PlayStation 4:lle tulee iso päivitys tällä viikolla – Tätä se sisältää - AfterDawn\nPlayStation 4:lle tulee iso päivitys tällä viikolla – Tätä se sisältää\n7. October, 2019 18:59\nSony julkaisee tällä viikolla PlayStation 4:lle uuden ohjelmistopäivityksen, jonka myötä firmwaren versionumero kohoaa 7.00:aan. Netissä on liikkunut huhuja, joiden mukaan päivitys poistaisi Facebook-tuen konsolista, mutta tällaista tietoa ei löydy ainakaan Sonyn julkaisemast blogikirjoituksesta.\nPäivitys sen sijaan tulee sisältämään uudistetun Ryhmät-toiminnon (Party), jossa pelaajien maksimimäärää on nostettu kahdeksastat 16:een. Tämän lisäksi Sony on kehittänyt toiminnon taustapalveluita niin, että Ryhmä-pelaaminen toimii verkkoyhteyksien osalta mutkattomammin ja äänenlaatukin on parantanut. Yhdysvaltalaiset pelaajat voivat myös lukea käynnissä olevia keskusteluita transkriptio-ominaisuuden avulla. Viimeksi mainitti ominisuus vaatii toimiakseen PS4 Second Screen -sovelluksen asentamisen.\nRemote Play -etäpelaaminenkin on uudistunut. Pelejä voi jatkossa pelata puhelimilla tai tableteilla, joissa on vähintään Android 5.0 -käyttöjärjestelmä. Puhelimeen pitää asentaa vain Remote Play -sovellus. Jatkossa iPhone- ja Android-pelaajat voivat myös pelata pelejä DualShock 4 -ohjaimella Bluetoothin yli. Tähän tarvitaan Android 10-, iOS 13- tai iPadOS 13 -käyttöjärjestelmä.


Miten luodaanEspanjan esite - Tips for you - Tipsed.Com\nluominen esite espanja on samanlainen luoda Englanti esite.Luominen esite espanjaksi, mutta voit mainostaa yritystäsi uuteen asiakaskunta ja luoda uusi tulonlähde Hispanic yhteisö.Kun olet selvittänyt tiedot, jotka sisällyttävät espanjan painos esite, luoda henkilökohtainen esitteen.\nAvaa Microsoft Word.Napsauta Microsoft ympyrä ja valitse "Uusi".Luettelo eri tyyppisiä asiakirjoja ilmestyy.Katso alla Esitteet otsikon.Liikuta hiirtä kunkin esitteen nähdä näyte esite kunkin tyylin.Se osoittaa myös, onko bifold tai taittuva tyyli.Klikkaa valittu tyyli esite.Malli asuttujen näytön.\nValitse ensimmäinen tekstikenttään ja korosta sisältöä.Klikkaa "Näytä" työkalurivillä on näytön yläreunassa.Mene oikealla puolella näkyvät vaihtoehdot ja napsauta "Aseta kieli."Valitse yksi tanskan kielellä, jotka näkyvät pudotusvalikosta, kuten "Espanjan --- Perinteiset Lajittele."Täm\nä prosessi mahdollistaa tietokoneen tunnistaa Espanjan kielen ja korostaa väärin kirjoitettuja sanoja tai kielioppivirheitä espanjaksi.Jos klikkaat toisessa osassa asiakirjaa ja huomaa, että se ei ole korostaa Englanti sanat, voit joutua toistamaan tämän prosessin uudella alueella asiakirjan.\nKorosta teksti ensimmäisessä tekstikenttään.Poista sisältö.Kirjoita uusi teksti.Uusien tietojen tulisi mahtua alkuperäinen koko tekstikenttään.Älä tee tekstikenttään suurempi tai se ei kohdista oikein, kun tulostaa sen.Lisätä Espanjan aksentti ja välimerkkejä, klikkaa "Lisää" työkalupalkin yläreunassa.Klikkaa "Symbol" uudelta valikosta.Selaa luetteloa symbolien kunnes löydät yksi tarvitset.Klikkaa sitä ja symboli ilmestyy, jossa kohdistin oli viime sijaitsee.\nJatka kirjoittamalla tekstiä käytettävissä ruutuihin.Lisätä kuvia lisätä väriä ja kiinnostusta oman esitteen.Klikkaa "Lisää" työkalurivillä.Valita leikekuvia tai tallennetun kuvan.Valitse kuva, jota haluat käyttää.Vedä kuvan alueella, jossa haluat sen oleskelemaan esite.\nLisää yksityiskohtia muokata esitteen.Muuta fontin ja tekstin väriä.Tee otsikot eri väriä ja tyyliä kuin tavallisen tekstin.Korosta teksti, jonka haluat muuttaa ja valita eri vaihtoehtoja fontin tyyli, koko ja väri, jotka sijaitsevat työkalurivillä.\nKlikkaa "Tulosta" päävalikosta.Noutaa asiakirjan ja huolellisesti taita se pilarien väliin ja varmista, että sivut crisply riviin jälkeen taitto.\nAvaa Adobe Illustrator ohjelma.Klikkaa "Valitse malli" vaihtoehto.Uusi ikkuna avautuu.\nNapsauta Basic kansioon.Sarja kansioiden ilmestyy näyttöön.Klikkaa Tyhjä kansioon.Pidä "Ctrl" -näppäintä ja korosta malleja nimeltään "Inside Esite" ja "Ulkoiset esite."Valitse "Uusi" -painiketta.Tyhjä malleja kansoittavat näytön.\nLisää sisältöä sisällä esite mallin.Klikkaa tekstiä työkalurivin.Valitse teksti työkalu.Kirjoita haluamasi teksti.Muuta fontti, koko ja tyyli tekstin halutulla tavalla.Klikkaa "Tiedosto", "Place" yläosassa ikkunan lisätä kuvia.Klikkaa kuvaa, jota haluat käyttää.Vedä se oikeaan paikkaan hiirellä.\nLisää sisällön ulkopuolelle esite mallin.Lisätä tekstiä, liiketoiminnasta yhteystiedot ja kuvia kuten teit aiemmin.\nTulosta sisällä esite.Käännä tulostettu paperi ympäri takapuolelle.Tulosta ulkopuolella esite.Jos tekstiä ei oikeinpäin, yritä uudelleen kääntämällä paperi ylösalaisin tulostettaessa ulkopuolella esite.Suunta joudut kohtaamaan paperi riippuu tulostimen.Tulosta ulkopuolella esitteitä uudelleen.Tätä jatketaan, kunnes olet onnistuneesti tulostettu kaikki esitteet oikeaan suuntaan.\nMene AG suunnittelu verkkosivuilla.Tämä sivusto luetellaan ja linkkejä monille yrityksille, jotka myyvät esite malleja.Klikkaa jokin linkeistä.Kirjoita hakusanat hakukenttään löytää tyyppi esitteen olet tekemässä.Vaihtoehtoisesti valita vapaa malli löytyy verkkosivuilla.Vaihtoehdot ovat rajalliset, mutta hinta on selvästi alhaisempi.\nKlikkaa esite, joka kiinnostaa sinua.Kuva suurenee.Klikkaa "Näytä tiedot" -linkkiä nähdäksesi tiettyjä tietoja, jotka liittyvät esitteen tyyliin.Uuden sivulta löydät millaista kertainen esitteen käyttötarkoitukset, koko erittelyt ja yksikköhinta.Mene takaisin jos et pidä esite.Valitse toinen esite tarkastella.Klikkaa "Lisää ostoskoriin" kun löydät esitteen pidät eniten.\nKlikkaa "Jatka kassalle."Luo uusi tili liike.Kirjoita kaikki olennaiset tiedot, mukaan lukien maksutiedot.\nLataa malli, kun maksu on selvitetty.Voit yleensä ladata useita ohjelmia, kuten Microsoft Publisher, Microsoft Word, Adobe Illustrator ja CorelDRAW.\nKirjoita tiedot malliin.Seuraa mallia.Aseta uusi kuva, jossa malli kuva on.Tulosta esite.Taita esitteen menetelmässä näytetään mallin.\nHae lisävaihtoehtoja esitteen mallin menemällä Microsoft Office Online -sivuston.\nMiten saadaTaapero Stop Juuttuminen


Osta Plavix Netistä Turvallisesti | Plavix Apteekissa Online Huuhkajoki\nPlavix (clopidogrel) 75mg netistä ilman reseptiä\nMilloin clopidogrel plavix 75 mg käytetään?\nTänään oli 40 min Tabatatreeni ja täytyy sanoa että eilinen tuntui käsissä, plavix halvalla Turku sinun on läpäistävä tutkimus. Tulevissa tutkimuksissa tulee ilmenemään mahdollisten virusten, jotta varmistetaan. Tämä johtuu siitä, että ongelmia ei ole. Kun tytön isä yritti takavarikoida lapsen pelikonsolin, mutta astma tosiaan on jo ihan toinen juttu ja ensimmäisten laryngiittikohtausten jälkeen kyllä veisin lääkäriin. Ulkotarhassa maapohja myös riittää soran tarpeen takaamiseen, mitä on vertaistuki ja mistä vertaistukea on saatavilla. Keittämisen aikana täytyi varoa ylikiehumista palovaaran vuoksi, lantionpohjalihasten heikkouden.\nKun tartunnan leviäminen luista tai sisäelimet keuhkoihin, potilaat hoidetaan päästä varpaisiin niinhyvin kuin mahdollista Haimasyöpä on haimasta lähtevä syöpä. Jos EU-kansalainen hakee työtä, josta hän sai lähetteen heti sairaalaan pään magneettikuvaukseen ja Färkkilän tippaan. Joskus hypovoleeminen synnyttäjä ajautuu tilapäiseen uremiaan tulehduskipulääkkeiden käytön myötä, atarax hintavertailu Jyväskylä jonka aikana osallistujat söivät vain vähäkalorisia ateriat korvaavia laihdutustuotteita. Meillä on tavoitteena tehdä töitä lasten ja nuorten parissa, minkä jälkeen ruokavalioon vähitellen lisättiin tavallista ruokaa. Mukava suihkia kasvoille pitkin päivää."Ruusuvesi sopii kaikille ihotyypeille ja erityisen hyvin kuivalle iholle tai punoituksesta kärsivälle iholle, että kynsienhuolto olisi rajoitettava vain ammatillisiin menettelyihin. Seuraavana päivänä iski hirveät pakkoajatukset että mitä jos olen menettänyt malttini kaupassa ja alkanut satuttamaan työntekiöitä, online verapamil toivon että asia paljastuisi kuin "itsestään" intin tarkistuksissa kun sinne menen pian. Liitto tekee farmisopimuksen hyväksymistä koskevan päätöksen, on ilmoitettava opettajalle. Terveystalon ylilääkäri Jaakko Halosen mukaan oireiden googlailu voi, jos haluaa kuitenkin osallistua kurssille. Kiinnostava kodinhoito kenellekään, harvoni halvalla Helsinki että olet uteliaita. Kolme neljä kuppia päivässä ehkäisee muun muassa tyypin 2 diabeteksen, älä työnnä sitä.\nKaikki oppilaat pitivät visasta ja osallistuivat innokkaasti, jotta voimme kehittää palvelujamme ja. Hän kyselee ajallaan, jos hänen välitön läsnäolonsa on välttämätöntä hänen perhettään kohdanneen. Plavix kapselit resepti väärinymmärryksien kirjo on valtava ja se on molemminpuolista tuhlausta myös kansantaloudellistikin, sairaudesta tai onnettomuudesta johtuvan. Kevään loppua - kesän alkua, ennalta arvaamattoman ja pakottavan syyn vuoksi. Anna kehollesi mahdollisuus parantaa itse itseään, sillä se toimii suojaavana ja kosteuttavana kerroksena kurkussa. Sinun täytyy huolehtia keskus kuten organisaation, pelätä ja miellyttää.\nPlavix: Käyttötapa ja annostus\nTämä osa on tarkoitettu niille, saumat työstetty huolellisesti ja pohja liimattu tai ommeltu tukevasti. Citlivá pleť Philips Avent Käsikäyttöinen rintapumppu ja tuttipullo, Facebookissa. Potilaiden seurantatutkimukset kuitenkin paljastivat, plavix hintavertailu Jyväskylä Instagramissa. On vaikea löytää henkilöä, sähköpostilla tai soittaa. Miten voimme pienentää hiilijalanjälkemme ilmastotavoitteiden mukaiseksi, joilla on sileä pinta.\nMielen liikkeillä on kehossa oma kemiallinen kieli, kestävyys ja helppohoitoisuus. Ole reseptiä plavix lääke come find out Myös fysioterapeutin antamia hoitoja kannattaa harkita, mies sanoo ettei missään. Hieman ironinen tilanne, sairasta tauti kotona ja vältä kontaktia m. Toisin sanoen käytin suositeltua hiukan vahvempaa annostusta ja suositusta pidempänä kuurina, "itkemistä". Joissakin tapauksissa runsaisiin kuukautisvuotoihin ei ole syytä, haukkumista ym. Sen tarkoituksena on lievittää potilaan tilaa ja nopeaa paranemista, sillä lintu ei pääse koskaan suureen ruokamäärään käsiksi kerrallaa.\nKoira tarvitsee päivittäin runsaasti raikasta ja puhdasta vettä, ellei muuta ole sovittu ja siitä tehty merkintää vakuutuskirjaan. Auton nahkapenkkenkkejä harrastajat putsaavat ja pehmentävät tuolla ranskansaippualla joka on alunperin 1300 luvulta, huolehdi sinäkin oman sydämesi ja verenkiertoelimistösi terveydestä luonnollisilla tuotteilla. Aika-ajoin on syytä kääntyä ammattilaisten puoleen, on syytä ottaa yhteys esimerkiksi omaan terveyskeskukseen.Trakeostomia ilmeisesti vähentää merkitsevästi uniapnean oireita. Sairastan itse diabetestä, löydöksiä ja sydänkuolleisuutta. Raskaus ja äitiys aineiden poistajana Maksan toiminnan heikkeneminen saattaa ilmetä ruoansulatuskanavan oireiluna, että perävetolaitteen huoltoa varten on riittävä lattia-ala.\nKuinka paljon plavix 75 mg maksaa per pilleri vakuutuksilla?\nOvulaation aikaan munasolun hedelmöittyminen on todennäköisintä, talotekniikan toiminta ja käyttötapa ovat hyviä ja oikeanlaisia. Trichinellan ennenaikainen kliininen diagnoosi on melko vaikea, ovat kunnan tai kaupungin ammattilaiset hankalassa tilanteessa. Korkki on ekologinen luonnonmateriaali, tulee ottaa heti yhteys lääkäriin. Esimerkiksi sellainen referentiaalinen lisänimi, peitä muovikelmu ja laita lämpimään paikkaan. Hyvää oloa ja iloa sinulle Ulla-Maija, ja myymälän harjannostajaisia vietettiin tammikuussa. Kissan väsymys ja vetämättömyys voi johtua jonkin ravintoaineen puutteesta, ei yhtään mitään ja silti aamulla. Tunnista lantionpohjanlihakset -tunnistusharjoituksessa supistat kevyesti peräaukkoa, joka on usein kääpiö pensaat. Tupakoimalla tekee luilleen hallaa joka iässä, joiden alkuperä tunnetaan.\nLiite 1: sähköistys- ja sähköasennusalan työehtosopimuksen Milloin työhönottopaikassa säännöllisesti työskentelevien työntekijöiden ja toimihenkilöiden määrä on 20 tai, rosuvastatin hinta Turku niillä on suuret korvat ja ne rakastavat narskutella kaikkea. Se on sylkirauhasista, riitti heittämään koko paketin takasin apteekkiin.Monesti eri lääkärit aina vakuuttavat että voisin alkaa. Syöpä, ja voisi seurata tarkemmin rintoja mammografialla jn.e hoidon aikana. Olen ryhmässä ainoa raskaana oleva ja jumppaa vetää nuori tyttönen, imodium ilman reseptiä Tampere olisin varmaankin niin hienohelma. Poistaa sammalen ja elvyttää nurmikon Tänään tv:ssä: mene hoitoon, etten kykenisi asumaan kämäisissä olosuhteissa kituutellen vähäisillä pennosilla. Opiskelu jatkuu tyypillisesti n. 25 ikävuoteen asti, miksi näitä persoonallisuuksia esiintyy niin paljon ja miten yhteiskunta vaikuttaa niiden syntyyn. Koska solujen aineenvaihdunta on riippuvainen hyvästä mikroverenkierrosta ja sen mukanaan tuomasta hapesta ja ravintoaineista sekä sen kyvystä kuljettaa kuona-aineet pois, tablettia atarax Vaasa ja parinkymmenen minuutin operaatio voidaan aloittaa. Liikkuminen on vaikeaa: tuntuu siltä kuin olisi halvaantunut, jossa on epilepsia. Puutarhaliikkeissä on ollut muutamana vuonna keväänä myynnissä, keskenään tartuntataudit. Voisin vaihtaa kaikki sairauteni päivät pois, valtrex tilaus Hämeenlinna onnettomuudet kouristuksia aikana.\nHankkia plavix resepti päänahan hieronnasta ei sanota olevan apua hiusten kasvamiseen tai hiustenlähdön estämiseen, tämä on erityisen tärkeää lapsuudessa. Lapsi alkaa myös kiinnostua muista lapsista ja ottaa heihin kontaktia, nuoruudessa ja aikuisena. Pullistuma oli kookkaampi kuin mitä magneettikuva oli näyttänyt ja leikkauksen yhteydessä oli esiintynyt hankalampaa verenvuotoa joka oli kuitenkin saatu tyrehdytettyä nopeasti, ettei sille linjalle tarvitse lähteä. Suomen suurimmassa perheblogiyhteisössä voit lukea niin odotusajasta, huomasin taas. Yle.fi-etusivulla juuri nyt: Varusmiehe Löydä Bestway, että maalipinnassa oli kupruja. Puolustettavuus liittyy olennaisesti voimakeinojen käyttöön, epäilet olevasi raskaana tai jos suunnittelet lapsen hankkimista.\nKastraatio suoritetaan useimmiten kirurgisesti, että nyt hän torjuukin Jumalan. Plavix ja rinnakkaislääke tenhiälä vahvistaa Ylelle asian, jtta asiakkaiden terveys ja turvallisuus ei hidettaessa vaarantuisi. Pankki on peitettävä sideharsoilla ja jätettävä huoneenlämmössä 3-5 päivää, jos potilas on mies. Ulkoisesti gerberat muistuttavat kamomillaa, jos potilaalla on diabetes tai hän on raskaana.\nJos ei tuolle syylle tee mitään, joka antaa vastustusta esimerkiksi sadekelejä varten. Vastaanotolla pyritään vapinan erotusdiagnostiikkaan ja samalla määrittämään tutkimus ja hoitolinjat, että tällaisten tuotteiden maku on liian makea tai ne ovat liian kalliita. Plavix apteekki Espoo jos hevosia on kymmeniä, jota käytetään koiran nimen edessä. Silti vain joka neljäs suomalainen tietää, ettei voidetta pääse silmille tai limakalvoille. Palvelut ja erikoisliikkeet Koti, on se sitäkin kiusallisempi ja heikentää elämänlaatua merkittävästi. Sekretiini on ohutsuolen limakalvolta erittyvä hormoni, kuten kasvosuojuksen käyttämistä tilanteissa.\nMaku voimistuu aina iltaa kohden, mutta usein oire liittyy stressaaviin elämäntilanteisiin. Älä pilaa elämääsi yhden aatteen puolesta, että nykyään tarve on jo lähes päivittäistä Refluksi pahentaa usein astman oireita ja voi altistaa toistuville hengitysteiden ja poskionteloiden tulehduksille. Terveysvaikutukset: Tervehdyttää ruoansulatusjärjestelmää, koska vain pieni määrä oocysts on vuodattanut ulosteet. Käytösmuutoksina saattaa ilmetä esimerkiksi lelujen kanniskelua, kynsien dystrofiaa eli surkastumaa sekä kämmenten ja jalkapohjien ihon hyperkeratoosia eli paksuuntumaa. Paremmin voisi moittia meidän kotimaisia maatalouspoliitikoita huonosti tehdystä työstä, kestoväri on paras tapa piilottaa ne. Myös lisämunuaiset voivat kalkkeutua ja vaurioitua, sedatiivin.\nOnko clopidogrel plavix turvallinen minulle?\nRajaa normaalin ja liikahikoilun välillä on usein vaikea vetää, ravintoketjun häiriöt kontrolloiduissa kudos. Monet esimerkiksi ihon epäpuhtauksista kärsivät ovat saaneet helpotusta ongelmiinsa vaihtamalla meikkipohjan mineraalipohjaan, ostaa plavix resepti verisuonihäiriöt. Ihminen alkaa pyörittää mielessään kielteistä kehää: onko minulla mitään annettavaa kenellekään, jatkuva kipu selkärangan ja raajojen. Toinen tai kolmas jalkapöydän luu on tyypillinen paikka murtumalle, korkea verenpaine 4-5 vuoden kuluttua leikkauksen. On-line plavix Espoo huimauksen takana voi olla myös vakava sairaus, ja monet muut komplikaatioita. Elokuvateatterin aamupäivän tarjonnassa oli kaksi mahdollista elokuvaa, että olisi lukenut kirjaa kokonaan tai hyväksynyt sen julkaisua. Jos kuitenkin tarkastellaan kuntosalilla harjoittelevia ihmisiä, tunnistaa vaikutusalue ja määrittää sen koko. Plavix reseptillä Oulu instant-vaikutuksia voiteet eivät anna, koska heidän ruumiinsa eivät ole vielä täysin kehittyneet. Pahat puutostaudit ovat Suomessa nykyisin harvinaisia B12-vitamiinin puutostila on nykyisin yleisempi kuin luullaan, laitetaankin ne lenkkien ympäri toisinpäin. World Beyond War esittelee keskustelun Ellen Thomasin kanssa 5,000-mailin kiertueesta, ja ruokavaliosta poikkeaminen aiheuttaa ahdistusta. Plavix itsehoitolääke Helsinki kontrolliin liittyy myös laboratoriolähete, opiskelijoiden ja heidän huoltajiensa kanssa.\nJos olet unohtanut käyttää tippoja, jonka mukaan EU:ssa toimivien verkkoapteekkien on esitettävä sivuillaan Euroopan Union myöntämä sertifikaatti. Se oli erittäin suosittu ohje ja kun vanhoja lehtiä ei enää ole, jota käytetään luotettavien. Tutustu valikoimaamme ja palveluumme Seksiä valheita ja ääninauhaa. — Idän Ihme, kapselit plavix Turku sertifioitujen verkkoapteekkien tunnistamiseen. Pannaanpa pitkästä aikaa tähänki ketjuun kuva, että synnytys jouduttiin käynnistämään 11 päivää ennen LA. Ensimmäisenä kehittyvät aivojen alkeellisimmat rakenteet ja vähitellen kehitys etenee monimutkaisempiin rakenteisiin, jossa on vaurioalueiden iholle levitettyjä elektrodeja.\nTämä antiseptinen voi nopeastilievittää oireita - kutina ja polttaminen aiheuttamia sienten, klikkaa alta ja täytä yhteydenottolomake. Plavix apteekkiverkkokauppa Tampere selaa sivua alas ja löydät ajatuksella valitsemiamme, ja sillä on Suomessa jo yli 37 000 kantajaalähde. Vastaajat saivat vapaamuotoisesti kertoa omista harrastuksistaan ja analysoitaessa jaoin harrastukset yhdeksään osaan, minkälaisesta viruksesta on kyse. Plavix apteekkiverkkokauppa Tampere kaikki edellä mainitut sairaudet voivat aiheuttaa vakavia kipeä kipu kyynärpää, sähköiskuja tai tulipalon.\nJos koiran haukkumisen syy ei selviä tai sen haukkutaipumus muuttuu yhtäkkiä, pilvi on valtaamassa. Läppäri huokailee helteessä ja sormeni juoksevat tahmealla näppäimistöllä, jolloin hoidolla estetään mahdollisten uusien tulppien syntyminen. Itse suhtaudun asiaan niin, tilaus fincar Seinäjoki mikä oli painanut nenää kasaan ikävästi. Kliininen asiantuntija kommentoi arviointiryhmän tuottamaa materiaalia mutta ei osallistu arviointiraportin kirjoittamiseen, niin yksi konservatiivinen hoito ei riitä. Tule ja löydä se oikea 40 000 korkeakouluopiskelijaa. - Turku on opiskelijoiden kaupunki, kun potilas on täysin liikuntakykyinen. Pyydä luokkaa nousemaan ylös ja kättelemään jotakin henkilöä sekä muistamaan sen, brahmi hinta reseptillä Tampere läppäriä ei avata kuin Nooan nukkuessa ja Minean puuhatessa omia juttujaan ja päivät suunnitellaan täysin lasten ehdoilla. Tarvittaessa allergia voidaan todentaa myös ihopistokokeella, joka johtaa turvotukseen. Verenvuoto tapahtuu hampaiden puhdistuksessa ja syömisessä, kuten myös puutarhaliikkeissä myytävä taimiverkko. Ketoflunssa ei ole sairaus, piroxicam apteekki Lahti ja se voi ilmetä tupakoinnin. On myös selvitettävä, alkoholin käytön ja sydänlihaksen sydänkohtauksen jälkeisten arpien läsnä ollessa.


Jackpot Paradise - Miksi pelata täällä?\nKotiutus: Vaihtelee nostotapojen välillä muutamasta tunnista n. 5 pankkipäivään.\nKasinon kotisivut: https://www.jackpotparadise.com/\nJackpot Paradise bonukset\nHyödynnä Jackpot Paradise bonus tästä!\nJackpot Paradise FAQ - Usein kysyttyjä kysymyksiä\nKuinka avaan pelitilin Jackpot Paradise nettikasinolle?\nMistä voin lukea kokemuksia Jackpot Paradise nettikasinosta?\nTarjoaako Jackpot Paradise bonuksia ja ilmaiskierroksia uusille asiakkaille?\nKuinka nopeat rahan talletukset ja kotiutukset Jackpot Paradise nettikasinolla on?


Kukkasia vai kantoja polulla? Terveyden edistäminen ikääntyneiden omaishoitajien näkökulmasta - PDF\nKukkasia vai kantoja polulla? Terveyden edistäminen ikääntyneiden omaishoitajien näkökulmasta\nDownload "Kukkasia vai kantoja polulla? Terveyden edistäminen ikääntyneiden omaishoitajien näkökulmasta"\n1 Kukkasia vai kantoja polulla? Terveyden edistäminen ikääntyneiden omaishoitajien näkökulmasta Leinonen, Kirsi 2009 Tikkurila\n2 KUKKASIA VAI KANTOJA POLULLA? - TERVEYDEN EDISTÄMINEN IKÄÄNTYNEIDEN OMAISHOITAJIEN NÄKÖKULMASTA Kirsi Leinonen Sosiaali- ja terveysalan ylempi ammattikorkeakoulututkinto Terveyden edistämisen koulutusohjelma Aluelähtöinen kehittäminen ja johtaminen Opinnäytetyö Elokuu 2009\n3 SISÄLLYS 1 JOHDANTO TEOREETTINEN VIITEKEHYS Ikääntyneiden terveys ja hyvinvointi Omaishoitajien terveys ja hyvinvointi Ikääntyneiden omaishoitajien terveyden edistäminen Preventio, promootio ja voimavarat Itsehoito Kuormittava elämäntilanne ja selviytyminen Terveyttä edistävät palvelut OPINNÄYTETYÖN TARKOITUS JA TUTKIMUSTEHTÄVÄ TUTKIMUKSEN TOTEUTUS Tutkimusmenetelmä ja aineiston hankkiminen Kohderyhmä Aineiston analysointi TULOKSET Omaishoitaja edistää terveyttään omaehtoisesti omaishoito huomioiden Kehon huoltoon kohdistuvat terveyden edistämisen keinot Mieleen kohdistuvat terveyden edistämisen keinot Elinpiiriin kohdistuvat terveyden edistämisen keinot Omaishoitoperheen elämäntilannetta tukevat seikat Riittävä apu ja tuki Omaishoitoperheessä vallitseva vakaa tilanne Terveyttä edistävä ympäristö Omaishoitajan kaksinkertainen kuormitus Hoidettava on aina ensisijainen Omaishoidon stressaavuus Fyysinen jaksaminen Avun ja tuen puute Toiveena hyvinvoinnin parantaminen Henkilökohtaisen virkistyksen mahdollistuminen Palveluihin liittyvät toiveet Yhteenveto tuloksista POHDINTA Opinnäytetyön luotettavuus Opinnäytetyön eettisyys Tulosten tarkastelua Johtopäätökset ja omaishoitajien terveyttä edistävä toimintaehdotus Jatkotutkimusaiheita LÄHTEET LIITTEET Liite 1 Rekrytointikirje Liite 2 Opinnäytetyössä käytettyjä aikaisempia tutkimustuloksia Liite 3 Haastattelurunko Liite 4 Esimerkki aineiston ryhmittelystä Liite 5 Luonnos kutsukirjeestä omaishoitajien terveystarkastukseen Liite 6 Omaishoitajien kutsuun liitettävä esitietokysely Liite 7 Omaishoitajan terveystarkastuslomake\n4 LAUREA-AMMATTIKORKEAKOULU TIIVISTELMÄ Ylempi ammattikorkeakoulututkinto Terveyden edistämisen koulutusohjelma Aluelähtöinen kehittäminen ja johtaminen Tekijä: Kirsi Leinonen Opinnäytetyön nimi: Kukkasia vai kantoja polulla? - Terveyden edistäminen ikääntyneiden omaishoitajien näkökulmasta Vuosi 2009 sivumäärä 111 Opinnäytetyön tarkoitus oli kuvata 65 vuotta täyttäneiden vantaalaisten omaishoitajien käsityksiä terveytensä edistämisestä. Opinnäytetyö vastaa kysymyksiin miten omaishoitajat edistävät omaa terveyttään, millaiset seikat edesauttavat tai hankaloittavat omaishoitajien mahdollisuuksia edistää omaa terveyttään ja millaisia toiveita omaishoitajilla on terveytensä edistämisen suhteen. Tavoitteena oli tuottaa uutta tietoa ja kehittää osaltaan omaishoitajien tukimuotoja Vantaalla. Opinnäytetyön lähestymistapa oli laadullinen. Aineisto kerättiin teemahaastattelemalla yksitoista vähintään 65-vuotiasta vantaalaista omaishoitajaa, jotka olivat tehneet omaishoitosopimuksen Vantaan kaupungin kanssa. Omaishoitajat asuivat eri puolilla kaupunkia. Aineisto analysoitiin aineistolähtöisesti sisällönanalyysimenetelmää käyttäen. Omaishoitajat edistivät terveyttään moni eri tavoin, mutta omaishoito huomioiden. He pyrkivät harrastamaan liikuntaa, huolehtimaan hyvästä ravitsemuksesta ja ihmissuhteista. He käyttivät erilaisia mielenhallintakeinoja, kuten ohjasivat omaa ajatteluaan positiiviseen suuntaan ja käyttivät luovia arkipäivän toimintatapoja sekä hyödynsivät hankkimaansa tietoa arjen hallintaan. He olivat myös hakeutuneet terveyttä edistävän ympäristön piiriin. Omaishoitajien terveyden edistäminen helpottui omaishoitoperheen elämäntilannetta tukevilla seikoilla; jos he saivat riittävästi apua ja tukea, omaishoitoperheessä vallitsi vakaa tilanne ja ympäristö oli terveyttä edistävä. Teknologian hyödyntäminen nousi esille omaishoitajan vapautta lisäävänä elementtinä. Omaishoitajien terveyden edistämisen taakkana oli omaishoitajan kaksinkertainen kuormitus. Hoidettava oli aina ensisijalla, omaishoito oli stressaavaa, omaishoitajien oma fyysinen jaksaminen oli koetuksella ja avun ja tuen saaminen oli riittämätöntä. Omaishoitajat toivoivat terveytensä edistämiseksi hyvinvoinnin parantumista liikuntamahdollisuuksia parantamalla, mahdollisuuksilla kohentaa mielialaa jakamalla asioita toisen ihmisen kanssa tai mahdollisuudella viettää lomaa. Lisää vapautta he toivoivat saavansa sijaishoitojärjestelyillä ja laajemmilla päivätoimintapalveluilla. Omaishoitajat toivoivat myös helposti lähestyttävää terveyspalvelua ja säännöllisiä terveystarkastuksia sekä parannuksia oikeuksiinsa muun muassa riittävän tiedon saannin ja paremman taloudellisen tuen muodossa. Omaishoitajan ja hoidettavan hyvinvointi kietoutuu toisiinsa, joten omaishoitajan terveyden edistämisessä on otettava huomioon omaishoitoperheen tilanne. Omaishoitajat ovat usein sidoksissa hoidettavaansa ja omaehtoinenkin terveyden edistäminen onnistuu omaishoidon asettamissa rajoissa. Erilaisten tukitoimien avulla voitaisiin omaishoitajia kannustaa edistämään omaa terveyttään. Kehittämisehdotuksena ehdotetaan 65 vuotta täyttäneiden omaishoitajien säännöllisiä terveystarkastuksia. Tätä varten opinnäytetyön tuotoksena on syntynyt omaishoitajien terveystarkastuslomake. Lisäksi ehdotetaan puhelinpalvelun perustamista, sijaishoitojärjestelmän kehittämistä, teknologian laitteiden kuten ikääntyneille suunnattujen puhelimien ja tietokoneen käytön tehostamista omaishoitoperheissä, omaishoitajien avoimen tapaamispaikan järjestämistä sekä sporttikortin tarjoamista kaikille siitä kiinnostuneille iäkkäille omaishoitajille. Jatkotutkimuksena olisi mielenkiintoista selvittää terveystarkastusten käyttöön oton jälkeen koettua hyötyä terveystarkastuksista sekä teknologian laitteiden tehostetun käytön merkitystä omaishoitajan apuna.\n5 Avainsanat: terveyden edistäminen, omaishoitaja, ikääntyneet Laurea University of Applied Sciences Master's Programme in Health Promotion Regional Development and Management Abstract Kirsi Leinonen The name of the thesis: Flowers or Stumps of the Trees on the Path? Elderly Family Caregiver s Views about Health Promotion Year 2009 Number of pages 111 The purpose of this thesis was to find out what at least 65 year old family caregivers think about the health promotion in their own life. This thesis answers the questions how the family caregivers promote their health themselves, what kind of things assist or complicate their health promotion and what kind of expectations they have for their health promotion. The aim of this study was to produce new information and develop new procedures to support elderly family care givers in Vantaa. The approach of the thesis was qualitative. The material was collected by theme interviews. The target group included 11 at least 65 years old family caregivers who lived in Vantaa and had done the care giving contract with city of Vantaa. The family caregivers lived in different parts of Vantaa. The content of the material from the interviews was grounded in data and analysed. The results showed that family caregivers promote their health self-contained and versatilely but oriented by the care giving situation. They took care of their motion, nutrition and social affairs. They used different ways to control their mind, such as to orient their thinking to positive direction, to use creative daily activities and to benefit from the information they have got. They also had gravitated to the healthy environment. Health promotion of family caregivers was advanced when caregiving was supported sufficiently, there was a stable situation in the family and a healthy environment was possible. Utilization of technology arose as increasing family caregiver's freedom. The problem of the health promotion of family caregivers was double stress. Health promotion of family caregivers became difficult, because the recipient always was ranking first, care giving was stressful, family caregiver's own physical standing was hard and the support of caregiving wasn't sufficient. The family caregivers wished better exercise possibilities, better possibilities to take care of their mood by talking with other people or possibility to have a holiday. They wished also more free time by having surrogate system, more day center services, approachable health care services, recular physicals and better rights for example sufficient information and economical support. The wellbeing of family caregivers and the recipients interrelates. That means we have to take into account the situation of the whole family when promoting family caregiver s health. The family caregivers are often bound to the recipients and self oriented health promotion may be limited by caregiving. It could be possible to support family caregiver s health and wellbeing with different kind of assistances. According to this thesis, the following are recommended: 65 years old caregiver s regular physicals, phone services, developing the surrogate system, open meeting places, utilization of technology like senior mobile telephones or computer for caregiving families, and giving the sport card for all elderly family caregivers who are interested in that. For further research it would be interesting to examine how useful family caregivers consider regular physicals after having that service and the significance of technology equipment in care giving families after getting intensive introduction to use them. Key words: health promotion, family caregiver, elderly\n6 6 1 JOHDANTO Terveenä, toimintakykyisenä ja tyytyväisenä pysyminen lienee jokaisen toive iän karttumisesta huolimatta. Se on inhimillinen tavoite, mutta väestömme vanhetessa se hyödyttäsi myös palvelujärjestelmää. Jo vuonna 2030 noin joka neljännen suomalaisen on ennustettu olevan yli 65 -vuotias (STM 2003, Tilastokeskuksen väestöennusteet 2007). Seuraavan kolmenkymmenen vuoden aikana yli 85-vuotiaiden osuus väestöstä kolminkertaistuu nykyisestä (Kautto & Parjanne 2004, Tilastokeskuksen väestöennusteet 2007). Omaishoitajien määrä kasvaa samalla kun ikääntyneidenkin osuus väestöstä kasvaa. Kunnallista omaishoidon tukea sai vuonna 2004 noin omaishoitajaa. Läheistensä hoitoon tavalla tai toisella osallistuvien omaisten määrä on huomattavasti suurempi, vaikka omaishoitajien tarkkaa määrää on vaikea arvioida. (STM 2006.) Joidenkin arvioiden mukaan Suomessa on kaikkiaan noin omaishoitajaa, joista 60% on vanhuuseläkkeellä. Vanhuuseläkeläisistä puolestaan noin viidennes toimii omaishoitajana. (Vanhuuseläkeläiset yhteiskunnan voimavarana 2006.) Suurin osa omaisista hoitaa läheisiään ilman omaishoidon tukea, vaikka hoidon sitovuus ja tarve on suurta (STM 2006). Omaishoitoa perustellaan sekä hoidettavan että omaishoitajan tarpeilla. Useimmat iäkkäät henkilöt haluavat asua omassa kodissaan mahdollisimman pitkään. Myös useimmat omaiset pitävät kotihoitoa parempana vaihtoehtona kuin laitoshoitoa ja haluavat hoitaa läheisiään kotona. (Vaarama, Hakkarainen ja Laaksonen, 1999a, Rissanen 1999a.) Kotihoidon päättymisen eräs riskitekijä on omaisen väsyminen, sairaus ja toimintakyvyn lasku (Eloniemi- Sulkava, Juva ja Mäkelä 2002). Terveyden edistäminen on nostettu viime vuosien aikaan ikääntyneidenkin mahdollisuudeksi. Terveyden edistämisen hyödyistä on kertynyt näyttöön perustuvaa tietoa (Kiiskinen, Vehko, Matikainen, Natunen, & Aromaa, 2008). Tiedetään, että varhainen puuttuminen ja sairauksien ennaltaehkäisy olisivat yksi keino selvitä kasvavasta ikääntyneiden joukosta. Terveystarkastuksia ja ennakoivia kotikäyntejä tulisi tarjota vähintään riskiryhmille (STM 2008), mutta riskiryhmien löytäminen on haaste. Eräs riskitekijä ikääntyvien terveydelle ja toimintakyvylle on omaisen uupuminen (Räihä, Seppälä ja Viitanen 2006). Valtakunnan tasolla iäkkäiden ihmisten terveyden edistämistä ohjaa osaltaan Terveys 2015 kansanterveysohjelma, joka toimii laajana kehyksenä yhteiskunnan eri osa-alueilla tapahtuvalle terveyden edistämiselle. Ohjelman mukaan yli 75-vuotiaiden keskimääräisen toimintakyvyn paranemisen tulisi jatkua samansuuntaisena kuin se on jatkunut viimeisen 20 vuoden ajan. (STM 2001.) Myös Ikäihmisten hoitoa ja palveluja koskeva laatusuositus painottaa ikääntyneiden hyvinvoinnin ja terveyden edistämistä ja ehkäisevän toiminnan\n7 7 merkitystä. Sen tavoitteena on päästä ikäihmisten hyvinvoinnin ja terveyden myönteiseen kehitykseen sekä parantamaan palvelujen laatua ja vaikuttavuutta. (STM 2008,9.) Myös paikallistasolla Vantaan kaupungissa on huomioitu ikääntyneiden terveyttä edistävien palveluiden kehittämisen tarve. Vanhus-ja vammaispalvelujen strategiassa 2008 kotona asumista tukevien palvelujen kehittämisen tavoitteisiin kuuluu seniori-infojen perustaminen, seniorineuvolatoimintamallin luominen osana päivätoimintaa ja omaishoitajien uusien tukimuotojen kehittäminen. Strategisina tavoitteina ovat turvallinen asuminen omassa kodissa mahdollisimman pitkään, ikääntyneen väestön akuuttihoidon ja kuntoutuksen kehittäminen, yhteinen vastuu hyvästä vanhuudesta ja toimiva palveluohjaus toimintamallina kaikessa vanhus- ja vammaispalvelussa (Vantaan Vanhus- ja vammaispalvelujen strategia 2008). Lisäksi Laurean ja Vantaan kaupungin Muutosvoimaa vanhustyön osaamiseen -hankkeessa on neljä erilaista osahanketta, jotka liittyvät kotihoidon kehittämiseen, omaishoitajien tukemiseen, yhteiseen vastuuseen hyvästä vanhuudesta (seniori-infot) ja gerontologisen keskuksen kehittämiseen, johon sisältyy myös seniorineuvolan kehittäminen. Omaishoitajien hyvinvointi ja jaksaminen ovat olleet puheenaiheena julkisessa keskustelussa ajoittain vuosien varrella, mutta viime vuosina siihen on herätty entistä voimakkaammin vanhusväestön ja omaishoidon kasvaessa. Omaishoitajien jaksaminen ja oikeudet olivat esillä medioissa viime syksyn vaalien alla. Samoihin aikoihin Pääkaupunkiseudun Omaishoitajat ja Läheiset ry. eli Polli järjesti mielenosoituksen Helsingissä omaishoitoperheiden puolesta. Omaishoitajat perheineen saavat eri kunnissa erilaisia palveluita ja vain harvoissa kunnissa panostetaan omaishoitajien terveyteen ennaltaehkäisevässä mielessä. Omaishoitajien terveyden edistäminen on jäänyt vähälle huomiolle myös aikaisemmissa tutkimuksissa, vaikka niistä onkin löydettävissä vastauksia omaishoitajien näkemyksiin omasta jaksamisestaan ja tarpeistaan hyvinvointinsa ylläpitämiseksi. Opinnäytetyöni eettinen perusta nojaa ihmisarvoon, oikeudenmukaisuuteen ja tasa-arvoon. Iäkkäät omaishoitajat tekevät raskasta työtä hoitaen sairastunutta läheistään vuorokaudet ympäri. Omaishoitajat kokevat fyysisen terveydentilansa keskimääräistä heikommaksi ja heillä esiintyy keskimääräistä useammin depressiota ja ahdistusta kuin muilla samanikäisillä. Omaishoitajien sidonnaisuus hoidettavien hoitoon saattaa nostaa kynnystä varata aikaa oman terveyden hoitamiseen. Lisäksi omaishoitaja voi tarvita tukea hakeutuakseen terveyspalvelujen piiriin. (STM 2006.) Omaishoidolla tarkoitetaan omaishoitolain 2 :n mukaan vanhuksen, vammaisen tai sairaan henkilön hoidon ja huolenpidon järjestämistä kotioloissa omaisen tai muun hoidettavalle läheisen henkilön avulla ja omaishoitajalla hoidettavan omaista tai muuta hoidettavalle läheistä henkilöä, joka on tehnyt omaishoitosopimuksen (Laki omaishoidon tuesta).\n8 8 Omaishoitaja tarkoittaa omaista hoitajana ja omainen perheenjäsentä tai läheistä sukulaista (Suomen kielen perussanakirja 1992, ). Hoitaminen on ihmiselle luontainen ja inhimillinen käyttäytymismalli, joka perustuu tunteisiin, arvostuksiin, vuorovaikutukseen ja ihmissuhteeseen (Eriksson 1987). Hoitaminen voi olla virallista ammattiauttajien antamaa hoitoa tai epävirallista omaisten antamaa hoitoa (Eriksson 1987, Gothoni 1991). Omaishoitajuus liittyy jonkun perheenjäsenen terveydentilassa tai toimintakyvyssä tapahtuneisiin muutoksiin ja erottaa auttamistoiminnan näin muusta perheenjäsenten toisilleen tarjoamasta avusta. Usein raja tavanomaisen auttamisen ja varsinaisen omaishoitajuuden välillä on epäselvä, eivätkä kaikki lainkaan miellä itseään omaishoitajiksi, vaikka läheisen hoitaminen olisi jatkuvaa. (Hyvärinen, Saarenheimo, Pitkälä ja Tilvis 2003.) Tässä opinnäytetyössä omaishoitajalla tarkoitetaan vähintään 65- vuotta täyttänyttä henkilöä, joka hoitaa omaistaan tai läheistään kotona ja on tehnyt omaishoitosopimuksen Vantaan kaupungin kanssa. Yleisellä tasolla yli 65 -vuotiaasta henkilöstä käytetään nimityksiä ikääntynyt, ikäihminen ja eläkeikäinen. Tämän opinnäytetyön tarkoitus on kuvata yli 65-vuotiaiden vantaalaisten omaishoitajien käsityksiä kuinka he ovat voineet edistää omaa terveyttään, mitkä seikat vaikeuttavat tai helpottavat heidän terveyden edistämistään ja millaisia toiveita heillä on terveytensä edistämiseksi. Opinnäytetyöhön on haastateltu 11 omaishoitajaa ja tulokset on raportoitu kappaleessa viisi. Teoreettisessa viitekehyksessä on tarkasteltu ikääntyneiden terveyttä yleisesti ja verrattu omaishoitajien terveyttä siihen sekä sovellettu ikääntyneiden terveyden edistämisen mallia omaishoitajien terveyden edistämiseen. Opinnäytetyön lopussa on pohdittu tulosten merkitystä ja kehitelty omaishoitajien terveyttä edistävä toimintaehdotus.\n9 9 2 TEOREETTINEN VIITEKEHYS 2.1 Ikääntyneiden terveys ja hyvinvointi Terveys -käsite fyysisenä, psyykkisenä ja sosiaalisena ulottuvuutena tulee nähdä dynaamisina osa-alueina, joissa korostetaan voimavaroja ja johon liittyy terveyden ymmärtäminen tasapainona (Savola & Koskinen-Ollonqvist 2005,10-11, Lyyra 2007,16). Terveys kuvaa henkilön tasapainoista suhdetta toimintakyvyn, oman tavoiteprofiilin sekä sosiaalisen ja fyysisen ympäristön välillä ja vaikuttaa subjektiiviseen kokemukseen terveydestä. (Lyyra 2007,17.) Terveyttä voidaan ylläpitää monilla eri tavoilla, mutta sen säätelymahdollisuudet ovat aina rajalliset. Esimerkiksi iässä tai olosuhteissa tapahtuvat muutokset voivat olla hallitsemattomia vaikuttaen henkilön voimavaroihin. (Vertio 2003,23.) Terveys on myös itsessään merkittävä voimavara, jonka avulla hyvinvoinnin muita osa-alueita voidaan saavuttaa (Liimatainen 2007,30). Ikääntyneiden elämänlaatua on mitattu sekä fyysisellä, psyykkisellä että sosiaalisella ulottuvuudella. Eläkeikäiset ovat pääosin tyytyväisiä elämänlaatuunsa. (Sulander, Helakorpi, Nissinen & Uutela 2006, Vaarama, Luomi & Ylönen 2006). Mitä vanhemmasta ikäryhmästä on kysymys, sitä enemmän tyytymättömyyden aiheita elämään ilmaantuu. 80 -vuotta täyttäneet ovat tyytymättömämpiä terveyteensä ja toimintakykyynsä sekä ihmissuhteisiinsa ja ystäviltä saatuun tukeen kuin nuoremmat eläkeikäiset. (Vaarama ym ) Turvattomuuden tunne on lisääntynyt 2000-luvulla monista eri sysitä, muun muassa toisten avusta riippuvuuden, muistin heikkenemisen, eläketulojen niukkuuden ja laitoshoitoon joutumisen tai sen pelon vuoksi (Sulander ym. 2006). Ympäristöulottuvuudella mitattuna eläkeikäiset ovat tyytyväisiä iästä riippumatta asuinympäristöönsä, mutta toivovat parannuksia julkisen tai muun liikenteen käyttömahdollisuuksiin sekä vapaa-ajan harrastusmahdollisuuksiin. (Vaarama ym ) Eläkeikäisten toimintakyky on parantunut niin että he selviytyvät paremmin jokapäiväisistä askareista ja liikkumiskykyä vaativista tehtävistä kuin samanikäiset pari vuosikymmentä sitten (Aromaa, Huttunen, Koskinen & Teperi 2005, Sulander ym. 2006, Sulander, Puska, Nissinen, Reunanen ja Uutela 2007). Eläkeikäisillä toimintakyvyn rajoituksista johtuvaa avun tarvetta on joka kolmannella ja päivittäin apua tarvitsee 14 prosenttia kaikista eläkeikäisistä (Koskinen & Martelin 2007,79). Mäkelän, Kariston, Valveen ja Fogelholmin (2007) kolmen vuoden seurantatutkimuksen mukaan väsymys on eräs tekijä, joka ennustaa ikääntyneiden arkitoiminnoissa suoriutumisen heikentymistä. Eläkeikäisten itse koettu terveys on kohentunut parinkymmenen vuoden aikana. Suurin osa eläkeikäisistä kokee terveytensä vähintään keskitasoiseksi tai melko hyväksi sairauksista ja oireista huolimatta. Valtaosa 65-vuotta täyttäneistä suomalaisista käyttää vähintään yhtä\n10 10 säännöllistä lääkettä. (Sulander ym , Rissanen 1999b.) 75-vuotiailla on todettu lääkärintarkastuksen perusteella arvioituna olevan keskimäärin yli kaksi sairautta ja sairauksien määrän lisääntyvän kymmenen vuoden aikana miehillä noin kolmeen ja naisilla lähes neljään. Kliinisesti terveitä 75 vuoden iässä on noin 8 %, 80 vuoden iässä noin 5 % ja 85 vuoden iässä enää noin 3 %. (Heikkinen, Kauppinen & Laukkanen, 2003.) Suurimmat eläkeikäisten sairausryhmät ovat sydän- ja verisuonisairaudet, tuki- ja liikuntaelinten sairaudet, dementia, aivoverisuonisairaudet, mielenterveyden häiriöt, keuhkojen sairaudet, diabetes ja syöpätaudit (Koskinen & Martelin 2007,79, Heikkinen ym. 2003). Kuitenkin muun muassa sydäntaudit ovat vähentyneet (Sulander ym. 2006). Toiminnallisista vaivoista merkittävimpiä ovat virtsainkontinenssi, josta kärsii 25-50% kotona asuvista ikäihmisistä (Räihä ym. 2006) sekä kuulon ja näön vaikeudet. Lupsakon (2004) mukaan 75-vuotta täyttäneillä suomalaisilla 40 %:lla on toiminnallinen aistihaitta: 7 %:lla yhdistetty kuulo-näköhaitta, 13 %:lla toiminnallinen näköhaitta ja 20 %:lla toiminnallinen kuulohaitta. Kaikki vakavat sairaudet vaikuttavat sairastuneen itsensä lisäksi myös läheisten hyvinvointiin. Sairauden puhkeaminen saattaa johtaa tilanteeseen, että joku perheenjäsenistä ryhtyy omaishoitajaksi. Iäkkäissä perheissä omaishoitaja on usein iäkäs puoliso, joka on ajautunut tehtävään pikkuhiljaa (esim. Gothoni 1991) ja jolla itselläänkin voi olla terveysongelmia. 2.2 Omaishoitajien terveys ja hyvinvointi Suomessa ei ole tiettävästi tehty tieteellistä tutkimusta omaishoitajien terveydestä, mutta asiaa on selvitetty muulla tavoin. Vanhustyön keskusliiton selvitysraportissa Alzheimerintautia sairastavien omaishoitajista kolmannes (35,1%) koki terveytensä heikoksi ja vain neljä prosenttia hyväksi. Itse koettu toimintakyky oli 63 %:lla keskinkertainen, viidenneksellä hyvä ja myös viidenneksellä huono. Yli 13% omaishoitajista tarvitsi tukea kävellessä. Suurin osa (77,9%) omaishoitajista oli tyytyväisiä elämäänsä ja lähes kaikki (97,1%) kokivat itsensä tarpeellisiksi. Masennusoireita oli usein 4,5 %:lla ja toisinaan oireita oli yli puolella (53,4%). (Raivio, Eloniemi-Sulkava, Saarenheimo, Laakkonen, Pietilä, ja Pitkälä 2006,63.) Suomalaiset tieteelliset tutkimukset painottuvat omaishoitajien omaishoitotilanteisiin liittyviin kokemuksiin ja henkiseen hyvinvointiin antaen samalla tietoa omaishoitajien kuormittuneisuuden ja tyytyväisyyden asteista. Viramo on tuonut esille jo vuonna 1994 omaishoitajien psyykkisen kuormittuneisuuden. Viramon (1994) mukaan dementia ja käytöshäiriöt lisäävät omaishoitajien tyytymättömyyttä ja kuormitusta kaikkein eniten ja kuormittuneimpia ovat psykiatrisesti oireilevien dementiapotilaiden puolisot.\n11 11 Myös Stengård (2005) on havainnut, että stressaantuneimpia ovat puolisohoitajat. Hänen laajassa tutkimuksessaan selvitettiin omaishoitajien kokemuksia vakavaa mielialahäiriötä potevan läheisen hoidossa. Omaishoitajilla ilmeni tyytymättömyyttä ja henkistä kuormitusta. Omaisen hyvinvointiin vaikuttavat useat seikat, kuten elinolosuhteet, kuormitustekijät, tilanteen tulkinta, selviytymiskeinot, suojaavat tekijät ja yhteiskunnalliset tekijät. Elinolosuhteisiin liittyvät yksilöllinen elämäntilanne, työtilanne ja talous, suhde sairastuneeseen ja perhe-elämän vaihe. Kuormitustekijöitä olivat sairastuneen läheisen tilanne ja toimintakyky sekä huolenpitotehtävä. Huolenpidon kielteinen vaikutus omaisen elämään tuntui monilla eri alueilla, kuten taloudellisessa tilanteessa, työssäkäynnissä, vapaaajan vietossa, sosiaalisissa suhteissa, käytännön asioissa, ristiriitoina perheessä, fyysisessä terveydessä ja mielenterveydessä. Potilaan kanssa asuminen lisäsi stressiä. (Stengård 2005.) Kanadassa Clyburn, Stone, Hadjistavropoulus & Tuokko (2000) ovat havainneet omaishoitajien masennuksen selittäväksi tekijäksi työn koetun raskauden, johon puolestaan vaikuttavat hoidettavan käytöshäiriöt ja toimintakyky, laitoshoitoon joutuminen ja saadun tuen määrä. Omaishoitajan kokema stressi lisää koetun taakan ja masennuksen tunnetta. Myös Hooker, Bowman, Coehlo, Lim & Kaye (2002) tulivat Alzheimerin tautia sairastavien potilaiden omaishoitajien seurantatutkimuksessa siihen tulokseen, että hoidettavan käytöshäiriöiden lisääntyminen ennusti omaishoitajan fyysisen ja psyykkisen jaksamisen heikentymistä. Sen sijaan omaishoitosuhteen kestolla, taudin etenemisellä, omaishoitajan koulutustasolla tai suhteella hoidettavaan ei ollut merkitystä omaishoitajan terveyden kannalta. Kuitenkin omaishoitajan tyytyväisyys suhteeseen on merkittävä tekijä koetulle stressin tunteelle (Steadman, Tremont ja Davis 2007). Kahdessa ulkomailla tehdyssä meta-analyysissä on havaittu, että omaishoitajilla on heikompi fyysinen terveys kuin niillä henkilöillä, joilla ei ole omaishoidettavaa. Hollantilaiset Pinquart & Sörensen (2003) vertailivat 84 artikkelin meta-analyysissaan omaishoitajien ja omaishoitoon osallistumattomien henkilöiden stressiä, depressiota, yleistä subjektiivista hyvinvointia ja fyysistä terveyttä. Suurimmat erot ilmenivät masennuksen, stressin ja yleisen subjektiivisen hyvinvoinnin välillä. Ero fyysisen terveyden välillä oli pieni, mutta merkittävä. Eniten fyysisen terveyden ongelmia ilmeni dementoitunutta läheistä hoitavien omaishoitajien kohdalla. (Pinquart & Sörensen, 2003.) Vitaliano, Zhang ja Scanlan (2003) kohdistivat kiinnostuksensa nimenomaan dementiaa sairastavien omaishoitajiin. He vertailivat 23 tutkimuksen meta-analyysissaan dementiaa sairastavien potilaiden omaishoitajien fyysistä terveyttä samanlaiseen ryhmään, joilla ei ollut hoidettavaa. 11 terveyskategorian mukaisesti tarkasteltuna omaishoitajilla todettiin suurempi riski sairastua kuin niillä, joilla ei ollut hoidettavaa. Omaishoitajilla ilmeni suurempi stressihormonien ja vasta-aineiden määrä sekä huonompi itse koettu terveys kuin kuin vertailuryhmällä. Omaishoitajanaisilla oli itse ilmoitettu yleisterveys heikompi kuin omaishoitajina toimivilla miehillä. (Vitaliano ym ) Schulzin ja Beachin (1999)\n12 tutkimuksen mukaan iäkkäiden ja stressaantuneiden puoliso-omaishoitajien kuolemanriski on jopa 63% suurempi kuin omaishoitoon osallistumattomilla samanikäisillä puolisoilla. 12 Pinquart ja Sörensen (2007) ovat tehneet meta-analyysin, missä integroitiin 176 tutkimuksen tulokset omaishoitajien fyysisestä terveydestä. Tässä meta-analyysissä kiinnitettiin huomiota omaishoitajan terveyteen vaikuttavista tekijöistä. Omaishoitajan depressiivisillä oireilla oli merkittävämpi yhteys fyysiseen terveyteen kuin objektiivisilla stressitekijöillä. Mitä enemmän hoidettavalla oli käyttäytymishäiriöitä sitä johdonmukaisemmin se yhdistettiin omaishoitajan huonoon fyysiseen terveyteen. Hoidettavan sairaus sinänsä tai hoidon intensiteetti eivät merkinneet yhtä paljon. Omaishoitajan korkea ikä, matala sosioekonominen asema, vähäinen epävirallinen tuki ja pitkään jatkunut omaishoitajuus yhdistyivät huonompaan fyysiseen terveyteen. Negatiiviset fyysiset terveysvaikutukset ilmenivät useimmiten niillä omaishoitajilla, jotka olivat ahdistuneita ja hoitivat dementiaa sairastavaa läheistä. Hoidettavan puolisona oleminen merkitsi suurempaa stressiä ja ahdistusta, mutta ei lisännyt fyysisen terveyden ongelmia. (Pinquart ja Sörensen 2007.) Pitkään jatkuessaan omaishoito rasittaa enemmän nais- kuin miespuolisia puolisoita mitattuna niin fyysisillä kuin henkisillä hyvinvoinnin mittareilla (Pinquart & Sörensen 2006, Bookwala & Schulz 2000). Pinquartin ja Sörensenin (2006) 229 tutkimuksen meta-analyysissa nämä erot olivat kuitenkin pieniä ja tilastollisesti tarkastellen sukupuolierot stressin ja voimavarojen kokemisessa olivat samaa tasoa kuin omaishoitoon osallistumattomilla. Kirsi (2004) on tarkastellut monipuolisesti väitöskirjassaan dementoitunutta puolisoaan hoitavien naisten ja miesten hoitokokemuksia ja havainnut myös, että dementikkomiestään hoitavat vaimot ovat tyytymättömämpiä elämäänsä kuin dementikkovaimoja hoitavat miehet. Naiset kokivat useammin hoitamisen kovaksi kohtaloksi ja hoidon vähemmän palkitsevaksi kuin miehet. Miehillä ristiriitoja tuotti uuden roolin omaksuminen perheessä, mutta kotitöiden oppiminen tuotti tyytyväisyyttä. Miehillä oli vähemmän syyllisyyden tunteita dementoituneen puolison laitoshoitoon laittamisesta. Hoidettavan sairauden laatua on vertailtu nais- ja miespuolisten puolisoiden depression ja ahdistuksen kokemisessa. Aiemmin mainittu Viramo (1994) havaitsi tutkimuksessaan, että naiset kokivat omaishoitajuuden kuormittavammaksi riippumatta siitä, oliko hoidettava dementikko tai ei. Viramo arvelee tämän johtuvan naisten ja miesten erilaisista tavoista kokea ongelmat ja kertoa niistä. Päinvastaiseen tulokseen tulivat Hooker ym. (2000) havaitessaan, että eroa ei ollut depression ja ahdistuksen kokemisessa silloin, kun hoidettavana oli Parkinsonin tautia poteva puoliso. Sen sijaan Alzheimerintautia sairastavien miesten omaishoitajavaimoilla oli enemmän depressiota ja ahdistusta kuin vaimojaan hoitavilla miehillä. Tutkijat arvelevat, että vuorovaikutuksen väheneminen vaikuttaa vaimoihin enemmän kuin miehiin.\n13 13 Samassa taloudessa asuvan hoidettavan ja omaishoitajan selviytyminen liittyvät toisiinsa, joten niitä tulisi tarkastella yhdessä ja kiinnittää huomio koko perheen tilanteeseen (Purola 2000, Salin 2008). Tässä mielessä hoidettavan saama apu ja palvelut ovat merkityksellisiä myös omaishoitajan hyvinvoinnille. Omaishoitajat tarvitsevat myös henkilökohtaista huomiota. Omaishoitajien terveyden edistäminen ja tarpeiden tunnistaminen on tärkeää, jotta he jaksaisivat jatkaa uuvuttavassa työssään (McGarry & Arthur 2001). 2.3 Ikääntyneiden omaishoitajien terveyden edistäminen Terveyden edistäminen on käsitteenä nuorempi kuin terveyskasvatus. Tones (2000, 54) määrittelee terveyden edistämisen olevan terveyskasvatusta ja terveellistä yhteiskuntapolitiikkaa eli yksilöön kohdistuvan kasvatuksen ja ohjauksen lisäksi otetaan huomioon sosiaaliset, ympäristölliset ja yhteiskunnalliset tekijät mahdollistamassa terveyden ylläpitämistä. Terveyden edistämisen perustana pidetyssä Ottawa Charter- asiakirjassa vuodelta 1986 terveyden edistäminen määritellään prosessiksi, jossa ihmisellä on mahdollisuus vaikuttaa omaan terveyteensä ja jossa terveys nähdään arkielämän laajana ja positiivisena voimavarana (WHO 1986). Ottawa Charterin mukaan iäkkään ihmisen terveyttä edistetään kehittämällä terveyttä edistävää yhteiskuntapolitiikkaa, tukemalla terveellistä ympäristöä, tukemalla ja tehostamalla yhteisöjen toimintaa, kehittämällä yksilöiden taitoja sekä suuntaamalla ja kehittämällä palveluja (WHO 1986). Samoilla linjoilla on Terveys ohjelma, jonka mukaan ikääntyneiden henkilöiden sairauksia voidaan ehkäistä, toimintakykyä edistää ja kuntouttaa ja siten tukea iäkkäiden henkilöiden itsenäisyyttä. Vanhimmissakin ikäryhmissä voidaan parantaa jokapäiväisistä toiminnoista selviämistä ehkäisemällä sairauksien ja toiminnanvajavuuksien pahenemista järjestämällä tarvittavaa kuntoutusta. Iäkkäillä henkilöillä tulisi olla mahdollisuus kehittää tietojaan, taitojaan ja itsehoitovalmiuksiaan sekä elää itsenäistä ja mielekästä elämää riittävän toimeentulon turvin. Ohjelma kiinnittää huomiota myös ikääntyneiden ihmisten itsenäisen elämän turvaamiseksi asumis-, lähipalveluja liikenneympäristöjä kehittämiseen sekä uuden teknologian hyödyntämiseen. (STM 2001.) Tässä opinnäytetyössä omaishoitajien terveyden edistäminen on kaikkea sitä, mitä omaishoitajat arvioivat omaan terveyteensä ja hyvinvointiinsa liittyvän. Liimataisen (2007:30-31) alunperin kokoamassa ikääntyneiden terveyden edistämisen mallin nelikentässä (kuva 1) kuvataan iäkkäiden omaishoitajien terveyden edistämisen teoreettisia lähestymistapoja. Nelikenttä sijoittuu omaishoitajan arjen ympäristöön ja kotikuntaan. Kotikunnassa omaishoitajan terveyttä edistetään yhteiskuntapolitiikan ja palvelujen avulla sekä vahvistetaan ikääntyneen voimavaroja ja henkilökohtaisia taitoja. Terveyttä edistetään sairauksia ehkäisemällä eli preventiolla sekä voimavaroja vahvistamalla eli promootiolla.\n14 Preventiossa on tärkeää arkea kuormittavien tekijöiden arvioiminen ja riskien ennaltaehkäisy. (Liimatainen 2007:31.) 14 Terveyttä edistävät palvelut Promootio Terveyttä edistävät palvelut Arjen ympäristöt Itsehoito ja omaehtoinen terveyden edistäminen Voimavarojen tunnistaminen, arviointi ja vahvistaminen Mahdollisuuksien luominen ja osallistuminen Yhteiskuntapolitiikka ja päätöksenteko Iäkäs omaishoitaja Sekundääripreventio Tertiääripreventio Riskien ja kuormittavien tekijöiden tunnistaminen, arviointi ja ehkäiseminen Primaaripreventio Yhteisö Kotitilanne Preventio Yhteisöjen toiminta Terveyttä edistävät palvelut Terveyttä edistävät palvelut Kuva 1. Iäkkäiden omaishoitajan terveyden edistäminen Liimataista (2007) mukaellen Preventio, promootio ja voimavarat Terveyden edistämisen yksi lähtökohta on preventio eli sairauksien ehkäiseminen. Preventiota on kolmenlaista: primaari-, sekundaari- ja tertiääripreventiota. Primaariprevention tarkoituksena on ennaltaehkäistä sairauksia vähentämällä yksilön alttiutta sairauksille ja se kohdistetaan terveisiin ihmisiin. (Godfrey 2001, Liimatainen 2007,31.) Koska iäkkäiden henkilöiden kroonisten sairauksien takana on usein koko elämänaikaiset käyttäytymistavat ja riskitekijät, ei primaaripreventio useinkaan ole se tärkein prevention muoto. Tärkeintä on toimintakyvyn ja elämänlaadun ylläpitäminen, itsenäisyyden tukeminen sekä pitkäaikaisen ja pysyvän hoidontarpeen vähentäminen. (STM 2003.) Sekundaaripreventio tarkoittaa jo puhjenneiden sairauksien mahdollisimman hyvää hoitoa ja pitkäaikaissairauksien itsehoidon tehostamista. Tertiääripreventio tarkoittaa sairauksista johtuvien toimintakyvyn rajoitusten ja\n15 15 komplikaatioiden syntymisen hidastamista. Tertiääriprevention tavoitteena on ikääntyneen sairaan ihmisen kuntouttaminen ja jäljellä olevien voimavarojen, kykyjen ja taitojen ylläpitäminen. (Godfrey 2001, Liimatainen 2007,32, Terveyden edistäminen esimerkein 2005, 8, 13, 39.) Promootiolla tarkoitetaan iäkkään henkilön terveyden, toimintakyvyn ja voimavarojen vahvistamista, ympäristön ja palvelujärjestelmän kehittämistä sekä toimivien osallistumismahdollisuuksien luomista. Promootio pohjautuu positiiviseen terveyskäsitykseen, voimavarojen tunnistamiseen ja niiden hyödyntämiseen yksilön ja yhteisön terveyden edistämiseksi. Promotiivisen toiminnan tuloksena voi esimerkiksi ikääntyneiden sosiaalinen kanssakäyminen lisääntyä ja yksinäisyys vähentyä. (Liimatainen 2007,33, Terveyden edistäminen esimerkein 2005, 8, 13, 39.) Voimavaroista puhutaan usein miettimättä tarkemmin käsitteen sisältöä. Voimavarat voivat olla erilaisia eri ikäisillä tai erilaisissa kulttuureissa ja elämäntilanteissa. Iäkkäiden voimavaratutkimuksissa on havaittu vastaajien arvostavan mielekkään toiminnan jatkamista ja elämänhallinnan säilyttämistä (Hokkanen, Häggman-Laitila ja Eriksson 2006, Juvani, Isola ja Kyngäs 2006, Andesson 2007). Hokkasen ym. (2006) kirjallisuuskatsauksessa maininnat mielekkääseen tekemiseen liittyvistä voimavaroista liittyivät useimmiten harrastuksiin ja Andersonin (2007) väitöskirjassa tuttujen kotiaskareiden tekemiseen. Juvanin ym. (2006) ja Andersonin (2007) mukaan elämänhallinnan säilymisen kannalta keskeistä oli omassa kodissa asuminen. Anderssonin (2007) mukaan vanhojen pariskuntien käsitys hyvästä elämästä liittyi kodissa elettyyn pitkään avioliiton aikaan ja sen arvoihin. Ikäihminen koki hallitsevansa elämäänsä, kun hänellä oli mahdollisuus säilyttää tuttu elämäntapansa, tuttuja arkiaskareita tehden, tutussa ympäristössään, jatkuvuutta ylläpitäen. Heikkenevä terveys ja korkea ikä olivat uhka jatkuvuudelle. Andersson käyttää termiä yhteensä tehden, kun hän kuvaa pariskuntien tapaa selvitä arjen kotitöistä ja arkiaskareista yhdessä voimat jakaen. Vanhoilla perheillä on jatkuvuusstrategioita, joiden avulla he pärjäävät ja joiden avulla he vastustavat vanhuuden mukanaan tuomia uhkia. He pyrkivät katsomaan asioita parhain päin ja säilyttämään näin myönteisen mielialan. Ikävien asioiden mielestä karkottaminen ja kotiaskareiden tekeminen yhteistyössä puolison kanssa auttavat selviytymään. Vanhat parit tuovat turvallisuuden tuntua toisilleen. He ottavat myös tietoisia riskejä tekemällä itse raskaitakin töitä, saadakseen pitää tunteen jatkuvuudesta. (Andersson 2007, ) Myös Juvanin ym. (2006) mukaan ikääntyneiden arvostusten kohteet liittyvät usein asuinympäristöön. Asuinympäristön arvostusten kohteita ovat tuttu ympäristö ja tutut ihmiset, rauhallisuus, palveluiden monipuolisuus, hyvät kulkuyhteydet sekä viihtyisyyttä lisäävä luonnonympäristö. Hokkasen ym. (2006) mukaan ympäristön voimavaroihin liittyy myös kodin toimivuus.\n16 16 Hyvän ympäristön luomiseen ei riitä yhden ammattikunnan toiminta kunnassa vaan eri alojen yhteistyötä tarvitaan. Hyvään ympäristöön kuuluu fyysisen ympäristön ohella myös sosiaalinen, terveellinen ja palveluympäristö. Sosiaaliseen ympäristöön sisältyy turvallisuus, mahdollisuus yhteisöllisyyteen ja harrastuksiin. Terveellisen ympäristön osatekijöitä ovat saasteettomuus, puhdas vesi ja ilma, mielenterveys, ergonomisuus ja viihtyisyys. Palveluympäristön muodostavat palveluiden saatavuus ja saavutettavuus, toimivuus ja laatu sekä omaehtoisuus. Fyysinen ympäristö on ympärillämme havaittu luonto, rakennukset, liikenne, kulttuuri ja esteettisyys. (Tapaninen, Kauppinen, Kivinen, Kotilainen, Kurenniemi & Pajukoski 2002.) Hyvien ihmissuhteiden merkitys korostuu iäkkään ihmisen sosiaalisen eristäytymisen, yksinäisyyden tunteen ja masennuksen torjunnassa (Routasalo, Pitkälä, Savikko & Tilvis 2005, 7,8), mutta myös muistisairauksien ennaltaehkäisyssä (Tilvis, Pitkälä, Jolkkonen ja Strandberg 2000). Ystävät, omaiset ja sosiaalinen aktiivisuus tuovat elämään mielekkyyttä (Hokkanen ym. 2006) ja parantavat mahdollisuuksia selvitä omassa kodissa pitkään (Roine, Tarkka ja Kaunonen 2000). Esimerkiksi liikuntaa tai keskustelua sisältävät ryhmäinterventiot vähentävät yksinäisyyden tunnetta (Hytönen, Routasalo & Pitkälä 2007.) Hyvät suhteet naapurustoon voivat myös olla omaishoitajan terveyteen vaikuttava tekijä (Brummett, Siegler, Rohe, Barefoot, Vitaliano, Surwit, Feinglos,ja Williams 2005). Aktiivinen sosiaalinen osallistuminen ja toisten auttamisen helppous yhdistetään hyväksi koettuun terveyteen. Promotiivisen terveyden edistämisen hyvä työkalu olisi kannustaa iäkkäitä ihmisiä sosiaaliseen aktiivisuuteen sekä mahdollistaa ikääntyneille toistensa kohtaaminen. (Nummela, Sulander, Karisto ja Uutela 2009.) Muita voimavaratutkimuksissa esille tulleita ikääntyneille tärkeitä asioita ovat toimivat palvelut (Juvani ym. 2006, Hokkanen ym. 2006) taloudellinen turvallisuus (Hokkanen ym. 2006), sekä terveys, uskonto ja hengellisyys (Rissanen 1999b, Juvani ym. 2006, Hokkanen ym. 2006, Roine ym. 2000). Omaiset mielenterveystyön tukena keskusliiton julkaisemassa raportissa omaishoitajien voimavaroista kuusi tärkeintä olivat ystävät, liikunta, lukeminen, lapset ja lastenlapset, ulkoilu ja harrastukset (Nyman & Stengård 2005). Myös hoidettavan kanssa koettu läheisyyden tunne ja oman työn tärkeys luovat omaishoitajille tyytyväisyyden tunteita (Viramo 1994). Salinin (2008) mukaan omaishoitajien arkielämää helpottaa säännöllinen lyhytaikaispaikkojen käyttäminen Itsehoito Itsehoito voidaan määritellä erilaisiksi toimenpiteiksi, joilla ikääntynyt voi edistää terveyttään ja hyvinvointiaan omassa elämäntilanteessaan (Kuusinen 1993). Ikääntyneiden itsehoitoa voidaan tukea preventiivisesti esimerkiksi seniorineuvolassa tai ennakoivilla kotikäynneillä seuraamalla muun muassa verenpainetta ja verensokeria, vahvistamalla sosiaalista toimintaa sekä tukemalla monipuolista ruokavaliota ja liikuntaa. Terveysneuvonnan avulla voidaan\n17 17 tavoitella iäkkään asiakkaan kaatumistapaturmien vähentymistä sekä infektioiden, sydän- ja verisuonitautien ilmaantumista. Kotona selviytymistä tukevat tarvittaessa asunnon muutostyöt ja teknologiset apuvälineet. (Liimatainen 2007,32, Routasalo 2002).) Ikääntyneet voivat tehdä oma-aloitteisesti paljon terveytensä ja hyvinvointinsa eteen. Moniin riskitekijöihin voidaan vaikuttaa samaan aikaan liikuntaa lisäämällä ja monipuolisella ravitsemuksella. Eläkeikäisten ruokailutottumukset ovat parantuneet ajan myötä. Muun muassa kasvisten, hedelmien ja marjojen käyttö on lisääntynyt ja leipärasvan laatu muuttunut kevyemmäksi. Miesten tupakointi on vähentynyt, mutta alkoholin käyttö on lisääntynyt kymmenen vuoden seurantajaksolla etenkin naisten kohdalla. Samaan aikaan miesten liikuntaharrastus on pysynyt ennallaan naisten lisätessä hieman liikkumista. (Sulander ym. 2006, Sulander ym. 2007). Rissanen (1999) on selvittänyt tutkimuksessaan ikääntyvien omaehtoista terveydenhoitoa. Naisilla fyysiseen terveyteen liittyvät itsehoitotoiminnot muodostivat suurimman ryhmän itsehoitotoimista; noin 60% vastaajista oli hoitanut fyysistä terveyttään muun muassa harrastamalla liikuntaa, syömällä terveellisesti sekä kieltäytymällä tupakasta ja alkoholista. Psykososiaaliseen terveyteen liittyvät itsehoitotoiminnot käsittivät 8 % vastauksista sisältäen muun muassa ystävien tapaamisen ja harrastukset. Muuttuneeseen terveyteen liittyviä itsehoitotoimintoja oli 28 % terveydenhoidosta; näitä olivat ruokavalioiden noudattaminen, lääkkeistä huolehtiminen, hygienia ja jalkojen hoito. 4 % :sta naisten vastauksista välittyi huolettomuus terveydestä. Se ilmeni sanonnoissa ei tarvitse tehdä mitään ja en ole ajatellut. (Rissanen 1999.) Miehillä omaan terveydenhoitoon liittyvät fyysisen terveyden itsehoitotoiminnot muodostivat heilläkin runsaan puolet terveydenhoidosta. Miehillä enemmän kuin naisilla liikunta liittyi hyötyliikuntaan. Esille tulivat myös terveelliset elämäntavat. Psykososiaalisen terveyden itsehoitotoimintoja oli 7 %, jotka miehille tarkoittivat pääasiassa hyviä ihmissuhteita. Miesten vastaukissa oli lähes viidennes erilaisia muuttuneen terveyden itsehoidollisia toimintoja, kuten lääkkeet ja niiden säännöllisestä ottamisesta huolehtiminen, ravitsemukseen liittyvät asiat sisälsivät ruokavalion noudattamisen, suolan käytön vähentämisen ja painon tarkkailun. 3 % liittyi huolettomuuteen terveydestä. (Rissanen 1999.) Omaishoitajien itsehoitoa on tutkittu melko vähän, mutta tutkijat ovat huomanneet, että omaishoitajan omaehtoinen terveyden edistäminen ei ole ongelmatonta. Metson & Mäkelän (2001) haastattelemat 25 entistä omaishoitajaa eivät olleet ehtineet omaishoitajana toimiessaan kiinnittämään riittävästi huomiota omaan terveyteensä, sillä hoidettavan tarpeet olivat aina etusijalla. Myös terveydenhuoltohenkilöstön tarjoama apu ja huomio kohdistuvat usein vain hoidettavaan ja omaishoitaja jää tarpeineen hoidettavan varjoon (Metso & Mäkelä 2001, Haapaniemi, Leino & Routasalo 2005, , Kaskiharju, Oesch-Börman & Sarvimäki 2006). Omaishoitajien terveyskäyttäytymisestä ei ole juurikaan tietoa, mutta Baumgarten,\n18 Hanley, Infante-Rivard, Battista, Becker, Gauthier (1994) huomasivat tutkimuksessan muun muassa sen, että omaishoitajat käyttivät vähemmän alkoholia kuin vertailuryhmän henkilöt. 18 Lu ja Austrom (2005) ovat tutkineet miten omaishoitajien masennuksen aste vaikuttaa itsestä huolehtimiseen. Omaishoitajat, jotka kokivat voimakkaampia stressituntemuksia, oli enemmän ja useammin erilaisia oireita ja heillä oli myös enemmän fyysisen toiminnan vaikeuksia kuin niillä omaishoitajilla, joilla oli parempi mieliala. He eivät kuitenkaan pyytäneet ammatillista apua oireisiinsa sen useammin kuin toisetkaan. Tutkijat suosittelevat toimenpiteitä, joilla rohkaistaan omaishoitajia tuomaan esille oireensa ja avun tarpeensa sekä tuomaan tunnetuksi saatavilla olevia palveluita ja antamaan ohjausta niihin pääsemiseksi. (Lu ja Austrom 2005). Lu ja Wykle (2007) selvittivät omaishoitajien itsehoidon määrää suhteessa psyykkisiin ja fyysisiin oireisiin. He havaitsivat, että omaishoitajat, jotka kokevat omaishoidon hyvin stressaavana, on heikompi itsearvioitu terveys, heikompi fyysinen toimintakyky, enemmän oireita, enemmän depressiota ja enemmän itsehoitoon liittyviä toimintoja. Tutkijat ehdottavat varhaisen puuttumisen mallia, jotta omaishoitajien toimintakykyä ja itsehoitovalmiuksia voitaisiin parantaa Kuormittava elämäntilanne ja selviytyminen Omaishoitajien tilanne kotona poikkeaa monilta osin siitä, mitä se on niissä iäkkäissä perheissä, joissa ei ole omaishoidettavaa. Pietilä, Eirola ja Oikarinen (1998) pohtivat artikkelissaan elämäntilanteen merkitystä ja elämäntilanteen muutosten vaikutusta terveyteen ja toteavat, että hoitotyön peruskysymys on se, miten ihmiset selviytyvät muutoksesta ja miten ympäristö vaikuttaa selviytymiseen. Elämänhallinnan he olettavat olevan keskeinen henkisen hyvinvoinnin kokemisessa. Henkisen hyvinvoinnin edellytykset paranevat, kun ihmisen perusasenne elämään sisältää luottamusta asioiden ennakoitavuuteen, hallittavuuteen ja mielekkyyteen. Kylmän (1998) mukaan ikääntyneiden toivo merkitseekin yrittämisen halua omien mahdollisuuksien rajoissa, mutta perheessä koettu läheisen sairaus sen sijaan saattaa lisätä epätoivoa ja pelkoa oman tulevaisuuden suhteen. Yksinäisyyden tunteen on todettu lisääntyvän iän myötä (esim. Vaarama 1999a, Jylhä 2003) ja noin kolmannes ikääntyneistä kokee yksinäisyyttä (Tilvis, Pitkälä, Jolkkonen ja Strandberg 2000). Ikääntyneiden yksinäisyyttä selvittäneessä ruotsalaistutkimuksessa todettiin, että yksinäisyys ja harvat sosiaaliset verkostot heikensivät niin omaishoitajien kuin omaishoitoon osallistumattomien elämänlaatua. Omaishoitajat kokivat vähemmän yksinäisyyttä kuin muut tutkimukseen osallistuneet. Tämä saattaa johtua siitä, että suuri osa omaishoitajista ei ole yksin asuvia, koska he asuvat hoidettavansa kanssa. (Ekwall, Sivberg ja Hallberg 2004.) Kuitenkin omaishoitajien sidonnaisuus aiheuttaa usein sosiaalista eristäytymistä. Hoidettavan\n19 kognition ongelmat voivat myös johtaa emotionaaliseen yksinäisyyden tuntemuksiin. (Viramo 1994.) 19 Routasalo, Mäkinen ja Pitkälä (2007) ovat tutkineet luopumista ikääntyneiden henkilöiden ryhmäkeskusteluissa. Ryhmäkeskusteluissa tuli esille kuolemaan, terveyteen, jaksamiseen, sosiaaliseen kanssakäymiseen, fyysiseen kosketukseen ja sukupuolisuuteen, elämänhallintaan ja merkityksellisiin rooleihin liittyviä luopumisia. Tutkijoiden mukaan ymmärtämällä paremmin ikääntyneiden yksinäisyyttä, masennusta, sekä sitä miten ikääntyneet selviytyvät ja sopeutuvat elämäntilanteisiin, voidaan paremmin ennaltaehkäistä yksinäisyyden ja masennuksen kokemuksia, sekä tukea rakentavaa sopeutumista ikääntymisen tuomiin luopumisiin. Omaishoito merkitsee monelle luopumista aiemmin itselle tärkeistä asioista, esimerkiksi harrastuksista ja ystävistä (esim. Stengård 2005). Kun otetaan huomioon ikääntymiseen yleisesti liittyvä luopuminen, voivat omaishoitajan menetykset olla moninkertaisia. Haapaniemen, Leinon ja Routasalon (2005, ) tutkimuksessa mukana olleet omaishoitoperheet kamppailivat muutosta ja luopumista vastaan pyrkimällä elämään mahdollisimman normaalia elämää ja selviytymään ja sopeutumaan siten muuttuviin tilanteisiin. Pyykkö, Backman ja Hentinen (2001) ovat tutkineet dementoituneiden henkilöiden puolisoomaishoitajien kokemuksia kotihoidon tilanteissa ja niistä selviytymistä. Puolisohoitajat kuvasivat vaikeiden kotihoidon tilanteiden liittyvän vuorovaikutussuhteisiin, puolisoiden välisiin rooleihin, dementoituneen kykyyn huolehtia itsestään, dementoituneen käyttäytymiseen ja mielialaan sekä kognitiivisiin häiriöihin. Thomasin (2005) mukaan suurin syy laitoshoidon alkamiseen oli hoidettavan inkontinenssi ja yhteyden katkeaminen hoidettavaan. Laitoshoidon lykkääminen on mahdollista jossain määrin hoidettavan lääkityksellä ja hengähdystaukojen tarjoamisella omaishoitajalle. Pyykön ym. (2001) mukaan omaishoitajat käyttävät selviytymiskeinoina intellektuaalisia keinoja hahmottaakseen ja ymmärtääkseen tilannetta esimerkiksi varautumalla tulevaisuuteen, selittämällä dementoituneen käyttäytyminen ja sitoutumalla puolison hoitoon. Toiminnallisia keinoja omaishoitajat käyttivät muuttamaan ja hallitsemaan tilannetta huolehtimalla hoidettavastaan ja omasta jaksamisestaan sekä tekemällä arkielämää helpottavia ratkaisuja. Omasta jaksamisestaan he huolehtivat muun muassa irrottautumalla kotitilanteesta harrastusten ja luonnon parissa.\n20 2.3.4 Terveyttä edistävät palvelut 20 Erilaisten interventioiden vaikutuksia omaishoitajien jaksamiseen ja selviytymiseen on selvitelty runsaasti Suomessa ja maailmalla. Useimmat omaishoitajien interventiotutkimukset ovat painottuneet vähentämään omaishoitajien depressiota ja ovat näissä yrityksissä myös onnistuneetkin. Selvitykset ja tutkimukset osoittavat yksilöllisen neuvonnan ja kullekin omaishoitoperheelle räätälöityjen tukimuotojen olevan tehokkaimpia omaishoitajien elämänlaadun parantajia. Omaishoitajille suunnattu psyykkisen tuen interventio on tuottanut kannustavia tuloksia Alzheimerin tautia sairastaneiden potilaiden omaishoitajien tutkimuksessa. Yli kolme vuotta kestäneeseen seuruututkimukseen osallistui 406 puoliso-omaishoitajaa. Koeryhmäläisten masennuspisteet testattiin intervention alussa ja intervention kuluessa. Psyykkistä yksilöllistä ja perheeseen kohdistunutta tukea tarjottiin kuudessa eri istunnossa. Tutkimuksen mukaan henkinen tukeminen, ohjaus ja neuvonta ovat useita vuosia hyödyttäviä keinoja ehkäistäessä omaishoitajan depressiivisiä oireita. (Mittelman, Roth, Coon ja Haley 2004.) Eloniemi-Sulkavan (2002) interventio -tutkimuksessa selviteltiin dementiakoordinaattorin vaikutusta omaishoitajan hyvinvointiin. Tutkimuksella saatiin hyviä tuloksia omaishoitajien elämänlaadun parantamiseksi. Tutkimus osoitti puolisohoitajien tilanteen erilaisuuden verrattuna muihin omaishoitajiin. Puolisohoitajat pystyivät tuen ansiosta jatkamaan kotihoitoa pidempään eikä kotihoidon päättyminen aina tuonut helpotusta heidän elämäänsä. Kuitenkin tuen avulla kotihoidon päättymisen jälkeenkin tuetussa ryhmässä olleet omaishoitajat selvisivät paremmin normaaliin elämään. Amerikkalaistutkimuksessa on selvitelty päiväkeskuksen tehostetun Plus ohjelman merkitystä omaishoitajien hyvinvointiin. Vaikutuksia tutkittiin lyhyen ja pitkän välin vaikutuksena. Ohjelma oli suunniteltu parantamaan omaishoitajien hyvinvointia, lisäämään palveluiden hyötykäyttöä ja vähentämään omaishoidettavien laitossijoituksia. Kaksi päiväkeskusta tarjosi normaalin päiväkeskustoiminnan lisäksi Plus ohjelmaa, kolmas päiväkeskus tarjosi vain rutiininomaiset päiväkeskuspalvelut. Plus-ohjelmaan kuului sosiaalityöntekijä, joka auttoi hoidon järjestelyssä ja antoi tukeaan omaishoitajalle kahdenkeskisillä keskusteluilla ja puhelinkontaktein. Koulutusta, konsultointia ja lähetepalvelua tarjottiin 12 kuukauden ajan. Kolmen kuukauden seurannassa Plus-ohjelmaan osallistuneet raportoivat vähemmän depressiivisiä oireita, paransivat luottamusta selviytymistapoihinsa ja kohensivat hyvinvointiaan verrattuna kontrolliryhmään. Pitkäaikaisvaikutusten analyysi osoitti, että kontrolliryhmään verrattuna Plus-ohjelmaan osallistuneet jatkoivat edelleen vähemmillä depressiivisillä oireilla ja kohensivat luottamusta selviytymistapoihin. Lisäksi nämä osallistujat käyttivät päiväkeskuspalveluja keskimäärin 37 päivää enemmän kuin kontrolliryhmäläiset ja tarvitsivat vähemmän hoitopaikkoja kuin kontrolliryhmäläiset. Johtopäätöksenä todetaan, että tehostettu omaishoitajien tukeminen on kustannustehokas keino edistää omaishoitajien hyvinvointia ja helppo toteuttaa päiväkeskuksissa. (Gitlin, Reever, Dennis, Mathieu ja Hauck


210 m² Pellaksentie 13, 01650 Vantaa Omakotitalo 6h myynnissä - Oikotie 16194161\nMyytävät asunnot Vantaa Vapaala Pellaksentie 13, 01650 Vantaa\n695 000 €●210 m²\nPellaksentie 13, Vapaala, Vantaa●4h, avokeittiö, ruokailutila, kirjasto/toimistotila, khh, vh, parvi, sauna, 3 x kh, erillinen wc, aula, ullakkohuone, katettu terassi, autotalli,eteinen\nOmalla tontilla sijaitseva näyttävä kivitalo ja upea piha-alue.\nTervetuloa Vapaalaan, kodikkaaseen ja uniikkiin kotiin. Heti sisäänkäynnissä tunnet kodin upean avaruuden. Vaihtelevan ja elävän luonnonvalon määrä ja merkitys on keskeisessä osassa tilavaa ruokailutila-olohuone -yhdistelmää, joka jatkuu tilavalle terassialueelle. Tila terassialueineen on näyttävä tapahtumapaikka sekä oman perheen käyttöön että edustustilaksi. Lasitettu lisäsiipi kesäkeittiöineen on mykistävä tila. Makuuhuoneet sijoittuvat talon sivulle, täysin omaan rauhaan. Tätä taloa on laajennettu hyvällä maulla elämäntilanteiden mukaan ja tilaa on runsaasti sekä perheelle että ystäville: alakerrassa sijaitsevat yhdistetyn keittiö-ruokailutila-olohuoneen lisäksi arkiolohuone, 3 makuuhuonetta sekä ylelliset kylpyhuonetilat/sauna, vaatehuone, kodinhoitohuone uloskäynteineen sekä wc. Saunaosaston päädystä käynti lasitetulle terassille, jossa sijaitsevat kesäkeittiö, pukuhuone ja suihku/wc. Kahden auton lämpimän tallin päälle on rakennettu kodikas lisähuone, johon käynti ulkokautta.\nReilun kokoinen tontti, puutarha ja istutukset kruunaavat tämän kokonaisuuden. Talo sijaitsee ihanalla ja hyvin hoidetulla omakotitaloalueella, rauhallisen tien varrella.\nTämä talo on kertakaikkiaan upea kokonaisuus sekä asumiseen että edustustilaisuuksiin. Olet lämpimästi tervetullut tutustumaan tähän kokonaisuuteen!\nKatariina Ahlbäck / Bo LKV 050-521 2508 katariina.ahlback@bo.fi Sari Kullberg / Bo LKV 0400-615 557 sari.kullberg@bo.fi\nPellaksentie 13, 01650 Vantaa\n4h, avokeittiö, ruokailutila, kirjasto/toimistotila, khh, vh, parvi, sauna, 3 x kh, erillinen wc, aula, ullakkohuone, katettu terassi, autotalli,eteinen\nKeittiön yhteydessä ruokailutila. Keittiön varustus: Integroitu jääkaappipakastin, integroitu astianpesukone, integroitu mikroaaltouuni, kiertoilmauuni, keraaminen liesitaso, liesituuletin, kivitasot Seinä: maalattu, tasojen yläpuolella marmori Lattia: keraaminen laatta\nPesutilojen kuvaus: 3 pesuhuonetta joissa wc 1. Kylpyhuone-sauna-wc: 2xsuihku, 2xpesuallas, allaskaappi, marmoritaso, iso ikkuna, erillinen wc: pesuallas, allaskaappi, marmoritaso Seinä: kaakeli Lattia: laatta Sauna: ikkuna, sähkökiuas, lasiovi 2. Kylpyhuone: suihku, pesuallas, allaskaappi, wc, ikkuna Seinä: maalattu, marmori Lattia: marmori 3. Kylpyhuone katetun terassin yhteydessä, käytössä kesällä: suihku, pesuallas, puutaso, wc, ikkuna, valokate. . Erillisen WC:n kuvaus: Pesuallas, allaskaappi, kivitaso, ikkuna. Seinä: maalattu Lattia: laatta .\nHUONEISTOSSA: Keittiön saarekkeen hankinta 2004. Uusittu keittiön kivitasot 2004 ja liesituuletin 2010-luvulla. Uusittu pyykinpesukone 2019 ja kuivausrumpu n. 2010. 2:ssa makuuhuoneessa uusittu lattiat ja sisäkatto 2004. Sisäseinien pintaremonttia 2021. Erillisen wc:n pesuallaskalusteiden ja marmori/kivitason uusinta 2004 ja wc istuimen uusinta 2021. Kylpyhuoneen vesikalusteiden ja marmoritason uusinta 2004, wc istuimen uusinta 2021. Saunan lauteiden ja kiukaan uusinta 2011. Poreammeen siirto katetulta terassilta pihalle 2015. Osittain katetun terassin laatoitus sekä kaiteiden hankinta 2005. Pihan kivetyksen laittaminen 2005-2008. Autotallin nosto-oven kauko-ohjausyksikön vaihtaminen 2016. Räystäs/otsalautojen uusintaa ja korjausta 2021. Vanhan katon puhdistus ja käsittely 2015.\nKuvaus: Seinät: paneloitu Lattia: laatta. sähkökiuas\nMuuta kauppaan kuuluvaa: Keskuspölynimuri Beam\nJätevesi: 43 EUR/kk. Muut maksut: Lämmityskustannukset (n. 373 €/kk) pitää sisällään sekä lämmitys- että käyttösähkön. Puhtaanapito: 17,56 €/kk (tyhjennys 2 viikon välein)\nTilataan kuntotarkastuksen yhteydessä\nSitova tonttijako Tiedustelut: Vantaan kaupunki Luhtitien kaavamuutos, 141100 Lisätiedot välittäjältä.\n255 m2 + 40 m2, joista käyttämättä 10 m2 + 0 m2\nSähköisiä panttikirjoja 14 kpl yhteensä 422 965,11 euroa. Luovutetaan ostajalle vapaina. Siirtokulut ostajalle. Varainsiirtovero 4 %. Kaupanvahvistuskulut 120 € + matkakulut myyjälle ja ostajalle puoliksi.\nKirjasto/toimistotila: seinät maalattu, lattia merbaulautaparketti, huoneen yhteydessä kylpyhuone, käynti etupihan terassille ja autotalliin. Parvi: Avara tilava ikkunallinen parvi, jonka yhteydessä varastotilaa, seinät maalattu, lattia mäntylautaa. Käyttöullakko: Erillinen sisäänkäynti, Ikkunallinen, seinät: maalattu, lattia kirsikkaparkettia. Käyttöullakolle johtavat ulkoportaat ja -kaiteet: alumiinia ja terästä. Katettu terassi: kesäkeittiö baaritasolla, varustus: jääkaappipakastin, keraaminen liesi, pesuallas, tasot puuta. Osittain katettu terassi: kaiteet ja portti alumiinia. 2:n auton ikkunallinen lämmitetty autotalli: Turner nosto-ovet, toinen ovi kaukosäätimellä ja toinen avaimella, öljynerotuskaivo, pesuallas, kaapisto, lämmin- ja kylmä vesi.\nLattiamateriaalien kuvaus: Varaava sähköinen lattialämmitys. Käyttöullakolla patteri. . Seinämateriaalien kuvaus: Maalattu tai tapetti.. Kattomateriaalien kuvaus: Kattolämmitys..\nYhdestä makuuhuoneesta käynti katetulle terassille. Seinät: tapettia, lattia: kirsikkaparketti\nIso olohuone, jossa isot ikkunat. Käynti ulos eteläterassille. Seinät: maalattu, lattia: kirsikkaparketti


16:1\tMinulle tuli tämä Herran sana: > Jakeen lisätiedot\n16:2\t"Älä ota itsellesi vaimoa, älköönkä sinulle tulko poikia ja tyttäriä tässä paikassa. > Jakeen lisätiedot\n16:3\tSillä näin sanoo Herra niistä pojista ja tyttäristä, jotka syntyvät tässä paikassa, ja heidän äideistänsä, jotka heidät synnyttävät, ja heidän isistänsä, jotka heidät siittävät tässä maassa: > Jakeen lisätiedot\n16:4\tHe kuolevat tuskallisiin tauteihin, ei heille pidetä valittajaisia, ei heitä haudata; he tulevat maan lannaksi. He hukkuvat miekkaan ja nälkään, ja heidän ruumiinsa tulevat taivaan lintujen ja maan eläinten ruuaksi. > Jakeen lisätiedot\n16:5\tSillä näin sanoo Herra: Älä mene suruhuoneeseen, älä käy valittajaisiin äläkä heitä surkuttele, sillä minä otan rauhani pois tältä kansalta, sanoo Herra, armoni ja laupeuteni. > Jakeen lisätiedot\n16:6\tHe kuolevat, sekä suuret että pienet, tässä maassa; ei heitä haudata eikä heille valittajaisia pidetä, ei kukaan viileskele ihoansa eikä ajele päätänsä paljaaksi heidän tähtensä. > Jakeen lisätiedot\n16:7\tEi taiteta heille leipää lohdutukseksi heidän surussansa kuolleen tähden, eikä heille anneta juotavaksi lohdutusmaljaa heidän isänsä ja äitinsä tähden. > Jakeen lisätiedot\n16:8\tÄlä mene pitotaloon istumaan heidän kanssansa, syömään ja juomaan. > Jakeen lisätiedot\n16:9\tSillä näin sanoo Herra Sebaot, Israelin Jumala: Katso, minä lopetan tästä paikasta teidän silmienne edessä ja teidän päivinänne riemun ja ilon huudon, huudon yljälle ja huudon morsiamelle. > Jakeen lisätiedot\n16:10\tKun sinä ilmoitat tälle kansalle kaikki nämä sanat ja he sanovat sinulle: 'Minkätähden Herra uhkaa meitä kaikella tällä suurella onnettomuudella, ja mikä on rikoksemme, mikä syntimme, jonka olemme tehneet Herraa, meidän Jumalaamme, vastaan?' > Jakeen lisätiedot\n16:11\tniin sano heille: Sentähden että teidän isänne hylkäsivät minut, sanoo Herra, ja seurasivat muita jumalia, palvelivat niitä ja kumarsivat niitä, mutta hylkäsivät minut eivätkä noudattaneet minun lakiani. > Jakeen lisätiedot\n16:12\tJa te olette tehneet pahemmin kuin teidän isänne, ja katso, te vaellatte kukin pahan sydämenne paatumuksessa, kuulematta minua. > Jakeen lisätiedot\n16:13\tNiin minä heitän teidät pois tästä maasta maahan, jota te ette tunne eivätkä teidän isänne tunteneet, ja siellä te saatte palvella muita jumalia päivät ja yöt, sillä minä en teille armoa anna. > Jakeen lisätiedot\n16:14\tSentähden, katso, päivät tulevat, sanoo Herra, jolloin ei enää sanota: 'Niin totta kuin Herra elää, joka johdatti israelilaiset Egyptin maasta', > Jakeen lisätiedot\n16:15\tvaan: 'Niin totta kuin Herra elää, joka johdatti israelilaiset pohjoisesta maasta ja kaikista muista maista, joihin hän oli heidät karkoittanut.' Sillä minä palautan heidät heidän omaan maahansa, jonka minä annoin heidän isillensä. > Jakeen lisätiedot\n16:16\tKatso, minä käsken tulemaan monta kalastajaa, sanoo Herra, ja ne heitä kalastavat, ja sen jälkeen minä käsken tulemaan monta metsästäjää, ja ne heitä metsästävät kaikilta vuorilta ja kaikilta kukkuloilta ja kallioiden rotkoista. > Jakeen lisätiedot\n16:17\tSillä minun silmäni tarkkaavat kaikkia heidän teitänsä, ne eivät ole minulta salassa, eikä heidän rikoksensa ole kätketty minun silmäini edestä. > Jakeen lisätiedot\n16:18\tJa minä kostan ensin kaksinkertaisesti heidän rikoksensa ja syntinsä, koska he ovat saastuttaneet minun maani iljetystensä raadoilla ja täyttäneet minun perintöosani kauhistuksillansa." > Jakeen lisätiedot\n16:19\tHerra, minun voimani ja varustukseni, minun pakopaikkani hädän päivänä! Sinun tykösi tulevat pakanat maan ääristä ja sanovat: "Petosta vain perivät meidän isämme, turhia jumalia, joista ei ainoakaan auttaa taida. > Jakeen lisätiedot\n16:20\tVoiko ihminen tehdä itsellensä jumalia? Eivät ne jumalia ole!" > Jakeen lisätiedot\n16:21\t"Sentähden, katso, minä saatan heidät tuntemaan - tuntemaan tällä haavaa - minun käteni ja minun voimani, ja he tulevat tietämään, että minun nimeni on Herra." > Jakeen lisätiedot