Uraunelmien kesälukio II 18.–25.7.2022 • Kesalukio.fi\n15–19-vuotiaat afganistanilaiset, kongolaiset, somali- ja arabinuoret\nTäytä hakulomake verkossa 11.5. mennessä. Kurssilla on vielä joitakin paikkoja jäljellä, lähetä hakemus mahdollisimman pian.\nKesälukioseura järjestää yhteiskuljetuksen Helsingistä kurssipaikalle Anjalaan (Kouvolaan). Osallistujat maksavat itse matkakulunsa kokoontumispaikalle Helsinkiin.\nNuorisokeskus Anjala, Anjala, Kouvola\nTukenasi ovat opinto-ohjaajat, omakieliset mentorit ja suomen kielen opettaja. Osaavien ohjaajien ja vierailevien asiantuntijoiden avulla pääset viikon aikana tutustumaan eri ammattialoihin ja saat tukea omien vahvuuksiesi tunnistamiseen ja koulutuspolkusi suunnitteluun.\nYhteinen kieli kesälukiossa on suomi, mutta mukana on omakielisiä mentoreita, jotka auttavat tarvittaessa. Mentorointi jatkuu myös kesälukion jälkeen.\nUraunelmien kesälukio II järjestetään nuorisokeskuksessa Anjalan kylässä, Kouvolassa.


(Luettu 2361 kertaa)\n« : 20.06.2012, 03:14:11 »\nHei tallaajat! Nyt askarruttaa yks juttu. Baz Bus. Ensi helmikuussa lähden E-Afrikkaan pariksi kuukaudeksi. Ensin huitelen vapaaehtoishommissa, mutta olisi kiva nähdä pikkusen enemmän, kun niin kauas menee. Mietin Baz Bussia. Se mainitaan miltei kaikilla E-Afrikasta kertovilla sivuilla. Onko joku tallaaja käyttänyt kyseistä linjaa? Yksin olen matkaan lähdössä, joten tuolla varmaan voisi tavata myös uusia tuttavuuksia ja matkakumppaneita. Tarkoitus olisi mennä Georgesta Kapkaupunkiin. Vaikka sivuilta kyllä löytyy pysähdyspaikkoja yllin kyllin ja kivaa nähtävää niin paljon, että henkilökohtainen suodattimeni hajosi jo aikapäiviä sitten, niin kuitenkin arveluttaa, että riittääkö kaksi viikkoa koluamaan tätä reittiä. Ja joo, tiedän, jokainen matkaa tavallaan ja plaa plaa, mutta yleisesti. Ei vain, että onko se mahdollista, vaan onko se myös nautinnollista?\nKiitsa jo etukäteen kaikille, jotka vaivautuvat muistelemaan omia kokemuksia\nVs: Baz Bus\n« Vastaus #1 : 22.06.2012, 08:41:51 »\nTuossa ketjussa on alkajaisiksi joitain (tosin melko vanhoja) kommentteja BazBusista.\n« Vastaus #2 : 26.06.2012, 00:35:13 »\nMatkustin Baz Busilla vuonna 2006. Etela-Afrikka oli ensimmainen kosketukseni Afrikkaan joten se tuntui turvalliselta vaihtoehdolta. Matkani kuitenkin tyssasi Durbaniin, koska en kestanyt sita menoa pidempaan. Vuonna 2009 palasin Etela-Afrikkaan, ja kiertelin omalla autolla muutamia samoja paikkoja joihin Baz Bus pysahtyi. Muutama pointti:\n- Baz on kallis. Erittain kallis. Sen lisaksi saapuessasi Baz Busin mainostamaan hostelliin maksat majoituksesta premiumin (koska bazbusilaiset maksavat mukisematta sen mita Baz bus sanoo).\n- Et luultavasti nae oikeastaan muuta kuin hostellin baarin. Porukka on reitilla bilettamassa, ja siksi en halunnut matkustaa heidan mukanaan pidempaan; porukka hengasi hostellissa nakematta oikein mitaan muuta.\n- hyvana puolena tosin mainittakoon,etta Baz Bus noutaa hostellista seka jattaa suoraan seuraavan ovelle, seka hoitaa hostellivaraukset. toisin koen taman myos miinuksena; mielestani iso osa matkustamista on itsensa hoitaminen paikasta A paikkaan B\n- Bussi pysahtyy muutamassa mitattomassa paikassa vain koska siella on "upea" hostelli, mika on vahan outoa.\n- Bussi ei pysahdy muutamassa oikeasti mielenkiintoisessa paikassa kuin ainoastaan niin, etta siella voi viettaa vain yhden yon tai sitten kuusi eika mitaan silta valilta. (toki aikataulut ovat varmasti muuttuneet)\nYhteenvetona: jos pidat bilettamisesta ja haluat tavata paljon uusi ihmisia, lahinna Aussiilasta ja Briteista, ja sinulla on rahaa vahan enemman kuin keskiverto backpackerilla, niin toki. Mainittakoon myos, etta olin silloin 26 ja yksi Baz Busin vanhimmista matkustajista.\n« Vastaus #3 : 09.10.2012, 17:31:50 »\nSuosittelen oman auton vuokraamista, tulee todennäköisesti halvemmaksi. Jos kulkee Baz Buzilla, niin käytännössä ainoa vaihtoehto on mennä järjestetylle retkelle jos haluaa lähiympäristöä katsella. Hostelleista kyllä löytyy retkitarjontaa, mutta rahaa saa palamaan helposti paljonkin.


Supermotokausi avattu Kouvolassa – Bike\nSupermotokausi avattu Kouvolassa\nTeam Aprilia Finlandin kuljettajista Toni Halttunen, Sami Örn ja J-P Purtilo olivat ilmoittautuneet Kouvolan supermotokauden avaukseen 9.6. Loukkaantumisesta kärsinyt Ari Åstedt ei kyennyt kilpailuun osallistumaan, joten S1-luokka jäi ilman Team Aprilia Finlandin edustusta.\nAamun harjoitukset olivat odotuksia herättävät, kun Aprilia-kuljettajista Sami Örn oli nopein, Toni Halttunen kolmas ja J-P Purtilo kahdeksas. Aika-ajoissa Aprilioita saatiin eturiviin kaksin kappalein, kun Halttunen ajoi toiseksi ja Örn kolmanneksi. Purtilon sijoitus oli kahdeksas. Open-luokan paalulle ajoi Jyri Paunonen.\nS1-luokan aika-ajossa ykköspaikan otti Jan Forsten. Ville Jauhiainen ajoi toiseksi ja Toni Klem kolmanneksi nopeimman ajan. S1 luokan aika-ajo jouduttiin keskeyttämään punaisella lipulla, kun Jari Ojala kaatui pääsuoran päässä täydestä kaasusta todella rajusti! Mies säilyi kuin ihmeen kaupalla ilman suurempia vaurioita, mutta pyörä koki kovia.\nOpen-luokan ensimmäisessä lähdössä holeshotin otti Toni Halttunen. Mies piti kärkipaikkaa useamman kierroksen ennen kuin joutui antautumaan Jyri Paunoselle. Maalissa eroa oli 1,25 sekuntia, joten toisesta erästä sai odottaa tiukkaa kilpailua. Ronni Peura oli kolmas häviten kärjelle 12,42 sekuntia ja Sami Örn varmalla ajolla neljäs jääden kärjelle 30,46 sekuntia. J-P Purtilo otti huonon lähdön ollen ensimmäisessä mutkassa viimeisten joukossa. Kovalla työllä mies nousi viidennelle sijalle, mutta viimeisillä kierroksilla ajovirhe ja kierroksella ohitettavat sotkivat kuvioita ja J-P oli maalissa sijalla seitsemän.\nToisessa erä alkoi samalla kaavalla kuin ensimmäinen. Halttunen ja Paunonen taistelivat kärkipaikasta, kunnes kolmannella kierroksella Kouvolan suuressa alamäkiportaassa kolahti. Miehet ajoivat ilmassa rajusti yhteen sillä seurauksella, että taas nähtiin punainen lippu. Paunonen pääsi omin jaloin pois paikalta, mutta Halttusen matka jatkui ambulanssikyydillä. Pohjeluu murtui, joten tiedossa on muutaman viikon pakkolepo ja pyörän kunnostusta.\nErä otettiin uusiksi pienen odottelun jälkeen ja maaliin tultiin järjestyksessä Ronni Peura, Petri Honkanen, Sami Örn. Samilta siis varmalla ajolla hyvät pisteet ja loistavasti podium-sijoitus. Purtilo oli uusintaerän kuudes.\nOpen Suomen Cup luokan pistetilanne:\n1. Ronni Peura 45p\n2. Sami Örn 38p\n3. Petri Honkanen 37p\n4. Jyri Paunonen 33p\n5. Janne Tainio 32p\n6. Joonas Lamminen 31p\n7. J-P Purtilo 29p\nS1 SM-luokan pistetilanne:\n1. Toni Klem 72p\n2. Ville Jauhiainen 67p\n3. Jan Forsten 54p\n4. Asseri Kingelin 54p\n5. Kalle Toronen 50p\n6. Atte Siltala 47p\n7. Taavi Nassar 39p\n8. Matti Lantta 39p\n9. Sami Uutela 35p\n10. Jussi Valkeapää 33p\nSeuraavaksi kilpaa ajetaan Turun artukaisissa lauantaina 16.6. Siellä on odotettavissa hieno rata ja huimia tilanteita.


”Ennen show’n alkua tarvitsen pienen hetken itselleni. Se on minulle mentaalista valmentautumista”, Antti Tuisku kertoo lavan taakse rakennetun pukusoppensa kokovartalopeilin edessä.\n”Rakastan arjen perusasioita”\nTeksti Virpi Valtonen – Kuvat Hanna-Kaisa Hämäläinen\nJulkaisupäivämäärä 19.04.2018 07.57\n(Päivitetty 08.10.2020 12.09 )\nAntti Tuisku valmistautuu jokaiseen esitykseen kuin huippu-urheilija. Hänen kropastaan on mitattu ja analysoitu viime syyskuusta lähtien kaikki mahdollinen data.\nPunnerrus, kyykkyyn, ponnistus ylös! Punnerrus, kyykkyyn, ponnistus ylös!\nPoptähti Antti Tapani Tuisku, 34, tekee Kuopio-hallin pukuhuoneessa kuuden taustatanssijansa kanssa raskaita burpee-liikkeitä. Pelkkä vierestä katsominen hengästyttää.\nKoreografi-ohjaaja Reija Wäre ottaa vieressä aikaa.\nJokainen terävä toisto kuormittaa käsiä, rintaa, keskivartaloa, reisiä ja pakaroita.\nMinuutti tuntuu pitkältä.\nTunnelma tanssijoiden pukuhuoneessa on rento. ”Minulla ei ole tässä ryhmässä mitään erivapauksia, enkä haluakaan, että on”, Antti Tuisku kertoo.\nNäin lämmitellään ennen jokaista Mun on pakko twerkkaa -areenakiertueen konserttia.\nKiertue on Tuiskun tähänastisen elämän suurin unelma. Hän on harjoitellut määrätietoisesti, koska haluaa olla Suomen kovin poptähti. Jokaiseen esitykseen valmistaudutaan huippu-urheilijan tavoin.\nMenestystä ei rakenneta yhdessä yössä.\nKeikka kuin hiihtokisa\nAntti Tuiskun päiväaikataulut on laadittu tarkkaan – niin tarkkaan, että homma menee jo läheisten ja omien vanhempienkin mielestä vähän yli.\nTuiskun kiertueasut roikkuvat siistissä järjestyksessä lavan takana rekissä. Anatude-kimallekoristeinen huppari on show’n viimeinen vaate.\nTänään Tuisku on nukkunut hotellilla mahdollisimman pitkään, syönyt aamiaista yhdeltätoista, saunonut ja höyryhengittänyt tunnin, siirtynyt Kuopio-hallille kiertuebussilla, syönyt siellä lounaan kolmelta ja viilannut show’n yksityiskohtia soundcheckissä bändin ja tanssijoiden kanssa.\nKuudelta Tuisku surauttaa takahuoneessa itselleen smoothien – sellaisen kuin ravintovalmentaja suosittelee.\nTuisku kertoo, että hänen kropastaan on mitattu ja analysoitu viime syyskuusta lähtien kaikki mahdollinen data. Se on alalla poikkeuksellista.\nSamaa Hintsa Performancen valmennusmetodia on käytetty esimerkiksi Mika Häkkisen kaltaisten formulatähtien valmentamiseen.\n”Mie olen itselleni saamarin armoton. Ajattelen, että jokainen esitys on päämatkani. Yksi keikka kuormittaa minua niin, että se on verrattavissa esimerkiksi hiihtäjien vapaan 30 kilometrin lenkkiin.”\n”Tiesin, että minun on oltava yhtä hyvässä kunnossa kuin huippu-urheilijan, sillä kevät tulee olemaan rankka. Urheilu on minulle myös vähän sellaista terapiaa”, Antti selventää syyt kiertuetta edeltäneeseen rääkkiin, joka on ajanut hänet tiukille.\nLaulusuoritus ei onnistu, jos artisti ei kuule omaa ääntään. Tuisku pukee ennen keikkaa vyötärölleen tiukan monitorikorsetin, joka suo stressittömän vapauden liikkua lavalla.\nAntin apuna on nelihenkinen tiimi, joka testaa kuukausittain kunnon kehittymistä.\n”Valmentajani, hänen alaisuudessaan toimiva personal trainer, ravintovalmentajani ja oma lääkärini käyvät yhdessä läpi kaikkea sitä dataa, mitä minusta on viimeisen puolen vuoden aikana kerätty.”\n”Olen tosi kovakuntoinen, mutta…”\n”Stressitasoani ja untani on mitattu, maksimaalinen hapenottokykyni on testattu, ja myös se, miten ja mistä kroppani tuottaa maitohappoa.”\n”Olen tosi kovakuntoinen, mutta mennyt koko ajan kaikessa treenaamisessa liian kovaa. Tarvitsen apua etenkin siinä, miten palaudun.”\nVielä ei kuitenkaan mietitä parituntisesta keikasta palautumista, vaan sitä, miten fysiikka kestää pian räjähtävästi alkavan show’n.\n”Se on niin intensiivinen, että meidän pitää saada 10 minuuttia ennen keikkaa sykkeet ihan tappiin. Kun kroppa on kunnolla lämmin, shokki ei tule ensimmäistä kertaa lavalla. Se on saanut shokkiherätyksen jo kerran.”\nAntti Tuisku keskittyy keikkaan huolella.\nJaksa uskoa itseesi\nPalataan pukuhuoneesta kuitenkin vielä Tuiskun uran alkuun.\nSuomalaiset oppivat tuntemaan teini-ikäisen ja nappisilmäisen rovaniemeläisen Siwan kassan, kun hän sijoittui kolmanneksi Suomen ensimmäisessä Idols-kilpailussa vuonna 2003.\nTuisku teki jo tuolloin häpeilemättä omaa juttuaan: poppia, vaikka sai intohimoisten fanien lisäksi vähintään yhtä intohimoisia vihaajia.\nEpäilijöitä riitti, ja Tuisku leimattiin tähdenlennoksi ennen aikojaan.\n”Muistan ne ajat, kun keikallani oli vain kourallinen ihmisiä.”\n”Tiedän, että on olemassa paljon ihmisiä, jotka eivät löydä tekemisistäni mitään positiivista. He ovat sitä mieltä, että minun ei pitäisi olla taitojeni puolesta tässä pisteessä, missä mie olen. Ennen se harmitti, mutta nyt en enää mieti sitä.”\n”Tänä päivänä sanoisin nuorelle Antti Tuiskulle, että hyvä, että et luovuttanut ja hyvä, että jaksoit uskoa itseesi. Kaikella on tarkoitus.”\nTuisku kuvailee muuttuvansa lavalle astuessaan maailman itsevarmimmaksi, yliluonnolliseksi versioksi Antti Tapanista.\nIlman sitä tunnetta lavalle ei voi mennä.\nMyös Kuopio-halliin saapuneille 4 500 fanille Tuisku on supersankari.\nMitenkään yli-inhimillistä ei poptähden elämä kuitenkaan ole ollut.\nSiihen on mahtunut menestyksen, ilon ja onnistumisten lisäksi myös paineita, uupumista, selkääntaputtelijoita, persnettoa ja pettymyksiä.\n”Minut on laitettu koville. Näihin 15 vuoteen on mahtunut paljon vaikeita hetkiä ja vaikeita ihmissuhteita. Asioihin on ollut vaikea löytää ymmärrystä. Minua on koulittu siihen, että pystyn näkemään elämän, niin kuin sen tänä päivänä näen.”\nMyös hetkelliset haasteet oman työvälineen eli lauluäänen kanssa ovat olleet rankkoja.\n”Kun ääneni lähti täysin, tuntui kuin raajani leikattaisiin irti. Rupesin itkemään lääkärissä, ja ajattelin että juoksen takapihan ikkunasta läpi.”\n”Urheilu on kulkenut elämässäni aina vahvasti käsi kädessä musiikin kanssa. Ne eivät ole koskaan riidelleet keskenään, päinvastoin. Laulaminen on ennen kaikkea lihastyötä”, Antti Tuisku muistuttaa.\nTarve näyttää väistyi\nTuiskun mielestä on inhimillistä, että hän on tuntenut ajoittain myös näyttämisen halua ja uhoa.\n”Minulle oli hirveän tärkeää näyttää ihmisille, mitä mie osaan.”\n”Kahden viimeisen vuoden aikana näyttämisen tarve on kuitenkin väistynyt. Olen käynyt läpi riittämättömyyden tunnetta. Olen paljon tasapainoisempi, onnellisempi ja rauhallisempi kuin aiemmin”, Tuisku sanoo.\n”Nyt olen hyvässä vaiheessa itseni kanssa.”\n”Koen oppineeni viime vuosina paljon itsestäni, itseni likoon laittamisesta ja itsetunto-ongelmista. Nyt olen hyvässä vaiheessa itseni kanssa ja onnellinen siitä.”\n”Olen aina hokenut itselleni, että riitän tällaisena kuin olen, mutta ymmärtänyt sen vasta viiveellä. Se tunne on kasvanut sisälläni tosi vahvasti.”\nSamaa sanomaa Tuisku levittää myös tänä iltana ja toukokuun alussa Helsingin Hartwall Arenalle huipentuvalla kiertueellaan. Kaikki riittävät omana itsenään ja juuri sellaisina kuin ovat.\nMun on pakko twerkkaa! Hitti seuraa toistaan.\nLavalla nähdään muun muassa oravanpyöriä juoksumattoineen, lavarakenteisiin pultattavia tanssitankoja ja vaaleansiniseksi maalattu huussi. Areenakiertue työllistää satakunta ihmistä ja pyörii minuuttiaikataululla.\nRahan takii. Hanuri. Swäg. Keinutaan. Peto on irti. En kommentoi.\nTuisku pumppaa hitti toisensa perään yleisön täyteen omaa energiaansa ja laittaa sen tanssimaan tahdissaan.\n”Lavalle noustessani minusta tulee yliluonnollinen versio Antti Tapanista. Ilman sitä tunnetta sinne lavalle ei voi mennä. Oloni on maailman itsevarmin.”\nFanit tietävät, että he eivät tule näkemään idoliaan pitkään aikaan.\nTuisku on ilmoittanut heittävänsä toistaiseksi viimeisen keikkansa kesällä Provinssirockin lavalla.\nSen jälkeen hän jää määrittelemättömän pituiselle tauolle.\nVaikka Tuisku nauttii lavalla saamastaan huomiosta täysillä, ei julkisen henkilön elämä ole aina vapaa-ajalla herkkua.\n”Mie en ole ikinä tykännyt siitä, että minut tunnistetaan. Monesti harmittaa, väsyttää ja ärsyttää se, että en voi lähteä kauppaan tai edes ovestani ulos ilman, että suunnittelisin sen jotenkin etukäteen.”\nHän uskookin nauttivansa tauon aikana ihan tavallisesta arjesta ilman tähteyttä – siitä mistä hän laulaa konsertin päättävässä Ihan tavallista mulle kuuluu -kappaleessaan.\n”Vaalin omaa elämääni, omaa aikaani ja yksityisyyttäni paljon, mutta mie olen oikeasti ihan tavallinen tyyppi. Se on minulle tärkeää.”\n”Minulla ei ole halua tai tarvetta rakentaa ympärilleni jotain artistikulttia.”\n”Mitä isommaksi suosioni on mennyt, sitä pienemmäksi oma elämäni on muuttunut.”\n”Entistä enemmän rakastan arjen perusasioita: kotona olemista, kodin pyörittämistä ja niitä muutamaa ihmistä ympärilläni, jotka eivät todellakaan palvo maata jalkojeni alla. Niitäkin ihmisiä urallani on ollut paljon.”\n”Tällä alalla kuvioon kuuluu ympärillä oleva haippirinki. Olen iloinen, että mie en ole sellaista tarvinnut – ainakaan enää pariin viimeiseen vuoteen.”\nAntti Tuisku kuvattiin Seuran kanteen.\nAntti Tuisku uskoo, että mitä enemmän musiikkiin liittymättömiä asioita hän pystyy taukonsa aikana tekemään, sitä parempi artisti hän pystyy olemaan sitten, kun on aika palata.\n”Onhan tämä pelottavaa.”\n”Ei minulla ole harmainta aavistustakaan, mitä tällä alalla parin vuoden päästä tapahtuu. En usko, että haluan olla tyhjän panttina.”\n”Olen ansainnut tämän.”\n”Haaveeni on opiskella itselleni yleispätevä liikunta-alan perustutkinto, johon liittyy personal trainer -opinnot.”\n”Haaveilen myös siitä, että osaisin antaa itselleni luvan vain nauttia ja olla: todeta rinta rottingilla ja selkä suorana, että olen ansainnut tämän.”\nMyös raha-asiat on mietitty valmiiksi.\n”Tiedän, että en tee keikkaa puoleentoista vuoteen, joten säästän nyt niille päiville. Toteutan seuraavat unelmani paljon kepeämmin mielin, kun taloudellinen tilanne on sellainen, ettei heti tarvitse olla huolissaan huomisesta.”\nKuopio-halli muuttui yhden illan ajaksi kynttilämereksi. Intohimoisimmat fanit saapuivat jonottamaan eturivin paikkoja pakkaseen ennen aamukahdeksaa.\nTänään on pääpäivä!\nKiertueen avausviikonlopun viimeinen keikka on ohi, eikä tänäänkään tarvitse murehtia huomisesta.\nParituntinen on kulunut nopeasti, ja yleisö saanut haluamansa.\n”Tänään on pääpäivä! Tiiättekö, mitä se tarkoittaa?” tanssijoilleen ja show-henkilökunnalleen harvinaisen bileillan luvannut Antti huutaa, kun kiertuebussi poistuu Kuopion yöhön.\nAikeissa on päästää peto irti.\nAntti Tuisku lavalla.\nSyntynyt 27.2.1984 Rovaniemellä.\nTunnetaan: Sijoittui kolmanneksi Idols-ohjelman ykköskaudella vuonna 2003. Voitti uransa ensimmäiset Emma-palkinnot vuonna 2016.\nAlbumeitaan on myyty yhteensä yli 300 000 kappaletta.\nAjankohtaista: Mun on pakko twerkkaa -areenakiertue huipentuu Helsingin Hartwall Arenalle 5. toukokuuta. Jää Provinssirockin jälkeen määrittele-mättömän pitkälle tauolle.


KATKERA ORANSSI KAPSELI LAIHTUMINEN - RUOKAVALIOON JA RAVITSEMUS\nKatkerat oranssit kapselit ovat erinomainen tapa täydentää ruokavaliota ja harjoittaa säännöllistä liikuntaa, koska se nopeuttaa rasvanpolttoa ja auttaa laihtua ja saa ohuemman siluetin.\nNämä kapselit on valmistettu katkeran appelsiinikuoren sisällä olevasta aineesta, synefriinistä, joka vaikuttaa rasvasolukalvoissa oleviin reseptoreihin ja auttaa tuottamaan lämmön, joka kiihdyttää aineenvaihduntaa ja polttaa ylimääräisen rasvan.\nLisäksi veden kanssa kulutettuna kapselit muodostavat geelin, joka peittää mahalaukun ja suoliston seinämät, mikä vähentää ruokahalua ja vähentää sokerien ja rasvojen imeytymistä.\nKatkeran oranssin kapselin hinta on noin 50 reaalia 60 kapselin pakkauksessa, jossa on 500 mg.\nVaikka näitä kapseleita käytetään laajalti laihdutukseen, niitä voidaan käyttää myös muiden ongelmien, kuten ummetuksen, liiallisen kaasun tai vatsavaivojen, hoitoon.\nRavitsemusterapeutin tulee aina ohjata kapseleiden käyttöä tasapainoisen ruokavaliosuunnitelman mukaisesti. Yleisten suositusten mukaan 2 kapselia otetaan kuitenkin aamiaiseksi ja lounaaksi.\nRavintolisänä katkerat oranssit kapselit ovat erittäin turvallisia terveydelle. Niitä ei kuitenkaan pidä käyttää suositellun annoksen yläpuolella, koska ne voivat aiheuttaa muutoksia suoliston tai mahalaukun toiminnassa.\nRaskaana olevien tai imettävien naisten tulee välttää katkeria oransseja kapseleita. Lisäksi ne ovat vasta-aiheisia ihmisille, joilla on diabetes tai hallitsematon korkea verenpaine.\nJos haluat, voit myös käyttää katkera appelsiiniteetä laihtua.\nnone: Sairaudet Rare- Mielenkiintoiset Siitä Kehon-Ihminen Coronavrus- (Covid-19)\nParhaat ruoat päänsäryn hoitoon\nKatkerat oranssit kapselit ovat erinomainen tapa täydentää ruokavaliota ja harjoittaa säännöllistä liikuntaa, koska se nopeuttaa rasvanpolttoa ja auttaa laihtua ja saa ohuemman siluetin. Nämä kapselit on valmistettu löydetystä aineesta\nCopyright 2021 https://healthcareguru.net Katkera oranssi kapseli laihtuminen


Iltarastikalenteri vuosi 2018\nIlmoittautukaa Hälvälään 24.-25.2. Finlandia-talkoisiin\nViimeksi päivitetty: 02.02.2018\nSeuramme vastaa tänäkin vuonna Finladia-hiihdon latuasemasta Hälvälässä ja Kirkkotien ylityksestä. Varatkaapa siis tämä viikonloppu talkoisiin ja mukavaan yhdessäoloon. Monet ovat menossa hiihtämäänkin, mutta toisen päivän voi sitten varata talkoisiin!\nLauantaina hiihdetään 32 ja 50 km:n perinteistä ja latuasemamme on auki klo 10-14.30. Sunnuntaina on ohjelmassa vapaalla 20, 50 ja 100 km:n matkat. Asemamme toimii klo 7.30 - 14.30.\nIlmoittakaa tulostanne toimistolle tai Kaukolle puh: 040 5119256, s-posti: kauko(at)suhonenconsulting.fi\nTammikuun kasvona Stefano Raus\nHistorian ensimmäinen englanninkielinen kuukauden kasvo on nyt julki kun haastattelijan italian kielen taso ei riittänyt. Stefanon vastaukset pääset lukemaan tästä. Seuraavaksi kerraksi Stefu haastoi Teemu Niskasen.\nLisenssin lunastaminen vuodelle 2018 tapahtuu Suomisport-palvelussa (www.suomisport.fi), joka on koko suomalaisen urheilun yhteinen palvelu. Lisenssejä ei siis lunasteta enää IRMAssa.\nSeura hankkii suunnistuskouluun osallistuville nuorille lisenssin ja vakuutuksen.\nPäijät-Hämeen Suunnistuksen mestaruuskilpailut hiihtosuunnistuksessa 3-4.2.2018 Hauhon Sisun kasallisten hiihtosuunistuskilpailujen yhteydessä.\nFinlandia-hiihto 24.2.-25.2.2018 Varatkaa viikonloppu Hälvälän latuasemalle!\nSivu 8 / 232


Kulmakarvatrendit 2019 - nyt saa rehottaa, mutta palaako kauhisteltu tyyli takaisin?\nKulmagurun vinkeillä sinäkin saat tyylikkäät kulmakarvat.\n03.03.2019 klo 20:00\nViimeisen muutaman vuoden aikana kulmakarvat ovat olleet meikin keskiössä – monet ovat hakeneet helpotusta aamujen meikkirutiineihin microblading-käsittelyistä tai muuttaneet kulmakarvojansa muuten Instagram-ystävällisemmiksi. Kirjoitimme aiemmin Pauliinan pilalle menneistä microblading-kulmista – liian tummat kulmat iholle ikuistettuna saattavat hankaloittaa arkea ja vaatia meikiltä entistä enemmän.\nMicroblading-artisti ja meikkitaiteilija Hanna Vähäpassi harmittelee, että microblading-kulmakarvakäsittelyiden alkubuumissa tekijöitä tuli paljon ja joukkoon mahtui myös huonoa laatua. Kulmia tehtiin liian tummina ja liian syvälle, jolloin kulmakarvat tatuoituivat ihoon.\nVähäpassin mukaan microblading-tekniikka ja pigmenttivärit ovat myös kehittyneet paljon, mikä takaa yhä luonnollisemman lopputuloksen.\n– Harmaita kulmia valitettavasti näkee, sillä pigmentit eivät vielä vuosi tai kaksi sitten olleet niin laadukkaita. Suosittelenkin, jos omat microblading- tai kestopigmentointikulmasi ovat tehty väärin tai liian syvälle, pigmentti kannattaa käydä ennemmin poistattamassa kuin yrittää korjata kulmia päälle, Vähäpassi neuvoo.\nVähäpassi uskoo, että kovin kulmabuumi on nyt menossa ohi.\n– Vielä viime vuonna oli paljon palkkimaisia ja meikatun näköisiä kulmia, mutta nyt ollaan menossa pehmeänpään suuntaan. Microblading-asiakkaani haluavat myös useimmiten luonnollisen näköiset kulmat, Vähäpassi kertoo.\nVuosikymmenten aikana on nähty niin paksuja ja palkkimaisia kulmia kuin kapeiksi viiruiksi nypittyjä ja tiukasti piirrettyjä kulmia. Vähäpassin mukaan tämän hetken kulmakarvatrendit ovat laiskoille armollisia.\n– Nyt nähdään paljon hyvin harjattuja kulmia ja sellaisia, että kulmat saavat rehottaa. Luonnollisuus on tulossa koko ajan isompana elementtinä. Ihmiset ovat myös yhä rohkeampia kulmiensa suhteen, kaupungilla paljon näkee myös blondattuja kulmia. Tästä herääkin kysymys, tuleeko ohut kulmanmuoto takaisin?\nMichael Bowles/REX/All Over Press\nVähäpassin asiakkaista useat toivovat huoliteltuja, hieman omia kulmia paksumpia kulmakarvoja, joiden sävy sopii omien kulmien ja hiusten sävyyn.\nLaadukkaisiin pinsetteihin kannattaa panostaa, jos haluaa, että kulmakarvojen siistiminen on mahdollisimman miellyttävää. Monille kulmakarvojen nyppiminen on jokapäiväinen rutiini – toisille taas pakollinen paha silloin tällöin.\n– Suosittelen tarkistamaan kerran viikossa luonnonvalossa, onko tullut ylimääräisiä karvoja ja nyppimään ne pois. Jos on epävarma, miten omat kulmat tulisi muotoilla, kannattaa antaa ammattilaisen tehdä se ensimmäisen kerran. Kulmien kestovärjäyksellä saa myös paljon aikaan.\nMeikkitaiteilijana Vähäpassi on päivittäin tekemisissä erilaisten ihmisten ja kulmakarvojen kanssa. Hyvillä meikkituotteilla on helppo kaunistaa kulmat hetkessä. Jos pitäisi valita kaksi, Vähäpassi valitsisi seuraavat:\n– Suosittelisin kaikille väritöntä kulmageeliä, jolla kulmat voi harjata ylös, sekä puuterimaista kulmaväriä tai kulmakynää, jonka sävy on itselle oikea. Sopivaa sävyä kannattaa etsiä huolella. Jos on harvat kulmakarvat, kannattaa valita iso kynä. Harvat kulmakarvat mahdollistavat monta eri vaihtoehtoa kulmien meikkaamiselle. Voit valita pienen kynän, jolla saat piirrettyä yksittäisiä karvamaisia viivoja, tai paksumman kynän, millä saat väritettyä kulman muodon nopeammin.\nLumenen väritön kulmageeli on Vähäpassin luottotuote. 9,90 e, Lumene.\nJos pitäisi valita yksi, Vähäpassin suosikki kulmakynä on Shiseido Brow Inktrio. 25,90 e, Stockmann.\nMaybellinen Tattoo Brow Micro-Pen Tint Liners -kulmakynällä piirrät kolme karvaa kerralla. 13,90 e (norm. 17.90 e), Sokos.\nSisleyn Phyto-Sourcil Fix -kulmakarvageeli sisältää pieniä nylon-kuituja, jotka tuovat tuuheutta kulmiin. 48,90 e, Stockmann.\nMax Factoryn Real Brow Fiber Pencil -kulmakynä on niin paksu, että sillä voi luota tuuheat kulmat hetkessä. 10,90 e, Sokos.\nJuttua päivitetty 4.3.2018 klo.9.00: kuvat päivitetty.


Tuotteet :: Fiini Vintage\nValikoimastamme löydät vintagemekot, -hameet, -takit ynnä muut vaatteet sekä laukut ja muut asusteet - eli kaiken mitä tarvitset juhlavampaan tai arkisempaan asukokonaisuuteen!\nMyös piensisustustuotteet, kuten valokuvakehykset ja erilaiset purnukat kuuluvat valikoimaamme.\nVintagevalikoimamme koostuu suurimmaksi osaksi 1940- 1980- luvun tuotteista, mutta poikkeuksia saattaa esiintyä suuntaan ja toiseen. Tuotteiden kunnostamiseen liittyvää tietoa löydät "tietoa meistä"- osiosta.\nVintagevaatteissa on aivan oma tunnelmansa, jota nykyajan vaatteista harvemmin löytyy. Erilaiset leikkaukset ja kiinnostavat yksityiskohdat it is. Lisäksi käyetyt materiaalit ovat laadukkaita ja kestävät käyttöä vuosikymmeniä.\nVintagevaatteet ovat yksilöllisiä, sillä niitä on usein valmistettu vain yksi kappale kutakin ja teollisuuden valmistamat erät ovat olleet huomattavasti pienempiä kuin nykypäivänä.\nVintagea ostamalla myös säästät, ennenkaikkea luontoa, mutta mahdollisesti myös lompakkosi sisältöä. Jos vertaat vaikkapa laadukasta vintage- villakangastakkia ja nykytuotannon laadukasta villakangastakkia, todennäköistä on, että saat vintagetakin huomattavasti huokeampaan hintaan!\nTuotteemme ovat myynnissä Facebook- sivumme kautta! Klikkaa katsomaan koko valikoimaa: @fiinivintage.\nKatso myös etusivulta tilausohjeet, mikäli et ole Facebookissa!\nValikoimastamme löydät myös oman tuotantomme tuotteita. Tällä hetkellä näitä ovat turbaanihatut ja kestopuhdistuslaput.\nTämä turbaani on jotain muuta, kuin peruspipo ja se sopii niin arkeen kuin muodollisempaankin menoon. Saatavilla eri väreissä ja koissa! Turbaanit valmistetaan yrittäjän omalla työhuoneella Kuopiossa. Tutustu lisää Facebook- sivuillamme!\nKestopuhdistuslaput ovat ekologisempi vaihtoehto kertakäyttöisille vanulapuille. Lue lisää Facebook- sivuiltamme!


Puheluitakin on tullut vähintään kymmenkunta päivässä ja sähköpostikeskustelu on käynyt vilkkaana. Innovatiivinen hanke on herättänyt kiinnostusta niin kansallisesti kuin kansainvälisestikin.\n- Palvelukonseptimme halutaan kopioida muuallekin Suomeen, esimerkiksi eTampereen kehittäjät ovat olleet tutustumassa palveluumme. Olemme myös osallistuneet Telecities-hankekilpailuun Wienissä ja olemme muun muassa esitelleet palveluamme Turussa vierailleille italialaisille pormestareille, kertoo vastaava projektipäällikkö, tietoliikennetekniikan opettaja Jari Hiltunen Turun AMK:sta.\nTietokonealan yritykset tyytyväisiä\nLaitevikatapauksissa asiakkaat ohjataan tietokonealan yrityksiin, joilta on tullut pääosin myönteistä palautetta, koska asiakkaat saavat kansalaisen mikrotuesta mukaansa selkeän diagnoosilomakkeen. - Lomakkeesta käy ilmi, mitä huoltotoimenpiteitä olemme jo koneelle tehneet aikaa vievien virus- ja haittaohjelmatarkistuksien lisäksi, Hiltunen selventää.\nOpiskelijoiden kerrotaan myöskin motivoituneen työhönsä. Samalla opiskelun ja harrastamisen kautta kerääntyneet tiedot tulevat hyötykäyttöön.\nTurun AMK:ssa tietojenkäsittelyä opiskeleva Hannu Hollmén aloitti työharjoittelunsa kansalaisen mikrotukipalvelussa lokakuussa. Sähköpyörätuolilla liikkuva Hannu on tyytyväinen saamaansa työkokemukseen.\n- Kiristyvillä työmarkkinoilla on hyvin vaikeaa saada harjoittelupaikkoja liikuntarajoitteisena. Nyt olen saanut hyvää kokemusta, Hannu Hollmén iloitsee.


Sijaintisi: Sivuston etusivu » Kanariansaaret » Puerto de la Cruz » Nähtävää » Tärkeimmät nähtävyydet\nLoro Parque -teemapuistossa pääsee kulkemaan vedenalaisessa tunnelissa ja tutustumaan valaisiin, delfiineihin, papukaijoihin, kilpikonniin ja lukuisiin muihin eläimiin.\nTällä sivulla luodaan katsaus Puerto de la Cruzin tärkeimpiin nähtävyyksiin ja käydään läpi etenkin suosituimpia nähtävyyksiä, museoita, puistoja ja muita kaupungissa vierailulla olevaa kiinnostavia paikkoja.\nCasa de la Aduana -rakennus\nSatamassa, Plaza de Europa -aukion laidalla sijaitseva Casa de la Aduana on entinen tullikamari, joka valmistui jo vuonna 1620. Komean talon ulkopuolella on mukava istahtaa ja nauttia satama-alueiden urbaanista vilinästä, mutta talon sisään kannattaa myös mennä. Sen monia kieliä taitava turisti-info (avoinna ma-pe klo 9-20.00, la-su klo 9-17.00) on oiva paikka saada ilmaiseksi kartta ja Teneriffaa tutuksi tekeviä englannin- ja muunkielisiä esitteitä. Sieltä saa myös tietoa miltei mistä tahansa kaupunkiin ja Teneriffaan liittyvästä.\nTalon suojissa on myös hyvä MACEW eli Eduardo Westerdahl -nykytaiteen museo, jossa on kokoelmia ja vaihtuvia näyttelyitä. Museo perustettiin vuonna 2007, ja se on jakautunut useisiin eri kokoelmiin, jotka esittelevät muun muassa surrealismia, Kanariansaarten taidetta 1950-60-luvuilta ja kansainvälistä taidetta vuosilta 1935-1964. Museo on avoinna ti-to ja la klo 10-14.00 ja pe klo 17-20.00.\nPuerto de la Cruzin arkeologinen museo (Calle del Lomo 4) sijaitsee melko lähellä nykytaiteen museota keskeisen Plaza del Charco -aukion toisella puolella. Se sijaitsee 1800-luvulta peräisin olevassa rakennuksessa ja esittelee monen muun asian ohella guanche-alkuperäiskansan keramiikkaa, elämää ja uskomuksia. Siellä on myös kokoelma 1600-luvulta peräisin olevia karttoja, perhoskokoelmia ja asekokoelma. Tässä monipuolisessa museossa voi myös nähdä Kanariansaarten sisämaan puisia työkaluja ja muita puuesineitä. Kokoelmat ovat peräisin yksityisiltä ihmisiltä, ja yksi sen arvokkaimmista näytekappaleista on Guatimec eli pieni savesta tehty guanche-jumala. Museoon on euron pääsymaksu aikuisilta, ja se on avoinna ti-la klo 10-13.00 ja klo 17-21.00 sekä su klo 10-13.00.\nIglesia de San Francisco -kirkko ja Ermita de San Juan Bautista -luostari\nLähellä Plaza del Charco -aukiota sijaitsevista monista nähtävyyksistä San Francisco -kirkko ja San Juan Bautista -luostari on hyvä katsastaa samalla kun shoppailee tai muuten kiertelee alueella. Ne tulevat automaattisesti melko varmasti vastaan, kun kävelee keskustan mukavilla kaduilla. Niille päästyä kannattaa erityisesti kiinnittää huomiota luostarin rakennukseen, joka lienee kaupungin vanhin pystyssä oleva rakennus vuodelta 1599.\nIglesia Nuestra Senora de la Pena -kirkko\nLähellä San Franciscon kirkkoa ja San Juanin luostaria kohti Playa de Martiánez -rantaa mentäessä tulee vastaan miellyttävä Plaza de la Iglesia -aukio, jonka puiden siimeksessä on hyvä vähän levähtää. Aukion laidalla oleva Iglesia Nuestra Senora de la Pena -kirkko on kaupungin kauneimpia ja merkittävimpiä. Se on peräisin 1600-luvulta, ja sen sisään kannattaa ainakin nopeasti kurkistaa. Puinen, mudejar-tyylinen eli arabeilta vaikutteita saanut katto on hieno, samoin kuin Gran Poder de Dios -maalaus, joka esittää kaupungin kenties tärkeintä pyhimystä.\nCastillo de San Felipe -linnoitus\nPuerto de la Cruzin turistien suosimassa keskustassa on hyvin nähtävää muutaman tunnin ajaksi, mutta sen ulkopuolella on myös melkoisesti kaikenlaista merkittävää ja näkemisen arvoista. Kohti Playa Jardín -rantaa mentäessä tulee ensimmäisenä merenrannalla vastaan Castillo de San Felipe -linnoitus (Paseo de Luis Lavaggi 12), jossa on usein vaihtuvia taidenäyttelyitä samoin kuin säännöllisiä teatteri- ja tanssiesityksiä. Vuosina 1644-1655 rakennettu linnoitus on mielenkiintoinen ilman näyttelyitäkin, ja tämä kolonialismin päärakennustyyliä edustava linnake on edelleen hyvässä kunnossa. Linnake on yleisölle avoinna ti-la klo 11-13.00 ja klo 17-20.00.\nLoro Parque -teemapuisto\nJos San Felipen linnakkeelta jatkaa edelleen kohti Punta Brava -niemimaata, tulee vastaan Teneriffan eniten mainostettu paikka eli Loro Parque (Avenida Loro Parque). Tämä perheiden suosiossa oleva, hintava vierailupaikka on alun perin tunnettu papukaijoistaan, joita täällä onkin peräti 350 eri lajia eli enemmän kuin missään muualla maailmassa.\nNykyään puiston antiin kuuluu paljon muutakin, kuten tiikereitä, gorilloja ja apinoita. Yksi sen kohokohdista on pingviinitalo, jossa on luntakin. Maanalainen akvaario on sekin mielenkiintoinen. Sen yhteydessä on maailman pisin merenalainen tunneli, ja siellä voi nauttia delfiinien esityksistä. Puistossa on muitakin vetonauloja, kuten HD-elokuvateatteri, ja täällä tulee viihdyttyä kenties koko päivä.\nTeemapuistoon voi hyvin kävellä Plaza del Charco -aukiolta, mutta tänne pääsee vaivattomasti Plaza Reyes Catolicos -aukiolta lähtevillä ilmaisilla kaupunkijunilla, Paseo de Santa Telmo- ja Avenida de Colón -rantabulevardien välistä. Puisto on avoinna joka päivä klo 8.30-18.45.\nTripAdvisor-sivustolla on lisää vinkkejä Puerto de la Cruzin nähtävyyksiin.


Filosofian maisteri, hammaslääketieteen kandidaatti Marjo Hyry Tiedekunta ja laitos Lääketieteellinen tiedekunta, biolääketieteen laitos\n08 537 5011\nLääketieteellinen biokemia ja molekyylibiologia Väitöstilaisuus 8.6.2012 klo 10 Väitöstilaisuuden paikka\nLääketieteellinen tiedekunta, fysiologian luentosali F 101, Aapistie 7 Aihe\nLysyl hydroxylases 1 and 2. Characterization of their in vivo roles in mouse and the molecular level consequences of the lysyl hydroxylase 2 mutations found in Bruck syndrome Lysyylihydroksylaasit 1 ja 2\nProfessori Mikko Lammi, Itä-Suomen yliopisto, Kuopio Kustos\nProfessori Johanna Myllyharju Väitöskirja\nLysyylihydroksylaasi 1:n puute ja lysyylihydroksylaasi 2:n aktiivisuuden lasku aiheuttavat merkittäviä muutoksia sidekudoksessa ja täydellinen lysyylihydroksylaasi 2:n puutos johtaa hiirten kuolemaan sikiönkehityksen aikana Väitöstutkimuksessa saatiin uutta tietoa erityisesti lysyylihydroksylaasientsyymien 1 ja 2 merkityksestä hiiren kudoksissa. Tutkittujen entsyymien tärkeys ihmisille on käynyt ilmi kyseisten entsyymien puutoksesta aiheutuvien kahden harvinaisen ja vaikean, periytyvän sidekudossairauden yhteydessä. Potilasmateriaalin hyödyntäminen meitä kaikkia koskettavan sidekudoksen hyvinvoinnin tutkimisessa on kuitenkin monelta osin epäeettistä ja mahdotonta ja siksi tutkimuksessa kehitettiin hiirimallit näiden sairauksien molekyylitason mekanismien ymmärtämiseksi.\nKollageenit ovat kehomme yleisimpiä proteiineja ja niiden yksi tehtävä on toimia tukirakenteena soluille ja kudoksille. Kollageenien mekaaniset ominaisuudet ovat siis tärkeitä kudosten kestävyyden ja terveytemme kannalta. Lysyylihydroksylaasien 1 ja 2 aktiivisuus on keskeistä kollageenisäikeitä yhdistävien ristisidosten tyypin ja siten muodostuvien kollageenirakenteiden lujuuden määräytymisessä. Liiallinen lysyylihydroksylaasi 1:n ja 2:n määrä voi johtaa vaatimuksiin nähden liialliseen sidekudoksen muodostumiseen ja liian vähäinen tuotto vastaavasti liian heikkojen ristisidosten muodostumiseen ja kudosten heikkouteen. Tutkitut lysyylihydroksylaasit ja erityisesti lysyylihydroksylaasi 2 on liitetty viime aikoina myös mm. syöpään. Väitöskirjassa keskityttiin entsyymien alentuneeseen aktiivisuuteen tai puutokseen, mikä myös paljasti uutta tietoa entsyymien normaalista toiminnasta. Työssä tutkittiin lysyylihydroksylaasi 1 ja 2 entsyymejä geneettisesti muunneltujen hiirimallien avulla sekä tyypin 2 Bruckin syndrooman aiheuttavia mutaatioita hyönteissoluissa tuotettujen proteiinien avulla. Lysyylihydroksylaasi 1:n suhteen poistogeeninen hiiri osoittautui hyväksi hiirimalliksi tyypin VIA Ehlers-Danlosin syndroomalle mahdollistaen samalla entsyymin normaalin toiminnan paremman ymmärtämisen. Tyypin 2 Bruckin syndrooman aiheuttavat mutaatiot hyönteissoluissa tuotetussa lysyylihydroksylaasi 2:ssa osoittautuivat hyvin vaikeiksi, mutta ne eivät täysin tuhonneet entsyymin aktiivisuutta. Tämä voi olla potilaiden kannalta hyvin tärkeää, sillä hiirillä entsyymin täydellisen puutoksen havaittiin yllättäen johtavan sikiön kuolemaan. Entsyymien toiminnan ymmärtäminen on olennaista toimintahäiriöiden aiheuttamien sairaustilojen paremmalle tunnistamiselle ja mahdolliselle hoidolle.


Naton sotalaivat ensi kertaa virolaiskomennossa – Tehtävänä raivata miinoja Itämerellä | Yle Uutiset | yle.fi\n2.1.2017 klo 16.19päivitetty 2.1.2017 klo 17.50\n*TALLINNA *Mustiin sonnustautuneet miehet ovat asettuneet riviin laivan kannelle ja kulkusillalle.\nTarvikkeet kulkevat rivakasti heittämällä käsistä käsiin ja samalla Tallinnan sotilassatama-alueelta laivaan. Belgialaisen Narcis-miinalaivan miehistö on ensimmäisiä kertoja näin pohjoisessa.\n– Tärkeintä on läsnäolo ja tutustuminen paikallisiin meriolosuhteisiin, miinanraivausryhmän päällikkö, virolainen komentaja Johan-Elias Seljamaa sanoo.\nJohan-Elias Seljamaa johtaa monikansallista miinantorjuntaryhmää.Marjo Näkki / Yle\nNaton monikansallisessa miinatorjuntaryhmässä on kaikkiaan kahdeksan laivaa yhtä monesta eri maasta. Ryhmä on osa Naton merivoimia, jotka koostuvat jäsenmaiden aluksista.\nBalteille tärkeintä ovat Naton turvatakuut ja monikansallisten joukkojen läsnäolo alueella. Nyt se toteutuu myös Itämerellä ja Pohjanmerellä, jossa Naton laivaston miinantorjuntaryhmä seilaa.\nItämerellä ryhmä on saanut kosketuksen matalaan ja vilkkasti liikennöityyn alueeseen.\n– Olemme harjoitelleet esimerkiksi Liettuan merivoimien kanssa, Seljamaa kertoo.\nVenäläisiäkin on nähty, mutta kohtaamiset ovat sujuneet Seljamaan mukaan ilman ongelmia.\n– Kaikki on sujunut sääntöjen mukaan.\nViron merivoimien miinanraivaajat Sakala ja Ugandi (lähempänä laituria). Alukset palvelivat aikaisemmin Britannian laivastossa nimellä HMS Inverness ja HMS Bridport.Marjo Näkki / Yle\nJokainen Baltian maa on lähettänyt Naton miinaoperaatioon yhden laivan – vähistään.\nBaltian mailla on vain pienet merivoimat, eikä varsinaista meritaistelukykyä lainkaan. Niiden päätehtävät ovat aluevalvonta ja miinojenraivaus, mitä varten niillä on muutamia miinalaivoja.\nMutta juuri sen takia Baltian maat ovat innolla mukana myös tässä Naton operaatiossa. Sotilasliitossa Baltian maat pyrkivät olemaan kympin oppilaita, jotta kumppaneilla ei olisi vähintäkään epäselvyyttä niiden sitoutumisesta.\n– Meille tämä on hyvä mahdollisuus lisätä ammattitaitoamme. Ja tietysti täällä me näytämme lippuamme satamissa ja muille kumppaneille, kuvaa latvialaisen miinalaiva Imantan komentajakapteeni Guntis Skunstiņš.\nKomentajakapteeni Guntis Skunstiņš sanoo, että Latvian lipun näyttäminen liittolaisille on tärkeää.Marjo Näkki / Yle\nRyhmän johtaja komentaja Seljamaa muistuttaa, ettei laivojen vähäinen määrä ole ongelma vain Baltian mailla. Suurillakin mailla laivoja on yhä vähemmän samaan aikaan, kun harjoitella pitäisi yhä enemmän.\n– Paras tapa olisi työskennellä kansainvälisessä yhteistyössä, hän sanoo.\nRyhmän mukana on ollut myös suomalainen upseeri, ja Helsingissäkin käytiin näyttäytymässä marraskuun lopulla.\nOsa nopean toiminnan joukkoja\nPuolen vuoden aikana ryhmä on seilannut 10 000 merimailia pitkin Itämerta ja Pohjanmerta, Naton pohjoisia merialueita.\nSe on osallistunut harjoituksiin ja raivannut puolensataa merimiinaa. Ne ovat lähinnä sodanaikaisia tai harjoituksiin käytettyjä miinoja. Niitä on pelkästään Suomenlahdellakin yhä tuhansia.\nNaton miinantorjuntaoperaatiossa on mukana kahdeksan maata, muun muassa Britannia.Marjo Näkki / Yle\nMiinoja haetaan tutkalla ja käydään tunnistamassa sukellusrobotilla. Jos löytö osoittautuu miinaksi tai torpedoksi, se räjäytetään hallitusti.\n– Teemme joka vuosi hyvää yhteistyötä Baltian maiden ja Naton kanssa, että saamme alueita puhdistetuiksi, Skunstiņš kertoo.\nMiinantorjuntaryhmä on myös osa Naton nopean toiminnan joukkoja, joten niiden pitää olla toimintavalmiudessa koko ajan.\nMutta niin kauan kuin Itämerellä tai Pohjamerellä kriisejä ei ole, ryhmä keskittyy miinojen raivaamiseen ja harjoitteluun.\n_Päivitetty 2.1.2017 klo 17:50. Johan-Elias Seljamaan sotilasarvo korjattu komentajaksi, joka on Suomessa vastaava laivaston upseeriarvo kuin Virossa kaptenleitnant. _\nYle maailmalla: TallinnaUlkomaatmiinatNatomerivoimatBaltian maatItämeripuolustusvoimatmiinalaivatpuolustuspolitiikka


ONAKSEN SAARISTON OSAYLEISKAAVA KAAVASELOSTUS , PORVOON KAUPUNKI KAUPUNKISUUNNITTELU - PDF\nONAKSEN SAARISTON OSAYLEISKAAVA KAAVASELOSTUS , PORVOON KAUPUNKI KAUPUNKISUUNNITTELU\nDownload "ONAKSEN SAARISTON OSAYLEISKAAVA KAAVASELOSTUS , PORVOON KAUPUNKI KAUPUNKISUUNNITTELU"\n1 ONAKSEN SAARISTON OSAYLEISKAAVA KAAVASELOSTUS , PORVOON KAUPUNKI KAUPUNKISUUNNITTELU\n3 Porvoon kaupunki ONAKSEN SAARISTON OSAYLEISKAAVA, , YHTEENVETO 1 JOHDANTO 1.1 Suunnittelualue 1.2 Osayleiskaavan tarkoitus 1.3 Osayleiskaavatyön vaiheet, osallistuminen ja vuorovaikutus 2 OSAYLEISKAAVAN LÄHTÖKOHDAT, NYKYTILANNE 2.1 Suunnittelutilanne Valtakunnalliset alueidenkäyttötavoitteet Maakunnalliset suunnitelmat Yleiskaava Ranta asemakaavat Rakennusjärjestys Muut suunnitelmat Pohjakartta 2.2 Selvitys suunnittelualueen oloista Sijainti yhdyskuntarakenteessa Väestö, asuminen ja loma asuminen Työpaikat ja palvelut Liikenne Virkistysalueet ja muut vapaat alueet Luonnonympäristö ja maisema Rakennettu ympäristö Ympäristön häiriötekijät Maanomistus 3 TAVOITTEET 3.1 Suunnittelutehtävän määrittely ja osayleiskaavan tarkoitus 3.2 Valtakunnalliset tavoitteet 3.3 Maakunnalliset tavoitteet 3.4 Porvoon kaupungin strategia ja Porvoon kylärakenneohjelma 3.5 Osallisten esittämät tavoitteet 3.6 Onaksen saariston osayleiskaavatyön yleistavoitteet 4 MITOITUSPERIAATTEET 4.1 Yleistä 4.2 Emätilatarkastelu 4.3 Käytetty ja jäljellä oleva rakennusoikeus 4.4 Vyöhykkeet 4.5 Muunnettu rantaviiva ja pinta ala 4.6 Mitoitusnormit 4.7 Rakennuspaikat ja rakennusoikeus 5 OSAYLEISKAAVAN KUVAUS 5.1 Kaavaratkaisun yleiskuvaus ja kokonaismitoitus 5.2 Vakituinen asuminen ja loma asuminen 5.3 Elinkeinot ja palvelut 5.4 Laiva ja veneväylät, venesatamat ja retkisatamat, tiet ja kevyen liikenteen yhteydet 5.5 Virkistys 5.6 Luonnonympäristö 5.7 Kulttuuriympäristö 5.8 Muut merkinnät ja määräykset Vesihuolto\n4 5.8.2 Osayleiskaava on ohjeena muutettaessa ranta asemakaavaa 5.9 Rakentamistapaa koskevat määräykset ja ohjeet Tulviin varautuminen Rakentamisen sopeuttaminen arvokkaaseen kulttuuriympäristöön Lomarakentamisen sopeuttaminen saariston rantamaisemaan Energiatehokkuutta loma asumiseen. 6 OSAYLEISKAAVAN VAIKUTUKSET 6.1 Vaikutukset alue ja yhdyskuntarakenteeseen 6.2 Vaikutukset luontoon ja virkistykseen 6.3 Vaikutukset rakennettuun ympäristöön ja kulttuuriympäristöön 6.4 Vaikutukset liikenteeseen ja teknisen huollon järjestämiseen 6.5 Vaikutukset talouteen ja elinkeinoihin sekä palveluihin 6.6 Vaikutukset ihmisten elinolosuhteisiin ja viihtyvyyteen 7 OSAYLEISKAAVAN OIKEUSVAIKUTUKSET 7.1 Ohjausvaikutus muuhun suunnitteluun ja viranomaisvaikutus 7.2 Rakentamis ja toimenpiderajoitukset 7.3 Suojelumääräykset 7.4 Yleiskaavan käyttö rakennusluvan myöntämisen perusteena 7.5 Yleiskaavan ja rakennusjärjestyksen suhde 7.6 Muu lainsäädäntö 8 OSAYLEISKAAVAN SUHDE SUUNNITELMIIN JA TAVOITTEISIIN 8.1 Suhde valtakunnallisiin alueidenkäyttötavoitteisiin 8.2 Suhde maakuntakaavaan 9 OSAYLEISKAAVAN TOTEUTTAMINEN Selvitykset ja lähteet Liitteet: 1. Osallistumis ja arviointisuunnitelma 2. Merkittävät luontokohteet ja alueet 3. Arvokkaat luonnonmaisema alueet ja kohteet 4. Maisemaekologinen rantaluokitus 5. Kulttuuriympäristön arvot 6. Emätilat 7. Saaristovyöhykkeet 8. Edullisuusvyöhykkeet 9. Muunnettu rantaviiva 10. Rantaviivan muuntoperiaate Erilliset liitteet: Yhteenveto saaduista mielipiteistä ja lausunnoista Muunnettu rantaviiva emätiloittain ja tiloittain Mitoitustaulukot emätiloittain ja tiloittain Kartat: Osayleiskaavakartta osat 1 3 1: osa 4 1: Kaavamääräykset ja merkinnät\n5 YHTEENVETO Onaksen saariston osayleiskaava on laadittu oikeusvaikutteisena osayleiskaavana, jota maankäyttö ja rakennuslain 72 :n perusteella voidaan käyttää perusteena myönnettäessä rakennuslupia ranta alueelle. Osayleiskaavassa on määritetty kiinteistö ja maanomistajakohtainen rakennusoikeus. Mitoitusperusteissa on otettu huomioon luonnonolosuhteet ja maisema sekä yhdyskuntarakenne. Rantaviivaa laskettaessa on käytetty muunnetun rantaviivan menetelmää. Maanomistajien tasapuolisen kohtelun turvaamiseksi on käytetty emätilaperiaatetta. Osayleiskaavassa on osoitettu alueita kyläasutukseen, loma asumiseen, virkistykseen, elinkeinojen harjoittamiseen, luonnonsuojeluun, maa ja metsätalouteen, vesiliikenteen ja veneilyn tarpeisiin. Osayleiskaavaratkaisu tukee ja vahvistaa Pirttisaari Bodön muodostaman ainutlaatuisen saaristokyläyhteisön toimintaa. Byvikenin ympärillä on mahdollisuus lisätä ympärivuotista asumista, mutta ratkaisu mahdollistaa myös loma asumisen. Myös muutama Onaslandetin ja Kalvön vanha asutuspaikka on osoitettu ympärivuotiseen asumiseen. Kyläasutuksen rakennuspaikkoja on osoitettu yhteensä 64 kpl, joista uusia on 2 kpl. Osayleiskaava täydentää ja tiivistää nykyisiä loma asuntoalueita. Osayleiskaavassa on osoitettu loma asutuksen rakennuspaikkoja yhteensä 498 kpl, joista uusia lomarakennuspaikkoja on 69 kpl. Uuden loma asutuksen sijoittelussa on otettu huomioon maanomistajan toiveet, luonnonolosuhteet, maisema, olemassa oleva rakentaminen sekä vapaiden ranta alueiden vaatimus. Luonnonarvoiltaan arvokkaat, maisemallisesti kauniit ja muutenkin arat alueet on pyritty säilyttämään rakentamiselta vapaana. Uudisrakentaminen on pyritty keskittämään rakennettuihin saariin ja uusi loma asutus on pyritty ohjaamaan ryhmiin. Osayleiskaava mahdollistaa lisärakentamisen useimmilla lomarakennuspaikoilla. Pirttisaaressa, Bodössä ja Onaslandetissa voi rakentaa kaksi loma asuntoa samalle rakennuspaikalle: varsinaisen lomarakennuksen ja pienemmän ns. sivuloma asunnon. Osayleiskaava mahdollistaa yhteensä noin 200 pienemmän sivuloma asunnon rakentamisen. Onaksen saariston asema merkittävänä veneilyn ja virkistyksen alueena säilyy. Venekerhojen ja purjehdusseurojen käyttöön varattuihin retkisatamiin (20 kpl) voi rakentaa veneilijöitä palvelevia rakennuksia kuten saunoja ja kerhorakennuksia. Alueelle kohdistuu suuret virkistyspaineet niin pääkaupunkiseudulta ja Porvoosta kuin itse alueeltakin. Tämä on otettu huomioon mitoitusperiaatteissa, uusien rakennuspaikkojen sijoittelussa ja aluevarauksissa. Maanomistusyksikön rakennusoikeutta on voitu korottaa harkinnanvaraisesti, mikäli maanomistusyksikön alueelle on osoitettu merkittäviä ranta alueita virkistykseen tai erittäin merkittäviä vapaan rannan osuuksia esimerkiksi niin, että kokonainen saari säilyy rakentamattomana. Valtion ja kuntien omistamat alueet on ensisijaisesti jätetty rakentamiselta vapaaksi ja varattu virkistykseen. Osayleiskaava alueella on merkittävimmät rakentamiselta säilyneet yhtenäiset vapaat ranta alueet koko Porvoon kaupungin alueella. Osayleiskaavan myötä vapaiden ranta alueiden määrä vähenee, mutta alueelle jää edelleen merkittäviä vapaan rannan osuuksia. Porvoon ja myös Itäisen Uudenmaan saaristossa harvinaislaatuiset, isohkot rakentamattomat saaret Björkholmen, Fåfängholmen ja Kaivokari säilyvät rakentamattomina. Valtakunnallisesti, maakunnallisesti ja paikallisesti arvokkaat kulttuuriympäristöjen alueet on otettu huomioon kaavaratkaisussa. Arvokkaat alueet on osoitettu kaavamerkinnöin, joihin on liitetty alueen suunnittelua, rakentamista ja suojelua koskevia määräyksiä. Onaksen saaristo on yksi Suomen hienoimmista saaristoalueista. Osayleiskaava säilyttää ja vahvistaa alueen keskeisiä arvoja. Näihin arvoihin kuuluvat merelliset eliöyhteisöt ja saaristolinnusto sekä arvokkaat luontotyypit. Myös merenkulun ja kalastuksen historiaan liittyvät arvokkaat kulttuuriympäristöt, saariston luonnonmaisemat sekä alueen soveltuvuus veneilyyn ja muuhun virkistäytymiseen tekee tästä alueesta uniikin.\n6 1 JOHDANTO 1.1 Suunnittelualue Kaava alue käsittää Onaksen kylän alueen, osia Svartbäckin kylästä (Kalvön ja sen ympärillä sijaitsevat saaret) sekä yleistä vesialuetta Onaksen kylän itäpuolella (Långörenin saaristo). Kuva 1. Suunnittelualue 1.2 Osayleiskaavan tarkoitus Maankäyttö ja rakennuslain mukaan kunnan tulee huolehtia tarpeellisesta yleiskaavan laatimisesta ja sen pitämisestä ajan tasalla. Onaksen saariston alueella ei ole vielä yleiskaavaa luvulla Porvoon maalaiskunta laati ranta osayleiskaavaehdotuksen koko kunnan alueelle, jossa Onaksen saariston alue oli mukana, mutta yleiskaava jäi keskeneräiseksi. 3\n7 Yleiskaavan tarkoituksena on yhdyskuntarakenteen ja maankäytön yleispiirteinen ohjaaminen ja toimintojen yhteen sovittaminen. Yleiskaavassa esitetään tavoitellun kehityksen periaatteet ja osoitetaan tarpeelliset alueet yksityiskohtaisen kaavoituksen ja muun suunnittelun sekä rakentamisen ja muun maankäytön perusteeksi. Yleiskaavasta käytetään nimitystä osayleiskaava, kun yleiskaava laaditaan vain osalle kunnan aluetta. Maankäyttö ja rakennuslaki määrittelee yleiskaavan sisältövaatimukset. Laadittaessa yleiskaavaa ranta alueille pääasiassa loma asutuksen järjestämiseksi on sen lisäksi mitä muutoin yleiskaavasta on säädetty katsottava, että 1) suunniteltu rakentaminen ja muu maankäyttö soveltuu rantamaisemaan ja muuhun ympäristöön; 2) luonnonsuojelu, maisema arvot, virkistystarpeet, vesiensuojelu ja vesihuollon järjestäminen sekä vesistön, maaston ja luonnon ominaispiirteet otetaan muutoinkin huomioon sekä 3) ranta alueelle jää riittävästi yhtenäistä rakentamatonta aluetta. Tavoitteena on laatia Onaksen saariston alueelle oikeusvaikutteinen osayleiskaava, jota maankäyttö ja rakennuslain 72 :n perusteella voidaan käyttää perusteena myönnettäessä rakennuslupia ranta alueelle. Tämä helpottaa ja yksinkertaistaa rakennuslupaprosessia: poikkeamislupaa ei enää tarvita rakennettaessa yleiskaavan mukaisesti. Osayleiskaava on myös ohjeena laadittaessa ja muutettaessa asemakaavaa (rantaasemakaavaa). Osayleiskaavassa osoitetaan alueita tiettyä käyttöä varten sekä annetaan eri alueidenkäyttöä ja rakentamista koskevia määräyksiä. Osayleiskaavassa osoitetaan alueita rakentamiseen ja toisaalta osoitetaan alueita, joilla rakentamista rajoitetaan. Rakennettavia alueita ovat mm. loma asuntoalueet, vakituisen asumisen alueet ja matkailupalvelujen alueet. Pääosin rakentamattomia alueita ovat suojelu ja virkistysalueet sekä sellaiset maa ja metsätalousalueet, joilta rakentaminen on siirretty muualle. Osayleiskaavassa otetaan lisäksi huomioon mm. kulkuyhteydet, venerannat ja kalastuksen tarpeet. Osayleiskaavaa laadittaessa huomioidaan maiseman, rakennetun ympäristön ja luonnonarvojen vaaliminen, saariston omaleimaisuus sekä virkistykseen soveltuvien alueiden riittävyys. Onaksen saariston osayleiskaavan tarkoituksena on määrittää kiinteistö ja maanomistajakohtainen rakennusoikeus sisältäen pysyvän asutuksen, loma asumisen sekä matkailu ja elinkeinojen alueet. Maanomistajien tasapuolisen kohtelun varmistamiseksi yleiskaavan laadinnassa noudatetaan ns. emätilaperiaatetta, joka tarkoittaa, että emätilasta erotetut rakennuspaikat luetaan käytetyksi rakennusoikeudeksi. Emätilaperiaatteen poikkileikkausajankohta on rakennuslain voimaantulo, Luonnon ym. oloiltaan vaihteleva yleiskaava alue tullaan jakamaan olosuhteiden perusteella erilaisiin mitoitusvyöhykkeisiin, ja kullekin vyöhykkeelle määritetään sen ominaisuuksien mukaan sopiva mitoitus. Mitoitus tarkoittaa rantarakentamisen määrän ja sijainnin määrittelyä. Tavoitteena on maanomistajien tasapuolinen kohtelu ja kohtuullisten rakentamismahdollisuuksien turvaaminen. 1.3 Osayleiskaavatyön vaiheet, osallistuminen ja esillä olleet vaihtoehdot Osayleiskaavatyöhön liittyen on laadittu osallistumis ja arviointisuunnitelma (liite 1), josta käyvät ilmi osalliset, miten osallistuminen ja vuorovaikutus järjestetään ja miten kaavan vaikutukset arvioidaan kaavoitustyön yhteydessä. Kaavoitusprosessi on jaettu seuraaviin työvaiheisiin: aloitusvaihe, valmisteluvaihe, ehdotusvaihe ja hyväksymisvaihe. Osallisille esitellään osayleiskaavatyön etenemistä neljällä ns. suunnitteluasemalla. Aloitusvaihe Onaksen saariston osayleiskaavoituksen vireille tulosta kuulutettiin , jolloin myös osayleiskaavan osallistumis ja arviointisuunnitelma tuli nähtäville. Vireille tulosta ilmoitettiin kuulutuksella sekä maanomistajille lähetetyllä kirjeellä. Samalla postitettiin kysely maanomistajille, alueelle toimiville venekerhoille ja Pro Pörto r.f:lle (kysely lähetettiin 430 eri taholle). Kyselyn tarkoituksena oli selvittää maanomistajien mielipiteitä 4\n8 ja toiveita Onaksen saaristoalueesta, sen kehittämisestä ja tulevaisuudesta. Vastauksia saatiin 145 kpl ja mielipiteistä on laadittu erillinen yhteenveto. Osayleiskaavan aloitusvaiheen viranomaisneuvottelu pidettiin Valmisteluvaihe Suunnittelun lähtökohdat ja perusselvitykset Suunnittelun lähtökohtia mm. rakentamistilannetta ja maankäyttöä, laadittuja perusselvityksiä (luonto ja maisemaselvitys, kulttuuriympäristön selvitys ja emätilaselvitys) sekä maanomistajille suunnatun kyselyn tuloksia esiteltiin osallisille I suunnitteluasemalla. I suunnitteluasema pidettiin Toinen päivistä järjestettiin Pirttisaaressa ja toinen Porvoon keskustassa. Suunnitteluasema oli erittäin onnistunut ja kävijöitä oli runsaasti. Maanomistajilta ja muilta osallisilta saatiin suoraan paljon arvokasta tietoa alueen nykytilanteesta ja suunnittelun lähtökohdista, sekä mielipiteitä alueen kehittämisestä. Alustavat tavoitteet ja mitoitusperiaatteet Perusselvitysten, kyselyn tulosten, I suunnitteluaseman ja viranomaisneuvottelun pohjalta laadittiin osayleiskaavatyölle alustavat tavoitteet ja alustavat mitoitusperiaatteet. Mitoitusta varten selvitettiin tilojen ja palstojen maapinta alat emätiloittain sekä mitattiin ja tulkittiin rantaviiva ns. muunnetun rantaviivan menetelmällä. Alustavien mitoitusperusteiden pohjalta laskettiin ja määritettiin alueelle tulevien uusien rakennuspaikkojen määrä. II suunnitteluasema pidettiin Porvoon keskustassa. Suunnitteluasemalla olivat esillä alustavat tavoitteet ja mitoitusperusteet. Osallisilla oli mahdollisuus kommentoida työvaihetta sekä lisäksi osallisilta toivottiin esityksiä mahdollisten uusien rakennuspaikkojen sijainnista. Toinen suunnitteluasema onnistui myös hyvin, ja kävijöitä oli paljon. Suunnitteluasemalla saatiin runsaasti suullisia mielipiteitä mm. uusien rakennuspaikkojen sijainnista ja alueen kehittämisperiaatteista. Kirjallisia mielipiteitä saatiin yhteensä 47 kpl. Kirjallisista mielipiteistä on laadittu erillinen yhteenveto. Kaavoitus ja rakennuslautakunta keskusteli alustavista tavoitteista ja mitoitusperusteista Osayleiskaavaluonnos Alustavista tavoitteista ja mitoitusperiaatteista saadun osallisten palautteen ja kaavoitus ja rakennuslautakunnan käymän keskustelun pohjalta valmisteltiin osayleiskaavaluonnos. Osayleiskaavaluonnos oli nähtävillä kaupunkisuunnitteluosastolla. Osallisilla oli mahdollisuus jättää osayleiskaavaluonnoksesta mielipiteitä ja siitä pyydettiin osallistumis ja arviointisuunnitelman mukaiset lausunnot. III suunnitteluasema, jossa esiteltiin osayleiskaavaluonnosta, pidettiin Porvoon keskustassa (kunnantalon kokoushuone Tiliassa). Osayleiskaavaluonnoksesta saatiin nähtävilläoloaikana yhteensä 76 mielipidettä ja 20 lausuntoa. Saaduista lausunnoista ja mielipiteistä laadittiin yhteenveto ja niihin valmisteltiin vastineet. Kaavoitus ja rakennuslautakunta käsitteli mielipiteitä, lausuntoja ja vastineita, ja palautti asian uudelleen valmisteluun erityisesti rakennuspaikkojen sijoituksesta käytäviä maanomistajaneuvotteluja varten. Tämän jälkeen saapui vielä joitakin uusia mielipiteitä (8 kpl). Maanomistajat ovat lisäksi esittäneet jättämiinsä mielipiteisiin vielä muutoksia ja täydennyksiä. Samanaikaisesti Onaksen osayleiskaavatyön kanssa käynnissä oli vuonna 2009 Pellingin osayleiskaavatyö, ja lautakunta palautti maaliskuussa 2009 Pellingin osayleiskaavaluonnoksen uudelleen valmisteluun. Palautuksen syynä olivat mitoitusperusteet ja mitoituksessa käytetty rantaviivan mittaustapa sekä kylärakentamisen ja hajarakentamisen mitoitusnormit. Tämä heijastui myös Onasksen saariston osayleiskaavatyöhön. Kehitysjaosto ja kaavoitus ja rakennuslautakunta keskusteli Onaksen ja Pellingin osayleiskaavojen tavoitteista, mitoitusperusteista ja hajarakentamisen ohjauksesta. 5\n9 Osayleiskaavan luonnosvaiheen viranomaisneuvottelu pidettiin Vuoden 2011 aikana tutkittiin mitoitusperusteille uusia vaihtoehtoja ja selvitettiin niiden vaikutuksia rakennuspaikkojen määrään ja maankäyttöön. Kaupunkikehityslautakunta keskusteli vaihtoehdoista Osayleiskaavaehdotuksen mitoitusperusteet vastaavat kaupunkikehityslautakunnan käymää keskustelua. Mitoitusta on korotettu luonnokseen nähden siten, että sisäsaaristovyöhykkeen mitoitus nousee 4,0 rakennuspaikasta 4,5 rakennuspaikkaan/muunnettu ranta kilometri ja ulkosaaristovyöhykkeen mitoitus nousee 2,0 rakennuspaikasta 2,5 rakennuspaikkaan/muunnettu rantakilometri. Uusien rakennuspaikkojen määrä nousee 57:stä 72:een. Luonnoksessa esitetyistä uusista rakennuspaikoista muutama on jo toteutunut, ja olemassa olevien rakennuspaikkoja on ehdotuksessa yhteensä 514, joka on 3 enemmän kuin luonnoksessa. Osayleiskaavaluonnoksesta saatujen mielipiteiden ja lausuntojen pohjalta on valmisteltu osayleiskaavaehdotusta. Lausunnoissa ja mielipiteissä esiin tulleet muutos ja täydennystarpeet on tutkittu. Noin 60 % mielipiteistä on johtanut tarkistukseen tai muutokseen. Alueelta on laadittu täydentävä arkeologinen selvitys vuonna 2013 (Onaksen saariston arkeologinen selvitys, Museovirasto 2013). Lisäksi on otettu huomioon maakunnalliset ja valtakunnallisissa inventoinneissa tapahtuneet muutokset ja voimaan tulleet maakuntakaavat ja kaupunginvaltuuston vuonna 2013 hyväksymä strategia. Suurimmat muutokset on lueteltu seuraavassa: Rakennuspaikkoja on ehdotuksessa 18 kpl enemmän kuin luonnoksessa. Yhteensä rakennuspaikkoja on 586 kpl. Useiden uusien rakennuspaikkojen sijainteja on tarkistettu. Puolustusvoimilta vapautuneet alueet Pirttisaaressa on osoitettu virkistys ja suojelualueiksi. Fåfängholmeniin osoitettua virkistys ja retkeilyaluetta on pienennetty ja osoitettu uusi virkistys ja retkeilyalue Onaslandetin pohjoisrannalle. Risholmeniin osoitettua virkistysaluetta on pienennetty. Useita maanomistajia tai paikallisia asukkaita varten varattuja venesatama alueita on pienennetty, siirretty tai muuten muutettu. Lisäksi on tehty kokonaan uusia aluevarauksia venesatamia varten. Kalvön, Bodön ja Onasladetin saariin sekä Pirttisaareen osoitettuja tie ja kevyen liikenteen reittejä on tarkistettu. Vene ja laivaväylien merkinnät tarkistettu ja lisätty puuttuvat väylät. Suojelumerkintöjä on täsmennetty ja luonnonsuojelulain 29 :n mukaiset alueet on osoitettu S 1 merkinnällä. Luonnon monimuotoisuuden kannalta erityisen tärkeiden alueiden rajauksissa on otettu huomioon uusimmat maakunnalliset inventoinnit. Muinaismuistokohteiden merkinnät on tarkistettu uuden selvityksen mukaisiksi. Moderni saaristokylä projektiin osallistuvan alueen kaavamerkintöjä tarkistettu. Lisätty vapaa aikapalveluille tarkoitettu alue P 14. Kaavamääräyksiä on täsmennetty. Useita pienialaisia muutoksia on tehty aluevarausten rajauksiin ja joidenkin lomarakennuspaikkojen kaavamerkintää on tarkistettu. Estlink 2 sähkölinja on osoitettu kaavakartalla. Kaavakartan merkintöjä on täydennetty (mm. lisätty olemassa oleva rakennuspaikka). Kaava asiakirjoja on täydennetty, arvioitu osayleiskaavan vaikutukset ja laadittu lyhyet rakentamistapaohjeet. Ehdotusvaihe Osayleiskaavaehdotus oli MRA 19 :n mukaisesti julkisesti nähtävillä (kaupungin palvelupiste Kompassissa ja kaupungin internetpalvelussa). Kaavaehdotukseen ja muuhun suunnittelumateriaaliin oli lisäksi mahdollista tutustua kaavanäyttelypäivinä Taidetehtaalla. Nähtävilläoloaikana saatiin muistutuksia yhteensä 29 kpl. Ehdotuksesta pyydettiin MRA 20 :n mukaiset lausunnot, joita saatiin yhteensä 15 kpl. Saaduista lausunnoista ja muistutuksista laadittiin yhteenveto ja niihin valmisteltiin vastineet. 6\n10 Lausuntojen johdosta on tehty seuraavat tarkistukset ja täydennykset: Kaavaselostusta on tarkistettu ja täydennetty mm. seuraavasti: rakennetun ympäristön kuvausta (luku 2.2.7) ja vaikutusten arviointia rakennetun ympäristön osalta on täydennetty (luku 6.3) kuvausta vesihuollon (puhdas vesi ja jätevesi) järjestämisestä rakennuspaikoilla ja vaikutusten arviointia vesihuollon osalta täydennetty (luvut ja 6.4) lisätty kuvausta osayleiskaavan ohjeena olemisesta ranta asemakaavan muutoksille (luku 5.8.2) vaikutusten arviointia on lisäksi täydennetty yhdyskuntarakenteen osalta (luku 6.1) ja palvelujen järjestämiseen osalta (luku 6.5) Kaavamääräyksiin on tehty seuraavat tarkistukset ja täydennykset: Muinaismuistokohteen kaavamääräyksen sanamuotoja on vähäisesti tarkistettu. Rakennussuojelukohteen lisätty kaavamääräys Kohdetta koskevat suojelumääräykset on annettu sitä koskevassa rakennussuojelulain mukaisessa suojelupäätöksessä Yleisiin määräyksiin on lisätty seuraavat määräykset: Ympärivuotisten asuinrakennuspaikkojen osalta tulee osoittaa, että puhdasta juomakelpoista vettä on riittävästi saatavissa ja jätevedet voidaan käsitellä kiinteistökohtaisin kestävin ratkaisuin. Rakennuksilla tai rakenteilla ei saa estää vesiliikenteen kiinteiden turvalaitteiden näkyvyyttä vesiväylille. Rantarakenteiden suunnittelussa ja sijoittamisessa tulee ottaa huomioon väylän vesiliikenteen aiheuttamat vaikutukset. Pirttisaaren LV alueella on oltava yhteydessä Museovirastoon vedenalaiseen kulttuuriperintöön liittyvän selvitystarpeen arvioimiseksi ennen alueella tehtäviä vesirakennustöitä. Alueella, jota on käytetty veneiden säilytykseen, venetelakkatoimintaan ja veneveistämöinä, voi olla pilaantuneita maa alueita. Maaperän pilaantuneisuus tulee tarvittaessa tutkia ja kunnostaa ennen alueella tehtäviä maaperän kaivu tai rakennustoimenpiteitä. Tämän osayleiskaavan laatimisen yhteydessä ei ole tutkittu tuulivoimaloiden sijoittumista alueelle MRL:n 10 a luvun mukaisesti eikä yleiskaavaa voida näin ollen käyttää tuulivoimalan rakennusluvan myöntämisen perusteena. Mikäli alueelle kuitenkin tulee vireille hanke tuulivoimalan rakentamiseksi, on sitä koskevan poikkeamispäätöksen, suunnittelutarveratkaisun, rakennus tai toimenpideluvan käsittelyn yhteydessä pyydettävä puolustusvoimien (pääesikunta) lausunto. Kaavakartalle on tehty seuraavat tarkistukset: Pirttisaaren virkistys ja retkeilyalueelle on osoitettu ohjeellisella ulkoilureitin merkinnällä olemassa olevia reittejä lisää. Täydennetty kaavakartalle muinaismuistokohde sm 7.7 (Kalvön pronssikautinen hautaröykkiö). Pirttisaaren koulun rantaan osoitetusta yhteysvenesatama alueesta (LS 1 alue) on osa (Pro Pörtö r.f omistama laiturin alue) osoitettu LV 1 alueeksi (venesatama, joka on tarkoitettu yksityiseen tai paikallisten asukkaiden käyttöön). Lausuntojen johdosta kaava asiakirjoihin, kaavakartalle ja määräyksiin tehdyt tarkistukset ja täydennykset ovat vähäisiä. Muistutusten johdosta on tehty seuraavat tarkistukset ja täydennykset: Kaavakartalle on tehty seuraavat tarkistukset: 8 loma asuntoalueen ja yhden AT 3/s alueen rajausta on tarkennettu vähäisesti. P 14 aluetta (palvelujen ja hallinnon alue) Halsholmenissa on siirretty jonkin verran idemmäs. Tarkistus on vähäinen. Osoitettu kaksi uutta pienialaista venekerhon käytössä olevaa venesatamaa LV 1 merkinnällä ja ne liittyvät venekerhojen jo käytössä oleviin aluevarauksiin. Varaukset sijaitsevat Halsholmenilla ja Långössä. Ne ovat olemassa olevan tilanteen mukaiset. Kaavakartalle tehdyt tarkistukset ovat vähäisiä. Lästholmenissa ja Onaslandetissa on kahta pienialaista venesatama aluetta siirretty vähäisesti. 7\n11 Lästholmenissa on ohjeellista kevyen liikenteen reittiä siirretty vähäisesti yhden tilan alueella. Onasladetissa Marnässuddenissa olevaa venesatamaa (LV 2 alue) on siirretty pohjoisemmaksi ja aluevarausta pienennetty. Niitä maanomistajia ja osallisia, joiden etuutta tai oikeutta muutos koskee, on kuultu vielä erikseen maankäyttö ja rakennusasetuksen 32 :n mukaisesti. Pirttisaaressa on vanhan merivartioaseman aluevarausmerkintä (retkeily ja ulkoilualue, VR) muutettu kyläalueeksi, jolla ympäristö säilytetään (AT 7/s). Maanomistajaa on kuultu muutoksesta vielä erikseen maankäyttö ja rakennusasetuksen 32 :n mukaisesti. Muunnetun rantaviivan taulukkoa ja mitoitustaulukkoa emätiloittain ja tiloittain on tarkistettu ja tehty vähäisiä korjauksia ja tarkennuksia. Tarkistuksilla ei ollut vaikutusta emätilojen jäljellä olevien rakennuspaikkojen lukumäärään eikä rakennuspaikkojen jakautumiseen muodostuneiden lohkotilojen kesken. Kaavaselostusta on täydennetty ja tarkistettu. Osayleiskaavan ehdotusvaiheen viranomaisneuvottelu pidettiin Hyväksymisvaihe Kaupunginvaltuusto on hyväksynyt tämän osayleiskaavan\n12 2 OSAYLEISKAAVAN LÄHTÖKOHDAT, NYKYTILANNE 2.1 Suunnittelutilanne Valtakunnalliset alueidenkäyttötavoitteet Valtakunnalliset alueidenkäyttötavoitteet ovat osa maankäyttö ja rakennuslain (MRL) sekä asetuksen (MRA) mukaista alueidenkäytön suunnittelujärjestelmää, johon kuuluvat lisäksi maakuntakaava, yleiskaava ja asemakaava. Valtakunnalliset alueidenkäyttötavoitteet täsmentävät MRL:n yleisiä tavoitteita ja niistä johdettuja kaavojen sisältövaatimuksia valtakunnallisesta näkökulmasta. Yleiskaavassa on huolehdittava valtakunnallisten alueidenkäyttötavoitteiden huomioon ottamisesta siten, että edistetään niiden toteuttamista (MRL 24 ). Valtakunnalliset alueidenkäyttötavoitteet on jaettu yleistavoitteisiin ja erityistavoitteisiin. Valtioneuvoston päätös valtakunnallisista alueidenkäyttötavoitteista on annettu ja päätöstä on tarkistettu Maakunnalliset suunnitelmat Alueella on voimassa Itä Uudenmaan maakuntakaava (vahvistettu ympäristöministeriössä ) ja Uudenmaan 2. maakuntakaava (vahvistettu ympäristöministeriössä ). Lisäksi alueelle on vireillä 4. vaiheen maakuntakaava, jonka luonnos on ollut nähtävillä Kuva 2. Vahvistettujen maakuntakaavojen yhdistelmä. 9\n13 Kuva vaihemaakuntakaava, luonnos Maakunnalliset suunnitelmat ovat ohjeena yleiskaavan laadinnassa Yleiskaava Porvoon maalaiskunta laati lähes koko kunnan ranta alueita koskevan osayleiskaavaehdotuksen, mutta kaava jäi keskeneräiseksi vuonna Vanhan kaavaehdotuksen mitoitusperusteita käytetään kuitenkin apuna maanomistajien yhdenvertaisen kohtelun arvioimiseksi kunnes uudet ranta alueita koskevat osayleiskaavat ovat valmiina Ranta asemakaavat Alueella on voimassa 6 ranta asemakaavaa: Svartholmen, Svartbäckin kylässä, vahvistettu Kalvön pohjoinen, Svartbäckin kylässä, vahvistettu Pedars, Svartbäckin kylässä, vahvistettu Kalvön eteläinen, Svartbäckin kylässä, vahvistettu Onaksen eteläkärki, Onaksen kylässävahvistettu Bodö, Onaksen kylässä, vahvistettu\n14 Kuva 4. Voimassa olevat ranta asemakaavat Rakennusjärjestys Alueella on voimassa hyväksytty Porvoon kaupungin rakennusjärjestys. Rakennusjärjestys tuli voimaan Muut suunnitelmat Alueelle on hyväksytty neljä vanhan lainsäädännön mukaista palstoitussuunnitelmaa. Kalvön, Svartbäckin kylässä, hyväksytty Bodö, Onaksen kylässä, hyväksytty Tredjeholmen, Onaksen kylässä, hyväksytty Långholmen, Onaksen kylässä, hyväksytty Voimassa oleva lainsäädäntö ei tunne em. vanhoja palstoitussuunnitelma alueita. Söderskärin ja Långörenin Natura 2000 alueelle on laadittu hoito ja käyttösuunnitelma. Suunnittelualueeseen sisältyy myös valtion omistamat alueet Pirttisaaressa ja Glosholmissa. Suunnitelma sisältää toimenpide 11\n15 ehdotukset suojelun järjestämisestä (mm. valvonta, merkintä ja opastaulut), alueen rakennusten hallinnoinnista ja hoidosta sekä saarten matkailu ja virkistyskäytön järjestämisestä. Tarkoituksena on lisäksi ajantasaistaa suojelupäätökset ja uusia rauhoitusmääräykset. Suunnitelma on parhaillaan vahvistettavana ympäristöministeriössä Pohjakartta Osayleiskaavan pohjakarttana on käytetty maanmittauslaitoksen maastotietokantaa. Osayleiskaava on laadittu MapInfo ohjelmalla. Kaikki kaavoitustyössä käytetyt pinta alat ja rantaviivat on mitattu pohjakartalta MapInfo ohjelmalla. 2.2 Selvitys suunnittelualueen oloista Sijainti yhdyskuntarakenteessa Suunnittelualue muodostuu Porvoo saariston läntisestä osa alueesta. Suunnittelualue sijaitsee noin 30 km etäisyydellä Helsingin keskustasta Sipoon edustalla. Alueen pohjoisosassa sijaitseva Kalvön saari sijaitsee noin 18 km etäisyydellä Porvoon keskustasta ja Pirttisaari noin 28 km etäisyydellä Porvoon keskustasta. Alue on merkittävä loma asutusalue ja sinne kohdistuu myös virkistyspaineita niin Porvoosta kuin pääkaupunkiseudultakin. Porvoon merkittävimmät vielä vapaat, jokamiehenoikeudella käytettävät, ranta alueet sijoittuvat alueelle. Alueella on lisäksi useita venekerhojen ylläpitämiä retkisatamia. Paineet loma asutuksen muodostumiseen ovat alueella syntyneet pääkaupunkiseudun läheisyyden takia jo 1950 ja 1960 luvuilla. Myös Pirttisaaren kyläasutus on vuosien myötä muuttunut loma asutukseksi Väestö, asuminen ja loma asuminen Suunnittelualueella asuu vakituisesti parisenkymmentä asukasta, joista 12 Pirttisaaressa, 3 Bodössä ja 6 Kalvössä ja Majholmenilla. Loma asuntoja on noin 465, joten vilkkaimpina lomaviikkoina alueella lomailee noin loma asukasta Työpaikat ja palvelut Alueella toimii kaksi veneveistämöä, toinen Bodössä ja toinen Pirttisaaressa. Alueella liikennöi kesäkuukausina kauppalaiva. Kauppalaiva pysähtyy mm. Kalvössä, Rävholmenilla, Bodössä ja Pirttisaaressa Liikenne Suunnittelualueen kautta kulkee Porvoon edustan merkittävät laivaväylät Kilpilahden ja Tolkkisten satamiin. 15,3 metrin syväväylä kulkee Onaksen ja Kalvön itäpuolitse ja 9,0 metrin väylä Pirttisaaren, Bodön ja Rävholmenin länsipuolelta yhtyen syväväylään Kalvön eteläpuolitse. Onaksen ja Pirttisaaren välillä kulkee 4,5 metrin itä länsisuuntainen suojaisa laivaväylä. Myös pääosa sorankuljetusliikenteestä Vessööstä Helsinkiin kulkee suunnittelualueen kautta. Laivaväylien lisäksi alueella kulkee useita suosittuja veneväyliä. Kilpilahden satamassa kävi vuonna 2014 noin 1150 alusta, joista noin 850 ulkomaista. Pääosa aluksista oli säiliöaluksia. Saapuvan rahdin määrä oli 12,5 milj.t ja lähtevän rahdin määrä 10,0 milj. t. Kilpilahden satama on Suomen suurin teollisuussatama. Tolkkisten satamassa kävi noin 40 alusta, joista noin puolet ulkomaisia. Pääosa aluksista oli kuivalastialuksia. Saapuvan rahdin määrä oli t ja lähtevän rahdin määrä t. 12\n16 Alusten ja rahtien määrät satamittain perustuvat Merenkulkulaitoksen vuoden 2014 tilastotietoihin. Alusten käyttämistä reiteistä ei ole käytettävissä tilastotietoja. Sipoon Kalkkirannan ja Pirttisaaren välillä liikennöi ympäri vuoden yhteysalus. Päivittäin on 2 kaksi edestakaista vuoroa. Yhteysalus pysähtyy vakituisesti Bodön yhteyslaituriin, Pirttisaaren höyrylaivalaituriin ja koululaituriin. Tarvittaessa yhteysalus poikkeaa myös Tredjeholmenin, Norra Bodön, Skyttenskärin ja Hamnholmenin laitureihin. Yhteysalus liikennöi reiteillä Kalvön Majholmen Spjutsund kaksi kertaa viikossa (maanantaisin ja torstaisin kerran päivässä edestakaisin). Yhteysalusliikenne on kaikille maksutonta. Yhteysalusliikenteen kustannuksista vastaa valtio. Kesäviikonloppuisin m/s J.L. Runeberg poikkeaa Pirttisaaressa lauantaisin menomatkalla Helsingistä Porvooseen ja sunnuntaisin paluumatkalla Porvoosta Helsinkiin. Huviliikenne on alueella vilkasta kesäkuukausina. Huviliikenteestä eikä henkilöliikennekuljetuksista ole käytössä tilastotietoja. Pirttisaaressa ja Bodössä on yksityistiet ja polkumaisia yhteyksiä. Myös Kalvössä on polkumaisia yhteyksiä. Tiet ja polkumaiset yhteydet johtavat yhteyslaitureihin tai muihin alueen tärkeisiin laitureihin. Yhteydet ovat mm. postin haun ja kauppalaivalla asioinnin kannalta erityisen tärkeitä Virkistysalueet ja muut vapaat alueet Alueelle suuntautuu virkistyspaineita Porvoosta, Sipoosta sekä pääkaupunkiseudulta. Porvoon kaupunki omistaa virkistyskäyttöön hankitun alueen Kalvössä sekä pienen Vitholmen saaren Kalvön länsipuolella Svartbäckin kylässä. Porvoon kaupunki osti vuonna 2014 osayleiskaavaluonnoksessa virkistysalueeksi osoitetun Fåfängholmenin lounaisosan. Uudenmaan virkistysalueyhdistyksen omistuksessa on Onaslandetin eteläkärki, Rönnskär sekä aikaisemmin puolustusvoimien käytössä olleet alueet Lerviksudden ja Svartvikenin pohjukka Pirttisaaressa. Helsingin kaupunki omistaa Kaivokarin. Virkistysalueiden palvelutaso on vaatimaton, alueilta löytyy mm. kiinnitysrenkaita, nuotiopaikkoja ja käymälöitä. Porvoon kaupungin omistamilla alueilla ei ole mitään palveluita. Erityisesti Onaslandetin ja sen pohjois ja länsipuolisilla saarilla sijaitsee useita venekerhojen ylläpitämiä retkisatamia. Venekerhojen hallinnoimia alueita on yhteensä 20. Kuva 5. Alueella toimivien venekerhojen retkisatamat. 13\n17 Kuva 6. Loma asunnot Porvoossa. Alueen rannoista 30 % on vapaata. Vapaiksi rannoiksi on tällöin tulkittu rannat, jotka ovat rakentamattomia pidemmältä kuin 300 metrin matkalta. Alueen ulkosaaristossa on perustettuja luonnonsuojelualueita, joiden alueella rantautumista on rajoitettu kesäaikaan, näitä rantoja ei voida katsoa vapaiksi. Virkistyskäytössä oleva lyhyempikin rantaviiva on tulkittu vapaaksi rantaviivaksi. Suunnittelualueelta löytyy merkittävimmät rakentamiselta säilyneet vapaat ranta alueet koko Porvoon kaupungin alueella. Onaslandetin rannoista huomattava osa on vapaata ja täysin rakentamattomia merkittäviä saaria ovat Kaivokari Onaslandetin itäpuolella ja Björkholmen ja Fåfängholmen Onaslandetin koillispuolella. Muita saaria, joissa on vielä jäljellä merkittäviä vapaita ranta alueita, ovat esim. Granholmen ja Långön 14\n18 Onaslandetin ympäristössä sekä aikaisemmin puolustusvoimien käytössä olleet alueet Pirttisaaren etelärannalla ja Viborgsholmen Pirttisaaren eteläpuolella. Kalvön ympäristössä vapaita rantoja ei käytännössä enää ole. Vapaat rannat ovat vilkkaassa käytössä. Taulukko 1. Rantojen sulkeutuneisuus vyöhykkeittäin, mukana kaikki vapaat rannat. suljetut rannat (m) % vapaat rannat (m) % yhteensä (m) Sisäsaaristo Ulkosaaristo Merivyöhyke asutut SL-alueet Koko alue Taulukko 2: Rantojen sulkeutuneisuus vyöhykkeittäin, mukana vapaat rannat >300 m. suljetut rannat (m) % vapaat rannat >300m (m) % yhteensä (m) Sisäsaaristo Ulkosaaristo Merivyöhyke suljetut SL-alueet Koko alue Kuva 7. Vapaat rannat > 300 m. 15\n19 2.2.6 Luonnonympäristö ja maisema Suunnittelualue koostuu Svartbäckin kylän Kalvön saaresta ja sen itäpuolella olevista saarista, Onaksen kylän pääsaaresta Onaslandetista ja sitä ympäröivistä saarista, Pirttisaaren ja Bodön saarista lähisaarineen sekä Söderskärin saariryhmästä. Suunnittelualueen maapinta ala on noin 1520 ha ja vesipinta ala noin ha. Suunnittelualueella on 130 km rantaviivaa. Rantaviivaan eivät sisälly alle 50 metrin levyisten niemien, saarien tai kapeikkojen rannat. Taulukko 3. Saarten lukumäärät ja koot, vyöhykkeittäin. 50 ha (kpl) ha (kpl) 2-10 ha (kpl) 2ha (kpl) Sisäsaaristo Ulkosaaristo Merivyöhyke Kokoalue Taulukko 4. Rantaviivojen pituudet vyöhykkeittäin. rantaviiva (m) Sisäsaaristo Ulkosaaristo Merivyöhyke Kokoalue Alueelta on laadittu erillinen luonto ja maisemaselvitys, Onaksen saariston luonto ja maisemaselvitys, Suunnittelukeskus Oy, Seuraavassa on lyhyesti kuvattu alueen luonto ja maisemakuvaa. Ilmasto Porvoo kuuluu etelä ja lounaisrannikon ilmastoalueeseen. Tällä ilmastoalueella vuoden keskilämpötila on vajaa +5 C ja kylmimmän kuukauden, helmikuun 8 C. Kesällä meri ei juuri viilennä Uudenmaan saaristoa, joten alueen ilmasto ei sanottavasti eroa kesän osalta sisämaasta. Kasvukauden pituus on noin 170 vuorokautta. Maaperä Onaksen kallioperä on pääosin graniittia. Bodön ja Pirttisaaren kallioperässä on amfiboliittia ja sarvivälkegneissiä ja Pirttisaaressa lisäksi kvartsi ja granodioriittia. Söderskärin alueen saarten kallioperä on kiillegneissiä. Maaperän hallitsevana ominaisuutena on kallioisuus ja ohut moreenipeite. Siellä täällä on hiekkaa ja soraa sekä turvetta. Alueet suot ovat pieniä ja ohutturpeisia. Moreeni verhoaa maaperää ohuesti jättäen kalliokohoumien lakiosat paljaaksi. Jäätikkö on kasannut paksuimmat moreenikerrostumat kallioiden suojapuolella eli niiden kaakkois eteläpuolelle. Vesiolot Suunnittelualue sijaitsee voimakkaasti kuormitetulla Porvoon edustan merialueella. Porvoon edustan merialueeseen vaikuttavat monet tekijät mm. asutus, maatalous ja teollisuus. Vedenlaatu paranee rannikolta merelle päin siirryttäessä. Veden laatu on tyydyttävä alueen pohjois ja keskiosassa, eteläosassa veden laatu on jo hyvä. Maisemakuva ja saaristovyöhykkeet Suunnittelualueen maisema muuttuu selvästi etelästä pohjoiseen avomereltä sisämaahan päin. Pirttisaaren ja Onaksen saaren eteläosasta avautuu merivyöhyke, missä rantojen luonteeseen kuuluvat laakean kallioiset ja kiviset rannat. Saaret ovat puuttomia luotoja ja puusto on harvaa ja kituliasta. Söderskärin ja Långörenin 16\n20 saaristo koostuu pienistä kallioluodoista ja saarista. Onas ja Pirttisaari ympäröivine pikkusaarineen ovat luonnonpiirteiltään kallioisia, mutta varsin reheväkasvustoisia, pienipiirteisten ja sokkeloisen kokonaisuuden muodostava saariryhmä. Saaristo on luonnonolosuhteiden nojalla jaettavissa vyöhykkeisiin, jotka kapasiteetiltaan ja siten sietokyvyltään mm. rakentamistarkoituksiin eroavat toisistaan (Uudenmaan saariston suojelutyöryhmän mietintö 1981). Onaksen saaristoalue jakaantuu seuraaviin vyöhykkeisiin: 1. Merivyöhyke (Söderskär Kalskär Ytterbådan). Tämä on vyöhykkeistä uloin. Sen luonteeseen kuuluvat pienet, puuttomat saaret, sekä kallioiset ja kiviset rannat. Luonto on erityisen arkaa eikä vyöhykkeen maisemaekologinen kapasiteetti ole hyvä. 2. Ulkosaaristo (Pirttisaaren, Bodön, Onaksen ja Kalvön saarten ulko osat ja useimmat pienemmät saaret). Ulkosaariston rajana on metsän esiintyminen. Pieniä saaria on runsaasti, lahtia ja salmia on paljon. Rannat ovat pääasiassa kallio ja kivikkorantoja. Rantaniittyjä on paikoin. Maisemaekologinen kapasiteetti on merivyöhykettä parempi. 3. Sisäsaaristo (Pirttisaaren, Bodön, Onaksen ja Kalvön sisäosat). Tähän vyöhykkeeseen kuuluvat vain isompien suurten saarten suojaiset lahdet. Suojaisissa lahdissa on pieniä hiekkarantoja, rantaniittyjä ja ruovikkokasvillisuutta. Rantarakentamiskapasiteetti on suhteellisen hyvä. Kuva 8. Saaristovyöhykkeet 17\n21 Erillisessä luonto ja maisemaselvityksessä (Onaksen saariston luonto ja maisemaselvitys, 2006, Suunnittelukeskus Oy) luokiteltiin ranta alueet saaristovyöhykkeiden lisäksi kolmeen maisemaekologiseen rantaluokkaan: I Rakentamista ei suositella, II Rantarakentamista tulisi rajoittaa, III Soveltuu rantarakentamiseen ( Liite 4.). Kasvillisuus ja eläimistö Suurempien saarten (yli 10 hehtaaria) metsät ovat pääasiassa matalia kalliomännikköjä ja kuivahkoja havumetsiä, notkelmissa ja alavammilla alueilla tuoreita kuusisekametsiä. Pienemmissä saarissa metsäkasvillisuus on pääosin kalliomännikköä ja kuivahkoa mäntykangasta. Ulkosaarilla metsäkasvillisuutta on vähän ja metsät ovat yleensä kalliomännikköjä. Myös pienialaisia kuusikkoja esiintyy muutamilla saarilla. Lehtoja ja lehtomaisia kankaita on alueella hyvin vähän. Alueen lehdot sijoittuvat Pirttisaareen ja Onakseen. Merenrantaniityt ovat alueella pienialaisia. Laajin merenrantaniitty on Flakaholmenin eteläkärjessä. Hiekkarantoja on vähän ja ne ovat pienialaisia. Laajin hiekkaranta on Björkholmenin länsirannalla. Uhanalaisia ja silmälläpidettäviä kasveja alueelta tavataan vain kirkiruoho, huomionarvoisia lajeja tavataan verikurjenpolvi, keihäsvuohennokka ja keltakynsimö. Alueen linnusto on pääpiirteiltään tyypillistä saaristolinnustoa. Alueelta tavataan tavallisimmat vesilintulajit kuten telkkä, tukkasotka, tukkakoskelo, isokoskelo, haahka, sinisorsa ja haapana. Hieman harvalukuisemmista vesilinnuista alueella pesii kanadanhanhi, pilkkasiipi ja kyhmyjoutsen, myös merihanhi on alueella tavattu. Lokkilinnuista yleisinä esiintyvät kalalokki, harmaalokki, kalatiira ja lapintiira. Kahlaajista yleisimpiä ovat rantasipi ja karikukko. Petolinnuista alueella pesii nuolihaukka ja kalasääski. Nisäkkäistä alueella elävät tyypillisimmät kuten jänis, kettu, metsämyyrä ja metsähiiri. Lisäksi Onaksen alueelta on tavattu saukko ja mäyrä. Harmaahylkeitä Söderskärillä nähdään joka kevät, mutta pysyvää kantaa ei ole. Uhanalaisia ja silmälläpidettäviä eläimiä alueella ovat räyskä, naurulokki, kalasääski, riskilä, selkälokki, kivitasku, teeri ja käki. Kuva 9. Riskilän kosinta Onaksen saaristossa (Kuva Jukka Palmgren). 18\n22 Erityispiirteet ja suojelukohteet Erillisessä luonto ja maisemaselvityksessä (Onaksen saariston luonto ja maisemaselvitys, 2006, Suunnittelukeskus Oy) on käyty läpi ja kuvailtu arvokkaat luonto ja maisema alueet ja kohteet. Luontotietoja on täydennetty Itä Uudenmaan liiton maakunnallisesti arvokkaiden luonnonympäristöinventoinnin 2010 tiedoilla sekä Suomen ympäristökeskuksen OIVA paikkatietopalvelun tiedoilla. Lisäksi on hyödynnetty Långörenin ja Söderskärin saaristojen hoito ja käyttösuunnitelman luontotietoja ja Froste Ahlforsin Pirttisaaren sotilasalueen kasvit inventointia (2006). Seuraavassa on luettelot arvokkaista luontoalueista ja kohteista. Kohdenumero viittaa liitteessä 2 ja osayleiskaavakartalla käytettyyn kohdetunnukseen sekä Onaksen saariston luonto ja maisemaselvityksessä käytettyyn kohdetunnukseen. Taulukko 5. Natura 2000 alueet. Kohde no LK-14 ja LK-33 Nimi Alueen suojelutarkoitusarvot/kuvaus: Lähteet: Söderskärin ja Långörenin saaristo (FI ). Söderskärin ja Långörenin saaristo on myös Ramsar-alue. Ramsarin sopimus on kansainvälisesti merkittävien kosteikkojen ja vesilintujen suojelusopimus. Luontodirektiivissä mainittujen luontotyyppien ja lajien elinympäristöjen sekä lintudirektiivissä mainittujen lajien suotuisan suojelutason turvaaminen. Kansainvälisesti arvokas lintualue (IBA-alue FI 077) Kosteikkojen ja vesilintujen suojelu. 2006, Suunnittelukeskus Oy. Lähde 2: Långörenin ja Söderskärin saaristojen hoito- ja käyttösuunnitelma, metsähallitus Lähde 3: Suomen ympäristökeskus SYKE / OIVA. Lähde 4: Suomen kansainvälisesti tärkeät lintualueet (IBA). Söderskärin ja Långörenin saaristo on myös mukana Itämeren eli Helsingin suojelusopimuksessa (HELCOM) Itämeren kuormituksen vähentäminen, meriluonnon suojeleminen ja monimuotoisuuden säilyttäminen. Yhtenä suosituksena merirannikkoalueiden suojelualueet (BSPA) Kuva 10. Söderskärin saaristoa. 19\n23 Taulukko 6. Suojelualueet. Kohde no Nimi ja perustamissäädös. Alueen suojelutarkoitus/arvot/kuvaus: Lähteet: LK-33 LK-14 Söderskärin luonnonsuojelualue. Rauhoitettu Uudenmaan lääninhallituksen päätöksellä No 789/ , YSA. Vesialueen suojelumääräyksiä on muutettu Uudenmaan ELY -keskuksen päätöksellä (UU- DELY/194/07.01/2010) merilintujen elinolosuhteiden turvaamiseksi. Långören saaret ja luodot. Långörenin luonnonsuojelualue: Asetus eräiden erityisten luonnonsuojelu-alueiden muodostamisesta /339, asetusmuutos Linnuston suojelu. Linnuston suojelu koko saaristossa sekä myös kasvillisuuden ja harjumuodostelman suojelu Långörenin saarella 2006, Suunnittelukeskus Oy. Lähde 2: Långörenin ja Söderskärin saaristojen hoito- ja käyttösuunnitelma, metsähallitus Lähde 3: Suomen ympäristökeskus SYKE / OIVA ympäristö- ja paikkatietopalvelu, 2006, Suunnittelukeskus Oy. Lähde 2: Långörenin ja Söderskärin saaristojen hoito- ja käyttösuunnitelma, metsähallitus Lähde 3: Suomen ympäristökeskus SYKE / OIVA ympäristö- ja paikkatietopalvelu, LK- 14B Sandkallanin Stora Kölhällenin hylkeiden-suojelualue.valtioneuvoston asetus hylkeidensuojelusta 736/2001 Hylkeiden, erityisesti harmaahylkeen, suojelu, tutkimus ja kantojen seuranta sekä merellisten luontotyyppien seuranta 2006, Suunnittelukeskus Oy. Lähde 2: Långörenin ja Söderskärin saaristojen hoito- ja käyttösuunnitelma, metsähallitus Lähde 3: Suomen ympäristökeskus SYKE / OIVA ympäristö- ja paikkatietopalvelu, LK-34 Stora Fårholmenin suojeltu saari- ja luotoryhmä (Fårholmsklobben, Långören ja Fårholmshällarna). Ykstyisomistuksessa. Rahoitettu 1982 ja rajoja muutettu Linnuston suojelu. 2006, Suunnittelukeskus Oy. Lähde 2: Suomen ympäristökeskus SYKE / OIVA ympäristö- ja paikkatietopalvelu, LK-41 Pirttisaaren hiekkaranta. Uudenmaan ympäristökeskuksen luontotyyppipäätös Hiekkaranta. Luonnosuojelulain 29 mukainen suojeltu luontotyyppi. Lähde 1: Suomen ympäristökeskus SYKE / OIVA ympäristö- ja paikkatietopalvelu, Taulukko 7. Muut luonnonsuojelullisesti merkittävät kohteet. Kohde no Nimi Alueen lyhyt kuvaus ja arvot: Lähteet: LK-4 Flakaholmenien merenrantaniitty Edustava merenrantaniitty. Luonnosuojelulain 29 mukainen suojeltu luontotyyppi 2006, Suunnittelukeskus Oy. Lähde 2: Itä-Uudenmaan liiton luontoselvitys LK-7 Onas, Mosskärret Pieni suokokonaisuus ja laskupuro. Kasvillisuudeltaan merkittävä. Metsälain mukainen erityisen tärkeä elinympäristö. LK-8 Onasviken lehto ja merenrantaniitty Tervaleppälehto ja merenrantaniitty. Tervaleppälehto metsälain mukainen erityisen tärkeä elinympäristö. Merenrantaniitty on luonnosuojelulain 29 mukainen suojeltu luontotyyppi. LK-10 Onaslandet, Gloet Järviruokovaltainen pieni flada, lähes umpinainen merenlahti, jolla on vain ajoittainen yhteys mereen. Tervaleppävaltainen reunapuusto. Reunametsä on osin luhtametsää.vesilain mukainen suojeltava flada. Luhtametsä on metsälain mukainen erityisen tärkeä elinympäristö. 2006, Suunnittelukeskus Oy. Lähde 2: Itä-Uudenmaan liiton luontoselvitys , Suunnittelukeskus Oy. Lähde 2: Itä-Uudenmaan liiton luontoselvitys , Suunnittelukeskus Oy. Lähde 2: Itä-Uudenmaan liiton luontoselvitys LK-11 Onaslandet, Glosholmenin flada ja tervaleppämetsä Pieni flada ja siihen liittyvät tervaleppäluhta sekä -tulvametsä. Alueeseen liittyy myös merenrantaniitty.luhta on metsälain mukainen erityisen tärkeä elinympäristö. Vesilain mukainen suojeltava flada. 2006, Suunnittelukeskus Oy. Lähde 2: Itä-Uudenmaan liiton luontoselvitys LK-20 Bodön merenrantaniitty Bodön ja Lilla Bodön välissä oleva koko kannaksen levyinen matala ja korkea kasvustoinen merenrantaniitty. Luonnosuojelulain 29 mukainen suojeltu luontotyyppi. LK-30 Lervikenin lehto ja luhta Rannikkoalueelle ominainen tulvavaikutteinen tervaleppämetsikkö sekä kiiltolehtipajuluhta. Luonnosuojelulain 29 mukainen suojeltu luontotyyppi. Metsälain mukainen erityisen tärkeä elinympäristö. LK-31 Pörtövikenin rantalehto Rantalehto. Metsälain mukainen erityisen tärkeä elinympäristö 2006, Suunnittelukeskus Oy. 2006, Suunnittelukeskus Oy. Lähde 2. Uudenmaan ympäristökeskus. Lausuntopyyntö suojellun luontotyypin alueen rajaamisesta, Pirttisaaren tervaleppäkorpi Dnro UUS-2006-L , Suunnittelukeskus Oy. 20\n24 Taulukko 8. Muut luonnonsuojelullisesti arvokkaat kohteet. Kohde no Nimi Alueen lyhyt kuvaus ja arvot: Lähteet: LK-1 Kalvön, Kistörenin luotoryhmä Paikallisesti arvokas luotoryhmä. Eläimistöltään (linnusto) merkittävä kohde (mm. harmaalokki, kalalokki, tiira). 2006, Suunnittelukeskus Oy. LK-2 Kalvön, länsipuoli, Timmervikin nimetön luoto Pieni luoto. Paikallisesti arvokas. Eläimistöltään (linnusto) merkittävä kohde (mm. naurulokki, kalatiira, kalalokki, haapana ja tukkasotka). Maakuntakaavassa SL-kohde. 2006, Suunnittelukeskus Oy. Lähde 2:Uudenmaan liitto, voimassa oleva maakuntakaava. LK-3 Björkholmen lounaiskärki Kallioinen ja hiekkarantainen niemenkärki ja siihen liittyvä pieni luoto. Eläimistöltään (linnusto) merkittävä kohde (mm. kalatiira, kalalokki, rantasipi, ja tukkasotka). 2006, Suunnittelukeskus Oy. LK-38 Björkholmen Björkholmen on Itä-Uudenmaan saaristossa harvinaislaatuinen, isohko (46 hehtaarin kokoinen), täysin rakentamaton saari. Saaren läntisimmästä osasta itäisimpään osaan ulottuu koko etelä lounaisrannan kattava, yli puolentoista kilometrin pituinen, kivikoiden ja rantaniittykasvillisuuden, paikoin hiekkarantojen luonnehtima ranta (mahdollinen luonnonsuojelulain mukainen suojeltava luontotyyppi). Metsät ovat kallioilla koskemattomia, muualla melko voimakkaasti metsänhoidollisesti käsiteltyjä. Lisäksi saarella sijaitsee luonnontilainen suoalue. Rakentamattomuuden ansiosta osa luontotyypeistä on säilynyt edustavina. Uhanalaiset luontotyypit: Itämeren kasvipeitteiset moreeni-, kivikko- ja lohkarerannat (NT), hiekkarannat (EN), isovarpurämeet (NT), tupasvillarämeet (NT). Seudullisesti arvokas. 2006, Suunnittelukeskus Oy. Lähde 2: Itä-Uudenmaan liiton luontoselvitys LK-5, LK-6 Fåfänghällarna Seudullisesti/paikallisesti arvokas luotoryhmä. Eläimistöltään (linnusto) merkittävä kohde (mm. harmaalokki,merilokki, kalatiira, kalalokki kivitasku). 2006, Suunnittelukeskus Oy. Lähde 2: Itä-Uudenmaan liiton luontoselvitys LK-39 Fåfängholmen Fåfängholmen on 45 hehtaarin laajuinen, yhtä kotarakennelmaa lukuun ottamatta rakentamaton saari. Saaren merkittävimmät luontoarvot ovat vahvasti sidoksissa maisemallisesti erityislaatuisiin kalliomuodostumiin. Koillisessa sijaitsee saaren ainoa mainittava rantaniitty. Luontotyypit: Rantakalliot ja -kivikot, kalliot ja kivikot, kalliometsät ja kalliojyrkänteiden alusmetsät. Uhanalaiset luontotyypit: Itämeren kasvipeitteiset moreeni-, kivikko- ja lohkarerannat (NT). Seudullisesti arvokas. 2006, Suunnittelukeskus Oy. Lähde 2: Itä-Uudenmaan liiton luontoselvitys LK-9 Linholmenin, Risholmenin ja Langön välinen vesialue Vesilintujen lepäily- ja ruokailualue. 2006, Suunnittelukeskus Oy. LK-12 ja LK- 40 Onaslandet, Onaksen eteläosa Onaksen eteläosassa on monipuolinen luontokokonaisuus. Kluuvilampi, metsäkorte- ja muurainkorpi, merenrantaniitty, maisemakalliot, rantakalliot ja -kivikot. Vesilain mukainen suojeltava flada. Seudullisesti/paikallisesti arvokas. 2006, Suunnittelukeskus Oy. Lähde 2: Itä-Uudenmaan liiton luontoselvitys LK-13 Rönnskär Kallioinen maisemallisesti kaunis ulkosaaristonsaari. Eläimistöltään (linnusto) merkittävä kohde (mm. harmaalokki, kyhmyjoutsen, merilokki, riskilä). Saari kuuluu IBA -alueeseen (FI077, Porvoon ulkosaaristo. Suomen kansainvälisesti tärkeät lintualueet) ja FINIBA -alueeseen (Kansallisesti tärkeät lintualueet, FINIBA , Itäisen suomenlahden saaristo). 2006, Suunnittelukeskus Oy. Lähde 2: Suomen kansainvälisesti tärkeät lintualueet (IBA) ja Kansallisesti tärkeät lintualueet (FINIBA) 21\nONAKSEN SAARISTON OSAYLEISKAAVA LÄHTÖKOHDAT 28.2.2008\nONAKSEN SAARISTON OSAYLEISKAAVA LÄHTÖKOHDAT 28.2.2008 1. JOHDANTO 1.1. Suunnittelualue 1.2. Osayleiskaavan tarkoitus 1.3. Osayleiskaavatyön vaiheet ja osallistuminen 2. OSAYLEISKAAVAN LÄHTÖKOHDAT, NYKYTILANNE\nONAKSEN SAARISTON OSAYLEISKAAVA KAAVASELOSTUS EHDOTUS 16.6.2015 PORVOON KAUPUNKI KAUPUNKISUUNNITTELU\nONAKSEN SAARISTON OSAYLEISKAAVA KAAVASELOSTUS EHDOTUS 16.6.2015 PORVOON KAUPUNKI KAUPUNKISUUNNITTELU Porvoon kaupunki ONAKSEN SAARISTON OSAYLEISKAAVA, ehdotus 16.6.2015. 1. JOHDANTO 1.1 Suunnittelualue


HSL houkuttelee uusia matkustajia maksuttomilla matkoilla – VICTORIA MEDIA\nHSL kannustaa ottamaan kevätlomaa autoilusta ja tarjoaa autoilijoille kahden viikon kyydit maksutta. Kampanjalla pyritään houkuttelemaan uusia matkustajia joukkoliikenteen käyttäjiksi. Mitä suurempi osa matkoista tehdään joukkoliikenteellä, sitä ruuhkattomampaa, sujuvampaa ja turvallisempaa liikenne kaikkiaan on.\nKampanjan aikana 8.4.–12.5. autoilijat voivat tilata netistä matkakortin maksutta. Postitse toimitettavaan korttiin on ladattu 14 päivän kausilippu. Edun arvo on 55,10–77,50 euroa. Sitä tarjotaan uusille asiakkaille eli sellaisille HSL-alueen asukkaille, joilla ei ole ennestään HSL:n henkilökohtaista matkakorttia tai jotka eivät ole käyttäneet korttiaan kolmeen vuoteen.\n”HSL:llä on nyt noin 800 000 aktiivista matkakorttiasiakasta. Kampanjan tavoitteena on kasvattaa matkakorttiasiakkaiden määrää useilla tuhansilla ja saada uudet asiakkaat myös jatkossa käyttämään säännöllisesti matkakorttia joukkoliikenteessä. Matkakortilla matkustaminen tulee selkeästi edullisemmaksi kuin kertalipulla”, toteaa HSL:n viestintäjohtaja Mari Flink.\nKampanja on osa HSL:n uusasiakashankintaprojektia, joka on mukana kokeiluhankkeena ympäristöministeriön Kestävän kulutuksen ja tuotannon KULTU-ohjelmassa. HSL:n projektissa luodaan uusiasiakashankintaan uudenlaisia toimintamalleja, joilla pyritään vaikuttamaan ihmisten kulkutapavalintoihin. Lisäämällä joukkoliikenteen käyttöä vähennetään yksityisautoilun aiheuttamia haitallisia ympäristövaikutuksia, kuten päästöjä, ruuhkia ja melua.\nUusasiakashankinnassa etu suunnataan uusille asiakkaille. Kausilippua käyttävät kanta-asiakkaat matkustavat koko ajan alennettuun hintaan, sillä kuntien subventio kattaa keskimäärin 50 prosenttia HSL-lipun hinnasta.\n”Lisäksi olemme aloittaneet kanta-asiakkaille tarkoitetun asiakasohjelman kehittämisen. Se on tarkoitus lanseerata vuonna 2015 ennen Kehärata- ja Länsimetrohankkeiden valmistumista”, kertoo Mari Flink.\nPääministeri Katainen Lissaboniin\nPoliisihallitus: Passien myöntäminen ei ole mahdollista tiistaina 9.4. klo 9-12