Liite 1 Norssin kulttuuripolku - PDF\nLiite 1 Norssin kulttuuripolku\nDownload "Liite 1 Norssin kulttuuripolku"\n1 Liite 1 Norssin kulttuuripolku Esiluokka ja 1. luokka 2. luokka 3. luokka Teatteriesitys Teatteriesitys Teatteriesitys Museo/taidenäyttely Kirjastokäynti Vierailu luontokeskus Nestoriin Tuomiokirkkoon tutustuminen 4. luokka 5. luokka 6.luokka Teatteriesitys Museokäynti Tutustuminen Retretin Kirjastokäynti Vierailu Olavinlinnassa taidenäyttelyyn Tutustuminen Savonlinnasaliin Vierailu Lustoon Oopperakasvatus Tutustuminen Artemian toimintaan Lisäksi vuosittain koko koululle tarjotaan seuraavat kulttuuripolkuun kuuluvat tapahtumat: Musiikkiopiston järjestämä soitinesittely Konsertti Savonlinnasalissa Koulukino -elokuva Kirjailija-/asiantuntija-/ taiteilijavierailu (läänintaiteilija?) Norssi Art viikolla 13\n2 Liite 2. Savonlinnan normaalikoulun esiopetussuunnitelma Joensuun yliopisto Savonlinnan normaalikoulu\n3 SISÄLLYS 1 Savonlinnan normaalikoulun esiopetuksen toiminta-ajatus Oppimisympäristö Esiopetuksen painoalueet Esiopetuksen kasvatus- ja oppimistavoitteet Pedagoginen toteuttaminen Esiopetuksen keskeiset sisällöt ja tavoitteet Kieli ja vuorovaikutus Matematiikka Etiikka, katsomus- ja uskontokasvatus Luonto ja ympäristö Taide ja kulttuuri Kuvataide Musiikki Kädentaidot Terveys Fyysinen ja motorinen kehitys Erityistä tukea tarvitsevien lasten esiopetus Eri kieli- ja kulttuuriryhmien esiopetus Yhteistyö muiden tahojen kanssa Yhteistyö varhaiskasvatuksen ja perusopetuksen kanssa Yhteistyö kotien kanssa Yhteistyö opettajankoulutuksen kanssa Oppilashuolto Esiopetus erilaisissa ryhmissä Arviointi esiopetuksessa Toiminnan toteutumisen arviointi...14 Koulun johtokunta on hyväksynyt tämän Savonlinnan normaalikoulun esiopetussuunnitelman kokouksessaan toukokuussa 2004.\n4 1 1 Savonlinnan normaalikoulun esiopetuksen toiminta-ajatus Esiopetuksen tavoitteena Savonlinnan normaalikoulussa on lapsi, jolla on - myönteinen minäkuva - sosiaalisia taitoja - rohkeutta viestiä Joka voi käyttää taitojaan ja vahvuuksiaan oppimaan oppimisessa. Joka opettelee oman työnsä arviointia. Tähän pyritään: - näkemällä lapsi yksilönä ja vahvistamalla hänen tervettä itsetuntoaan - järjestämällä lapselle elämyksiä ja kokemuksia leikin, toiminnan ja ajattelun avulla hänen kokonaisvaltaisen kehittymisensä tukemiseksi - suunnittelemalla opetus vastaamaan lapsen oppimisedellytyksiä joustavin opetusjärjestelyin 2 Oppimisympäristö Savonlinnan normaalikoulu on Joensuun yliopistoon kuuluva vuosiluokkien 1-6 harjoittelukoulu. Esioppilailla on käytössään kaikki koulun tarjoamat tilat: luokka, liikuntasali, ATK-luokka, kirjasto, musiikkiluokka. Edellä mainittujen lisäksi esioppilailla on myös tiloja leikkimiseen. Oppimisympäristö on turvallinen ja viihtyisä. Harjoittelukoulun luonteen mukaisesti myös esioppilaille tarjoutuu runsaasti mahdollisuuksia vuorovaikutustilanteisiin aikuisten kanssa. Kouluympäristössä lapsi saa kontakteja myös eriikäisiin oppilaisiin. Esiopetusta toteutetaan erillisessä esiopetusryhmässä. Oppimisympäristö mahdollistaa tavoitteiden mukaisen toiminnan eri sisältöalueilla tuottamalla lapsille kognitiivisia, sosiaalisia ja fyysisiä oppimisen ja toiminnan välineitä ja jatkuvan arvioinnin mahdollisuuksia. Esiopetuksessa pyritään luomaan avoin, suvaitseva, joustava ja kiireetön ilmapiiri. Esioppilaille järjestetään kuljetus (kuljetusehtojen täyttyessä).\n5 2 3 Esiopetuksen painoalueet Savonlinnan normaalikoulun painoalueita ovat esiopetus sekä taito-, taide- ja viestintäkasvatus. Esiopetuksen taito-, taide- ja viestintäkasvatuksen pitkäkestoinen, säännöllinen ja tavoitteellinen toiminta luo hyvän pohjan emotionaaliselle, taidolliselle ja tiedolliselle kehitykselle. Erityisesti taito- ja taidekasvatuksessa onnistumisen elämykset vahvistavat lapsen minäkäsitystä ja itsetuntoa. 4 Esiopetuksen kasvatus- ja oppimistavoitteet Keskeisenä tavoitteena on lapsen monipuolisen kasvun ja kehityksen edistäminen sekä oppimaan oppimisen ja koululaiseksi kasvamisen tukeminen. Toiminnalla pyritään erityisesti kasvattamaan lapsi sosiaaliseksi, itsenäiseksi ja vastuulliseksi. Lasta rohkaistaan tekemään valintoja. Esiopetuksen yhtenä tehtävänä on oppimisvaikeuksien ennaltaehkäisy.tähän pyritään oikeaaikaisella oppimisvalmiuksien puutteiden havaitsemisella. Erityistä tukea tarvitsevalle lapselle pyritään laatimaan yksilöllinen harjoitusohjelma yhteistyössä kodin kanssa. Opetuksen tavoitteena on luoda monipuolisia, leikinomaisia oppimistilanteita, joissa mahdollistetaan oppilaan oppiminen aktiivisesti, itsenäisesti, opettajan ohjauksessa sekä vuorovaikutuksessa opettajan ja vertaisryhmän kanssa. 5 Pedagoginen toteuttaminen Opettaja ohjaa lapsen oppimista toiminnallisin, aktivoivin menetelmin. Opetuksessa käytettävä materiaali valitaan niin, että se rohkaisee ongelmakeskeiseen, kokemukselliseen ja tutkivaan oppimiseen. Lapselle tarjotaan mahdollisuuksia leikkiä, työskennellä, oppia ja jakaa kokemuksia vuorovaikutuksessa toisten kanssa. Eheytetyt kokonaisuudet ja yksilöllinen oppimisprosessi ovat tärkeämpiä kuin yksittäiset sisällöt. 6 Esiopetuksen keskeiset sisällöt ja tavoitteet Opetussuunnitelman sisältöaluejako toimii opettajan suunnittelun apuvälineenä.\n6 3 6.1 Kieli ja vuorovaikutus Kielen avulla esiopetuksessa tuetaan lapsen ajattelun, tunteiden, vuorovaikutustaitojen ja sosiaalisuuden kehittymistä ja oppimisprosessia. Kieltä opitaan elämänläheisesti lapsen omia kokemuksia ja tavoitteita arvostaen. Lasta rohkaistaan aktiiviseksi puhujaksi ja kuuntelijaksi. Häntä kannustetaan kertomaan ja keskustelemaan omista tunteistaan, toiveistaan, mielipiteistään ja ajatuksistaan. Toimiessaan ryhmän jäsenenä lapsi oppii kuuntelemaan sekä lasten että aikuisten puhetta ja odottamaan omaa vuoroaan. Lapselle luetaan paljon monenlaista kirjallisuutta ja näin hänelle tarjotaan mahdollisuus eläytyvään kuunteluun. Tärkeää on, että lapsi ymmärtää lukemisen merkityksen ja voi nauttia kielestä. Esiopetuksen yhtenä päämääränä on yleinen kielen rikastaminen. Esiopetuksessa tuetaan lapsen alkavaa luku- ja kirjoitustaitoa sekä tutustutaan ja käytetään suuraakkosia. Tavoitteena on herättää lapsen mielenkiinto suullisen ja kirjoitetun kielen havainnointiin ja tutkimiseen. Erilaisten kielellisten leikkien avulla lapsi saa kokemuksia siitä, että puhuttu kieli voidaan muuttaa kirjoitetuksi ja kirjoitettu kieli puhutuksi. Tieto- ja viestintätekniikkaan perehtyminen esiopetuksessa lähtee avoimen oppimisympäristön periaatteesta. Tällöin valmiiden opetusohjelmien rinnalla käytetään luovia ratkaisuja, loogista päättelykykyä ja yhteistoimintaa vahvistavia ohjelmasovelluksia.\n8 5 6.2 Matematiikka Esiopetuksessa matemaattista ajattelua tuetaan ja ohjataan leikkien, tarinoiden, laulujen, liikunnan ja pelien avulla. Opittavat asiat liitetään arkielämään. Lapselle annetaan mahdollisuuksia kokeiluille, jotka luovat pohjaa matematiikan oppimiselle ja kehittävät myönteistä suhtautumista matematiikkaan. Lasta kannustetaan puhumaan ääneen matematiikan asioista ja selostamaan ratkaisujaan (toimintaansa) toisille. Matematiikan sisällöistä esioppilas harjoittelee: - luokittelua - vertailua ja järjestämistä - lukukäsitteen muodostamista - yhteen- ja vähennyslaskua lukualueella ongelmanratkaisuja - geometrisia kappaleita ja kuvioita - ilmaisemaan ja ymmärtämään suuntia - mittaamista sekä - aikaan liittyviä käsitteitä 6.3 Etiikka, katsomus- ja uskontokasvatus Esiopetuksen etiikka sisältyy kaikkeen toimintaan ja on kaikille lapsille yhteistä. Perustuslain 6 :n säännösten puitteissa esiopetukseen sisältyy myös uskontokasvatusta ja sille vaihtoehtoista elämänkatsomustietokasvatusta. Huoltajan valinnan mukaan lapsi osallistuu tällöin joko järjestettyyn uskontokasvatukseen, elämänkatsomustietokasvatukseen tai muuhun opetukseen. Eettisen kasvatuksen tavoitteena on luoda lapselle käsitys itsestään hyviä tekoja tekevänä ja oikein käyttäytyvänä ihmisenä. Näin lapsi kasvaa myönteiseksi, itseään kunnioittavaksi, kaikkea elämää rakastavaksi yhteisön jäseneksi ja oppii kunnioittamaan ihmisarvoa, elämää ja ympäristöään. Hän oppii ottamaan vastuuta itsestään, omasta toiminnastaan ja muista lapsista ja hyväksymään erilaisuutta. Tavoitteena on lisätä lapsen kykyä tulla toimeen nykymaailmaan kuuluvan muutoksen ja epävarmuuden kanssa.\n10 6.4 Luonto ja ympäristö 7 Luonto-opetuksen tavoitteena on vahvistaa lapsen elämyksellistä, kokemuksellista ja emotionaalista suhdetta luontoon ja ympäristöön sekä herättää lapsen kiinnostus. Lasta harjoitetaan tekemään havaintoja kaikkia aisteja hyväksi käyttäen luonnosta ja rakennetusta ympäristöstä. Havaintoherkkyyden lisääntyminen auttaa lasta erittelemään ympäristön ilmiöitä ja tapahtumia. Näin hänelle kehittyy myönteinen asenne luontoon ja ympäristöön ja hän oppii kantamaan vastuuta omien toimiensa vaikutuksesta lähiympäristöönsä. Lähtökohtana on lapsen monimuotoinen elinympäristö, jonka tunteminen luo pohjaa laajemmalle ymmärrykselle ympäröivästä maailmasta. Luontoa ja muuta ympäristöä koskeva tietämys jäsentyy, kun lapsi omaksuu luontoa koskevia peruskäsitteitä ja pääsee käyttämään ikäkaudelleen sopivia luonnontieteellisiä tutkimusmenetelmiä. Hän oppii ymmärtämään käsitteiden välisiä yhteyksiä ja eri ilmiöihin liittyviä lainalaisuuksia. Sisältöjä: IHMINEN kehonosat kehosta huolehtiminen: lepo, ravinto, puhtaus, liikunta, pukeutuminen IHMINEN JA YMPÄRISTÖ Vuodenaikojen seuraaminen ympäristössä, ihmisen toiminta eri vuodenaikoina sää ja sen tarkkailu, pukeutuminen sään mukaisesti esim. oma puu ja sen tarkkailu eri vuodenaikoina Syksy: Talvi: Kevät: Kesä: puutarhan satoa eläimet valmistautuvat talveen (esim. orava, siili) talvilintuja (esim. talitiainen, punatulkku) eläimet talvella siemenestä kasviksi kevätkasveja (esim. leskenlehti, voikukka) muuttolintuja (esim. peippo, västäräkki) kesäsuunnitelmia oma kotikaupunkini oman toiminnan vaikutukset lähiympäristössä, arkipäivän valinnat, esim. kierrätys, paperinkeräys, kangaspyyhkeet MAA JA AVARUUS vuodenajat YMPÄRISTÖN AINEET JA MATERIAALIT ympäristön aineita ja esineitä: kuvailu, luokittelu, vertailu kokeellisia luonnontieteen tutkimuksia\n11 8 6.5 Taide ja kulttuuri Taito- ja taidekasvatus sisältävät monipuolista toimintaa liikunnan, musiikin, kuvataiteiden, kädentaitojen ja ilmaisukasvatuksen alueilta. Taito- ja taidekasvatuksessa eri taiteenalat kietoutuvat toisiinsa ja taidekasvatus toimii eheyttämisen välineenä ja edistää lapsen monipuolista persoonallisuuden kehittymistä. Lapsi kokee onnistumista, iloa ja saa elämyksiä taidekasvatuksen kautta ja hänen kykynsä nauttia taiteesta kehittyy. Onnistumisen elämykset ja omien vahvuuksien löytäminen edistävät lapsen itsetuntoa. Oppimistilanteissa keskeistä on havaintojen teko, mielikuvat, elämyksellisyys ja leikinomaisuus. Tärkeää on rohkaista lasta omaperäiseen ilmaisuun ja omiin ratkaisuihin. Oppimisilmapiirin tulee olla kannustava ja hyväksyvä Kuvataide Harjoitellaan lähiympäristön monipuolista havainnointia ja ilmaistaan tehtyjä aistihavaintoja ja kokemuksia kuvataiteen keinoin. Tarkastellaan lasten omia töitä ja keskustellaan niiden herättämistä tunteista ja ajatuksista. Tarkastellaan myös taidekuvia ja taideteoksia. Sopivissa yhteyksissä nimetään visuaalisia ilmiöitä. Samalla tutustutaan alustavasti esim. käsitteisiin väri, valo, tila, liike, muoto, pinta ja rytmi. Tutustutaan mahdollisuuksien mukaan lähiympäristön taideteoksiin ja vieraillaan näyttelyissä. Tutustutaan erilaisiin välineisiin, materiaaleihin ja tekniikoihin. Ohjatun toiminnan ohella lapselle tulee tarjota mahdollisuus omaehtoiseen kuvataiteelliseen toimintaan ja kokeiluun. piirustus ja muovailu, kuvallinen maalaus, kollaasit grafiikka rakentelu viestintä Elävän viivan Väriopin alkeet: Tutustuminen Kuvalukemisen harjoittelu: päävärit kolmiulotteisiin harjoittelu piirtimet: materiaaleihin vahaliidut (myös Monipuolinen Liikennemerkkejä vesiliukoiset) siveltimen käyttö: Kosketus- ja puuvärit (myös laveeraus tuntoaistin Kuvaviestien vesiliukoiset) vaha- ja vesivärin harjoittaminen tulkinta lyijykynä yhdistäminen pastelliliitu Maataide tasossa Tutustuminen tietokone Paperin käsittely: piirrosohjelmiin leikkaaminen Hiekka ja lumi Painomenetelmät: repiminen leimasinpainanta: rypistäminen Muovailun perusmuodot alkeet: Paperikollaasi muovailuvaha tai Viivaimen käyttö askartelumassa kulttuurikasvatus Taidekuvien tarkastelua: värien antama elämys Sommittelun tarkastelua kuvan avulla Liike kuvassa Taidenäyttelyvierailut Omien näyttelyiden rakentaminen Tutustuminen esine- ja rakennettuun ympäristöön\n12 6.5.2 Musiikki 9 Musiikin tulee kuulua luonnollisena osana lapsen elämään. On tärkeää, että musiikki yhdistetään esiopetuksen muuhun toimintaan. lastenlaulut ja laululeikit ääni luova liikunta sekä musiikkitiedon aines liikkuen laulu luova ääni-improvisaatio muoto soitto kuuntelu musiikkiliikunta melodia hiljaisuus ja erilaiset äänet musiikkitieto oman rytmin toteuttaminen sekä sana-, kaiku- ja perusrytmi rytmi äänikokeilut, äänimaisemat, omat sävelaiheet musiikin muotorakenteen toteuttaminen soittaen ja liikkuen luova kuuntelu sekä musiikkisadut, lorut ja runot Kädentaidot Kädentaidoissa edistetään lapsen hienomotoristen taitojen kehittymistä, kykyä suunnitteluun ja pitkäjänteiseen työskentelyyn sekä oman työn arvostamista. Käden töiden kautta lapsen aistihavaintojen ja liikesuoritusten välinen koordinaatio vahvistuu ja avaruudellinen taju kehittyy. Käsityöprosessin aikana lapsella on mahdollisuus luovuuteen, innovatiiviseen ajatteluun ja ongelmanratkaisuun. Mahdollisuuksien mukaan tutustutaan käsityöperinteeseen ja käsityötaiteeseen. Käden töissä opitaan perustekniikoiden alkeita, tutustutaan erilaisiin materiaaleihin ja välineisiin. Kunkin tehtävän yhteydessä lapselle opetetaan oikeat työskentelyotteet ja turvallinen välineiden käyttö. Käsitöiden yhteydessä opetellaan huolehtimaan myös työympäristöstä ja työvälineistä.\n13 10 Käsityötaitojen oppimisen keskeisiä sisältöjä Askartelu * paperi- ja pahvityöt - leikkaaminen - repiminen - taittelu - liimaaminen * luonnonmateriaalityöt * jätemateriaalit Tekstiili * lankatyöt - neulaan pujottaminen, solmu - purkaminen, pujottaminen, punominen - tupsu - sormivirkkaus * ompelu: etupistot Tekninen * puutyöt: sahaaminen, naulaaminen, liimaaminen, hiominen * rakentelu 6.6 Terveys Terveyskasvatusta toteutetaan läpäisyaiheena arjessa esim. ruokailun ja liikuntatuokioiden yhteydessä. Terveyskasvatus liitetään osaksi luonto- ja ympäristötiedon teema-alueita. Lasta ohjataan huolehtimaan terveydestään ja päivittäisestä henkilökohtaisesta hygieniastaan. Lapsen terveellisiä ruokatottumuksia tuetaan ja lasta ohjataan hyviin ruokailutapoihin. Lasta ohjataan myönteisiin ihmissuhteisiin ja tunne-elämän terveyteen sekä välttämään väkivaltaa. Lasta ohjataan liikkumaan turvallisesti lähiympäristössä. 6.7 Fyysinen ja motorinen kehitys Esiopetuksen liikunta tukee lapsen fyysis-motorista, sosiaalis-emotionaalista ja kognitiivista kehitystä. Se on iloista, lapsilähtöistä sekä ohjattua että omaehtoista liikuntaa turvallisissa ja vaihtelevissa liikuntaympäristöissä.\n14 Fyysis-motorinen alue Sosio-emotionaalinen alue Kognitiivinen alue 11 Keskeistä tasapaino-, liikehallinta ja käsittelytaitojen kehittyminen ikäkauden mukaisesti. Keskeistä itsetunnon ja yhteistyökykyisyyden kehittyminen leikeissä ja peleissä. KARKEAMOTORISET TAIDOT Keskeistä liikuntahetkiin liittyvien käsitteiden omaksuminen sekä havaintomotorinen oppiminen, jonka avulla kehitetään lapsen yleisiä oppimisvalmiuksia. vetäminen käveleminen pyöriminen hyppääminen heittäminen ryömiminen työntäminen juokseminen kieriminen kiinniottaminen konttaaminen HAVAINTOMOTORISET TAIDOT kehontuntemus tilankäytön hahmottaminen Lapsi oppii tuntemaan ikäisilleen sopivaa leikki- ja liikuntakulttuuria. Hän ymmärtää vähitellen liikunnan merkityksen hyvinvoinnilleen. Henkilökohtaisesta hygieniasta huolehtiminen opitaan käymällä suihkussa sisätuntien jälkeen. Eri liikuntalajit SUUNNISTUS JA VOIMISTELU JA PALLOILU RETKEILY TANSSI kuvasuunnistus perus-, väline- ja maastoleikit telinevoimistelu luontoretket musiikki- ja luovaliikunta lastentanssi UINTI HIIHTO LUISTELU veteen totuttautuminen vesileikit uinnin alkeistaidot välineisiin tutustuminen lumi- ja hiihtoleikit hiihtäminen ja mäenlasku sekä -nousu pallon käsittely palloleikit ja -pelit kypäräpakko välineisiin tutustuminen luisteluleikit eteenpäin luistelu liukuminen jarruttamisen harjoittelu\n15 12 7 Erityistä tukea tarvitsevien lasten esiopetus On tärkeää, että lapsen vaikeudet havaitaan ja tukitoimet järjestetään varhain. Tuen tulee sisältää kaikki tarpeelliset toimet, jotka tarvitaan oppimisvaikeuksien varhaiseen toteamiseen, ennaltaehkäisyyn ja kuntouttamiseen. Toiminnan lähtökohtana on lapsen positiivisen minäkuvan ja itsetunnon kehittymisen tukeminen ja oppimisvaikeuksien ennaltaehkäiseminen. Normaalikoulussa esioppilaiden puheen kehitys kartoitetaan ja tarvittaessa annetaan puheopetusta. Lapsen esiopetuksen fyysinen ja sosiaalinen oppimisympäristö ja tarvittavat tukipalvelut tulee ensisijaisesti järjestää niin, että lapsi voi mahdollisimman täysipainoisesti osallistua ryhmän toimintaan yleisen esiopetussuunnitelman mukaisesti. Erityistä tukea tarvitsevalle lapselle laaditaan myös esiopetuksen suunnitelma yhdessä huoltajan ja tarvittavien asiantuntijoiden kanssa. Suunnitelman tulee sisältää lapsen kasvulle ja kehitykselle asetettavat tavoitteet sekä arvio lapsen vahvuuksista ja oppimiseen liittyvistä riskitekijöistä ja vaikeuksista. 8 Eri kieli- ja kulttuuriryhmien esiopetus Opetus järjestetään integroituna normaaliin esiopetukseen lapsen opetussuunnitelman avulla yleisten oppimis- ja kasvatustavoitteiden mukaisesti. Esiopetuksessa tulee erityisesti huolehtia siitä, että suomen kielen tiedot ja taidot omaksutaan mahdollisimman hyvin ennen kouluun siirtymistä. Opetuksella tuetaan lapsen äidinkielen kehittymistä sekä mahdollisuutta kasvaa kahteen kulttuuriin. Lapsen identiteetin rakentumiselle on merkityksellistä, että hänen kulttuuriinsa kuuluvat asiat näkyvät arvostettuina esiopetuksen arkipäivässä. Yhteisessä arjessa lapsi näkee ja oppii hyväksymään erilaisuutta, jolloin monikulttuuriset arvot nousevat luontaisesti esille ja lasten sosiaaliset valmiudet kehittyvät keskinäisessä vuorovaikutuksessa. Mikäli yhteistä kieltä perheen ja esiopetuksen välillä ei ole, tulee toimivan kommunikaation ja yhteistyön turvaamiseksi käyttää keskustelussa mukana tulkkia. 9 Yhteistyö muiden tahojen kanssa 9.1 Yhteistyö varhaiskasvatuksen ja perusopetuksen kanssa Säännöllinen yhteistyö varhaiskasvatusta toteuttavien tahojen kanssa luo edellytykset lapsen turvalliseen ja joustavaan siirtymiseen päivähoidosta esiopetukseen. Yhteistyö toteutetaan erillisen vuosisuunnitelman mukaisesti. Yhteistyösuunnitelma tarkistetaan ja päivitetään lukuvuosittain. Suurin osa koulumme esioppilaista jatkaa koulunkäyntiään tutuksi tulleessa kouluympäristössä.\n16 Yhteistyö kotien kanssa Lapsen yksilöllisen kasvun ja kehityksen tukeminen onnistuu parhaiten yhteistyössä kotien kanssa. Esiopetusvuoden aluksi huoltajat kutsutaan keskustelemaan lapsesta. Lapselle laaditaan yhteistyössä huoltajien kanssa esiopetuksen suunnitelma. Esiopetussuunnitelman toteutumista arvioidaan yhdessä keskustellen lapsen, huoltajien ja opettajan kanssa. 9.3 Yhteistyö opettajankoulutuksen kanssa Normaalikoulun esiopetusryhmään ovat sekä lastentarhan- ja luokanopettajankoulutuksen opiskelijat tervetulleita opiskelemaan. Esiopetuksen tehtävänä on myös uuden pedagogisen tiedon soveltaminen ja tuottaminen kokeilu-, tutkimus- ja kehittämistoiminnan avulla. 10 Oppilashuolto Esioppilaat kuuluvat perusopetuksen oppilashuollon piiriin (katso Vuosiluokkien 1-6 opetussuunnitelma/ oppilashuolto). Tapakasvatus kulkee esiopetuksessa läpäisyaiheena. Esioppilaat saavat tarvittaessa erityisopetusta, jonka antamiseksi pyydetään huoltajien lupa. Erityistä tukea tarvitsevan esioppilaan opetuksesta voidaan keskustella oppilashuoltotyöryhmässä. 11 Esiopetus erilaisissa ryhmissä Normaalikoulussa esiopetusta annetaan omassa erillisessä ryhmässä. Tällaisessa ryhmässä tulee olla opettajan ohella koulunkäyntiavustaja. Yhdistetyissä ryhmissä tulee huomioida erityisesti asianmukainen oppimisympäristö, jossa esioppilailla on mahdollisuus myös erilliseen oppimisen aikaan ja paikkaan. Esioppilaat otetaan koulun oppilaiksi ja heidän asemansa huomioidaan koulun lukuvuosisuunnitelmassa. Ryhmät tulee muodostaa niin, että esiopetukselle säädetyt tavoitteet voidaan saavuttaa.\n17 14 12 Arviointi esiopetuksessa Esiopetuksen tavoitteena on oppimaan oppimisen kehittyminen. Itsearviointi on luonnollinen osa oppimisprosessia. Itsearviointiin ohjaaminen tukee lapsen minäkuvan kehittymistä ja oman työskentelyn jäsentämistä. Portfolio on monipuolinen lapsen itsearvioinnin väline esiopetuksessa. Opettajan palaute lapselle hänen edistymisestään, osaamisestaan ja kasvustaan tulee olla kannustavaa ja luotettavaa. Yhteiset keskustelut huoltajien kanssa ovat oleellinen osa arviointia. Esiopetuksen päätteeksi annetaan osallistumistodistus esiopetuksesta Toiminnan toteutumisen arviointi Opettaja arvioi toteutunutta toimintaa. Opetussuunnitelmaa päivitetään tämän arvioinnin pohjalta. Lukuvuoden päätteeksi lähetään huoltajille kysely esiopetusvuoden toteutumisesta.\n19 SISÄLTÖ 1 MIKÄ ON TRAUMAATTINEN KRIISI? 1.1 Kriisin vaiheet 2 KRIISIEN TUNNISTAMINEN JA ENNALTAEHKÄISY 2.1 Opettajat ja henkilökunta 2.2 Oppilaat ja vanhemmat 3 TOIMINTAMALLIT 3.1 Kiusaaminen 3.2 Kun kiusaamistilanteesta on vakavia seurauksia 3.3 Kun kiusaaminen on jatkuvaa 4 VÄKIVALTATILANTEET 5.1. Lievä koulutapaturma 5.2 Vakava onnettomuus koululla Tulipalo koulussa Ohjeet vaaratilanteessa Pommiuhka 6 KUOLEMANTAPAUKSET 6.1 Oppilaan, opettajan, muun koulun henkilökuntaan kuuluvan henkilön tai lähiomaisen kuolema 6.2 Koululla tapahtuva oppilaan kuolema 6.3 Oppilaan lähiomaisen kuolema 6.4 Koulun opettajan tai muun työntekijän kuolema 7 PÄIHTEET 7.1 Päihteiden väärinkäytön tunnistaminen oppilaan kohdalla 7.2 Oppilaan päihteiden käytön epäily 7.4 Oppilaan huoltajien päihteiden käyttö 7.5 Opettajan tai koulun muun työntekijän päihteiden käyttö 8 OMAISUUSRIKOKSET 8.1 Ilkivalta 9 MUITA ERITYISKYSYMYKSIÄ 9.1 Oppilaan tai työntekijän vakava sairaus 9.2 Oppilaan tai työntekijän itsemurha tai sen uhka 9.3 Perheväkivalta oppilaan tai työntekijän kotona 9.4 Seksuaalisen hyväksikäytön epäily 9.5 Toistuvat poissaolot 10 KOULUN KRIISIRYHMÄN JÄSENET 11 TÄRKEÄT PUHELINNUMEROT 11.1 Jälkipuinti ja jälkipurku\n20 1 MIKÄ ON TRAUMAATTINEN KRIISI? Kriisi voi olla yksittäisen ihmisen kokema yllättävä tilanne, joka järkyttää hänen mielen tasapainoaan. Kriisin voi aiheuttaa esimerkiksi onnettomuus, sairaus, kuolema tai avioero. Kriisi voi myös koskettaa laajempaa yhteisöä, kuten koulua tai luokkaa. Aiheuttaja voi tällöin olla esimerkiksi tulipalo, koulun oppilaaseen/ oppilaisiin kohdistuneet mielenrauhan järkytykset jne. 1.1 Kriisin vaiheet Kriisiin kuuluu erilaisia vaiheita ja jokainen käy ne läpi omalla tavallaan. 1. Shokkivaihe - akuutissa vaiheessa - kestää korkeintaan yhden viikon - voimakkaita sekä fyysisiä että psyykkisiä reaktioita tai niiden täydellinen puuttuminen 2. Reaktiovaihe viikkoa tapahtumasta - asteittainen tapahtuneen "rekisteröinti" 3. Käsittelyvaihe - Kestää kauan, jopa vuoden tapahtumasta - Kriisireaktiot vähenevät hitaasti 4. Uudelleen asennoitumisvaihe - kestää koko elämän Tavallisia reaktioita: - tuska, voimakkaat muistot, unihäiriöt - suru, kaipuu, ikävä - viha - käytös, jolla pyritään saamaan huomiota lähimmäiseltä, oppilastoverilta tai opettajalta - syyllisyys, itsesyytökset, häpeä - kouluvaikeudet - ruumiilliset kivut ja pahan olon tunne - aggressiivisuus - kontaktien välttäminen - fantasiat - pessimismi - persoonallisuuden muutokset - vaikutukset kehitykseen ja kypsymiseen\n21 2 KRIISIEN TUNNISTAMINEN JA ENNALTAEHKÄISY 2.1 Opettajat ja henkilökunta Tiedottaminen oppilashuolto- ja kriisitoiminnasta. Alkuinfo: - oppilashuolto- ja kriisiryhmän kokoonpanot - kriisitoimintamallikansio - kriisien tunnistamisvalmiuksien lisääminen Vuotuinen info: - kriisiryhmän olemassaolo (uudet opettajat ja henkilökunta) - kansio - ajankohtaiset teemat - asiantuntijat koulutustilaisuuksiin Kriisiryhmän kokoontuminen kerran vuodessa: Esimerkiksi syyslukukauden alussa. - tarkistaa yhteystiedot - kansio - ryhmän kokoonpano Koko henkilökunnan koulutus, esimerkiksi yleinen kriisikoulutus ja ea-koulutus. 2.2 Oppilaat ja vanhemmat Teemapäivät ja koulutustilaisuudet - kriiseihin liittyvien asioiden esiintuomista (terv.hoitaja, psykologi, kuraattori jne.) - kriisipalveluiden tiedottaminen oppilaille (esim. syys- tai lukuvuositiedotteessa, eri ilmoitustauluilla) - ajankohtaiset teemapäivät oppilaille - asiantuntijat vanhempaintilaisuuksiin Elämänhallintataidot - Eri oppiaineissa ja tilanteissa asian käsittelyä. Kummi- ja tukioppilastoiminta - Osa tukioppilaista koulutetaan vertaisryhmätueksi kriisitilanteisiin.\n22 3 TOIMINTAMALLIT Christina Salmivallin (1998) mukaan Koulukiusaaminen on sitä, kun toiset aiheuttavat tahallaan ja toistuvasti pahaa mieltä jollekin oppilaalle. Koulukiusaaminen voi ilmetä Sanallisesti: mm. nimittely, haukkuminen, pilkkaaminen, naurunalaiseksi tekeminen Fyysisesti: mm. töniminen, lyöminen, potkiminen Epäsuorasti: mm. pahan puhuminen selän takana, ryhmän ulkopuolelle jättäminen Omaisuuteen kohdistuvana: mm. tavaroiden ottaminen, piilottaminen, rikkominen 3.1 Kiusaaminen Ennaltaehkäisevät toimet Selkeät säännöt ja rajat, ja niistä tiedottaminen. Selvä määrittely, mitä on kiusaaminen. Hyvin hoidettu valvonta. Nopea puuttuminen havaituissa tilanteissa. Jatkuva keskustelu ja arviointi turvallisuustilanteesta. Yksittäinen kiusaamistilanne Tilanne seis. Kuuleminen ja kirjaaminen/muistio. Keskustelu. Anteeksi! Sopimus jatkosta. Seuranta. Tarvittaessa yhteys huoltajiin. Toimijat: koulun henkilökunta 3.2 Kun kiusaamistilanteesta on vakavia seurauksia Aina yhteys terveydenhoitajaan / koulun ensiapuvastaaviin, kriisi- tai oppilashuoltoryhmän jäseniin. Aina yhteys huoltajiin. Pidä huolta myös kiusaajasta. Kriisi- tai oppilashuoltoryhmä selvittää viranomaisille ilmoittamisen tarpeen. Rangaistus / sovittelu. 3.3 Kun kiusaaminen on jatkuvaa Kiusaaminen on katkaistava. Oppilashuolto- / kriisiryhmä järjestää huoltajien tapaamisen, mahdollisesti myös vanhempainillan. Asian käsittely ryhmässä / luokassa. Sopimukset. Seuranta. Rangaistukset / sovittelu.\n23 4 VÄKIVALTATILANTEET Toimi - älä käänny pois tilanteesta. Kehota lopettamaan väkivalta. Estä väkivallan jatkuminen. Hae mahdollisuuksien mukaan apua koulun muilta työntekijöiltä. Älä arkaile pyytää poliisia paikalle ( puh. 112 ). Tiedota opettajalle ja rehtorille. Tarvittaessa rehtori kokoaa kriisi-/oppilashuoltoryhmän, joka järjestää kriisiapua. Tarvittaessa ota yhteys oppilaan huoltajiin ja pyydä, että he hakevat oppilaan. Tarvittaessa poista oppilas luokasta tai koulusta, huolehdi myös valvonnasta. Mikäli oppilas ei suostu poistumaan, pyydä paikalle toinen aikuinen. 5 TAPATURMA TAI ONNETTOMUUS KOULUSSA 5.1. Lievä koulutapaturma Huolehdi ensiavusta. Lähetä/vie oppilas terveydenhoitajalle tai terveyskeskukseen. Mikäli oppilasta joudutaan kuljettamaan terveyskeskukseen ja sen jälkeen jatkohoitoon, oppilaan mukaan lähtee koululta saattaja. Ilmoita asiasta mahdollisimman nopeasti huoltajille. Tiedota asiasta rehtorille ja luokanopettajalle/-valvojalle. Täytä tapaturman jälkeen vahinkoilmoitus kansliassa. 5.2 Vakava onnettomuus koululla Välitön ensiapu ja lisävaaran ehkäisy. Hälytys ( 112 ) tarvittaessa. Selvitetään, mitä todella tapahtui Rehtori tiedottaa tilanteen mukaan: kriisiryhmä koti opettajakunta ja muu henkilökunta oppilaat Valitaan vastuuhenkilö onnettomuuden uhrille tai uhreille: on oppilaan kanssa kunnes huoltajat saapuvat paikalle tai joku muu ottaa vastuun. LASTA/NUORTA EI SAA JÄTTÄÄ YKSIN. Silminnäkijöiden auttaminen. Kuunteleminen. Keskusteleminen Tulipalo koulussa Oppilaat turvaan! (Sovitut poistumistiet ja turva-alue). Ilmoita kansliaan. Tee paloilmoitus (112). Huolehdi rakennuksen tyhjentämisestä. Huolehdi alkusammutuksesta. Kun poistut viimeisenä paikalta, rajaa palopesäke sulkemalla ovet. OPETTELE SAMMUTUSVÄLINEIDEN SIJAINTI!\n24 Ohjeet vaaratilanteessa Kukin koulu tekee oman suunnitelmansa sekä harjoittelee toimintaa. Vrt. Koulun turvallisuussuunnitelma Pommiuhka Kysy uhkaajalta: Milloin räjähtää? Missä räjähtää? Ilmoitus keskusradiosta. Koulu tyhjennetään. Ohjaa luokkasi / oppilaasi rauhallisesti ulos suoja-alueelle. Ilmoita poliisille. 6 KUOLEMANTAPAUKSET 6.1 Oppilaan, opettajan, muun koulun henkilökuntaan kuuluvan henkilön tai lähiomaisen kuolema Otetaan yhteyttä kriisiryhmään. Tiedon tultua kouluun lippu nostetaan puolitankoon. Kuolemasta tiedotetaan omaisten toiveet huomioiden, etenkin ryhmälle tai luokalle, jota se erityisesti koskee. Vietetään hiljainen hetki (valokuva, valkoinen liina, muistoruno, laulu yms.) Tavarat löytyvät opettajien työhuoneesta. Mikäli kuolema koskettaa erityisesti jotain ryhmää tai luokkaa, järjestetään heille mahdollisuus keskusteluun. 6.2 Koululla tapahtuva oppilaan kuolema Tapahtumapaikalle haetaan heti aikuisia. Tapahtumapaikka rauhoitetaan. Otetaan yhteys hätäkeskukseen 112. Kutsutaan välittömästi kriisiapua. Kutsutaan viranomainen, joka selvittää tutkinnan tarpeen ja vie suruviestin. Tapahtumasta ilmoitetaan koko koululle. Tarvittaessa otetaan yhteyttä oppilaiden koteihin. 6.3 Oppilaan lähiomaisen kuolema Rehtori tiedottaa asiasta oppilasta opettaville opettajille. Mikäli oppilas on koulussa, saata hänet rauhalliseen paikkaan, missä omaiset voivat kertoa hänelle suruviestin. Edetään lapsen ehdoilla. Mikäli oppilas tai hänen omaisensa pyytävät tai antavat luvan, kerro tapahtuneesta luokalle ja keskustele asiasta, mikäli oppilaat tuntuvat tarvitsevan sitä. Huomioi luokkasi kanssa oppilaan suru hienovaraisesti. Mikäli tapahtunut askarruttaa oppilasta, pyydä apua kriisi- tai oppilashuoltoryhmältä. Mikäli oppilas jää koulusta pois, eikä kotoa ole otettu yhteyttä, soita hänelle. Mikäli oppilaan käytöksessä tai ulkonäössä tapahtuu selvä muutos tai muuten olet huolissasi hänestä, ota yhteys oppilashuoltoryhmän jäseniin.\n25 6.4 Koulun opettajan tai muun työntekijän kuolema Tiedon tultua kouluun lippu nostetaan puolitankoon ja toimitaan edellisen sivun ohjeiden mukaan. Rehtori tiedottaa tapahtuneesta koko kouluyhteisölle. Mikäli menehtyminen sattuu koulupäivän aikana, toimitaan edellisen sivun ohjeiden mukaan. Tarvittaessa pyydetään kriisiryhmältä tukea. 7 PÄIHTEET 7.1. Päihteiden väärinkäytön tunnistaminen oppilaan kohdalla Kaveripiiri vaihtuu. Rahantarve voi kasvaa: näpistelyä, ilkivaltaa yms. Koulumenestys laskee. Poissaolot lisääntyvät: aamu- tai maanantaisin poissaoloja. Epärealistisia puheita, tarinoita, valehtelua. Muutoksia luonteessa. Esiintyy pelkotiloja, ahdistuneisuutta, levottomuutta. Haju (tietyille aineille ominainen, esim. tinneri, kannabis). Esineet: piippu, veitset, aineenpalaset. Ulkonäkö tai olemus muuttuu. 7.2 Oppilaan päihteiden käytön epäily Keskustele oppilaan kanssa ja kirjaa havaintosi ylös. Seuraa käyttäytymistä. Yhteys terveydenhoitajaan, oppilashuoltoryhmän jäseniin tai poliisiin. Ota yhteyttä huoltajiin. Ks. tarkemmin päihdemalli. 7.3 Oppilaan päihteiden käyttö koululla Keskustele oppilaan kanssa. Pyydä oppilashuoltoryhmän jäsen mukaan. Ota yhteyttä huoltajiin ja pyydä heitä hakemaan oppilas pois koulusta. Ota päihteet lapselta/ nuorelta pois mahdollisuuksien mukaan. Mikäli yhteyttä huoltajiin ei saada, ota tarvittaessa yhteyttä poliisiin ja sosiaalityöntekijään. Järjestetään keskustelutilaisuus, jossa ovat mukana oppilashuoltoryhmän jäsenet, huoltajat, oppilas, luokanopettaja/-valvoja. 7.4 Oppilaan huoltajien päihteiden käyttö Tuo ongelma oppilashuoltoryhmän tietoon, missä mietitään tarvittavat toimenpiteet. Tue oppilasta. Tee tarvittaessa lastensuojeluilmoitus. 7.5 Opettajan tai koulun muun työntekijän päihteiden käyttö Kerro epäilysi ja /tai huolesi esimiehelle, joka ryhtyy selvittämään asiaa. ESIMIEHEN TEHTÄVÄT Kerää tarkat tunnusmerkit näkemästään / kuulemastaan muutoksesta. Kokoaa ja kirjaa tosiasiat. Keskittyy työkäyttäytymiseen. Selvittää eri hoitovaihtoehdot, konsultoiden työterveyshuoltoa. Ottaa asian puheeksi työntekijän kanssa.\n26 8 OMAISUUSRIKOKSET 8.1 Ilkivalta Kirjallinen selvitys tapahtuneesta jokaiselta asiasta tietävältä. Keskustelu asianomaisten, opettajan sekä oppilashuoltoryhmän jäsenen kanssa. Tapahtuneesta ilmoitetaan huoltajille. Tarvittaessa pyydetään apua poliisilta (112). Jos oppilas ei suostu tarvittavaan yhteistyöhön. Kun on tapahtunut murto. Kun kadonnut omaisuus on arvokas. Oppilas korvaa aiheuttamansa vahingon. Mikäli asia tapahtuu opintokäynnin tai retken aikana toimitaan asiassa em. tavalla. Tarvittaessa huoltajat noutavat oppilaan kotiin. 9 MUITA ERITYISKYSYMYKSIÄ 9.1 Oppilaan tai työntekijän vakava sairaus Tilanteesta kerrotaan kodin tai työntekijän toiveet huomioiden. Tiedosta ensiapuohjeet kriittisen tilanteen varalle. Pidä yhteyttä sairastuneeseen henkilöön. Psykoottisesti käyttäytyvän oppilaan tunnistaminen Vetäytyminen, pyrkimys olla yksin. Sekavat tai epärealistiset puheet. Rituaalit, pakkotoiminnat. Ikätasoa lapsellisempi toiminta. Suhtautuminen koulutyöhön muuttuu, ei välitä koulutyöstä tai yrittää tehdä enemmän kuin jaksaa. Erikoinen toiminta, jota ei itse halua tai osaa selittää. Vihjailee avuntarpeestaan. Ulkoinen olemus voi muuttua äkkiä (hoitamattomuus). Tunneilmaisun kapeutuminen tai muuttuminen. Harhaluulot 9.2 Oppilaan tai työntekijän itsemurha tai sen uhka Suhtaudu vakavasti itsemurhauhkailuihin tai vihjailuihin. Keskustele kuuntelun sijasta: Mitä tarkoitat sanoessasi, ettei elämälläsi ole enää väliä? Ota yhteyttä huoltajiin tai oppilashuoltoryhmän jäseniin ja kerro huolesi. Mikäli jotakin tapahtuu Tiedota asiasta omaisten toiveet huomioiden. Käsittele asiaa enemmän ryhmissä, joita se koskee. Huomioi muut itsemurhaa ajattelevat. Kerro muista toimintatavoista ratkaista vaikeita asioita. Ilmaise osanottosi omaisille.\n27 9.3 Perheväkivalta oppilaan tai työntekijän kotona Tarkoittaa Lyömistä, seksuaalista alistamista, uhkailua, pelottelua, eristämistä ja taloudellista väkivaltaa. Mikäli havaitset oppilaan tai työntekijän käyttäytymisessä ja /tai olemuksessa muutosta: Esitä huolesi tekemistäsi havainnoista oppilaalle ja huoltajille tai työntekijälle tarkentaaksesi tilannetta. Seuraa tilannetta ja kirjaa havaintosi. Mikäli asia huolestuttaa sinua edelleen, ota yhteyttä rehtoriin tai oppilashuoltoryhmän jäseniin. 9.4 Seksuaalisen hyväksikäytön epäily Keskustele rauhallisesti henkilön kanssa. Tilanteessa tulee selvittää puhuuko henkilö asiasta ensimmäistä kertaa. Mikäli kyseessä on ensimmäinen kerta, jatketaan asiasta keskustelua yhdessä henkilön kanssa, otetaan yhteyttä sopivaan auttajatahoon (esim. kasvatusperheneuvola, nuorisopsykiatrian pkl., Tukinainen). Jos asiaa on käsitelty aiemmin jonkun muun hoitavan/ohjaavan tahon kanssa, ohjataan henkilö jatkamaan hoitoa kyseisessä paikassa. Ota yhteys oppilashuoltoryhmän jäseniin. Ota yhteyttä huoltajiin ja kerro havainnoistasi. Mikäli havaitset seksuaalista ahdistelua Keskustele ensin ahdistellun kanssa. Kirjaa havaintosi. Arvioi tilanne ja sovi jatkotoimenpiteistä yhdessä ahdistellun kanssa, mikäli ahdisteltu on suostuvainen, niin järjestetään yhteistapaaminen osapuolten kesken sopimuksen aikaansaamiseksi. Tarvittaessa sovitaan tarkoituksenmukaisesta jatkohoidosta. Tarvittaessa ota yhteyttä huoltajiin ja kerro tilanteesta. Toiminta vakavissa seksuaalisissa väkivaltatilanteissa Välittömästi yhteys lääkäriin/terveydenhoitajaan. Ota yhteys oppilashuoltoryhmän jäseniin. Tapauksesta on tehtävä rikosilmoitus. On huolehdittava siitä, että asianmukainen jälkihoito järjestetään. 9.5 Toistuvat poissaolot Lisääntyneet ja selvittämättömät poissaolot ovat merkki jostain ongelmasta oppilaalla. Ota asia puheeksi oppilaan kanssa. Selvitä poissaolojen syyt. Tee sopimus jatkosta. Ota yhteys huoltajiin ajoissa. Seuraa tilannetta.\n28 10 KOULUN KRIISIRYHMÄN JÄSENET Rehtori Mikko Ripatti koollekutsuja lähiomaiselle ilmoittaminen - tiedottaminen varalla vararehtori Heli Lepistö Vararehtori Heli Lepistö / koulun toiminnan ylläpito jälkikäsittelyn organisointi varalla lehtori Pirjo Auvinen erityisopettaja Sirpa Koivuniemi-Luoma-aho ensiapu muut asiantuntijat - tukihenkilö varalla lehtori Kristiina Vesala lehtori Kyösti Karhiola palokunta, poliisi kouluympäristö - väestönsuojelu varalla lehtori Kari Niittymäki kouluterveydenhoitaja Sirkku Hoffrén ensiapu asiantuntija-apu\n29 11 TÄRKEÄT PUHELINNUMEROT (Laita puhelimen viereen!) YLEINEN HÄTÄNUMERO POLIISI tai ENSIAPUPOLIKLINIKKA PALOKUNTA tai TERVEYSKESKUS KESKUSSAIRAALA NUORTEN PSYKIATRINEN PKL LASTEN PSYKIATRINEN PKL MYRKYTYSKESKUS KESKUSHAMMASHOITOLA, Pihlajavedentie KOULUKURAATTORI, Mirja Soininen KRIISIKESKUS, Olavink. 40 A TURVAKOTI KOTILO, Neitsytk PERHEPALVELUKESKUS, Pihlajavedentie SOSIAALITOIMI, Olavink SEURAKUNTA (Ev.lut.), Kirkkok LASTEN JA NUORTEN PUHELIN (MLL) IRTI HUUMEISTA RY PALVELEVA PUHELIN RIKOSUHRIPÄIVYSTYS AIDS- auttava puhelin (SPR) KIUSATTUJEN TUKI RY TUKINAINEN TUKINAINEN juristipäivystys A-KLINIKKA LYÖMÄTÖN LINJA Jälkipuinti ja jälkipurku Yhteydenotto kriisikeskukseen, terveyskeskukseen tai sairaalan ensiapuun.\n30 LIITE 4 Kirjainmallit, numerot ja matemaattiset merkit Kirjainmallien tekijät: Toivo Heiskanen Liisa Uusitalo\n31 Liite 5 KIELITAIDON TASOJEN KUVAUSASTEIKKO Kuvausasteikko on Suomessa laadittu sovellus asteikoista, jotka sisältyvät Euroopan neuvoston toimesta kehitettyyn Kielten oppimisen, opettamisen ja arvioinnin yhteiseen eurooppalaiseen viitekehykseen. Taitotaso A1 A1.1 Kielitaidon alkeiden hallinta A1.2 Kehittyvä alkeiskielitaito Suppea viestintä kaikkein tutuimmissa tilanteissa Kuullun ymmärtäminen Puhuminen Luetun ymmärtäminen Kirjoittaminen * Ymmärtää erittäin rajallisen määrän tavallisimpia sanoja ja fraaseja (tervehdyksiä, nimiä, lukuja, kehotuksia) arkisissa yhteyksissä. *Osaa vastata häntä koskeviin yksinkertaisiin kysymyksiin lyhyin lausein. Vuorovaikutus on puhekumppanin varassa, ja puhuja turvautuu ehkä äidinkieleen tai eleisiin. *Tuntee kirjainjärjestelmän, mutta ymmärtää tekstistä vain hyvin vähän. *Osaa viestiä välittömiä tarpeita hyvin lyhyin ilmaisuin. *Osaa kirjoittaa kielen kirjaimet ja numerot kirjaimin, merkitä muistiin henkilökohtaiset perustietonsa ja kirjoittaa joitakin tuttuja sanoja ja * Ei edes ponnistellen ymmärrä kuin kaikkein alkeellisinta kieliainesta. *Tarvitsee erittäin paljon apua: toistoa, osoittamista, käännöstä. *Ymmärtää rajallisen määrän sanoja, lyhyitä lauseita, kysymyksiä ja kehotuksia, jotka liittyvät henkilökohtaisiin asioihin tai välittömään tilanteeseen. * Joutuu ponnistelemaan ymmärtääkseen yksinkertaisiakin lausumia ilman selviä tilannevihjeitä. *Tarvitsee paljon apua: puheen hidastamista, toistoa, näyttämistä ja käännöstä. * Puheessa voi olla paljon pitkiä taukoja, toistoja ja katkoksia. * Ääntäminen voi aiheuttaa suuria ymmärtämisongelmia. * Osaa hyvin suppean perussanaston ja joitakin opeteltuja vakioilmaisuja. * Puhuja ei kykene vapaaseen tuotokseen, mutta hänen hallitsemansa harvat kaavamaiset ilmaisut voivat olla melko virheettömiä. *Tunnistaa vähäisen määrän tuttuja sanoja ja lyhyitä fraaseja ja osaa yhdistää niitä kuviin. * Kyky ymmärtää entuudestaan tuntematon sana edes hyvin ennakoitavassa yhteydessä on erittäin rajallinen. fraaseja. *Osaa joukon erillisiä sanoja ja sanontoja. * Ei kykene vapaaseen tuotokseen, mutta kirjoittaa oikein muutamia sanoja ja ilmauksia. *Osaa viestiä suppeasti joitakin välittömiä tarpeita ja kysyä ja vastata henkilökohtaisia perustietoja käsittelevissä vuoropuheluissa. Tarvitsee usein puhekumppanin apua. *Ymmärtää nimiä, kylttejä ja muita hyvin lyhyitä ja yksinkertaisia tekstejä, jotka liittyvät välittömiin tarpeisiin. *Osaa viestiä välittömiä tarpeita lyhyin lausein. *Osaa kirjoittaa muutamia lauseita ja fraaseja itsestään ja lähipiiristään (esim. vastauksia kysymyksiin tai *Puheessa on taukoja ja muita * Tunnistaa yksinkertaisesta muistilappuja). katkoksia. tekstistä yksittäisen tiedon, jos * Osaa joitakin perussanoja ja sanontoja *Ääntäminen voi aiheuttaa usein voi lukea tarvittaessa uudelleen ja pystyy kirjoittamaan hyvin ymmärtämisongelmia. yksinkertaisia päälauseita. * Osaa hyvin suppean perussanaston, * Kyky ymmärtää entuudestaan joitakin tilannesidonnaisia ilmaisuja tuntematon sana edes hyvin ja peruskieliopin aineksia. ennustettavassa yhteydessä on * Ulkoa opetellut fraasit voivat olla * Alkeellisessakin vapaassa puheessa rajallinen. oikein kirjoitettuja, mutta esiintyy hyvin paljon kaikenlaisia alkeellisimmassakin vapaassa virheitä. tuotoksessa esiintyy hyvin paljon kaikenlaisia virheitä.\n32 Taitotaso A1 A1.3 Toimiva alkeiskielitaito Suppea viestintä kaikkein tutuimmissa tilanteissa Kuullun ymmärtäminen Puhuminen Luetun ymmärtäminen Kirjoittaminen * Ymmärtää yksinkertaisia *Osaa kertoa lyhyesti itsestään ja * Pystyy lukemaan tuttuja ja lausumia (henkilökohtaisia lähipiiristään. Selviytyy kaikkein joitakin tuntemattomia sanoja. kysymyksiä ja jokapäiväisiä yksinkertaisimmista vuoropuheluista Ymmärtää hyvin lyhyitä viestejä, ohjeita, pyyntöjä ja kieltoja) ja palvelutilanteista. Tarvitsee joskus joissa käsitellään arkielämää ja rutiinimaisissa keskusteluissa puhekumppanin apua. rutiinitapahtumia tai annetaan tilanneyhteyden tukemana. yksinkertaisia ohjeita. * Pystyy seuraamaan yksinkertaisia, välittömiin tilanteisiin tai omaan kokemukseensa liittyviä keskusteluja. * Yksinkertaisenkin viestin ymmärtäminen edellyttää normaalia hitaampaa ja kuulijalle kohdennettua yleiskielistä puhetta. * Kaikkein tutuimmat jaksot sujuvat, muualla tauot ja katkokset ovat hyvin ilmeisiä. *Ääntäminen voi joskus tuottaa ymmärtämisongelmia. *Osaa rajallisen joukon lyhyitä, ulkoa opeteltuja ilmauksia, keskeisintä sanastoa ja perustason lauserakenteita. * Alkeellisessakin puheessa esiintyy paljon peruskielioppivirheitä. * Pystyy löytämään tarvitsemansa yksittäisen tiedon lyhyestä tekstistä (postikortit, säätiedotukset). * Lyhyenkin tekstipätkän lukeminen ja ymmärtäminen on hyvin hidasta. *Selviytyy kirjoittamalla kaikkein tutuimmissa, helposti ennakoitavissa arkisiin tarpeisiin ja kokemuksiin liittyvissä tilanteissa. *Osaa kirjoittaa yksinkertaisia viestejä (yksinkertaisen postikortin, henkilötiedot, yksinkertainen sanelu). * Osaa kaikkein tavallisimpia sanoja ja ilmauksia, jotka liittyvät omaan elämään tai konkreetteihin tarpeisiin. Osaa kirjoittaa muutamia yksilauseisia virkkeitä. *Alkeellisessakin vapaassa tuotoksessa esiintyy monenlaisia virheitä.\n33 Taitotaso A2 A2.1 Peruskielitaidon alkuvaihe Välittömän sosiaalisen kanssakäymisen perustarpeet ja lyhyt kerronta Kuullun ymmärtäminen Puhuminen Luetun ymmärtäminen Kirjoittaminen * Pystyy ymmärtämään *Ymmärtää yksinkertaisia ja yksinkertaista puhetta tai kaikkein tavanomaisinta sanastoa seuraamaan keskustelua aiheista, sisältäviä tekstejä jotka ovat hänelle välittömän (yksityiskirjeitä, pikku-uutisia, tärkeitä. arkisimpia käyttöohjeita). * Pystyy ymmärtämään lyhyiden, yksinkertaisten, itseään kiinnostavien keskustelujen ja viestien (ohjeet, kuulutukset) ydinsisällön sekä havaitsemaan aihepiirin vaihdokset tvuutisissa. * Yksinkertaisenkin viestin ymmärtäminen edellyttää normaalilla nopeudella ja selkeästi puhuttua yleiskielistä puhetta, joka usein täytyy lisäksi toistaa. * Osaa kuvata lähipiiriään muutamin lyhyin lausein. Selviytyy yksinkertaisista sosiaalisista kohtaamisista ja tavallisimmista palvelutilanteista. Osaa aloittaa ja lopettaa lyhyen vuoropuhelun, mutta kykenee harvoin ylläpitämään pitempää keskustelua. *Tuottaa sujuvasti joitakin tuttuja jaksoja, mutta puheessa on paljon hyvin ilmeisiä taukoja ja vääriä aloituksia. * Ääntäminen on ymmärrettävää, vaikka vieras korostus on hyvin ilmeistä ja ääntämisvirheistä voi koitua satunnaisia ymmärtämisongelmia. *Osaa helposti ennakoitavan perussanaston ja monia keskeisimpiä rakenteita (kuten menneen ajan muotoja ja konjunktioita). * Hallitsee kaikkein yksinkertaisimman kieliopin alkeellisessa vapaassa puheessa, mutta virheitä esiintyy yhä paljon perusrakenteissakin. *Ymmärtää tekstin pääajatukset ja joitakin yksityiskohtia parin kappaleen pituisesta tekstistä. Osaa paikantaa ja verrata yksittäisiä tietoja ja pystyy hyvin yksinkertaiseen päättelyyn kontekstin avulla. * Lyhyenkin tekstipätkän lukeminen ja ymmärtäminen on hidasta. * Selviytyy kirjoittamalla kaikkein rutiininomaisimmista arkitilanteista. * Osaa kirjoittaa lyhyitä, yksinkertaisia viestejä (henkilökohtaiset kirjeet, lappuset), jotka liittyvät arkisiin tarpeisiin sekä yksinkertaisia, luettelomaisia kuvauksia hyvin tutuista aiheista (todellisista tai kuvitteellisista henkilöistä, tapahtumista, omista ja perheen suunnitelmista). *Osaa käyttää perustarpeisiin liittyvää konkreettia sanastoa ja perusaikamuotoja sekä yksinkertaisin sidossanoin (ja, mutta) liitettyjä rinnasteisia lauseita. *Kirjoittaa kaikkein yksinkertaisimmat sanat ja rakenteet melko oikein, mutta tekee toistuvasti virheitä perusasioissa (aikamuodot, taivutus) ja tuottaa paljon kömpelöitä ilmaisuja vapaassa tuotoksessa.\n34 Taitotaso A2 A2.2 Kehittyvä peruskielitaito Välittömän sosiaalisen kanssakäymisen perustarpeet ja lyhyt kerronta Kuullun ymmärtäminen Puhuminen Luetun ymmärtäminen Kirjoittaminen * Ymmärtää tarpeeksi * Osaa esittää pienen, luettelomaisen *Ymmärtää pääasiat ja joitakin kyetäkseen tyydyttämään kuvauksen lähipiiristään ja sen yksityiskohtia muutaman konkreetit tarpeensa. Pystyy jokapäiväisistä puolista. Pystyy kappaleen pituisista viesteistä seuraamaan hyvin summittaisesti osallistumaan rutiininomaisiin jonkin verran vaativissa arkisissa selväpiirteisen asiapuheen keskusteluihin omista tai itselleen yhteyksissä (mainokset, kirjeet, pääkohtia. tärkeistä asioista. Voi tarvita apua ruokalistat, aikataulut) sekä keskustelussa ja vältellä joitakin faktatekstejä (käyttöohjeet, pikkuuutiset). aihepiirejä. *Pystyy yleensä tunnistamaan ympärillään käytävän keskustelun aiheen. Ymmärtää tavallista sanastoa ja hyvin rajallisen joukon idiomeja tuttuja aiheita tai yleistietoa käsittelevässä tilannesidonnaisessa puheessa. * Yksinkertaisenkin viestin ymmärtäminen edellyttää yleispuhekieltä, joka äännetään hitaasti ja selvästi. Toistoa tarvitaan melko usein. *Puhe on välillä sujuvaa, mutta erilaiset katkokset ovat hyvin ilmeisiä. *Ääntäminen on ymmärrettävää, vaikka vieras korostus on ilmeistä ja ääntämisvirheitä esiintyy. *Osaa kohtalaisen hyvin tavallisen, jokapäiväisen sanaston ja jonkin verran idiomaattisia ilmaisuja. Osaa useita yksinkertaisia ja myös joitakin vaativampia rakenteita. * Laajemmassa vapaassa puheessa esiintyy paljon virheitä perusasioissa (esim. verbien aikamuodoissa) ja ne voivat joskus haitata ymmärrettävyyttä. * Pystyy hankkimaan helposti ennakoitavaa uutta tietoa tutuista aiheista selkeästi jäsennellystä muutaman kappaleen pituisesta tekstistä. Osaa päätellä tuntemattomien sanojen merkityksiä niiden kieliasusta ja kontekstista. * Tarvitsee usein uudelleen lukemista ja apuvälineitä tekstikappaleen ymmärtämiseksi. * Selviytyy kirjoittamalla tavanomaisissa arkitilanteissa. *Osaa kirjoittaa hyvin lyhyen, yksinkertaisen kuvauksen tapahtumista, menneistä toimista ja henkilökohtaisista kokemuksista tai elinympäristönsä arkipäiväisistä puolista (lyhyet kirjeet, muistilaput, hakemukset, puhelinviestit). *Osaa arkisen perussanaston, rakenteet ja tavallisimmat sidoskeinot. * Kirjoittaa yksinkertaiset sanat ja rakenteet oikein, mutta tekee virheitä harvinaisemmissa rakenteissa ja muodoissa ja tuottaa kömpelöitä ilmaisuja.\n35 Taitotaso B1 B1.1 Toimiva peruskielitaito Selviytyminen arkielämässä Kuullun ymmärtäminen Puhuminen Luetun ymmärtäminen Kirjoittaminen *Ymmärtää pääajatukset ja *Osaa kertoa tutuista asioista myös *Pystyy lukemaan monenlaisia, keskeisiä yksityiskohtia joitakin yksityiskohtia. Selviytyy muutaman sivun pituisia tekstejä puheesta, joka käsittelee kielialueella tavallisimmista (taulukot, kalenterit, koulussa, työssä tai vapaa-aikana arkitilanteista ja epävirallisista kurssiohjelmat, keittokirjat) säännöllisesti toistuvia teemoja keskusteluista. Osaa viestiä itselleen tutuista aiheista ja seuraamaan mukaan lukien lyhyt kerronta. tärkeistä asioista myös hieman tekstin pääajatuksia, avainsanoja Tavoittaa radiouutisten, vaativammissa tilanteissa. ja tärkeitä yksityiskohtia myös elokuvien, tv-ohjelmien ja Pitkäkestoinen esitys tai käsitteelliset valmistautumatta. selkeiden puhelinviestien aiheet tuottavat ilmeisiä vaikeuksia. pääkohdat. * Pystyy seuraamaan yhteiseen kokemukseen tai yleistietoon perustuvaa puhetta. Ymmärtää tavallista sanastoa ja rajallisen joukon idiomeja. * Pitemmän viestin ymmärtäminen edellyttää normaalia hitaampaa ja selkeämpää yleiskielistä puhetta. Toistoa tarvitaan silloin tällöin. *Pitää yllä ymmärrettävää puhetta, vaikka pitemmissä puhejaksoissa esiintyy taukoja ja epäröintiä. *Ääntäminen on selvästi ymmärrettävää, vaikka vieras korostus on joskus ilmeistä ja ääntämisvirheitä esiintyy jonkin verran. *Osaa käyttää melko laajaa jokapäiväistä sanastoa ja joitakin yleisiä fraaseja ja idiomeja. Käyttää useita erilaisia rakenteita. * Laajemmassa vapaassa puheessa kielioppivirheet ovat tavallisia (esim. artikkeleita ja päätteitä puuttuu), mutta ne haittaavat harvoin ymmärrettävyyttä. * Pystyy seuraamaan tuttua aihetta käsittelevän parisivuisen tekstin pääajatuksia, avainsanoja ja tärkeitä yksityiskohtia. * Arkikokemuksesta poikkeavien aiheiden ja tekstin yksityiskohtien ymmärtäminen voi olla puutteellista. * Pystyy kirjoittamaan ymmärrettävän, jonkin verran yksityiskohtaistakin arkitietoa välittävän tekstin tutuista, itseään kiinnostavista todellisista tai kuvitelluista aiheista. *Osaa kirjoittaa selväpiirteisen sidosteisen tekstin liittämällä erilliset ilmaukset peräkkäin jaksoiksi (kirjeet, kuvaukset, tarinat, puhelinviestit). Pystyy välittämään tehokkaasti tuttua tietoa tavallisimmissa kirjallisen viestinnän muodoissa. *Osaa useimpien tutuissa tilanteissa tarvittavien tekstien laadintaan riittävän sanaston ja rakenteet, vaikka teksteissä esiintyy interferenssiä ja ilmeisiä kiertoilmaisuja. * Rutiininomainen kieliaines ja perusrakenteet ovat jo suhteellisen virheettömiä, mutta jotkut vaativammat rakenteet ja sanaliitot tuottavat ongelmia.\nSavonlinnan normaalikoulun esiopetussuunnitelma\nLiite 1. Savonlinnan normaalikoulun esiopetussuunnitelma Joensuun yliopisto Savonlinnan normaalikoulu SISÄLLYS 1 Savonlinnan normaalikoulun esiopetuksen toiminta-ajatus...1 2 Oppimisympäristö...1 3 Esiopetuksen


Oikeustapauksen kautta selkeyttä äänileikkurin käyttöön - Kuhanen | Asikainen | Kanerva\nÄänestäminen yhtiökokouksessa on osakkeenomistajan tärkein vaikuttamiskeino taloyhtiössä. Asunto-osakeyhtiölain mukaan äänestyksessä on käytettävä äänileikkuria – ellei yhtiöjärjestys määrää toisin. Millaisella yhtiöjärjestysmääräyksellä äänileikkurisäännöstä voidaan sitten poiketa? Tähän saatiin selvyyttä erään oikeustapauksen kautta.\nAsunto-osakeyhtiölain mukaan äänestys taloyhtiössä tapahtuu siten, että jokainen osake tuottaa yhden äänen. Esimerkiksi osakkeet numero 1–30 tuottaisi 30 ääntä. Ehdotus voittaa, kun se saa yli puolet kaikista äänistä. Osakeryhmää ei voi jakaa, joten jos vaikkapa puolisot äänestävät eri tavoin, heidän äänensä mitätöityvät. On kuitenkin mahdollista, että taloyhtiön yhtiöjärjestyksessä määrätään laskutavasta siten, että yhdellä osakeryhmällä on yksi ääni. Tällöin kaikilla on saman verran ääniä yhtiökokouksessa.\nAsunto-osakeyhtiölaissa määritellyn äänileikkurin tarkoitus on varmistaa, että kukaan omistajista ei saa kohtuuttoman paljon valtaa äänestystilanteessa. Se on käytössä kaikissa taloyhtiöissä, ellei yhtiöjärjestyksessä määrää toisin. Käytännössä äänileikkuri rajaa ääniä siten, että yhden osakkeenomistajan äänimäärä ei voi olla 20 prosenttia enempää kaikista yhtiökokouksessa annetuista äänistä.\nNeljän huoneiston paritaloyhtiössä äänestettiin vastuuvapauden myöntämisestä yhtiön johdolle. Yksi osakas vei jutun oikeuteen ja vaati päätöksen mitätöimistä sillä perusteella, että äänileikkuria ei käytetty. Taloyhtiön yhtiöjärjestyksessä oli todettu, että yhtiökokouksessa kullakin osakkeenomistajalla on yksi ääni kutakin omistamaansa osaketta kohden. Kanteen nostaneen osakkaan mielestä tämä ei tarkoita sitä, että äänileikkuria ei pitäisi käyttää. Yhtiökokous puolestaan tulkitsi, että maininta nimenomaan tarkoittaa poikkeamista äänileikkurista, jolloin yhden osakkaan äänimäärä voi olla enemmän kuin 20 prosenttia annetuista äänistä. Käräjäoikeus ja myöhemmin hovioikeus hylkäsivät osakkaan kanteen. Osakkeenomistaja haki korkeimmasta oikeudesta valituslupaa, jota ei myönnetty. Hovioikeuden tuomio tuli lainvoimaiseksi helmikuussa 2020. Kerroimme tapauksesta tarkemmin täällä.\nRatkaisun eri näkökulmat\nEri oikeusasteiden perustelut ratkaisulle kuitenkin erosivat toisistaan. Käräjäoikeuden tuomio nojasi siihen, että yhtiöjärjestysmääräyksen sanamuoto antaa tarkan ohjeistuksen äänestystilaisuuteen. Hovioikeuden mukaan tapaus ei kuitenkaan ratkennut yksistään tämän sanamuodon perusteella, vaan se päätyi lisäksi tarkastelemaan äänileikkurin tarkoitusta ja asunto-osakeyhtiön luonnetta (pientaloyhtiö). Hovioikeus totesi, että pienimmän osakkeenomistajan kannalta äänileikkurisäännöksellä ei olisi mitään merkitystä tai vaihtoehtoisesti sen soveltaminen johtaisi äänileikkurisäännöksen tarkoituksen vastaiseen lopputulokseen.\nSelkeyttää tulkintaa monissa yhtiöissä\nHovioikeustasoisen ratkaisun saaminen äänileikkuriasiassa oli tärkeää, vaikka arviointia käytiin eri kulmista. Äänileikkurien käytännön soveltamiseen liittyvät kysymykset ovat olleet monissa yhtiöissä ongelmallisia muun muassa sen vuoksi, että yhtiöjärjestyksen epäselvän sanamuodon perusteella on tulkinnanvaraista, onko äänileikkurin käyttäminen poissuljettu. Kuhanen, Asikainen & Kanerva Oy.n asianajaja Annika Kemppinen kertoo, että ennen tuoreinta hovioikeustapausta äänileikkurien soveltamisesta on ollut vain kaksi hovioikeustasoista ratkaisua, joissa on päädytty keskenään erilaisiin tulkintoihin.\n– Hovioikeuden ratkaisu voi selkeyttää yhtiöjärjestyksen tulkintaa etenkin sellaisissa yhtiöissä, joissa yhtiöjärjestyksen sanamuoto vastaa tapauksen yhtiön yhtiöjärjestystä, ja tällaisia yhtiöitä on verrattain paljon. Toisaalta näen ongelmana sen, että edelleenkään asiasta ei ole saatu Korkeimman oikeuden ratkaisua, jota aidosti voitaisiin käyttää ohjenuorana yleisemminkin. Esimerkiksi yhtiössä, jossa äänileikkuria on perinteisesti sovellettu, on varmasti ongelmallista siirtyä noudattamaan tulkintaa, jossa yhtiöjärjestys sulkeekin leikkurin käytön pois, Kemppinen pohtii.\nHän muistuttaa, että aina kun mahdollista, olisi yhtiöjärjestyksen määräykset syytä kirjata niin selkeästi, että tulkinnallisia ongelmia ei tulisi. Sanamuotojen viimeistelyyn kannattaa kiinnittää huomiota myös yhtiöjärjestystä uusittaessa ja apuna on hyvä käyttää ammattilaista.


lomakodit – Sastamala: Talot ja muut | HomeAway\nLöydä sinulle sopivin paikka – Sastamala\nMissä voin yöpyä lähellä kohdetta Sastamala?\nVuonna 2020 tarjoamme ison valikoiman majoitustiloja lähellä kohdetta Sastamala: 53 lomakotia, joihin kuuluvat esim. Talot (32 kpl) ja Asunnot/huoneistot (2 kpl). Löydä upea loma-asunto pitkälle tai lyhyelle lomalle perheesi tai ystäviesi kera. Paras majoitus läheltä kohdetta Sastamala löytyy HomeAwaysta.\nMitkä ovat kohteen Sastamala suosituimmat nähtävyydet ja maamerkit, joiden lähellä yöpyä?\nHomeAway tarjoaa laajan valikoiman loma-asuntoja, jotka sijaitsevat lähellä kohteen Sastamala upeita nähtävyyksiä. HomeAwayn asiakkaiden keskuudessa suosituimmat nähtävyydet, joiden lähellä yöpyä, ovat:\nSastamalan kaupungintalo: 19 loma-asuntoa\nVammalan rautatieasema, Sastamala: 17 loma-asuntoa\nTyrvään kirkko: 20 loma-asuntoa\nSuomalaisen kirjan museo Pukstaavi: 20 loma-asuntoa\nLakeside Golf and Country Club: 16 loma-asuntoa\nHomeAwayn avulla voit löytää itsellesi majapaikan myös monien muiden kohteen Sastamala nähtävyyksien lähettyviltä. Voit tarkastella haluamasi nähtävyyden lähellä sijaitsevia loma-asuntoja hakukenttämme avulla.\nTalot: voinko varata tämän loma-asuntotyypin kohteesta Sastamala?\nTietysti. Kohteessa Sastamala tarjolla olevat Talot: 32 kpl HomeAwayn sivustolla. Muihin suosittuihin loma-asuntotyyppeihimme kohteessa Sastamala kuuluvat:\nVoinko löytää loma-asunnon, johon kuuluu internet/wi-fi, kohteesta Sastamala?\nKyllä, voit valita haluamasi loma-asunnon, johon kuuluu internet/wi-fi. Valikoimistamme löytyy 14 loma-asuntoa, joihin kuuluu internet/wi-fi ja jotka sijaitsevat kohteessa Sastamala. Pääset tarkastelemaan valikoimissamme olevia loma-asuntoja hakukentän avulla.


Kristilliselle koululle ja päiväkodille uusia tiloja – yhteistyö Järvenpään Voimistelijoiden kanssa teki liikuntasalin mahdolliseksi | Paikalliset | Keski-Uusimaa\nEtusivu » Paikalliset 2.10.2020 9:35\nKristilliselle koululle ja päiväkodille uusia tiloja – yhteistyö Järvenpään Voimistelijoiden kanssa teki liikuntasalin mahdolliseksi\nPäiväkoti Petra ja koulun uudisrakennus. Koulussa on nyt 220 oppilasta. Päiväkodissa ja esikoulussa on lähes 60 lasta. Suomessa on kaikkiaan 16 kristillistä koulua.\nLepolassa toimiva Keski-Uudenmaan kristillinen koulu ja sen yhteydessä toimiva Päiväkoti Petra saivat uusia lisätiloja elokuussa.\nHanke toteutettiin, koska koulu ja päiväkoti ovat laajenemassa ja toinen käytössä olleista rakennuksista oli tullut elinkaarensa päähän, koulu kertoo tiedotteessaan.\nTilanteesta tuli akuutti, kun liikuntasalirakennuksessa todettiin sisäilmaongelma.\nRakennustöiden ajaksi Päiväkoti Petra siirtyi väistötiloihin ja kaikki koulutoiminta soviteltiin koulun käytössä olevaan 1920-luvun rakennukseen. Lopulta pakottava tilanne johti hyvin ratkaisuhakuiseen toimintaan.\nTaloudellisen mahdollisuuden hankkeelle tarjosi Hoivatilat Oy:n rakennus- ja rahoitusmalli.\n– Onneksi koulun vieressä oli kaavoituksessa huomioitu mahdollinen koulurakentaminen ja se mahdollisti nopeat liikkeet, toteaa tiedotteessa koulun ja päiväkodin kannatusyhdistyksen puheenjohtaja Juha Koski.\nKasvamme laatu edellä.\nKannatusyhdistyksen puheenjohtaja Juha Koski\nVerkostoyhteistyö esimerkiksi Järvenpään voimistelijoiden kanssa avasi mahdollisuuden sille, että alueelle saatiin lisää koulutiloja ja liikuntasali.\nYhdistyksen toiminnan tavoitteena on kasvaa laatu edellä.\n– Luotamme siihen, että laatu tuo mukanaan myös määrällistä kasvua.\nKoulussa on nyt 220 oppilasta vuosiluokilla 1-9 sekä päiväkodissa ja esikoulussa lähes 60 lasta.\nTilaa on yhteensä yli 350 lapselle. Kun koulu muutti Keravalta Järvenpäähän vuonna 2009, oli oppilaita yli sata.\n– Juhlimme lukuvuoden aikana 20-vuotista taivaltamme, mikäli koronavirustilanne sen mahdollistaa, kertoo vt. rehtori Hanna-Leena Forsman.\n– Uudet tilat ja viime kevään etäopetusjakso opettivat, että muutoksiin tarvitaan oppimiselle avoin mieli ja sopivasti aikaa.\nYksi koulun teemoista on olla oppiva yhteisö.\n– Samalla panostamme yhteisölliseen hyvinvointiin. Pidämme tärkeänä, että jokainen lapsi ja oppilas kohdataan ja hän saa tuntea olevansa osa yhteisöä. Oppimista tapahtuu, kun oppilas voi hyvin. Sekin korostui etäopiskelun yhteydessä.\nSamaan aikaan viereiselle tontille on valmistunut Järvenpään Voimistelijoiden liikuntasali, jota kristillinen koulu käyttää päivisin.\n– Meillä on ollut tavoitteena hyvä yhteistyö alueen toimijoiden kanssa. Liikuntasalia visioitiin yhdessä Järvenpään Voimistelijoiden kanssa ja heiltä löytyi resursseja hankkeen toteuttamiseen. Olemme salin pääkäyttäjä päiväaikaan ja se sopii meille mainiosti, kertoo Hanna-Leena Forsman.


Lähimmällä juna-asemalla on ritilä, joka paukahtaa jos sille astuu karkeasti. Sillä asemalla me Valon kanssa odotettiin junaa lähes päivittäin ja Valo sai epilepsiasäpsyn aina kun ritilä pamahti. Jos odotimme aamuruuhkassa junaa kymmenen minuuttia, Valo ehti saada kymmeniä säpsyjä kun ihmiset pamautteli menemään. "Ei hätää Valo, kaikki hyvin."\nOdotan junaa asemalla edelleen päivittäin, enimmäkseen yksin. Astun aina yhtä varovasti ritilän päälle ja varon päästämästä ääntä.\nKevätaamuisin minulla oli tapana pysäyttää vähintään kerran viikossa apuvälinerattaat kesken aamukiireen. Myöhästyä tahallaan, juosta aika kiinni myöhemmin. Pysähtyä olennaisen äärelle. "Kuuntele Valo kuinka linnut laulaa. Kuunnellaan hetki ja ollaan vaan." Ja Valo viittoi "joo" ja käänteli päätään puolelta toiselle, välillä hymyilikin.\nTänäkin keväänä olen kuunnellut lintujen huumaavia konsertteja, pysähtynyt olennaisen äärelle.\nMuistoja kasvaa joka kolosta. Ne ovat kovin kipeitä vielä.\nNimetön 23. toukokuuta 2016 klo 21.51\nOlen lukenut Valosta molemmista blogeistasi. Ymmärrän surusi ja se tarttuu lukijaan. Eilen illalla luettuani pimeän vaiheita, mennessäni nukkumaan tuli itku. Menettäminen on vaikeaa. Surusi tarttui minuun. Kiitos että jaoit kokemasi.\nViikko sitten näin unta että poikani oli kuollut. Kamala uni. Psyyke siis käsittelee näitä aiheita. Unessa laitoin tavaroita pois. Ihmettelin missä lapsi on. Pari seuraavaa päivää olin kiitollinen elävästä lapsesta.\nEdellisen kerran eksyin Valon vaiheisiin juuri hänen kuolemansa jälkeen. Oli käsittämätöntä katsoa päivämääriä. Kaikki kirjoitettu ei siis ole vanhaa vaan jopa tuoretta. Karua elämää.\nOlet äitinä ja ihmisenä ihailtava. Jos kirjoittaisit kirjan, saisit varmasti paljon lukijoita.\nLuen jatkossakin. Kaikkea hyvää sinulle. T. Kaksivuotiaan äiti pohjolasta :)\nM. M. 25. toukokuuta 2016 klo 14.39\nKiitos kommentista! Kirjoittaminen on minulle terapiaa. Et ole ensimmäinen, joka ehdottaa kirjan kirjoittamista. Ehkä joskus on vielä senkin aika.. :)\nNimetön 25. toukokuuta 2016 klo 17.54\nHienoa, että kirjoitat. Ilman muuta kirjantekoon. :) Mitkä kaikki viiittomat valo ehti oppia?\nM. M. 31. toukokuuta 2016 klo 15.46\nValolla oli jossain vaiheessa sanojakin useampia ja sitten niitä viittomia - en nyt millään jaksa muistaa kaikkia, koska suurin osa jäi pois päiväkodin aloittamisen jälkeen hiljalleen kun siellä ei Valon sanoihin eikä viittomiin panostettu lainkaan. "Puuro" ja "joo" olivat ne, jotka jäivät koko elämän ajaksi, Valolle tärkeimmät sanat <3\nMarLi 8. kesäkuuta 2016 klo 20.41\nMeidän talon rapun invaramppi kolahtaa aina kun siihen astuu... Nyt siitä tulee mieleen sun Valo... Koetan astua siihen hiljaa ja pehmeästi ;)\nM. M. 10. kesäkuuta 2016 klo 12.19


Historia jatkuu...: Järjen ääni?\nPauli räsänen 15. huhtikuuta 2015 klo 12.38\nKokoomuksessa alkaa liberaalien ja konservatiivien välinen valtataistelu, presidentti ilmeisemmin paremmin informoituna todellisesta geopoliittisesta tilanteesta pistää länkiä kaulaan tolvana pääministerille. Hyökkäysministeri sai muutenvain oikeutetun ryöpytyksen osakseen. Minulla on karmea etiäinen Hilary Clintonin mahdollisesta valtakaudesta, silloin voi alkaa realisoitua se isäntämaa sopimuksen ukaasi ,josta mainitsin .\nPekka Tikka 15. huhtikuuta 2015 klo 20.24\nUsein demokraattien on pitänyt olla kovempia ulkopolitiikassa kuin republikaanien säästyäkseen arvostelulta. Obama on kuitenkin pitänyt puolensa ja välttänyt seikkailupolitiikkaa. Hillarya pidetään tiukempana, mutta hänen kokemuksensa on ylivertainen republikaanien kellokkaisiin verrattuna.


Kreikka vaikuttaa – mutta miten? - Kiinteistouutiset\nKoti Toimituksen blogi Kreikka vaikuttaa – mutta miten?\nEpävarmuus on myrkkyä sijoittajille. Osakemarkkinoilla hermojen heilahtelu näkyy sekunneissa, mutta eivät kiinteistömarkkinatkaan ole immuuneja epätietoisuudelle.\nKiinteistöjenkin kohdalla välittömät vaikutukset näkyivät pörssissä: Kreikan tilanne on aiheuttanut Euroopassa ainakin sen, että kaksi kiinteistösijoitusyhtiötä on siirtänyt aiottua listautumistaan hamaan tulevaisuuteen. Toinen Saksassa, toinen Italiassa.\nMarkkinamyllerrystä voi tulla lisää, jos Kreikka eroaa eurosta. JP Morganin Euroopan kiinteistömarkkinoista vastaava tutkimusjohtaja Joe Valente uskoo, että Euroopan liiisausmarkkinat voivat hiljentyä siksi aikaa, kunnes ”pöly laskeutuu”.\nToisaalta varmuutta saatetaan hakea turvallisina pidetyistä paikoista – Lontoosta, Saksasta ja Pohjoismaista.\nJoidenkin arvioiden mukaan Kreikan mahdollinen eroaminen eurosta voi säikäyttää aasialaiset sijoittajat, ainakin väliaikaisesti. Toisten arvioiden mukaan tilanne pikemminkin innostuttaa aasialaisia etsimään herkullisia tilaisuuksia markkinoiden heilahteluista.\nSijoittajien luottamus on matalalla, mikä voi viilentää sijoitusvolyymeitä myös kiinteistömarkkinoilla.\nJLL:n tuoreen arvion mukaan transaktioiden kokonaismäärä globaaleilla kiinteistömarkkinoilla kasvaa tänä vuotta viitisen prosenttia Kreikasta ja Kiinasta huolimatta.\nSeuraava artikkeliSkanskan myymistä toimistokiinteistöistä jo yli puolet Itä-Euroopassa


Kaikki rahat säästöihin - Konepörssi.com\nKaikki rahat säästöihin\nTaantuman pitkittyessä kulujen karsinta tulee monille väistämättömäksi. Huoltoja on helppo siirtää, kun koneet vielä toimivat. Säästö saattaa mennä kuitenkin pian vikaseisokin tai kalliin remontin kuluihin, jopa takuu saattaa raueta huoltamattomuuteen.\nLaitteita, varaosia ja tarvikkeita voidaan ostaa pieninä erinä ja vaikka verkosta toiselta puolelta maailmaa vakiintuneen toimittajan hintoja edullisemmin. Siinäpä ei välttämättä tule mieleen selvitellä taustoja ja sopivuutta esimerkiksi käyttöolosuhteisiin. Samalla mennään helposti harmaan talouden puolelle piraattituotteisiin ja taas ollaan mahdollisesti takuuvastuiden kanssa ongelmissa.\nHeikoille jäille mennään myös helposti jättämällä lakisääteisiä tarkastuksia tekemättä. Työturvallisuuteen panostaminen on kuitenkin lopulta taloudellisestikin järkevää toimintaa.\nVaarana on, että säästötoimia ei tehdä terveellä tavalla ja säästäminen tulee lopulta kalliiksi – pahimmillaan kaikki rahat menevät säästöihin.\nKentällä liikkuessa voi havaita, että menestyvät yritykset osaavat ajatella asiat elinkaarimallilla. Lopulta tietyn koneen, tarvikkeen tai palvelun yksittäinen hintalappu ei ole se merkityksellisin tekijä pitkällä juoksulla viivan alle jäävään tulokseen. Menestyksellinen liiketoiminta katsoo myös tulevaisuuden suurta kuvaa toimien reilulla ja vastuullisella tavalla.


Fujitsu perusti osaamiskeskuksen dokumenttien ja sisällön hallintaan - Fujitsu Finland\nFujitsu perusti osaamiskeskuksen dokumenttien ja sisällön hallintaan\nKeskuksessa työskentelee noin sata asiantuntijaa Suomessa ja muutamia kymmeniä muissa Pohjoismaissa.\nHelsinki, 21 November, 2017 Fujitsu Nordic on perustanut dokumenttien ja sisällön hallintaan (Case and Content Management) erikoistuneen osaamiskeskuksen Pohjoismaihin. Uusi osaamiskeskus (Center of Excellence) kokoaa yhteen Fujitsun CaseM-tuotteeseen ja muihin sähköisen asioinnin tuotteisiin liittyvän osaamisen. Keskuksessa työskentelee noin sata asiantuntijaa Suomessa ja muutamia kymmeniä muissa Pohjoismaissa. Suomen lisäksi myös Tanskan Fujitsulla on merkittävää dokumenttien hallintaan liittyvää osaamista.\nCase Management -osaamiskeskus tukee ja edistää Fujitsun hankkeita kaikissa EMEIA-alueen maissa. Dokumenttien ja sisällön hallinnan osaaminen on keskeisessä roolissa, kun yritykset ja organisaatiot uudistavat toimintamallejaan osana digitaalista transformaatiota. Yksi merkittävä tavoite on tuottavuuden parantaminen. Nyt myös tutkitaan tekoälyn ja robotiikan yhdistämistä CaseM-teknologiaan.\nFujitsun CaseM-ratkaisun alle on paketoitu kaikki nykyiset dokumentinhallintaan liittyvät ratkaisut ja tarjoomat, kuten eService, Case Management, Document Management ja eMeetings sekä CaseM:ään liittyvä julkaisuratkaisu NetCommunity.\n”Meillä on jo vahvaa näyttöä ratkaisukokonaisuuden konkreettisista hyödyistä ja merkittävistä säästöistä asiakkaillemme. Ratkaisumme on toiminnallisesti hyvin laaja, mutta modulaarisen rakenteen ansiosta asiakas voi valita tarvitsemansa palvelut ja integroida ne helposti muihin palveluihin. Olemme panostaneet erityisesti siihen, että ratkaisumme on käyttäjälle mahdollisimman helppo”, toteaa CaseM-ratkaisun tuotepäällikkö Jörgen Rejström.\n”Asioiden ja dokumenttien hallintaan liittyvät Case and Content Management -markkinat ovat Suomessa hyvin kehittyneet. Erityisesti maamme julkishallinto on menestynyt hyvin kansainvälisissä vertailuissa, joissa on selvitetty asiakirjanhallinnan digitalisoitumisen etenemistä. Suomen-Fujitsu on ollut vahvasti mukana tämäntyyppisten ratkaisujen kehittämisessä ja työmme on nyt noteerattu myöntämällä meille osaamiskeskuksen asema. Uuden osaamiskeskuksen myötä meillä on entistä paremmat mahdollisuudet kehittää tärkeää työtämme ja tarjota vieläkin laajemmin osaamistamme kautta Euroopan”, Fujitsun informaationhallinnan liiketoimintaa Pohjoismaissa johtava Mauri Mikkonen kertoo.\nFujitsu on toteuttanut Suomessa ja muualla Euroopassa useita merkittäviä asian- ja dokumentinhallinnan hankkeita.\nMuun muassa Mikkelin kaupunki on CaseM-järjestelmän käyttöönoton myötä saavuttanut tuntuvat vuotuiset säästöt, kun se on rohkeasti digitalisoinut palveluitaan ja hakemusprosessejaan. Keskeistä on ollut asettaa ihminen ja kansalainen palvelujen keskiöön sekä huolehtia palvelujen helppokäyttöisyydestä kaikille osapuolille.\nVastaava ratkaisu on käytössä Sisäministeriön hallinnonalan virastoissa hallinnollisessa asiankäsittelyssä. Tietoaineistojen sähköisen elinkaarihallinnan lisäksi hallinnonalan yhteinen sovellusratkaisu edistää myös yhteisten sähköisen tiedonhallinnan toimintamallien kehittämistä.\nMyös muun muassa Kajaani, Rovaniemi ja Pori ovat suomalaisia CaseM-asiakkaita.


11 Kesä 2020, 21:55\n11 Kesä 2020, 21:25\n^ Ettäs kehtaat.\nKatsokaa nyt tämänhetkistä johto-asemassa olevaa go Saksa\nKiitos Saksan äänestyksestä, nyt minä voin keskittyä muiden äänestämiseen\nJa sinne meni hyvä voittaja\n29 Touko 2020, 21:11\nOnnittelut! Kärkikolmikon selvästi paras\nedit. ai eipä se Queen ollutkaan enää siellä kolmikossa no mutta kuiteskii, kunhan sen ja Gagan voitti.\nJännää, kun kärkitaistelussa on sellaisia kappaleita jotka todellakin saisi voittaa ja joitakin, jotka ei missään nimessä\n28 Touko 2020, 09:20\nKolmella äänellä sain tekohengitettyä kolmea kappaletta tänne asti, mutta nyt pelottaa että se, jonka päätän jättää äänittä tänään, tippuu tämän seurauksena. Näiden kolmenkin kappaleen lisäksi olisi kappaleita joita mieluusti äänestäisin, mutta onneksi niillä näyttää olevan muitakin faneja. Liikaa v...\n12 Touko 2020, 17:49\nKiitos näin myöhässä kaikille Tanskaa äänestäneille! Tanska oli minulla toivelistan ykkösenä ja Mads Langer on tuttu artisti useamman vuoden takaa, mutta noita karsintakappaleita en ollut kuunnellut ennen karsintakappaleiden etsimistä. Tuntui vähän pahalta laittaa karsintoihin häneltä kaksi kappalet...\n09 Touko 2020, 16:42\n09 Touko 2020, 16:37\nEn haluaisi olla ilonpilaaja, mutta.. mun pisteet on menny väärinpäin\nSiis annoit ne raatihostille viestissäsi väärinpäin, vai niin että hän on laskenut ne väärinpäin?\nItse lähetin oikein\n21 Huhti 2020, 10:48\nRaatikappaleiden soittamatta jättäminen vähentää kuunneltavan musiikin kokonaismäärää jotain prosentin miljardisosia. Onko tämä niin tärkeä oikeus, että tätä pitää puolustaa hampaat irvessä? Ei sinänsä ole, sillä tuskin tulen edes raatikappaleita soittamaan, ellen sitten vahingossa niin tekisi. En ...\n21 Huhti 2020, 10:07\nMietin kauan haluanko ottaa osaa tähän keskusteluun, mutta ajattelin loppujen lopuksi että ehkä voisin antaa oman mielipiteeni kun keskustelu aiheesta käy aika kuumana. Tuon toisten syyttelyn voi kyllä mielestäni alkujaankin lopettaa, eiköhän kaikki tiedä että toisista selän takana puhuminen ei ole ...\nEn odottanutkaan pärjääväni Joe Jonasin Just In Lovella, mutta yllätyin positiivisesti sen voittaessa edes pari hittiä\n09 Huhti 2020, 22:50\nOnhan se nähty näistä lukuisista BB:n vanavedessä syntyneistä realitysarjoista, jotka keskittyvät yksinomaan ja ainoastaan esileikkiin ja kutemiseen (Love Island, Temptation Island, ym ym). En ole niitä seurannut, joten sori jos olen saanut niistä vääränlaisen kuvan mainoskampanjoiden perusteella. ...\n09 Huhti 2020, 22:30\n09 Huhti 2020, 22:27\nViime kaudella oli hupaisaa kun se yksi pari hässi siellä koko ajan toisiaan. Jostain syystä tästä ei tykätty vaikka luulin, että juuri sitä kansa haluaa nähdä\nEniten pahastumista taisi aiheuttaa se, että se tapahtui muiden asukkaiden läsnäollessa.\n09 Huhti 2020, 21:09\nLuultavasti palaa vain jos korona on selätetty siihen mennessä ja siitähän ei ole varmuutta. Toisaalta BB-talossa olisi aika turvassa koronalta. Jos osallistujia pitää ennen ohjelmaa pari viikkoa karanteenissa, luulisi että voisi aika turvallisesti kuvata kauden ja lisäksi vaikka ottaa sitten niilt...\n09 Huhti 2020, 09:23\nNäin unta että tulin lukemaan tän raadin kommentteja ja tosi moni oli lytänny täysin mun lähettämän kappaleen mulla on kyllä niin pienet odotukset kappaleeni suhteen että en edes tiedä miksi juuri tästä raadista näin unta ja niin suivaannuin kappaleen vastaanotosta\n06 Huhti 2020, 13:48\nKun tässä on annettu vinkkejä kappaleen hakuun niin kysyn tässä samalla että mistä kannattaa aloittaa kappaleen etsintä Viisuraatiin. Minulla ei siis ole maata valittuna ( vapaat maat ) ja kappale saisi olla enintään vuoden vanha. Tämän tehtävän koin paljon haasteellisemmaksi koska en niin seuraa u...\n05 Huhti 2020, 16:01\nSattui juuri se vuosiluku mitä toivoinkin Nyt vaan valitsemaan kahden mahtavan kappaleen väliltä\n03 Huhti 2020, 18:54\nJee iso pistepotti ja takaisin vasemmalle puolelle\n03 Huhti 2020, 18:48\n03 Huhti 2020, 18:44\nOho, kiitoksia Queen!\nEn voinu suhtautua kappaleeseen normaalisti juurikin godtier NHL09:n takia\n02 Huhti 2020, 12:58\n900e tulee palautuksia, ihan positiivinen yllätys tämän hetken tilanteeseen\n29 Maalis 2020, 14:39\nMun kotona oleskelu on mennyt sitten täysin Animal Crossingin pelaamiseen. Se peli on aivan ihana ja tuli tässä kuunneltua kolmen päivän aikana yksi kirjakin samalla kun pelasin\n25 Maalis 2020, 19:00\n23 Maalis 2020, 19:13\nMitä nuo viisujänön pisteet nyt olivat olevinaan? Kummassa järjestyksessä ne kuuluu lukea?\nYlhäällä täydet pisteet\n23 Maalis 2020, 18:51\nÄänestikö UFOPOLI ja S-tyyppi oikeesti täysin identtisesti\n23 Maalis 2020, 18:36\nAika tasaista on ja tällä hetkellä olen kyllä ylempänä kuin uskoin, sillä en ollut todellakaan varma edes finaalipaikasta\n18 Maalis 2020, 17:13\nSiinäpä meni sitten kevään ainoa toivonpilkahdus\n17 Maalis 2020, 12:42\nMulla on ps4, jolla tulee pääasiassa pelattua fifaa ja minecraftia, mutta nytten hommattiin switch että saa jotenkin ajan kulumaan kotona\n16 Maalis 2020, 20:21\nHallituksen ohjeistuksesta: "suositellaan välttämään tarpeetonta oleilua yleisillä paikoilla". Minkähänlaisia yleisiä paikkoja tämä tarkoittaa? Kaiketi voi käyttää omaa harkintaa. Ajattelen lähinnä kävelylenkkejäni; ei niissä kummempaa tartunnanvaaraa liene. Kävelyillä voi kyllä käydä välttäen ihmi...


Hi-Po kytkin - FinnShark\nOlisko se tämmönen hyvä kytkin:http://www.specclutch.com/cars/Chevy...te/1995/Single\nCenterforce vetelee viimeisiään.\nJa mikä Stage numero pitäisi valita ?\nMikäs vika siinä centerforcessa on että ei uutta sellasta voi laittaa?\nCentterillä nyt ajettu 22 tkm, ja rupes luistamaan. Tuskimpa tulee toista.\nAinakin aiemmin stage 3 kykä oli jo sellainen "5 käpälämalli" ja ei joustavalla rakenteella...aikas "nopea" tuo kytkeytyminen jos kauniisti sanotaan....pidemmän päälle vähän rasittava varsinkin jos joutuu ruuhkassa liikkumaan...liikkeessä ei ongelmaa....ei myöskään luistanut havaittavasti vaikka teki kykälle side stepin rajoittajalla slikseillä Alastarossa\nItse asensin sinne mc leodin levyn alkuperäisen tilalle (siis sellaisen jossa on vähän sitä joustovaraa eli ei "käpälä mallia")...aika paljon muutos lisäsi sitä "kytkeytymis aluetta polkimessa" ja siten käyttömukavuutta.\nAiemmin jouduin todistamaan katsastus inssin liikkeellelähtö yrityksiä 5-6 kertaa ja joka kerta se sai sen stumppaamaan...rupesi silläkin jo olemaan havaittavaa punotusta poskissa kun aikani sitä katseltuani ohjeistin olemaan vähän varovaisempi sen kytkimen noston kanssa...\nManticilla varsin vakuuttavan oloisia kytkimiä.\nEi tosin omakohtaista kokemusta ole, kun ajan automaateilla\nRiittäiskö se sitten tämä jos voimaa on noin 700 Nm. http://www.mcleodracing.com/index.ph...pro-15450.html\nÖh siis mulla on spec stage III asetelma mutta mc leodin levy...\nAsetelmista yleensäkkin....taitaa tuo valeon asetelma löytyä lähes kaikista tarjolla olevista kytkinpaketeista...siihen kiinnitetyt himmelit sitten vaihtelee...vrt esim tuo centerforce.\nMuistaakseni jopa tuon specin asetelman reunasta tuo valeon nimi löytyi.\nKytkimen kestävyys riippunee aika paljon siitä mihin/ ja millälailla autoa käytät...\n"Normi" käytössä (satunnaista kiihdyttelyä ja leikkimistä) suosittelisin pysyttelemään noissa normi levyissä (eli EI käpälä-mallisissa) ihan vaan sen kytkeytymisen "äkäisyyden" takia..\nelikkä jos centerforce ei kiinnosta niin joko Spec Stage 2+ tai 3+\ntai sitten tuo Mc Leodin Super street street pro.\njos käyttö suuntautuu kiiharipuolelle niin nuo monilevy kykät ovat kaiketi parhaimpia valintoja...niillä sitten saavutetaan muun voimansiirron sietokyky.\nEsim dana 44:n kuoret rupeaa halkeilemaan kun 60' rupeaa lähestymään 1.4s\nKiitos tästä, noista se on valittava.\nTilaamani McLeod Super pro street kytkinsarja tuli vihdoinkin. Katsoin asetelmasta numeron (joka oli piilotettu "mcLeod" tarran alle) C70043. Pikaisen googlettamisen perusteella tuolla numerolla törmää jatkuvasti sanaan Valeo. Onkohan niitä muita oikeasti olemassakaan ? Painelaakeri on kiinalainen ja mahtaa olla asetelmakin ? Levyssä on ero verrattuna Centerforssiin se että tässä ei ole jousia ollenkaan vaikka ei olekaan lapa malli.


10 kysymystä kuolemasta | Rintasyöpäyhdistys\nSaattohoitolääkäri Juha Hänninen on keväällä 2016 toteuttanut hyvakuolema.fi-verkkosivustolla 10 kysymystä kuolemasta-kyselyn, johon hän sai noin 400 vastausta. Osana palliatiivisen ja saattohoidon asiantuntijan erikoistumiskoulutustani Diakissa (Diakonia-ammattikorkeakoulu) toteutan kyselyn uudelleen. Kysymykset on muokattu Juhan vuonna 2016 toteuttamista kysymyksistä. Kyselyyn voi vastata kuka vain – olen vastauksista hyvin kiitollinen!\nKyselyn tavoitteena on lisätä avointa ja rehellistä keskustelua aiheesta, jotta kuolema ei olisi enää vaiettu aihe tai jopa tabu. Kuolema on osa jokaisen meidän elämää, ei ainoastaan elämän loppumista.\nNiin mediassa, kuin sosiaalisessa mediassa keskustelu kuolemasta on lisääntynyt viime vuosien aikana mm. eutanasian laillistamiseen, Tiina Saarron työryhmän toteuttaman saattohoidon tilan kartoittamisen raportin tai saattohoitokoti Terhokodin yt-neuvotteluihin liittyvien keskusteluiden myötä. Kuolemaan liittyvät kokonaisvaltaiset ajatukset, tunteet ja kokemukset ovat hyvin subjektiivisia. Vastauksia ei tältä pohjalta verrata toisiinsa, vaan läpikäydään luottamuksellisesti ja kunnioittavasti ilmiötä tarkastellen.\nKehittämistehtävän tuloksia tulen esittämään ERKO-symposiumissa (erikoistumiskoulutus) 13.04.2021 hissipuheen muodossa. Kehittämistehtävän valmistumisen jälkeen vastauksia voidaan materiaalina hyödyntää mm. opiskelijoiden ohjauksessa, hoitoalan ammattilaisten täydennyskoulutuksissa, ylemmän ammattikorkeakoulun opinnoissani opinnäytetyössä (YAMK) tai vapaaehtoisten vertaistukihenkilöiden kouluttamisessa. Keskeisiä käsitteitä kehittämistehtävässä ovat hyvä elämä, toivo ja kuolema.\nKysely toteutetaan Webropol-kyselynä, joka mahdollistaa nimettömänä vastaamisen. Linkki kyselyyn; https://link.webropolsurveys.com/S/598FDB774FBC5B02\nJuha Hännisen toteuttamaan kyselyyn ja sen vastauksiin voit tutustua Juhan kirjassa ”Kuolemme vain kerran”, (2018), Otava.\nLämmin kiitos osallistumisestasi kyselyyn! Vastauksesi on arvokas, tärkeä ja merkityksellinen!\nMiia Merikallio, Syöpäsairaanhoitaja, vapaaehtoistoiminnan koordinaattori, Rintasyöpäyhdistys – Europa Donna Finland ry, miia.merikallio(at)europadonna.fi\nOma ryhmä rintasyöpään sairastuneiden puolisoille\nTeam Donnat toipumisen tiellä!


AINA: Hän teki sen!\nIllalla kaikki oli hiljaista, mutta aamulla Mustikan alta kurkisti pieni keltainen pää. Olin räjähtää riemusta..\nSitten siiven uumenista nousi vielä toinen.\nVähän ajan kuluttua ilmestyi vielä kolmas. Sitten Mustikka päätti, että nyt riittää kuvaaminen. Se komensi tipuset takaisin masun alle, mutta minä tiesin siellä vielä piileksivän kaksi muuta ja yhden munankin tiesin siellä vielä olevan.\nNäillä kuvilla ja onnesta ymmyrkäisenä toivon jokaiselle ÄIDILLE parasta äitienpäivää :-)\nLähettänyt AINA klo 12.52\nSirpa 10. toukokuuta 2013 klo 13.26\nHellanduudelis, miten suloiset tipuset!\nKiitos tästä ihanasta postauksesta.\nSinulle myös mitä parhainta äitienpäivää!!\nAnonyymi 10. toukokuuta 2013 klo 13.54\nMikä elämys, mikä onni ja äitienpäivä!!! Miten ne osaavat olla noin suloisia heti synnyttyään :-o Sait kyllä ikimuistoisen äitienpäivän ja siivellä me muutkin. Ei tällaista äitienpäiväkorttia joka päivä näe.\nMitenkähän meille saisi mahtumaan edes pari :-D\norvokki 10. toukokuuta 2013 klo 14.35\nWaude, kuinka söpöä.\nKiitos, kuin myös sinulle hyvää äitienpäivää\nHarakka 10. toukokuuta 2013 klo 15.41\nMulla meni ihan kylmät väreet käsivarsissa, kun nämä pikkuset näin! Ihanaa!!Onnea, onnea, onnnea!\nJa hyvää äitienpäivää sinne moninkertaisesti!\ntuulento 10. toukokuuta 2013 klo 16.16\nVoi kuinka mahtavaa!! Onnea kaikille äideille teidän tuvassa!\nmummeli 10. toukokuuta 2013 klo 16.32\nVoi ihanuus, on sinulla nyt mahtavaa seurattavaa, on ne suloisia. Hyvää äitienpäivää.\nSisko 10. toukokuuta 2013 klo 17.32\nKanaemosta tuli monen poikasen äiti, voi kun suloista. Kiitos ja Hyvää äitienpäivää sulle myös!\nLiplatus 10. toukokuuta 2013 klo 18.31\nMustikka säteilee äidin onnea ja rakkautta.\nIhanat äitiys kuvat.\nIlona Winebridge 10. toukokuuta 2013 klo 19.36\nSylin täydeltä onnea Mustikalle, on hän vaan aika kanaemo! ihan parasta mitä olen saanut nähdä pitkiin aikoihin, voin kuvitella miten riemuissasi olet ollut Aina. Mahtavan äitienpäivälahjan Mustikka sinulle soikin:))\nmarjukka 10. toukokuuta 2013 klo 19.37\nIhanat kuvat, sopivat niin hienosti äitienpäiväpostaukseen! Kiitos ja hyvää äitienpäivää kaikille äideille!\nVikki 10. toukokuuta 2013 klo 21.58\nNiin hellyytäviä pienokaisia!\nVoiko tuosta ennustaa että lapsista tulee äitinsä sävyisiä kun päälaella on vähän tummaa?\nOnnea kovasti perheenlisäyksestä!\naimarii 11. toukokuuta 2013 klo 10.45\nOsasipa Mustikka ajottaa perhetapahtuman. Niin äidin ylpeydellä katselee pienokaisiaan. Onnea koko pesueelle ja hyvää äitienpäivää.\nKiiris 11. toukokuuta 2013 klo 11.00\nEttä sattuikin juuri äitienpäivän tienoolla. Onnea uutukaisille:))) Hyvää äitienpäivää!\nuggla 12. toukokuuta 2013 klo 11.20\nTulihan niitä tipusia, ja onnellinen äiti tyytyväinen. Hyvää Äitienpäivää.\nvilliturkki 14. toukokuuta 2013 klo 20.47\nIhania pikkuisia Mustikan vauvoja! Paljon onnea koko poppoolle!\nSelma 16. toukokuuta 2013 klo 23.13\nVoi kuinka hauska juttu :) Pikkuiset tipuset ovat niin ihaniaa :)\nMinä olen ollut nyt jonkusen tovin poissa poissa täältä nettimaailmasta, että en taida enää päästä kärrylle lainkaan kaikista hauskoista tapahtumistanne :)\nIrja Viirret 23. toukokuuta 2013 klo 13.04\nVoi miten ihania onneksi olkoon! Aivan mahtavia kuvia ja juttuja nämä.


Pysyvän painonhallinnan kulmakivet | Optimoi suorituksesi mentaalivalmennuksella\nLihavuutta ja sen syitä ja seurauksia on vuosien saatossa tutkittu paljon, ja tietoa saatu näiden myötä lisää. Kehon monimutkaisista ja toisiinsa linkittyneistä ketjuista ja prosesseista tiedetään enemmän, myös painonhallintaan liittyen. Pelkästä kaloreiden tuijottelusta on päästy pitkälle ja ymmärretään, että kalori ei aina ole kalori. Myös kalorin lähteellä on merkitystä, ja sillä minkälaisen tapahtumaketjun kyseinen kalori saa aikaiseksi meidän itse kunkin elimistössä.\nSitkeä ylipaino ja sen syy-seuraussuhde on toisinaan hieman monimutkainen asia, jonka selvittämiseen saatetaan tarvita ”salapoliisitaitoja”. Yksinkertaistettuna: on selvitettävä aiheuttaako ylipaino oireen vai oire ylipainon? Yksi varma asia on: olemme jokainen yksilöitä ja siten ainutlaatuisia sekä erilaisissa lähtötilanteissa, joten yhtä kaikille sopivaa ruokavaliota ja ohjetta ei ole. Tässä kirjoituksessani pyrin tuomaan eri näkökulmia esiin. Mitä voi olla taustalla, jos painonhallinta tuottaa vuodesta toiseen ongelmia.\nPysyvän painonhallinnan kulmakiviä on useita. Yksinkertaistettuna kyse on tasapainosta ja sen saavuttamisesta, niin kehon kuin mielen. Kehon tasapainolla tarkoitan tasapainossa olevaa aineenvaihduntaa, biokemiaa, hormonitoimintaa ja suoliston bakteerikantaa. Mielen tasapainossa, painonhallinnasta puhuttaessa, on kyse suhtautumisesta ruokaan; miksi syöt, vaikkei ole nälkä? Kun selvität tämän itsellesi, painonhallinta helpottuu.\nKehoa tasapainottavaa ruokavaliota lähdetään koostamaan laadukkaista, ravintorikkaista ja mahdollisimman käsittelemättömistä raaka-aineista. Se pitää sisällään meille yksilöllisesti sopivista lähteistä ja sopivassa suhteessa saatuja hiilihydraatteja, proteiineja ja rasvoja. Liian runsaat tai liian niukat ateriat aiheuttavat pitkällä aikavälillä takuuvarmasti ongelmia. Myös ateriarytmillä on suuri merkitys. Tehokkaan ruuansulatuksen omaavilla saattavat toimia paremmin hieman runsaammat ja harvemmin nautitut ateriat, ja heikomman ruuansulatuksen omaavilla taas pienemmät useammin nautittuna.\nHiilihydraattiherkillä liiat hiilihydraatit saavat verensokerit ajamaan vuoristorataa ja ajan myötä haiman tuottamaan aina vain enemmän insuliinia. Insuliini on hormoneistamme tärkeimpiä, ehkä tärkein, painonhallinnan kannalta ja sen säätely verensokeria tasapainottavalla ruokavaliolla on välttämätöntä. Insuliinia tarvitaan, sillä se parantaa ravinteiden varastoitumista lihas- ja rasvakudokseen, mutta se on myös yksi niistä tekijöistä, jotka voivat lisätä rasvan varastoitumista.\nJos tunnet olevasi sokerikoukussa etkä pärjää päivääkään ilman makeita herkkuja, biokemiasi on todennäköisesti poissa tasapainosta. Me kaikki siedämme eri tavoin sokereita ja nopeita hiilihydraatteja. Sokeririippuvainen elää sekä fyysisesti että psyykkisesti pirullisessa noidankehässä. Hormonien paha epätasapaino aiheuttaa nälkä- ja sokerimieliteko-oireita, mikä johtaa todennäköisesti totutulle herkkukaapille hakeutumiseen. ”Retkahduksella” ei ole mitään tekemistä huonon itsekurin kanssa, vaan kyse on aivojen kemiasta. Noidankehästä on mahdollista hypätä pois vieroittamalla itsensä sokerista ja muista nopeasti sokeristuvista hiilihydraateista ja pitämällä verensokerin mahdollisimman tasaisena.\nPainonhallinnasta puhuttaessa on välttämätöntä ”kurkistaa” myös suolistoon. Meidän jokaisen suolistossa asustaa niin hyviä kuin huonojakin bakteereja. Näiden tasapainolla on suuri merkitys terveyden ja hyvinvoinnin kannalta. Tiedetään, että hyödyllisillä bakteereilla on useita tehtäviä suolistossa. Ne muun muassa estävät haitallisten mikrobien kasvua, tuottavat ravinteita, poistavat suolistosta toksiineja ja stimuloivat immuunisysteemiä.\nShanghain yliopiston tutkijaryhmä on onnistunut löytämään myös yhden lihottavan suolistobakteerin. Enterobakteeria on löydetty lihavien ihmisten suolistosta runsaasti, ja hiirille syötettynä se lihotti myös niitä. Tutkimuksen mukaan enterobakteerit vapauttavat endotoksiineja, jotka aiheuttavat insuliiniresistenssiä ja hidastavat sokerin ottoa verestä lihaksiin aterioiden jälkeen. Tila aiheuttaa ”valenälkää” ja saa ihmiset syömään liikaa. Tutkijaryhmä syötti lihavalle diabetesta sairastavalle miehelle ruokaa, jolla suolen pH:ta muutettiin niin, että enterobakteerien aktiivisuus estyi. Mies laihtui 30 kiloa 23 viikossa ilman liikuntaa, samalla kohonnut verensokeri ja verenpaine alenivat sekä rasvamaksa parani. Jälleen kerran päästään ruokavalioon ja sen tärkeyteen, sillä syömälläsi ruoalla – hieman kärjistetysti – ruokit suolistosi joko hyviä tai huonoja bakteereja.\nAineenvaihdunnan kannalta haitallisinta on pitkään jatkuva, liian vähäkalorinen ”kitudieetti”, joka voi johtaa kehon ”säästöliekille” ja saa näin painon pudotuksen jumittumaan. Tilasta pääsee eroon syömällä enemmän ja mielellään itselle sopivaa ruokaa. Sitkeän ylipainon taustalla saattaa myös olla piilevä kilpirauhasen vajaatoiminta, vaikka arvot olisivat viiterajojen sisällä. Lisämunuaisten toiminta, vaikkapa kroonistunut stressi, voi johtaa lisämunuaisten hormonien epätasapainoon ja sitä kautta kehon rasvanmuodostukseen. Ruoka-aineyliherkkyydet ja -allergia saattavat myös olla taustalla aiheuttaen runsasta turvotusta ja nesteiden kertymistä kehoon. Muovipakkausten sisältämät kemikaalit, niin ftalaatit kuin bisfenoli A:kin, on yhdistetty useissa tutkimuksissa lihavuuden yleistymiseen niin lapsilla kuin aikuisilla. Altistuslähteitä ovat mm. muovipullot, säilyketölkit ja muoviin pakatut elintarvikkeet. Nukut liian vähän tai liian paljon, ruokahalua säätelevien hormonien pitoisuuksien on todettu olevan yhteydessä unen pituuteen. Ja tietysti jos syöt enemmän kuin kulutat, myös terveellistä ruokaa voi syödä liikaa.\nYksi yleisimmistä tasapainon järkyttäjistä on kuitenkin stressi. Se ei välttämättä ole aina huono asia. Lyhytkestoinen stressi auttaa meitä jokaista sopeutumaan yllättäviin tilanteisiin. Se myös motivoi ja innostaa, mutta pitkittyessään ja kroonistuessaan stressi voi johtaa moniin terveydellisiin ongelmiin, aina ruoansulatuksesta suoliston bakteerikantaan asti. Painonhallinnan kannalta oleellisinta on verensokeri- ja insuliinitasapainon järkkyminen. Stressihormoneista mm. kortisoli saa maksan tuottamaan lisää sokeria ja vapauttamaan verenkiertoon glukoosia, jonka seurauksena myös insuliinin eritys lisääntyy. Veren ylimääräinen sokeri alkaa varastoitua ns. stressirasvaksi vyötärölle ja vatsaonteloon.\nHuono ravitsemus on jo sinällään stressitekijä ja stressihormonitasoja nostava ja jos siihen yhdistetään vielä liiallinen tai rankka liikunta, ongelmilta ei voi välttyä. Samanlainen noidankehä syntyy, kun stressi johtaa katkonaiseen yöuneen. Unen puute on itsessään stressitekijä, joka nostaa myös stressihormonitasoja ja johtaa painon lisääntymiseen.\nHaluan toivottaa kaikille hyvää ja onnellista alkanutta vuotta! Sekä erityisesti stressitöntä vuotta sinulle, jonka tavoitteena on liikunnan lisääminen, ruokavalioremontti tai täydellinen elämäntapamuutos painon pudottamiseksi. Hae apua ja tukea tavoitteidesi saavuttamiseksi, jos jossain vaiheessa tunnet, ettet selviä urakasta yksin.\n← Saanan viimeinen bloggaus itsevalmennuksesta\nHerkkupäivän henkinen merkitys →