseksi makrillilla.\nRuoka, jota inhoat?\nRautatieasemien ja lentokenttien sieluton ruoka.\nMitä haluaisit syödä nyt?\nPizzaa, jonka päällä on muikunmätiä.\nRuokakulttuuri, joka kannattaa löytää?\nEtiopia, josta minut adoptoitiin Ruotsiin 2-vuotiaana. Viini, olut, hanhenmaksa, kahvi ja suklaa – ne kaikki tulevat Afrikasta. Siellä ruoka on luomua, maata ja eläimiä kunnioitetaan ja spirituaalisuus on tärkeää.\nEntä mitä joit eilen?\nGinicocktailin, koska se toimii ruuan kanssa.\nAsuimme Länsi-Ruotsissa meren rannalla ja putosin veteen, kun meidän piti lähteä kalaan. Kalastimme joka päivä rapuja, turskaa ja makrillia. Jo 10-vuotiaana pidin huolta veneestä ja putsasin verkkoja. Teimme vanhempieni ja isovanhempieni kanssa lujasti töitä.\nTv-ohjelma, joka tekee nälkäiseksi?\nDokumentti japanilaisesta sushimestari Jirosta. Onneksi sain vuosia sitten syödä hänen ravintolassaan Tokiossa.\nEtiopialaista hapatettua ja kirkastettua voita, silliä ja pullo samppanjaa.\nVihaamasi ruoka, jota opit rakastamaan?\nRuusukaali. Kasvikset maistuvat sitä paremmilta mitä vanhemmaksi tulen.\nSuosittele jotain hotelliravintolaa (muu kuin omasi)?\nNew Yorkin Ace-hotellin John Dory-ravintola kalaruokien takia, ja Grand Hyatt Tokiossa cocktailien ja maiseman takia.\nMitä tiedät suomalaisesta ruuasta?\nSe on modernia, ja te menestytte kokkikilpailuissa. Perinteisesti savustatte ja säilötte etikkaan sekä käytätte paljon sieniä, juureksia, sisävesien kaloja ja riistaa, samaan tapaan kuin Pohjois-Ruotsissa.\nArtikkeli on julkaistu aiemmin Glorian ruoka & viini -lehdessä ja sen on kirjoittanut Katja Nordlund.\nKesän parhaat ruoka- ja juomafestarit\nNäissä ravintoloissa syöt Helsingissä alle 20 eurolla!\nJuttua muokattu 12.8.2016 klo 16.56: Marcus Samuelsson kokkaa Flow-festivaaleilla sunnuntaina.\nKitchen & Table\nIhanan kirpeää! Kolme reseptiä puolukkasyksyyn\nRisotto, tartar, cocktail... Näihin punajuuri sopii täydellisesti\nKesytä punajuuri: sopiva kokkaustapa saa juurikkaat maistumaan arkenakin\nJouni Toivasen valioluokan vispipuuro\nLeivo puolukoista: neljä leivonnaista, joissa maistuu syksy


Korkein oikeus: Muistin menetys alkoholin vuoksi ei yksinään tee väitetystä raiskausuhrista puolustuskyvytöntä | Ilkka-Pohjalainen\nSTT-Kotimaa Julkaistu 01.06.2020 03:35\nSTT-Kotimaa Julkaistu 01.06.2020 03:33\nSTT-Kotimaa Julkaistu 01.06.2020 01:53\nChilipaprika sopii samaan ruukkuun orvokin kanssa – Floristi Kristiina Koski vinkkaa puutarhakevään villeimmät kukkaistutukset Julkaistu 01.05.2020 07:00\nSTT-Kotimaa Julkaistu 31.05.2020 14:26\nTärkeimmät tulvavarautumistoimet on saatu tehtyä esimerkiksi Rovaniemellä ja Kittilässä. Rovaniemen kaupunginjohtaja Ulla-Kirsikka Vainio kertoo STT:lle, että tulvatilanne vaikuttaa kohtuullisen hyvältä. Lue lisää\nSuomessa on kuollut kaikkiaan 320 koronavirukseen sairastunutta ihmistä, kertoo Terveyden ja hyvinvoinnin laitos THL. Kuolleiden määrä kasvoi eilisestä neljällä. Lue lisää\nSTT-Kotimaa Julkaistu 31.05.2020 13:34\nLukuisat rikostutkinnat, oikeusjutut sekä kanne jengin lakkauttamiseksi vaikuttavat vaimentaneen liivijengi United Brotherhoodin toimintaa, keskusrikospoliisista (KRP) arvioidaan. KRP:n mukaan jengitunnukset ovat kadonneet julkisilta paikoilta, mutta ainakin jonkinlainen rikollinen toiminta on jatkunut. Lue lisää\nSTT-Kotimaa Julkaistu 31.05.2020 11:15\nKoulujen päättäjäisiä on juhlittu monin paikoin tavanomaisesti tai hieman tavallista rauhallisemmin, kertoo muun muassa Oulun poliisilaitos. Oulussa nuoret olivat hyvän sään ansiosta liikkeellä runsain joukoin, mutta suurimmillaan noin 100 hengen joukoissa liikkuessaankin muistivat etäisyyksien pitämisen. Lue lisää\nSTT-Kotimaa Julkaistu 31.05.2020 09:37\nNoin joka kymmenes hedelmällisessä iässä oleva nainen sairastaa endometrioosia – eli asia koskettaa noin 200 000:ta suomalaisnaista, kertoo Turun yliopistollisen keskussairaalan naistenklinikan erikoislääkäri Carita Edgren. Lue lisää\nKotimaa Julkaistu 31.05.2020 09:00\nSukupuoleen perustuvia koronarajoituksia ei ole harkittu Suomessa, kertoo Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin (Hus) infektiosairauksien ylilääkäri Asko Järvinen. Lue lisää\nSTT-Kotimaa Julkaistu 31.05.2020 08:22\nSuuri osa suomalaisista on edelleen tyytyväisiä maan hallituksen toimintaan koronaviruskriisissä, kertoo Helsingin Sanomien kysely. Lue lisää\nKotimaa Julkaistu 31.05.2020 08:00\nHallitus esittelee alkavalla viikolla jo neljännen lisäbudjettinsa tänä keväänä. Kyseessä ovat jälleen miljardiluokan menolisäykset, kuten aiemmissakin koronakriisin aikana tehdyissä lisäbudjeteissa. Lue lisää\nKuoro- ja yhteislaulu ovat tänä keväänä yhtäkkiä entistäkin suositumpia, vaikka yhteisiin harjoituksiin ei ole voinut kokoontua koronarajoitusten takia. Lue lisää\nKotimaa Julkaistu 31.05.2020 07:00\nElämä Suomessa on normaalioloissa tasaista. Sen näkee tilastoista. Jokin luku saattaa nousta tai laskea vuositasolla keskimäärin 0,5 prosenttia, mikä antaa suunnittelijoille ja päättäjille perusteen olettaa, että niin tapahtuu seuraavanakin vuonna. Lue lisää\nSunnuntain leffapoiminnat: Taiteilijapari tuskailee työssä ja parisuhteessa – irtonainen draama ansaitsi Jussinsa\nKotimaa Julkaistu 31.05.2020 06:30\nKiinan erityishallintoaluetta johtava Carrie Lam on yrittänyt vakuuttaa sekä hongkongilaisia että ulkomaisia sijoittajia siitä, että Kiinan torstaina hyväksymä turvallisuuslaki toimii Hongkongin parhaaksi. Lain odotetaan astuvan voimaan syyskuuhun mennessä, jolloin järjestetään Hongkongin parlamenttivaalit, kertoi Reuters. Lue lisää\nSTT-Kotimaa Julkaistu 31.05.2020 03:01\nTänään vietetään vuosittaista kansainvälistä tupakatonta päivää. Teemapäivää on vietetty jo yli 30 vuoden ajan Maailman terveysjärjestön WHO:n aloitteesta. Lue lisää


Sekä Hongon koulussa että yhteiskoulussa käy koulukuraattori. Kuraattori tukee oppilaita kouluun, kotiin, kaverisuhteisiin tai vapaa-aikaan liittyvissä ongelmissa. Kuraattori tekee työtä yhdessä oppilaan, oppilasryhmien, opettajien ja vanhempien/huoltajien kanssa. Kuraattorin yhteystiedot löytyvät sivun alaosan yhteystiedoista..\nOppilasilmoituslomake löytyyy täältä.\nHongon koulun ja Honkajoen Yhteiskoulun sivut Sivistävä Honkajoki -portaalissa\nKoulunjohtaja Arto Ala-Hannula 050 577 5222\nErityisopettaja Minna Karanka-Haunia 050 406 6971\nOpinto-ohjaaja Kirsi Nyrhinen 044 577 5284\nErityisopettaja Sari Kustila 050 575 0890\nTerveydenhoitaja Tiina Klemelä-Ruohomäki, sähköposti: tiina.klemela-ruohomaki(a)eposa.fi 040 652 4310\nTäydentävä varhaiskasvatus esiopetusikäisille


PEPO:n Grand Old Man Martti Heikkeri on poissa – PEPO\nPEPO:n Grand Old Man Martti Heikkeri on poissa\nUus-Lavolan Peli-Poikien (UlPePo) perustamisesta 1958 alkaen aina viime vuosiin asti PEPO:n toiminnassa vaikuttanut Martti Heikkeri on kuollut tänään sunnuntaina 24.9.2017.\nMartti syntyi 2.10.1941. Hän oli kuollessaan 75-vuotias.\nMartti on ollut seuran primus motor pitkiä aikoja, ja hän toimi hyvin monessa roolissa seuratoiminnassamme.\nHeti seuran perustamisen yhteydessä 1958, Martti valittiin seuran nuorisojaostoon (seuran historia). Aikana jolloin UlPePo:ssa oli sekä jääkiekko- että jalkapallojaosto, Martti toimi jalkapallojaoston puheenjohtajana 1980-luvun alkupuolelta aina siihen asti kuin jääkiekko ja jalkapallo eriytyivät omiksi seuroikseen vuonna 1999. Samalla hän oli koko yhdistetyn seuran varapuheenjohtaja Lauri Heiskasen ollessa puheenjohtaja.\nMartti oli perustamassa PEPO:n jalkapallon juniorityötä yhdessä Kauko Mäkelän ja Raino Jokelan kanssa 1980-luvun lopulla, tarkalleen vuonna 1987.\nKun jalkapallojaostosta tuli oma seura 1999, Martti oli pitkään seuran pääaktiivi yhdessä Pirkko Korholan ja uuden puheenjohtajan Pekka Valkeapään kanssa. Martti oli käytännössä seuran monitoimihenkilö aina siellä missä tarvittiin. Martti hoiti kaiken muun työn ohessa pitkään myös seuran kirjanpitoa, junaili tapahtumat, vastasi varusteasioista ja seuran rakennuksista.\nHeti sen jälkeen kun jalkapallojaostosta tuli oma seura, perustettiin vuonna 2000 Martin johdolla edelleen kevään perinteenä oleva Huhtari Cup junioriturnaus Huhtiniemen hiekkakentillä.\nKun Kari Suninen jatkoi seuran puheenjohtajana Pekka Valkeapään jälkeen vuonna 2007, Martti jatkoi edelleen seuran aktiivina aina vuoteen 2014 asti. Martille kertyi PEPO-aktiivin aikakautta kaikkiaan peräti 56 vuotta.\nYhtenä yksityiskohtana voidaan mainita että Martin aikakaudella PEPO teki paljon erilaisia talkootöitä ja sitä kautta kerrytti pientä varallisuutta. Osa sitä varallisuudesta käytettin oman harjoitushallin Visma Areenan peruspääomaksi.\nPEPO Lappeenranta ry muistaa Marttia suurella lämmöllä, ja ottaa osaa omaisten suruun Martin poismenon johdosta.\n– Johtokunta, PEPO Lappeenranta ry\n← PEPO haki Keravalta tärkeät pisteet\nPEPO taas MP:a vahvempi →\nLauantaina PEPO-Lappee JK\n30.1.2014 IlkkaJoJo Kommentit pois päältä artikkelissa Lauantaina PEPO-Lappee JK\nSeuraava kotiottelu vs Klubi 04\n30.6.2019 Patric Huittinen Kommentit pois päältä artikkelissa Seuraava kotiottelu vs Klubi 04\n22.5.2020 Patric Huittinen Kommentit pois päältä artikkelissa Kesämäen Leipomon lounaslista viikko 22


Taimen jatkamassa Tenon kalastuskautta syyskuulle | Yle Uutiset | yle.fi\n16.8.2012 klo 15:51\n| päivitetty 16.8.2012 klo 15:51\nTaimen jatkamassa Tenon kalastuskautta syyskuulle\nTenolla harkitaan turistikalastuksen pyyntikauden pidentämistä meritaimenen pyynnin varjolla. Riista- ja kalatalouden tutkimuslaitos selvittää parhaillaan Tenojoella, voidaanko pääosin syksyllä jokeen nousevan meritaimenen pyyntiä tehostaa pidentämällä sallittua kalastuskautta. Syyskuulle jatkuvalla kalastuskaudella tuettaisiin myös Tenojoen alueen matkailuyrittäjyyttä.\nMeritaimenia pyydetään Tenojoen suulla tutkimustarkoituksessa. Velimatti Leinonen ottaa haaviin taimenen joka tarttui perhoon.\nSyksyllä Tenojokeen nousevat meritaimenet parveilevat kesäaikaan vielä Norjassa, Tenojoen suulla vuonon ravintorikkaassa vedessä. Jokisuulta taimenia on myös helpointa pyytää ja valjastaa tutkimuslaitteisiin.RKTL:n tutkimusavustajan Velimatti Leinosen mukaan merkitäviksi on saatu noin sata hyvinkin erikokoista taimenta kahden tutkimuskesän aikana.- Pienimmät ovat jotain 40 senttiä, suurimmat taitaa tällä hetkellä olla noin viiden kilon tienoilla. Siinä on se kokohaitari, mutta varmasti tässäkin vesistössä on isoa kalaa, siis viidestä kilosta isompaakin.RKTL:n biologi Timo Kanniainen haluaa muistuttaa Tenoon nousevan meritaimenen tärkeydestä vaikka siitä ei juuri puhuta.- Teno on Suomen merkittävin meritaimenjoki vaikka sitä ei moni tunnista, se jää vähän täällä lohen varjoon.Nousutaimenen pyynti syyskuussa voisi olla hyvinkin antoisaa Tenojoella sen jälkeen kun lohen kalastus päättyy. Utsjoen Outakoskelta taksi- ja matkailuyrittäjä Kari Guttormin mukaan kauden jatkuminen olisi tervetullut..- Ei se varmaan hullumpi asia olis, saatais vähän jatkettua vähän meidän majoitusyrittäjien majoitusaikaa, vuorokausia vähän lisää ja lisäisihän se yleensäkin kuntaan tulevaa rahamäärää.Uutta tietoa taimenestaTutkimustarkoitukseen pyydetyt taimenet ensin nukutetaan, sen jälkeen mitataan pituus ja paino. Lisäksi niille asennetaan radiolähetin vatsaonteloon. Biologi Timo kanniaisen mukaan vuoden seurannan tuloksena on jo nyt selvinnyt uusia, jopa yllättäviä piirteitä taimenen elintavoista.- Osa taimeneista nousee tästä merestä jossa ne nyt syönnöstää talvehtimaan jokeen ja sitten mahdollisesti jatkavat varsinaista kutuvaellustansa sitten seuraavana keväänä.Yleisesti on uskottu, että keväällä saadut taimenet ovat aikaisia nousukaloja, mutta uuden tiedon perusteella taimen voi olla jo viettänyt talven joessa ja jatkaa vain matkaa omalle kutualueelleen ylävirtaan.Radiolähettimeln vatsaonteloon saaneita meritaimenia seuraataan autolla pitkin jokivartta ja yritetään paikantaa kannettan vastaanottimen avulla. Lisäksi Tenon ja Inarinjoen varrella on seitsemän kiinteää radiovastaanotinta jotka rekisteröivät kalojen lähettämiä signaaleita.Ongelmana valvontaKolmivuotisen tutkimushankkeen aikana arvioidaan meritaimenkannan tilaa, vaelluskäyttäytymistä ja levittäytymistä. Näiden tietojen pohjalta sitten arvioidaan, miten, missä ja milloin meritaimenen pyynti voitaisiin sallia häiritsemättä kutupuuhissa olevia lohia.Paikallisella yrittäjällä kari Guttormilla on oma ehdotus mahdollisen taimenen syyskalastuksen järjestämiseksi.- Pitäis ne tietyt paikat vain pyhittää taimenpyyntiin. Siellä missä nykyäänkin ovat nämä hyvät pyyntipaikat. Muutama tässä Tenon varressa missä pyydetään sitten pelkästään sitä taimenta. Silloin olisi helpompi valvoa sitä pyynti.\nFuture Matters 16.8.2012\nEnsin tapetaan lohi, ja kun lohet loppuu, sitten taimenetkin.Guttormilla on niin pahasti oma lehmä ojassa kuin olla ja voi.Lohet ja taimenet ovat asuttaneet Tenojokea tuhansien vuosien ajan, ja alle sadassa vuodessa ihminen on tuhonnut koko ekosysteemin, ja nyt syylliseksi on otettu taimen.Syyllinen lohen ahdinkoon on vain ja ainoastaan ihminen.Tenojokilaakso on ahneuden laakso, jossa mm. vuosi tuhannen alussa kärrättiin tuhansia kiloja lohta Utsjoen kaatopaikalle, kun turisteille ei kelvannutkaan.\nIndeed it does! 17.8.2012\nTuota, mites tässä syyllisettiin taimenta lohen ahdingosta? Rajoitettu pyynti voisi olla ihan ok, jos sitä vain pystyttäisiin valvomaan kunnolla. Tenon ja varsinkin Tenovuonon verkotusta sitä pitäisi rajoittaa, jos jotain vaikutuksia haluttaisiin.\nSilkkaa huuhaata 17.8.2012\n..tuommoiset "taimenrojektit". Kesä on tarpeeksi pitkä semmoisenaan turistien lypsämiselle, jos asiakkaita halutaan lisää pitäisi sieltä päästä löysätä vähän ahneuksissaan rakennettuja estojärjestelmiä. Meritaimen on niin pieni siivu, käytännössä olematon, viehekalastuksessa Tenolla ettei sen varjolla voi ryhtyä tohtoroimaan koko järjestelmää. Tunturivesiä on yltäkyllin kalastaa silloinkin kun pääväylällä on jo syysrauhoitus. Yritetään vain taas imasta omaan pussiin välistä, nuita "erikoisoikeuksia" on jo aivan nokko. Piste.\npuhuu asiasta tietämätön 17.8.2012\nTaimenen pyynti on hyvä lisä kalastusmatkailuun ja erinomainen ruokakala. maistuis varmaan sullekkin. Kateuksissaan ei kannata kirjoittaa mitään erikoisoikeuksista ei noilla lakeuksilla leipä helpolla irtoa ja jos joku viitsii ja pystyy investoimaan niin annettakoon heille se mahdollisuus. Toisekseen ei Tenosta lohi ole kadonnut vaan päin vastoin joki on täynnä lohta ja nyt nousee vielä meritaimenkin kiitos siitä taas luonnon omalle järjestelmälle. Ei tutkijatkaan näköjään tiedä mitään viime keväänä Eero Niemelä ennusti maailman lopun tulevan Tenolle. Ei tullut.\n"jotain ehkä tietäisin... 17.8.2012\n...olinhan siellä minäkin." Eli ehkä paremmin perillä "noiden lakeuksien" karuista olosuhteistä kuin osaat arvatakaan. Olen samaa mieltä siitä että joessa kalaa on, ja kalastajia vähemmän kuin ennen eli jakovaraa enämpi... Mutta kallista turistille, seonkait pakko sinunki tunnustaa. No, jos kalojen syysrauhoitusta halutaan murentaa, päivvastoin kuin tähän saakka on jokivarressa vaajittu että elokuun puolessavälin pittää jo uistimet kieltää ja pelkillä perhoilla joppu kaksiviikkoa, ja löysätä kaikki naaraskalat takaisin jne.jne. .. paljon on sitte muuttunut viime näkemän!\nmikä ettei voisi taimenta pyytää, jos kanta on niin vahva että kestää kalastuksen.\nitsekin kalastaja 19.8.2012\nEn jaksa uskoa, että tenolainen taimenta syö. Olen niin monelta paikalliselta kuullut että kuka nyt taimenta söis, joka se syö hiiriä. Idea voi olla hyvä, mutta en jaksa uskoa,että sitä nyt ruokakalaksi asti tulisi. Toisekseen, mistä jo asentolohet tietäisi, että nyt pyydetäänkin taimenta, ettei tarvitse puolustaa reviiriään ja tarttua pyydykseen. Ja siitä matkailusta. Kaikki työssäkäyvät ovat alkaneet jo töihin, eikä kovin moni tulisi ostamaan Tenolle kalliita kalastuslupia taimenen takia, sitä löytyy kyllä etelästäkin. Kaukaa haettu ajatus. Kumpi tärkeämpi Tenon lohi vai muutama taimenpyytäjä eli muutama euro?\nAivan eri kala kysymyksessä. Tenon taimen on loistava ruokakala, sitä ei voi edes verrata etelän istaritaimeniin. Taimenenkalastus voisi olla tosiaankin sallittua rajoitetuissa paikoissa, joita olisi siten helpompaa valvoa.


Täältä pääset voittavan pelaamisen tielle\nKun saamme yhteydenottoja lukijoiltamme, törmäämme samaan kysymykseen kerta toisensa jälkeen. Kysymys ei ole kovin yllättävä. Sen voi tiivistää muotoon ”kuinka voitan nettikasinolla?” Jos tähän olisi olemassa jokin yksinkertainen ihmekikka, kertoisimme siitä heti ensimmäisenä. Vaan kun ei ole.\nArtikkeliemme joukosta löytyy strategiaosio kaikkiin peleihimme. On tärkeää, että pyrit hyödyntämään julkaisemiamme strategioita niin paljon ja niin pitkälti kuin mahdollista. Tutustu näihin artikkeleihin ja oppaisiin jo ennen kuin sukellat uuden pelin pariin. Oppaitamme myös päivitetään jatkuvasti, joten niiden pariin kannattaa palata yhä uudelleen ja uudellen tietojaan päivittämään. Tarjoamamme strategiat ja tekniikat voivat oikein käytettyinä olla erittäinkin palkitsevia. Olemme myös saaneet paljon positiivista palautetta lukijoiltamme, jotka ovat selkeästi huomanneet pelituottojensa parantuneen strategioihimme paneutumisen jälkeen.\nKaiken tämän lisäksi on olemassa yksi iso, siis ISO, juttu. Tätä ei voi liiaksi painottaa. Kyseessä on pelikassa ja sen hallinta. Tiedäthän – rahastahan tässä kaikessa pitkälti on kyse, hauskanpidon ohella!\nPelasitpa sitten ihan mitä tahansa kasinopeliä oikealla rahalla, on pelitililläsi rahaa. Tähän rahaan ei tietenkään pidä suhtautua kevyesti. Pelitililläsi on tarkoitus – sen tarkoitus on tuoda sinulle pelien kautta mahdollisimman paljon voittoja ja mahdollisimman vähän tappioita. On toki totta, että onnella ja sattumalla on aina valtaisan iso merkitys suurten rahasummien voittamisessa. Ei voi silti vähätellä sitäkään merkitystä, joka on pelikassan tehokkaalla ja oikeaoppisella hallinnoinnilla. Seuraavassa selitämme tätä mallia hieman tarkemmin.\nEnsiksikin sinun tulee hieman miettiä pelitapojasi. Eikä vain miettiä – nyt voisi olla aika ihan tarkkojen tilastojen laatimisen aika. Sinun pitäisi selvittää kuinka monta kertaa kuukaudessa pelaat, kuinka kauan yksi pelisessio kestää ja mikä on budjettisi raja.\nEsimerkin vuoksi sanottakoon, että pelaat kaksi kertaa viikossa ja jokainen pelisessio kestää 90 minuuttia – enimmäkseen pelaat kolikkopelejä, ja kuukausittainen pelibudjettisi on 300 euroa. Lasketaanpa sitten hieman. Voit käyttää seuraavaa kaavaa omien numeroidesi kanssa.\n4 viikkoa * (2 pelisessiota à 90 min) = 12 tuntia pelaamista per kuukausi\nEli tuntia kohden 300 € / 12 tuntia = 25 € / tunti\nMinuuttia kohden 25 € / 60 minuuttia = 0,40 € / minuutti\nAsetat yhden panoksen aina 20 sekunnin välein, joten 0,40 € / 3 = 0,1333... € / panos\nLaskujemme mukaan käytät siis keskimäärin 13 senttiä yhteen panokseen, joten normaalin kuukauden lopuksi olet nollilla, mikäli voittoja ei lainkaan lasketa mukaan kuvioihin.\nTämän edellä esitellyn mallin kuvioihin eivät sisälly voitot laisinkaan. Voimme kuitenkin olettaa, että mitä todennäköisemmin voitat ainakin jotakin 300 euron pelaamisen, eli esimerkissämme kuukauden, aikana. Kaikki nämä voitot lasketaan suoraan edellisen esimerkin nollan yläpuolelle. Voit siis pelata omaan tahtiisi ja hyväksyä nollille päätymisen – kaikki sen lisäksi tuleva on pelkkää plussaa. Idea on siis ettet missään vaiheessa lipsuisi nollan vaiheilta negatiiviselle puolelle.\nNyt tunnet kaavan, jota voit käyttää apuna päämääriesi saavuttamiseen ja kassasi hallintaan. Käytä hetki lisää aikaa tietomääräsi kartuttamiseen ja lue lisää mielenkiintoisia artikkeleitamme alta:


Jatkopala Tallinnan-risteilyysi: junalla kolmen maan halki neljässä tunnissa | Yle Uutiset\nRail Balticalla Tallinnasta Liettuan ja Puolan rajalle on mittaa 870 kilometriä. Matkustajaterminaalit on määrä rakentaa Virossa Tallinnaan ja Pärnuun, Latviassa Riikaan ja sen lentokentälle sekä Liettuassa Panevėžysiin ja Kaunasiin. Kuva: Yle Uutisgrafiikka\nJunamatka Tallinnan ja Berliinin välillä on tälläkin hetkelle mahdollinen, jos aikaa ja istumalihasten kestävyyttä riittää eikä köröttely 60 kilometrin tuntivauhtia vie hermoja. Maantieteilijä-valokuvaaja Mikko Itälahti ikuisti oman nelipäiväisen pinnistyksensä englanninkieliseen matkapäiväkirjaansa (siirryt toiseen palveluun) joitakin vuosia sitten.\nVuonna 2030 on toisin. Silloin EU:n koilliskantilta on määrä päästä Baltian pikajunalla Liettuan ja Puolan rajalle. Sieltä yhteys jatkuu aukottomana Varsovaan ja Berliiniin ja vieläkin kauemmaksi, aina Pohjanmerelle asti, niin rahdilla kuin ihmisillä.\nEsimerkiksi Tallinnasta Latvian pääkaupunkiin Riikaan pyyhkäisee silloin junalla puolessatoista tunnissa.\nTätä nykyä nopein julkisen liikenteen yhteys Tallinnasta Riikaan ovat bussit. Matka kestää runsaat neljä tuntia. Uuden ratayhteyden valmistuttua matkalainen on samassa ajassa melkein Liettuan etelärajalla.\nHelsinki–Tallinna-tunneli mainitaan marginaalissa\nEU:n komission Rail Balticaksi nimeämä hanke on osa Euroopan runkoverkkosuunnitelmaa, jolla EU varautuu sekä rahti- että matkustajaliikenteen roimaan kasvuun. Runkoverkossa on yhdeksän niin sanottua liikennekäytävää. Näet ne karttoina tästä linkistä (siirryt toiseen palveluun).\nRail Baltica on pohjoisin rataosuus Pohjanmeren ja Itämeren yhdistävässä käytävässä. Myös Suomi on osa tuota käytävää – toistaiseksi vielä lauttamatkan päässä, mutta myöhemmin ehkä tunnelilla yhdistettynä.\nRail Baltica ulottuu Tallinnasta Liettuan ja Puolan rajalle. Puola on alkanut kehittää omaa rataverkkoaan rajalta pääkaupunkiin Varsovaan. Sieltä matka jatkuu jo olemassa olevalle Berliinin-radalle.\nKonsulttiyhtiön havainnekuvassa myös Helsinki-Tallinna-tunneli on valmis. Kuva: Sweco\nViimeinen sinetti syyskuussa Liettuasta\nJos hanke olisi edennyt, kuten alun perin kaavailtiin, junalippuja pääsisi ostelemaan ensi vuosikymmenen vaihteessa. Päätöksenteko Baltian maissa on kuitenkin takkuillut. Tuorein arvio on, että rata Puolan rajalle on valmis vuonna 2025 ja Varsovaan asti vuonna 2030.\nViron, Latvian ja Liettuan pääministereiltä vei tämän vuoden tammikuuhun, ennen kuin sopimus Rail Baltican rakentamisesta allekirjoitettiin. Virossa ehti tapahtua sisäpoliittinen keikahdus, joka teki keskustapuolueesta hallituspuolueen ja samalla Rail Baltican kannattajan aiemman vastustuksen sijasta.\nSopimus vaatii vielä kaikkien kolmen maan parlamenttien hyväksynnän. Latvialta ja Virolta sitä odotetaan alkukesän aikana, mutta Liettualta vasta syyskuussa.\n– Yllättävää, että prosessi on ollut näin hidas. Mutta kyllä se rata tulee, sanoo ylijohtaja Mikael Nyberg Suomen liikenne- ja viestintäministeriöstä.\nKiistakysymys 1: Radan linjaus\nEniten kiistelyä on aiheuttanut se, mistä radan pitäisi kussakin maassa kulkea. Liettua ei ollut hyväksyä sitä, että rata ei koukkaa pääkaupungin Vilnan kautta. Virossa hiertää toiseksi suurimman kaupungin Tarton sivuuttaminen. Latviassa vastalauseet olivat pienimpiä.\nLiettua näyttää hyväksyneen sen, että Rail Baltica on ennen kaikkea kansainvälinen ratayhteys, jonka liityntäliikenteen kehittäminen on kansallinen tehtävä. Virossa protestointi on jatkunut.\n– Linjausta on enää äärimmäisen vaikea muuttaa. Rata on tehtävä niin kuin on sovittu, sanoo Mikael Nyberg.\nKiistakysymys 2: Luonto ja ympäristö\nRataa vastaan on protestoitu myös siksi, että sen alle jää luontokohteita ja sen tieltä on siirrettävä ja purettava rakennuksia.\nVirossa projektia johtavat ovat vastanneet, että muut tutkitut linjausvaihtoehdot olisivat olleet molemmissa suhteissa selvästi tuhoisampia.\nKiistakysymys 3: Raha\nEU on rahoittamassa Rail Balticasta 85 prosenttia. Viron maksettavaksi jäisi alkuperäisten laskelmien mukaan 250 miljoonaa euroa. Sinne taitavat mennä rahat, joita tarvittaisiin Viron sisäisten ratayhteyksien kohentamiseen, epäilevät arvostelijat.\nViron valtiontalouden tarkastusviraston raportissa viime kuun lopussa kysyttiin varsin kipakasti, kuka maksaa, jos projektista tulee odotettua kalliimpi. Parlamentin hyväksyttäväksi tuodussa sopimuksessa ei varauduta mitenkään kustannusten nousuun, vaikka se on todennäköistä, raportti moitti.\nEU-rahoituksen lopullinen osuus riippuu EU:n seuraavasta monivuotisesta rahoituskehyksestä, josta neuvotellaan parhaillaan. Se tulee voimaan vuonna 2021.\nKiistakysymys 4: Kannattavuus\nRail Baltican arvostelijat ovat epäilleet myös, että hanke on liian muhkea pohjoisille markkinoillemme. Riittääkö Baltiasta ja Suomesta muka rahtia ja matkustajia tekemään radasta kannattavan?\nVastikään valmistuneessa kolmen kansainvälisen konsulttiyrityksen analyysissä arvioidaan, että Tallinnan satamassa lastattavaa rahtia olisi alussa viisi miljoonaa tonnia. Suomesta siitä olisi kaksi miljoonaa tonnia.\nHuippuvuosiksi ennustetaan vuosisadan puoltaväliä, jolloin rahtia Tallinnasta riittäisi analyysin mukaan kymmenen miljoonaa tonnia ja Suomen osuus olisi siitä puolet.\nRail Baltic vai Baltica?\nBaltian maiden rataprojektin nimi jäljittelee Tallinnasta Varsovaan kulkevan eurooppalaisen E67-tien kutsumanimeä.\nLatinankielinen Via Baltica, "baltialainen tie", viittaa roomalaisten valloittajien teihin, vaikka Rooman valta ei Baltiaan ja Puolaan yltänytkään.\nEU:n komission radalle antama nimi **Rail Baltica **on englannin ja latinan sekasikiö. Feminiini "Baltica" voisi yhtä hyvin olla maskuliini "Balticus" tai neutri "Balticum", sillä englanninkieliseltä "rail"-sanalta suku tietysti puuttuu.\nVirolaisille rata on Rail Baltic eli kokonaan englantia, vaikka sanat ovat käänteisessä järjestyksessä.\n"Ei mitään humpuukia"\nSuomen tuoreimpien vientitilastojen ja talousennusteiden perusteella optimismi lahden vastarannalla ei ole perusteetonta.\nMikael Nybergin mukaan suomalaiset yritykset pitävät Rail Balticaa varteenotettavana vaihtoehtona kuljetuksilleen.\n– Teollisuuden antamat signaalit ovat olleet hyviä. Hanke ei ole mitään humpuukia, Nyberg sanoo.\nRail Baltican matkustajajunien huippunopeus olisi suurempi kuin Pendolinoilla.\nSuomen tuonnista ja viennistä 80 prosenttia kulkee meritse. Merirahti on nyt suhteellisen edullista, mutta toimiva ratayhteys Pohjanmerelle voisi olla kilpaileva vaihtoehto, Nyberg sanoo.\nTavarajunien maksiminopeudeksi on sovittu 120 kilometriä tunnissa. Keskinopeuden arvioidaan jäävän 70 kilometriin.\n– Tavaraliikenteessä varmuus on tärkeämpää kuin nopeus. Tärkeintä on olla annettuna aikana perillä, Nyberg sanoo.\nMatkustavaisten enemmistö taitaa ajatella toisin, mutta heille Rail Baltica tarjoaakin 170 kilometrin keskivauhtia ja 240 kilometrin huippunopeutta. Se on parikymmentä kilometriä enemmän tunnissa kuin Suomen Pendolinoilla.\nRail BalticarautatieliikenneulkomaatkotimaaBaltian maatViroLiettuaLatviarahtiliikennematkustajaliikenne


Formula 1 - 2022 - 1 - Bahrainin GP | Sivu 23 | F1-Forum\nOlisikohan RBllä yksinkertaisesti loppunut bensa vehkeistään?\nIlmeisesti ei loppunut, kun max valitteli ohjauksen jäykkyyttä monta kierrosta ennen kuin keskeytti. Lisäksi horner sanoi, että bensapumpuissa tod näk jotain. Olisiko tekemistä polttoaineen kanssa kun ennen kautta uuumoiltiin, että tän vuoden polttoaine kuumenee helpommin kuumissa kisoissa?\nTosin en tiedä miten bensapumput vaikuttaa ohjaukseen? Hmm\nNoh katellaan nyt ihan rauhassa miten lähtee Russellilla sujumaan. Jos ei oo kesätaukoon mennessä kertaakaan voittanut Hamiltonia qualissa tai kisassa ni sit voidaan alkaa laittaa flopin leimaa otsaan.\nEikö saa edes vähän nauttia tästä tilanteesta?\nHamilton vahvisti, että ongelma on tällä hetkellä auton pomppiminen joka paikassa ja auton huono peräpää. Ei pelkästään suorilla vaan hitaissa ja keskinopeissa mutkissa pomppii. Nopeissa mutkissa on kuuleman ok. Lisäksi suoravauhtia puuttuu.\nVoihan se olla niinkin että alkaa vasta kesätauon jälkeen syksyllä kulkemaan. Ja jos alkaa kulkemaan Hamiltonin veroisesti, sopeutumisvaihe voidaan unohtaa.\nMitenkäs se Zhou tipahti Bottaksen takaa useamman sijan verran taaksepäin? Johtuiko se siitä, että tulivat turva-auton aikana peräkkäin renkaiden vaihtoon, ja Zhou menetti sijoituksia kun joutui odottelemaan? No, joka tapauksessa hyvä aloituskisa Zhoulta, kun pystyi heti kylmiltään samaan kisavauhtiin Bottaksen kanssa. Alfalla näyttää olevan hyvä auto, joten viikon päästä voidaan taas odottaa sijoitusta kymmenen parhaan joukossa.\nJos polttoainepumppu ylikuumeni totaalisesti sen yhteydessä kulkee hydrauliletkuja, niin saattaapa olla että saatto hydraulineste vuotaa? Jolloin selittyy Gaslyn moottoritilan palo, Verstappenin ohjaustehostimen ongelmat ja perezin askin jumitus\nPikku-Schumille tuli ilmeisesti vaurio autoon seurauksena Oconin törttöilystä eka kierroksella, mikä sittemmin vaikutti kisavauhtiin. (racefans.net)\nSun logiikka ei oikein aukea. Russelilla se tuuri turva-auton kanssa kävi, kun pääsi heti sisälle pystyi nousemaan sijalta 9 sijalle kuusi Hamiltonin kantaan. Hamiltonille oli jo vaihdettu renkaat juuri ennen turva-autoepisodia ja ilman turva-autoa Hamilton olisi mahdollisesti ohittanut hänet ihan ajamalla. Vaikka olisi minkä väriset lasit päässä ja Russelin sormi perseessä, niin kovimmankin Yrjö-fanaatikon täytyy myöntää, ettei poijan vauhti ei vain ollut lähelläkään samaa tasoa Hamiltonin kanssa. Hän jäi oikeastaan koko ajan, alusta loppuun saakka. Auto oli ihan yhtä uusi tuttavuus kuin Hamiltonillekin. Tallikin on tuttu, kuten ratakin.\nMersu on aiempinakin vuosina tehnyt samaa ja ajattanut kakkoskuskia pidemmälle mitä tarvitsisi. Eipä juuri tule mieleen milloin se olisi ainakaan Bottaksen kohdalla toiminut. Tulevaisuus näyttää toimiiko Russelin kanssa.\nRussel oli Hamiltonin edellä, koska Hamilton oli käynyt varikolla. Tämä johtui siitä, että Hamiltonilla oli paljon vanhemmat renkaat, eikä hänellä ollut jakoa ajaa maaliin niillä. Sen sijaan Russel olisi todennäköisesti vedellyt samoilla renkailla maaliin, jos turva-autoa ei olisi tullut. Siitä olen samaa mieltä, että Hamilton olisi todennäköisesti tullut ohi, mutta tämä jäi nyt sitten näkemättä.\nOman käsityksen mukaan Hamiltonin tavaramerkkinä on ollut tuo pidennetty stintti. Sen sijaan Bottakselta yleensä loppui renkaat kesken ennen aikojaan, kuten Hamiltonilla tänään.\nHäkkinen avasi hyvin ekan kisan tuomia teknisiä haasteita. Häntäkin oli kielletty ajamasta teknisten vikojen pelossa täysillä. Tämän kisan tiimikavereiden välisiä vauhtieroja ei kannata tuijottaa. On täysin mahdollista, että talli on antanut kierrosajat, jota kuski ei saa alittaa. Samoin rengaskuluma oli kaikille arvoitus.\nOlipahan draamaa kerrakseen. Bottaksen harvinaisen pahasti penkin alle mennyt startti oli pilata viikonlopun, mutta muiden epäonni sitten auttoi vähän. Toivottavasti kyytiä löytyy jatkossa ja että saadaan tuolle starttiongelmalle tehtyä jotain. Mazepinia varmaan harmittaa entistä enemmän kun Haas kulkee nyt noin hyvin Toisaalta Schumi ei ollut lähellekään Magnussenin vauhdissa ja kuitenkin pystyi helposti päihittämään Mazepinin, niin tuskinpa kovin kummoisilla sijoilla olisi Mazepin vieläkään ajellut. Magnussen teki mukavan räväkän paluun, oli todella hienoa nähdä paljon vaihtelua pistesijoille ajaneiden nimien suhteen\nZhoun ajo oli myös hieno ja erityisen hieno juttu Alfalle ja koko lajille. Näkyvyys Aasiassa tulenee nousemaan eksponentiaalisesti ja moni taho on varmasti kiinnostunut sijoittamaan jatkossa.\nReaktiot: ikuinen kakkonen ja Oskari Mustakari\nParasta on että Ferrari ja Red Bull vaikutti vauhdillisesti tasavertaisilta. Saadaan varmasti kovaa vääntöä voitoista ja siitähän koko lajissa on pohjimmiltaan kyse.\nTuskinpa Valtteri Bottas olisi onnistuneella startilla paljon korkeammalle noussut eilisessä kisassa. Varmaankin viides sija, jolla Magnussen nyt oli, olisi ollut realismia.\nMestaruudesta tulee kova taistelu, ja mukava, että näitä nuoria nälkäisiä leijonia on muitakin Max Verstappenin lisäksi taistelemassa mestaruudesta. Kuten Leclerc ja Sainz.\nJos tämä tilanne jatkuu, niin siellä on edelleen kärjessä kaksi autoa karussa muita. Perez ei pysy kyydissä ja jostain syystä Saintzikin jäi nyt Lerkin jalkoihin. Ehkä tästä tulee neljän auton kisa Saintzin päästyä mukaan ja Hamilton noustua mukaan kamppailuun. Perez ja Russell ratkovat jämäsijat.\nUskon vahvasti että Russel tulee mukaan voittotaisteluun mikäli mercedes alkaa toimimaan.\nNähtäväksi jää jatkaako Russell siitä mihin Bottas jäi. Jos/kun näyttää siltä ettei talli taistele mestaruudesta tosissaan niin ei ole tallimääräyksetkään aiheellisia.\nUskaltaako väittää jo, että tähän nollan pisteen viikonloppuun ratkesi Verstappenin ja redbullin haaveet maailmanmestaruudesta?\nF1 TV:n Bahrain Grand Prix Post-Race Showssa (youtube.com) haastateltiin Zhouta ja Vasseuria. Zhoun ongema startissa tuntuu olleen sellainen, että anti-stall meni päälle ykkösmutkassa, ja sen seurauksena Zhou putosi joukon hännille.\nNo olihan Verstappenilla viime kaudellakin peräti kolme nolla pisteen kisaa ja silti voitti kauden päätteeksi tittelin keskeytyksistä huolimatta. Toisaalta on hyvinkin mahdollista että tänä vuonna asiat voivat olla mestaruustaistelussa, tyystin eri tavalla kuin oli 2021 ja voihan se olla että Bahrainin kisan keskeytyksellä voi helposti olla ratkaisevaa Maxin mestaruusjahdin kannalta.\nOlen aika varma että ainakin alkukauden kisoissa tullaan näkemään Leclerc vs Verstappen taistoa kisan voitoista ja mikäli Mercedes saisi autonsa ongelmat ratkaistua seuraavien viikkojen aikana. Niin jossain vaiheessa kautta voisi Hamiltonkin päästä tuohon taistoon mukaan.


MAUI JIM Lighthouse Sport -aurinkolasit | Kalastusvälineet.fi MAUI JIM Lighthouse Sport -aurinkolasit | Kalastusvälineet.fi\nEtusivu / Aurinkolasit / MAUI JIM Lighthouse Sport -aurinkolasit\nMAUI JIM Lighthouse Sport -aurinkolasit\nMaui Jim Lighthouse Sport -aurinkolasit HCL® Bronze linsseillä ovat täsmävalinta Suomen kalastusympäristöön, vaelluskalastukseen, autoiluun sekä moottoripyöräilyyn!\nValitse väri ValitseHCL® Bronze / Rootbeer Poista\nMAUI JIM Lighthouse Sport -aurinkolasit määrä\nMaui Jim Lighthouse Sport huippuluokan aurinkolaseissa yhdistyy selkeä tyyli, istuvuus, höyhenen keveys ja kestävyys. Olitpa sitten lenkkipolulla, joella tai terassilla, lasit takaavat tehokkaan UV-suojan silmille ja silmänympärysiholle. Patentoidut polarisoidut linssit poistavat häiritseviä heijastuksia ja korostavat värejä ennennäkemättömällä tavalla. Sporttinen malli, joka sopii kaikille!\nMaui Jim -aurinkolasit syntyivät Havaijin auringon alla. Tällä hetkellä Maui Jim on maailman nopeimmin kasvava polarisoitujen linssien valmistaja. Patentoitu PolarizedPlus2-teknologia on kehitetty parantamaan näkymää kaikenlaisessa valossa.\nLinssi: Polykarbonaatti – Suunniteltu tarjoamaan ensiluokkaisen iskunkestävyyden ja hyvän optiikan. Se on erinomainen valinta nopeatempoiseen toimintaan, jossa iskunkestävyys ja keveys ovat linssin tärkeimpiä ominaisuuksia.\nLinssin väri: HCL® Bronze – Suurikontrastiset linssit – Erinomainen kontrastin ja värien tehostus vaihtelevissa valo-olosuhteissa. Loistava valinta niille, jotka pitävät lämpimästä, hennon pronssisesta sävystä. Monipuolinen linssin väri Suomen kalastusympäristöön, vaeltamiseen, autoiluun sekä moottoripyöräilyyn.\nKehys: Korkealaatuinen, kevyt ja erittäin kestävä nailon\nKehyksen väri: Rootbeer\nSarana: Luja, korroosio-suojattu, ruostumatonta terästä\nMalli: Kehyksetön, muokatut suorakulmaiset\nSileä ja kiiltävä viimeistely\nLinssin leveys: 65mm\nLinssin korkeus: 38mm\nNenäsilta: Satula-silta, jossa upoteut nenätyynyt (liukumaton kumisuoja)\nKirjoita ensimmäinen arvio tuotteelle “MAUI JIM Lighthouse Sport -aurinkolasit” Peruuta vastaus\nRAPALA Urban Visiongear® -aurinkolasit


SVGQT Synteettinen Severe Gear® -suurpainevaihteistoöljy | AMSOIL | IPM-Servicen verkkokauppa\nSVGQT Synteettinen Severe Gear® -suurpainevaihteistoöljy\nTarkoitettu nykyaikaisiin lava-autoihin, katumaastureihin, työkoneisiin ja muihin kovalle rasitukselle altistuviin ajoneuvoihin\nSynteettinen AMSOIL Severe Gear® -suurpainevaihteistoöljy on ensiluokkainen vaihteistoöljy, joka on suunniteltu erityisesti varmistamaan mahdollisimman hyvä suorituskyky kovassa käytössä. Nykyaikainen AMSOIL-koostumus pitää sisällään ainutlaatuisen sekoituksen erittäin sitkaisia leikkauslujia synteettisiä perusöljyjä ja tehokkaita lisäaineita. Synteettinen AMSOIL Severe Gear -suurpainevaihteistoöljy säilyttää viskositeettinsa ja suojaa metalliosien keskinäiseltä kontaktilta. Patentoidut AMSOIL-lisäaineet muodostavat rautasulfidisuojakerroksen vaihteiden pinnoille ja suojaavat kulumiselta, syöpymiseltä ja naarmuuntumiselta. AMSOIL Severe Gear auttaa ehkäisemään lämpöläpilyöntiä – ilmiötä, jossa voiteluaine ei kykene hillitsemään kitkaa ja suuren kuormituksen aiheuttamaa korkeaa lämpötilaa. Hillitsemällä lämpöläpilyöntiä synteettinen AMSOIL Severe Gear -suurpainevaihteistoöljy estää voiteluaineen nopeaa hajoamista ja komponenttien vahingoittumista. Koneet käyvät paremmin ja kestävät pidempään synteettisen AMSOIL Severe Gear -suurpainevaihteistoöljyn avulla.\n1 qt / 0,95L SAE 75W-90\nAMSOIL Severe Gear tarjoaa tavallisia vaihteistoöljyjä parempaa suorituskykyä. Tuote suojaa vaihteita ja laakereita erinomaisesti, hillitsee kitkaa ja kuumuutta, lisää tehokkuutta ja pidentää käyttöaikaa.\nAMSOIL Severe Gear -suurpainevaihteistoöljy toimii erinomaisesti erittäin matalissa ja korkeissa lämpötiloissa. Se on suunniteltu vastustamaan kuumuuden aiheuttamaa hajoamista ja happojen, hiilen ja lakan muodostumista. Lisäksi sen vahaton koostumus parantaa juoksevuutta kylmällä säällä, mikä parantaa polttoainetaloutta ja vaihteiden vaihtamista kylmällä säällä.\nSynteettinen AMSOIL Severe Gear -suurpainevaihteistoöljy sopii hyvin kovaan kuormitukseen, kuten hinaukseen, vetämiseen, jyrkissä mäissä ajamiseen, työkäyttöön, auraukseen, nopeaan kiihdytykseen, toistuviin pysähdyksiin ja korkeisiin ympäristön lämpötiloihin.\nNykyaikaisten ajoneuvojen tehokkaat hinaus- ja veto-ominaisuudet tarkoittavat, että turbodiesel-lava-autoja, katumaastureita, pakettiautoja ja hyötyajoneuvoja kuormitetaan usein paljon. Muita kovalle käytölle altistuvia ajoneuvoja ovat kevyet, keskiraskaat ja raskaat kuorma-autot, linja-autot, työkoneet, maastoautot, hinausautot, kilpa-autot, traktorit ja asuntoautot.\n• Hillitsee lämpöläpilyöntiä\n• Suojaa ruosteelta ja syöpymiseltä\n• Auttaa pienentämään käyttölämpötilaa\n• Mahdollisimman tehokas\n• Pitkä öljyn, tiivisteiden ja vaihteiston käyttöaika\nJos tuotetta käytetään ajoneuvoissa, joissa ei ole tasauspyörästöä, tarkista synteettisen öljyn vaihtoväli normaalissa ja vaativassa käytössä käyttöoppaasta tai ajoneuvon alkuperäiseltä valmistajalta. Jos vaihtoväliä ei saada selville, vaihda öljy tavallisen öljyn kahden vaihtovälin välein.\nVaihteistoöljy on vaihdettava useammin, jos ajoneuvoa tai laitetta käytetään pölyisissä tai likaisissa olosuhteissa, ellei vaihteistoa ole tiivistetty kunnolla ja varustettu membraanityyppisillä huohottimilla.\nHuomio: Jos vesi pääsee kosketuksiin öljyn kanssa, AMSOILIN öljynvaihtoväliä ei saa pidentää. Tarkista ja vaihda vaihteistoöljy usein, jos vesikontaminaatio on mahdollinen.\nSoveltuu tasauspyörästöihin, manuaalivaihteistoihin ja muihin vaihteistoihin, joissa on täytettävä jokin seuraavista standardeista: API GL-5, MT-1, MIL-PRF-2105E, Dana SHAES 234 (aiemmin Eaton PS-037), Mack GO-J tai tasauspyörästön (hypoidi) vaihteistoöljystandardit valmistajilta, kuten GM, Ford ja Daimler Chrysler. Sopii myös akseleille, joille suositellaan API GL-4 -voiteluainetta.\nAMSOIL Severe Gear (75W-90) tarjoaa ylivoimaista suorituskykyä ja korvaa kilpailijoiden 75W-90- ja 80W-90-vaihteistoöljyt. Se parantaa polttoaineen hyötysuhdetta ja kylmän sään suorituskykyä.\nAMSOIL Severe Gear (75W-110) tarjoaa ylivoimaista suorituskykyä ja korvaa kilpailijoiden 75W-110-, 75W-90- ja 80W-90-vaihteistoöljyt. Se tarjoaa parempaa viskositeettisuojaa kuin Severe Gear 75W-90.\nAMSOIL Severe Gear (75W-140) tarjoaa ylivoimaista suorituskykyä ja korvaa kilpailijoiden 75W-140-, 80W-140- ja 85W-140-vaihteistoöljyt. Soveltuu käytettäväksi, mikäli ajoneuvon alkuperäinen valmistaja edellyttää näitä viskositeetteja ja vaativa käyttö edellyttää mahdollisimman sitkaista suojaa.\nAMSOIL Severe Gear on yhteensopiva mineraaliöljyjen ja synteettisten vaihteistoöljyjen kanssa. AMSOIL-vaihteistoöljyjen sekoittaminen kuitenkin heikentää öljyn käyttöaikaa ja sen tarjoamaa hyötyä suorituskyvylle. Jos öljyjä on sekoitettu, AMSOILIN öljynvaihtoväliä ei saa pidentää. AMSOIL-vaihteistoöljyn kanssa ei suositella käytettäväksi muita kuin AMSOILIN ilmoittamia jälkimarkkinoiden öljynlisäaineita.\nAMSOIL Severe Gear on yhteensopiva useimpien luistonrajoittimella varustettujen tasauspyörästöjen kanssa. Jos luistonrajoittimella varustettu tasauspyörästö kirskuu, käytä AMSOIL Slip Lock® -kitkansäätölisäainetta.\nOn epätodennäköistä, että tuote aiheuttaa terveyshaittoja, jos tuotetta käytetään sen käyttötarkoitukseen ja käyttöturvallisuustiedotteen (KTT) suositusten mukaan. KTT on luettavissa verkko-osoitteessa www.amsoil.com, tai se toimitetaan pyynnöstä (puh. 715 392 7101). Ei lasten ulottuville. Älä saastuta. Toimita käytetty öljy öljynkeräyspisteeseen.


Emolevy on pc:n kulmakivi | Tivi\nEmolevy on pc:n kulmakivi\nSamuli Kotilainen, 6.11.2007 15:19\nTEKSTI: SAMULI KOTILAINEN • PIIRROS: PETRI ROTSTEN • GRAFIIKKA: MINNA AHO Emolevy on pc:n kulmakivi\ngif" width="221" height="141" align="right">\nEmolevy on pc-koneen perustus, joka määrää ominaisuudet ja laajennusvaran. Emolevyissä on yllättävän suuria eroja, ja valinnalla on merkitystä myös suorituskykyyn.\nPc-koneen komponenteista emolevy saa usein vähiten huomiota osakseen. Mutta juuri emolevy määrää millainen tietokone on, millaisia osia siihen voi yhdistää ja paljonko koneessa on laajennusvaraa.\nVarsinkin pelaajille ja koneita itse kokoaville emolevyn valinta on tarkkaa peliä. Myös tavallisen käyttäjän kannattaa kiinnittää asiaan hieman huomiota. Sopivalla emolevyvalinnalla voi saada paremman kuvan tai äänimaailman. Hyvä emolevy voi mahdollistaa kiintolevyjen järjestämisen vikasietoiseksi raid-pakaksi tai kahden näytönohjaimen liittämisen huipputehokkaaksi pariksi.\nEmolevyn tehtävä on yhdistää tietokoneen sisäiset komponentit ja ulkoiset laitteet yhdeksi kokonaisuudeksi. Tästä tehtävästä huolehtii emolevyn tärkein osa, niin kutsuttu piirisarja. Piirisarja on aina prosessorikohtainen, eli käytännössä valitun prosessorin kanta (esimerkiksi Intel LGA 775, AMD Socket 939 tai Socket AM2) sanelee piirisarjan ja emolevyn valinnan.\nIntelin suorittimille tutuimpia piirisarjoja ovat Intelin omat tuotteet (esimerkiksi 900- ja 30-sarjat). Myös AMD palasi takaisin piirisarjakauppaan tytäryhtiönsä ATI:n oston myötä, ja piirisarjoja löytyy sekä AMD:n että Intelin prosessoreille (esimerkiksi Ati Radeon Xpress- ja AMD 690-piirisarjat). Muita tunnettuja pc-piirisarjavalmistajia ovat Nvidia (Nforce-piirisarjat) ja taiwanilaiset Via ja Sis.\nJuuri piirisarja määrää millaisia ominaisuuksia ja liitäntöjä emolevylle voidaan ylipäätään rakentaa, ja valinnalla on siksi merkitystä. Jos esimerkiksi haluaa hyödyntää tehokkaimpien näytönohjainten kahden kortin tekniikkaa, täytyy piirisarja ja emolevy valita sen mukaan. ATI:n Crossfire-tekniikka toimii monilla Intelin ja ATI:n piirisarjoilla, muttei kilpailijan Nvidian piirisarjoilla. Nvidian sli-tekniikassa tilanne on tietysti käänteinen. Tehokkaat emolevyt tukevat yleensä jompaakumpaa tekniikkaa, mutta ei molempia.\nKokoluokka ratkaisee laajennuspaikat\nKun tiedossa on prosessorikanta ja piirisarja, täytyy huomata vielä yksi rajoittava tekijä. Emolevyjä valmistetaan erilaisiin fyysisiin kokoluokkiin. Tällä hetkellä yleisin koko on atx, ja sen kavennetut versiot (esimerkiksi micro-atx). Intelin kolme vuotta sitten esittelemä btx on yleistynyt, joskaan ei kovin nopeasti. Btx-emolevyjen suurin parannus on jäähdytysilman kohdistaminen suoraan sitä eniten tarvitseville komponenteille. Myös btx:stä on tehty useita pienempiä versioita (micro-btx, nano-btx ja pico-btx).\nEmolevyjen koot ovat yleisesti ottaen pienenemässä, kun pc-koneista halutaan sirompia. Samalla koneiden laajennusmahdollisuudet heikkenevät. Jos konetta on rakentamassa itse, täytyy tietokoneen kotelon ja emolevyn paria ajatella kokonaisuutena. Jos haluaa eniten laajennusvaraa ja tuotevalikoimaa, kannattaa hankkia atx-emolevy ja -kotelo. Pienempi kone on helpompi sijoittaa, mutta emolevyissä joudutaan aina tinkimään jostakin.\nErot ovat varustelussa\nKun on tiedossa prosessori, siihen sopiva piirisarja ja haluttu kokoluokka, on emolevyn valinta kohtalaisen suoraviivaista. Pelaajan tehoemolevyjä saa noin 150 – 250 eurolla. Mukana on paljon liitäntöjä, tehokasta jäähdytystä ja parempia työkaluja. Esimerkiksi biosista löytyy enemmän asetuksia tehon säätöön ja prosessorin mahdolliseen ylikellotukseen. Emolevyllä voi olla vikakoodeja näyttävä numeronäyttö. Eroja on myös esimerkiksi siinä, pystyykö sata-kiintolevyjen ohjaimella rakentamaan vikasietoisen raid-kiintolevypakan. Edullisemmissa hintaluokissa ei voi odottaa kaikkia hienouksia, mutta kylläkin parempaa hinta-laatu-suhdetta.\nErityisen suuria eroja on ääniominaisuuksissa, sillä nykymikroissa ääni jää yleensä emolevyn piirien hoidettavaksi. Emolevy voi tarjota laadukasta surround-ääntä digitaalisilla ääniliitännöillä. Toisessa ääripäässä emolevylle on yhdistetty kehno kaksikanavainen äänipiiri.\nÄänimaailmaan on merkitystä myös sillä, miten jäähdytys on järjestetty. Paremmissa emolevyissä North- ja Southbridge-piirit ja mahdollisesti vielä virransyötön piirit on jäähdytetty näyttävillä passiivisilla elementeillä ja lämpöputkilla. Toisissa emolevyissä asia on hoidettu pienillä tuulettimilla, jotka kasvattavat melutasoa.\n1. Prosessorikanta 2. Järjestelmäohjain (Northbridge) 3. Oheislaiteohjain (Southbridge) 4. DDR3-muistikampojen kannat 5. Kaksi pci express x16 -paikkaa näytönohjaimille (ATI Crossfire) ja kaksi lyhyttä paikkaa pci-e x1 -korteille 6. Pci-korttipaikat 7. Serial ata -kiintolevyliittimet 8. Ide-kiintolevyliittimet 9. Biosin paristovarmennus 10. Virransyötön elektroniikkaa 11. Näppäimistön ja hiiren liittimet 12. Rinnakkaisportti 13. Usb-liittimet 14. Lähiverkkoliittimet 15. Surround-ääniliitännät 16. Virtaliitin\nPiirisarjojen nopeuksissa on eroja\nVaikuttaako tietokoneen emolevy tai piirisarja nopeuteen, jos prosessori ja muistit ovat samoja? Vastaus ei ole aivan yksiselitteinen. Usein mittauksissa löydetään vain prosentin parin heittoja, jotka jäävät mittausvirheiden rajojen sisälle. Mutta toisinaan eri valmistajien piirisarjoista on löytynyt viiden tai jopa kymmenen prosentin eroja. Piirisarjan valinnalla voi siis olla merkitystä suorituskykyyn, vaikka itse prosessori pysyisi samana.\nErot voivat liittyä Intelin prosessoreilla esimerkiksi muistinkäsittelyn tehokkuuteen. Valtavat datamäärät muistin ja prosessorin välillä kulkevat järjestelmäohjaimen eli Northbridge-piirin läpi, joten pienetkin virheet tai parannukset voivat vaikuttaa suorituskykyyn. AMD:n prosessorien piirisarjoissa kyseeseen voivat tulla näytönohjaimen tuottamat valtavat datamäärät, joita pitää välittää prosessorille Northbridgen tai erillisen ohjauspiirin kautta.\nVaikka piirisarjojen erot normaalitilanteessa ovat pieniä, on näytönohjauksessa tilanne toinen. Tavallisissa kotimikroissa kun käytetään useimmiten emolevylle valmiiksi integroitua näytönohjainta. Siinä mielessä emolevystä tuleekin yksi tärkeimmistä koneen tehoon vaikuttavista tekijöistä.\nIntelin ja AMD:n prosessoreiden piirisarjat ovat rakenteeltaan erilaisia. Tämä johtuu lähinnä muistin käsittelyn eroista. Intel käyttää perinteistä rakennetta, jossa piirisarja on jaettu kahteen pääsiruun. Niistä tärkeämpi on järjestelmäohjain eli niin sanottu Northbridge (pohjoinen eli kaavioissa ylempi siltapiiri). Sen tehtävä on liittää prosessori muistipiireihin, näytönohjaukseen ja edelleen muihin komponentteihin. Intelin tekniikassa järjestelmäohjain sisältää myös muistiohjaimen.\nProsessorilta järjestelmäohjaimelle tietoa kuljettaa edustaväylä (front side bus, fsb), joka on perinteisesti yksi tietokoneen pullonkauloista. Kun prosessorien kellotaajuudet liikkuvat 2–4 gigahertsin lukemissa, toimivat nopeimmat fsb-väylät vasta noin 1,3 gigahertsin nopeudella. Intel-koneissa väylänopeudella on siksi suuri merkitys suorituskyvylle.\nAMD on edellä muistinohjauksessa\nAMD on puolestaan liittänyt muistiohjaimen suoraan prosessoriin. Näin prosessori voi liikennöidä suoraan muistipiireille nopeaa hypertransport-väylää pitkin. Muille komponenteille liikennöidään toista hypertransport-väylää pitkin, jonka yhteydessä on myös ohjain agp- tai pci express -näytönohjaimelle. AMD:n ratkaisu vähentää pullonkaulojen uhkaa, varsinkin kun hypertransport-väylän kellotaajuudet ovat hyvin korkeita, jopa 2,6 gigahertsiä. On toki tärkeä muistaa, että erot itse prosessorin suorituskyvyssä ovat paljon merkittävämpiä kuin väylänopeuksien erot.\nPiirisarjan pohjaosa on Intelin ja AMD:n prosessoreille melko yhteneväinen. Koneen sisäisten ja ulkoisten liitäntöjen orkesteria johtaa oheislaiteohjain eli Southbridge-piiri. Siihen liitetään esimerkiksi lisälaitteiden pci-liitännät, kiintolevyjen ide- ja sata-liitännät sekä usb-liitännät. Useimmiten oheislaitepiiristä löytyy vielä erillinen lpc-väylä (low pin count bus), johon liitetään niin kutsuttu super i/o -piiri. Se huolehtii vanhoista liitäntätyypeistä, esimerkiksi sarja- ja rinnakkaisportista sekä perinteisistä hiiri ja näppäimistöliitännöistä. Myös emolevyn käynnistystiedot sisältävä bios-piiri kytketään tähän väylään.\nMyös Intel aikoo lähitulevaisuudessa liittää muistiohjaimen suoraan prosessoriin, mikä tulee muuttamaan voimakkaasti piirisarjojen rakennetta.\nNäytönohjain- ja kiintolevyväylät uusiutuvat\nEmolevyn tehtävä on yhdistää pc:n komponentteja toisiinsa, joten tiedonsiirtoväylät näyttelevät merkittävää roolia. Kun komponenttien nopeudet kasvavat, väylien pitää pysytellä hyvän matkaa edellä. Muuten törmätään pullonkauloihin.\nPc-väylien nopeusennätyksen vie ylivoimaisesti AMD:n hypertransport, joka liikennöi prosessorin, muistien ja lisälaiteohjaimien välillä. Teoriassa väylä pystyy yli 40 gigatavun sekuntinopeuksiin, mikä on lähes kaksinkertainen Intelin fsb:n eli edustaväylän suorituskykyyn verrattuna.\nNäytönohjaimissa on siirrytty pci express -väylään. Siinä tietoa siirretään sarjamuodossa, mutta usealla rinnakkaisella kanavalla. Yksi kanava siirtää tietoa 250 megatavua sekunnissa, eli esimerkiksi pci express x16 -väylä pystyy siirtämään dataa neljä gigatavua sekunnissa.\nTällä hetkellä melkein kaikki näytönohjaimet pärjäävät pci express x8 -väylällä ja monille riittäisi pci express x4 -väyläkin. Nopeampi x16-väylä löytyy kuitenkin melkein jokaisesta emolevystä, joten kasvunvaraa on vielä toviksi. Väylän nopein versio on pci express x32.\nPcie 2.0 ja sata/300\nTämän vuoden aikana aletaan siirtyä uudempaan pci express 2.0 -väylään, joka nostaa linkkien nopeudet kaksinkertaiseksi. Teoriassa pci express 2.0 x32 -väylätekniikalla päästäisiin siis 16 gigatavun sekuntinopeuteen. Nykyiset näytönohjaimet toimivat myös uusien 2.0-laajennuspaikkojen kanssa. Suorituskyky kaksinkertaistuu seuraavan kerran pci express 3.0 -väylän myötä. Sen kehitys on jo aloitettu, ja valmiita tuotteita odotetaan saapuvaksi vuonna 2009.\nMyös kiintolevyjen väylä on paraikaa nopeutumassa. Pc-koneiden levyt ovat perinteisesti käyttäneet rinnakkaistyyppistä ide- eli ata-väylää (myös parallel ata eli pata). Väylän viimeisin versio ata/133 pystyi 133 megatavun sekuntinopeuteen. Nykykoneiden sarjamuotoinen serial ata/150 ei siis ole juurikaan nopeampi. Pc-koneiden nopeimpien kiintolevyjen suorituskyky on tällä hetkellä noin sadassa megatavussa sekunnissa, joten nykyväylissä nopeus riittää hyvin. Emolevyissä ollaan kuitenkin loppuvuonna siirtymässä uuteen sata/300-väylään, joka kaksinkertaistaa nopeuden 300 megatavuun sekunnissa.\nEmolevyä valittaessa on hyvä tarkistaa, löytyykö siitä nopeita firewire-väyliä. Tällä on merkitystä, sillä nopeinkin firewire 800 väylä pääsee hädin tuskin nopeimpien kiintolevyjen vauhtiin.\nEmolevyt ja piirisarjat kutistuvat\nEmolevyissä tekniikkaa muuttuu koko ajan kaikilla rintamilla. Piirisarjoihin on lähitulevaisuudessa tiedossa suuri muutos, kun myös Intel siirtyy prosessorien sisäisiin muistiohjaimiin. Silloin järjestelmäohjain eli Northbridge-piiri jää sivuosaan, mahdollisesti jopa kokonaan pois. Tulevaisuudessa pääosa piirisarjan tehtävistä saatetaan hyvinkin yhdistää vain yhdelle piirille.\nToinen selvä suuntaus on emolevyjen koon pienentyminen yleisen tietokoneiden kutistumisen myötä. Perinteisten atx-kokojen rinnalla yleistyvät Via:n pienet itx-emolevyt ja kenties Intelin micro-, nano- ja pico-btx-emolevyt. Pikkumikroissa saatetaan siirtyä uuden tulokkaan AMD:n leiriin. AMD esitteli alkuvuodesta avoimen dtx-emolevyluokan, ja sen pikkuveljen micro-dtx:n. Dtx:n idea on se, että hyvin pienikokoiseenkin emolevyyn saadaan kaksi laajennuskorttipaikkaa – pci express -näytönohjainpaikka ja yksi tavallinen korttipaikka.\nPienentymisen lisäksi emolevyistä on muutenkin tulossa suoraviivaisempia. Usb- ja firewire-yhteyksien määrä kasvaa, ja perinteisiä sarja- ja rinnakkaisportteja jätetään pois. Monissa uusissa emolevyissä jopa perinteinen hiiriportti on poistettu. Leveät ide-liittimet karsitaan vain dvd-aseman kaapelille, ja tilalle tulee tukuittain pieniä sata-liittimiä. Kiintolevyn pariksi liitetään emolevylle yhä useammin flash-muistilevy, jota Windows Vista -käyttöjärjestelmä käyttää käynnistyksen nopeuttamiseen.


Muualta: David Ovsepyan opiskelee Raamattua ja soittaa kitaraa Ryttylässä | Aamuposti\nMuualta: David Ovsepyan opiskelee Raamattua ja soittaa kitaraa Ryttylässä\n”Olen supertyytyväinen opiskeluuni”\nElokuussa Kansanlähetysopiston raamattulinjalla opintonsa aloittanut David Ovsepyan arvostaa kovasti oppilaitostaan. Hän kertoo saavansa Raamatusta neuvoja elämäänsä varten.\nŠlisselburgin kaupunki sijaitsee Nevajoen niskassa lähellä Laatokkaa ja noin 40 kilometriä Pietarista itään. Se on suomalaiselta nimeltään Pähkinälinna.\nTällä hetkellä kaupungissa on noin 15 000 asukasta. 1400–1500 -luvuilla Pähkinälinna oli merkittävä kauppapaikka. Sinne rakennettiin 1620-luvulla luterilainen kirkko.\nŠlisselburgista kotoisin oleva David Ovsepyan, 18, on käynyt jo pienestä pojasta lähtien perheensä kanssa Suomessa.\nKahtena vuonna peräkkäin hän on osallistunut elokuussa Ryttylässä järjestettyihin Kansanlähetysopiston Nuorten kesä -tapahtumiin. Tämänvuotisen tapahtuman jälkeen hän jäi opistoon opiskelijaksi.\n– Suomalainen lähetystyöntekijä oli kertonut isälleni mahdollisuudesta opiskella täällä ja aloitin elokuussa ensi toukokuuhun saakka jatkuvan raamattulinjan. Olen super-tyytyväinen opiskeluuni. Tiistaisin ja torstaisin keskitytään Raamatun opiskeluun. Maanantaina, keskiviikkona ja perjantaina opiskellaan muun muassa suomen kieltä.\nDavid Ovsepyan sanoo, että Raamatun opiskelu on mielenkiintoista ja hyödyllistä.\n– En tiedä, mitä tulevaisuus tuo tullessaan, mutta Raamattu antaa siihen neuvoja ja ohjaa minua eteenpäin. Vanhassa testamentissa sanotaan (II Moos. 34: 6): ”Herra, Herra on laupias Jumala, hän antaa anteeksi. Hän on kärsivällinen, ja hänen hyvyytensä ja uskollisuutensa on suuri.” Aloin lukea Raamattua alusta lähtien. Myös oppitunneilla käsitellään Raamattua läpi kokonaisuudessaan.\n– Täällä Kansanlähetysopistossa tajusin, että Jeesus on minuakin varten. Olin uskonut Jumalaan ja Jeesukseen, mutta vasta täällä aloin päästä lähemmäksi heitä. Etenen hitaasti ja varovasti.\nVenäjää, englantia ja vähän jo suomeakin puhuva David Ovsepyan opiskeli seitsemän vuotta Kirovskin kaupungin musiikkikoulussa, soitti rumpuja, ksylofonia, pianoa ja lauloi kuorossa.\n– Hiukan myöhemmin aloin soittaa kitaraa. Täällä opistollakin soitan sitä ja laulan. Harrastuksiini kuuluu myös valo- ja videokuvaus. Piirrän tietokoneella ja teen animaatioita. Käytän puhelimen stop motion -animaatiotekniikkaa.\nDavidin isä Aykasar Ovsepyan on syntynyt Armeniassa. Hän toimi Šlisselburgissa noin neljänkymmenen jäsenen seurakunnan saarnaajana ja äiti Elena sen avustajana.\nVuonna 2008 kirkkorakennus paloi, ja kokouksia alettiin pitää Ovsepyanin perheen kotona.\n– Vaikka vanhempani ovat jo eläkkeellä, he jatkavat seurakuntakokousten pitoa kotonaan. Minulla on kaksi vanhempaa siskoa. Heistä vanhempi on naimissa. Hänellä on poika, ja tytön on määrä syntyä marraskuussa, David Ovsepyan kertoo lähisukulaisistaan.\nVenäjä eli Venäjän federaatio (liittovaltio) on 17 075 400 neliökilometrillään pinta-alaltaan maailman suurin valtio. Väkiluku on 146,8 miljoonaa (2017).\nPääkaupungissa Moskovassa on 13,1 miljoonaa asukasta (2017).\nVenäjän federaatio perustettiin 1990-luvun alussa, kun Neuvostoliitto hajosi. Se on vuoden 1993 perustuslain mukaan puolipresidentiaalinen tasavalta.\nHallintojärjestelmässä on sekä parlamentarismin ja presidenttijohtoisen järjestelmän ominaisuuksia. Presidentti on maan todellinen johtaja eikä vain symbolinen, edustuksellinen valtionpäämies.\nNeuvostoliiton hajoamisen jälkeen valtionjohtoista suunnitelmatalousjärjestelmää uudistettiin markkinatalouden suuntaan ja yrityksiä yksityistettiin. Monet ulkomaiset yritykset ja sijoittajat suuntasivat Venäjälle.\nTärkein sektori, öljyn ja kaasun tuotanto, on yhä valtion omistuksessa.\nÖljyn halpenemisen myötä ruplan arvo on pudonnut voimakkaasti, mikä on kiihdyttänyt inflaatiota ja nostanut yleistä hintatasoa.\nTalousongelmien syinä on pidetty myös laajamittaista korruptiota, oikeuslaitoksen epäluotettavuutta, omaisuussuojan heikkoutta ja alhaista investointiastetta.\nLisäksi Yhdysvaltojen ja Euroopan unionin määräämillä talouspakotteilla on ollut vaikutusta. Siksi Venäjä on pyrkinyt lähentymään Kiinaa.\nVenäjän vienti EU:hun on pääosin kaasua, öljyä ja raaka-aineita.\nMuualta: Intialainen Mukesh Gupta sai koneistajan töitä Riihimäeltä12.9.2018 04.15