Itsestä huolehtimisen ja arjen taidot - Lue Mua!\nJulkaistu 17.5.2019 Kirjoittaja Laura Rautio\tEi kommentteja artikkeliin Itsestä huolehtimisen ja arjen taidot\nKuluneen kevään aikana meidän viskaritoiminnassa ovat korostuneet itsestä huolehtimisen ja arjen taidot. Aihe on ollut vahvasti läsnä jokapäiväisessä arjenpegagogiikassa. Sen lisäksi olemme keskustelleet arjen taidoista viskaritehtävien yhteydessä ja tehdeet aiheeseen liittyviä kynätehtäviä. Jaan niistä osan nyt tänne bloginkin puolelle 🙂\nMitä varhaiskasvatussuunnitelma sanoo itsestä huolehtimisen ja arjen taidoista?\n“Itsestä huolehtimiseen, terveyteen ja turvallisuuteen liittyvät taidot ovat kaikille tärkeitä. Varhaiskasvatuksen tehtävä on vahvistaa lasten hyvinvointiin ja turvallisuuteen liittyviä taitoja sekä ohjata heitä tekemään kestävän elämäntavan mukaisia valintoja. Varhaiskasvatuksessa tuetaan lasten myönteistä suhtautumista tulevaisuuteen. Lasten itsenäisyyden asteittaista lisääntymistä tuetaan. Lapsia autetaan, ja heitä kannustetaan pyytämään apua sitä tarvitessaan. Lasten kanssa harjoitellaan erilaisia taitoja kuten pukeutumista, ruokailua sekä henkilökohtaisesta hygieniasta ja omista tavaroista huolehtimista. Lapsia ohjataan toimimaan vastuullisesti ja turvallisesti varhaiskasvatuksen oppimisympäristöissä sekä lähiluonnossa ja liikenteessä. Lasten kanssa käsitellään heidän hyvinvointiaan edistäviä asioita kuten levon, ravinnon, liikunnan ja mielen hyvinvoinnin merkitystä. Lapsia autetaan tunteiden ilmaisussa ja itsesäätelyssä. Lasten tunnetaidot vahvistuvat, kun heidän kanssaan opetellaan havaitsemaan, tiedostamaan ja nimeämään tunteita. Lapsia ohjataan myös kunnioittamaan ja suojelemaan omaa ja toisten kehoa.” (VASU, 2016, 23.)\n“Varhaiskasvatuksen tehtävänä on luoda pohja lasten terveyttä ja hyvinvointia arvostavalle sekä fyysistä aktiivisuutta edistävälle elämäntavalle yhdessä huoltajien kanssa. Tämä oppimisen alue (Kasvan, liikun ja kehityn) tukee erityisesti itsestä huolehtimiseen ja arjen taitoihin liittyvää laaja-alaista osaamista.” (VASU, 2016, 46.)\n“Ruokakasvatuksen tavoitteena on edistää myönteistä suhtautumista ruokaan ja syömiseen sekä tukea monipuolisia ja terveellisiä ruokatottumuksia. Lapsia ohjataan omatoimiseen ruokailuun ja monipuoliseen, riittävään syömiseen. Päivittäiset ateriahetket järjestetään kiireettömässä ilmapiirissä opetellen ruokarauhaa ja hyviä pöytätapoja sekä yhdessä syömisen kulttuuria. Eri aistien avulla ja tutkimalla tutustutaan ruokiin, niiden alkuperään, ulkonäköön, koostumukseen ja makuominaisuuksiin. Ruoasta keskusteleminen, tarinat ja laulut edistävät lasten ruokasanaston kehittymistä.” (VASU, 2016, 46-47.)\n“Varhaiskasvatuksessa pohditaan yhdessä lasten kanssa terveyteen ja turvallisuuteen liittyviä asioita. Lasten valmiuksia pitää huolta terveydestään sekä henkilökohtaisesta hygieniastaan tuetaan. Lasten kanssa keskustellaan liikkumisen, levon ja hyvien ihmissuhteiden merkityksestä hyvinvoinnille ja terveydelle. Lasten kanssa opetellaan turvallisuuteen liittyviä asioita päivittäisissä tilanteissa. Näitä voivat olla muun muassa pukeutumis-, ruokailu-, leikki- sekä ulkoilutilanteet. Varhaiskasvatuksessa harjoitellaan lähiliikenteessä liikkumista ja turvalliseen liikkumiseen liittyviä sääntöjä ja tapoja. Tavoitteena on tukea lasten turvallisuuden tunnetta, antaa heille valmiuksia pyytää ja hakea apua sekä toimia turvallisesti erilaisissa tilanteissa ja ympäristöissä.” (VASU, 2016, 47.)\nHyvä ja terveellinen ruoka -kynätehtävä\nMiten ruoka kulkee vatsassa -kynätehtävä\nMitä ihmisen sisällä on -kynätehtävä\nPuhtaat hymyhampaat -kynätehtävä\nRiittävä uni ja lepo -kynätehtävä\nSäänmukainen pukeutuminen -kynätehtävä\nKuulen tehtävistä mielelläni palautetta! 🙂\nArtikkeli kategoriassa Kynätehtävät\nAvainsanat arjen pedagogiikka, itsestä huolehtimisen ja arjen taidot\nEdellinen Edellinen: Lasten toivejumppa: jalkapallon käsittelytaidot


Digitaalinen verkostotalous - PDF\nDownload "Digitaalinen verkostotalous"\n1 Digitaalinen verkostotalous Tietotekniikan mahdollisuudet liiketoiminnan kehittämisessä Juha Luomala, Juha Heikkinen, Karri Virkajärvi, Jukka Heikkilä, Anne Karjalainen, Anri Kivimäki, Timo Käkölä, Outi Uusitalo, Hannu Lähdevaara Teknologiakatsaus 110/2001\n2 Digitaalinen verkostotalous Tietotekniikan mahdollisuudet liiketoiminnan kehittämisessä Juha Luomala Juha Heikkinen Karri Virkajärvi Yomi Group Jukka Heikkilä Anne Karjalainen Anri Kivimäki Timo Käkölä Outi Uusitalo Jyväskylän yliopisto Hannu Lähdevaara Jyväskylän ammattikorkeakoulu Teknologiakatsaus 110/2001 Helsinki 2001\n3 Kilpailukykyä teknologiasta Tekes tarjoaa rahoitusta ja asiantuntijapalveluja kansainvälisesti kilpailukykyisten tuotteiden ja tuotantomenetelmien kehittämiseen. Tekesillä on vuosittain käytettävissä avustuksina ja lainoina runsaat kaksi miljardia markkaa teknologian kehityshankkeisiin. Teknologiaohjelmien avulla maahamme luodaan uutta teknologiaosaamista yritysten, tutkimuslaitosten ja korkeakoulujen yhteistyönä. Ohjelmien tavoitteena on nostaa teknologista kilpailukykyämme tulevaisuuden keskeisillä teollisuuden toimialoilla. Tällä hetkellä Tekesillä on käynnissä noin 50 teknologiaohjelmaa. ISSN X ISBN Kansi: LM&CO Sisäsivut: Juha Luomala Paino: Paino-Center Oy, 2001\n4 ESIPUHE Organisaatiot, niiden toimintatavat ja liiketoimintamallit muuttuvat uusien teknologioiden myötä. Vaikutus on kahdensuuntainen: teknologia luo edellytyksiä uusille toimintatavoille ja uudet toimintatavat tarvitsevat uusia teknologisia ratkaisuja. Yritysten toimintatapoja muuttavat mm. Internet, mobiilipalvelujen lisääntyminen niin yritysten välisessä kuin yritys-asiakassuhteissa ja sähköisen liike- ja palvelutoiminnan laajentuminen. Toimintojen ulkoistaminen synnyttää tarvetta atk-palvelutoiminnan ja Internetin kautta tarjottavien palvelujen kehittämiseen. Yritysten toiminnan seurannan tarve kasvaa ja tämä laajentaa mm. toiminanohjauksen- ja asiakkuuksien hallinnan sovellusten käyttöä. Yritystoiminnan kansainvälistyminen ja uuden tietotekniikan käyttöönotto on muuttanut viime vuosina yritysten toimintatapoja monin tavoin. Tekesin teknologiaohjelmissa on lisääntyvässä määrin ollut mukana hankkeita, joissa toisaalta kehitetään uusia tietoteknisiä yrityssovelluksia ja toisaalta uudistetaan yritysten ja verkostojen tapaa toimia. Aihepiiri on noussut viime vuosina entistä tärkeämpään asemaan ja vuoden 2000 alussa käynnistettiin kaksi tähän teemaan keskittyvää uutta teknologiaohjelmakokonaisuutta: uusiin toimintatapoihin keskittyvä Uusi teollinen toimintatapa UTT ( ) ja uutta tuotetarjontaa kehittävä Ohjelmistotuotteilla kansainväliseen menestykseen SPIN ( ). Uuden teollisen toimintatavan voi tiivistää sanoihin digitaalinen verkostotalous, jolle on ominaista uusien liiketoimintamallien innovatiivinen kehittäminen ja uusimman tieto- ja viestintäteknologian ja sen sovellusten hyödyntäminen. UTT-ohjelmassa luodaan tältä pohjalta elinkeinoelämän tarpeisiin toimintamalleja, menetelmiä ja välineitä, joiden avulla yritykset voivat siirtyä kohti verkottunutta liiketoimintamallia, sekä tehostaa liiketoimintaansa, kilpailuasemaansa ja kannattavuuttaan uusilla liiketoiminnoilla. SPIN-ohjelman kärkihankealueen Tulevaisuuden yrityssovellukset ohjelmistotuotehankkeiden tulisi toisaalta pohjautua hyvään näkemykseen siitä, miten yrityssovellusten käyttäjäorganisaatiot tulevaisuudessa toimivat ja millaisiin järjestelmiin niiden toiminta ja päätöksenteko perustuu. Näin löydetään uusia tietojärjestelmätarpeita, jotka tarjoavat kasvupotentiaalia uusille sovellustyypeille. Tekesin UTTteknologiaohjelman yrityksen toimivat osaltaan tässä mahdollisena joukkona sopivia pilot-partnereita. Teknologiaohjelmien valmistelun aikana syntyi selvä näkemys uusien tietoverkkojen hyödyntämiseen perustuvien tietoteknisten sovellusten erityisasemasta kehityshankkeissa. Tämän näkemyksen mukaisesti UTT-ohjelman johtoryhmä päätti käynnistää syksyllä erillisen selvityksen digitaalisen verkostotalouden ja tietotekniikan välisestä vuorovaikutuksesta. Selvityksen tuloksena syntyi myös toinen, tätä raporttia täydentävää kokonaisuus, joka ilmestyy kesän 2001 aikana Tekesin teknologiakatsaussarjassa nimellä Uuden tietotekniikan vaikutukset liiketoimintaan. Tekes kiittää lämpimästi kaikkia tähän selvitykseen osallistuneita henkilöitä. Selvitystyön lopputuloksena syntynyt raportti antaa hyvän kuvan käsiteltyjen sovellusalueiden erityispiirteistä sekä alueen kokonaisuudesta yritysten liiketoiminnan kehittämisen kannalta. Raportti tarjoaa erinomaiset lähtökohdat aihealueiden suhteiden tarkasteluun ja uusien kehityskohteiden tunnistamiseen. Teknologian kehittämiskeskus Tekes\n5 SISÄLTÖ ESIPUHE 1 JOHDANTO VERKOSTOT UUDEN TEOLLISEN TOIMINTATAVAN PERUSTANA Verkostoituminen Neljä verkostomallia Japanilainen malli Länsimainen malli Strategisen yritysverkoston malli Asiakkuuskanavat verkostomaisessa toiminnassa Tietotekniikka, organisoiminen ja osaaminen avainroolissa verkoston toiminnan tehostamisessa Suhteet verkostoituneessa ympäristössä Brandin rooli yritysten muodostamassa verkostossa Uudet palveluliiketoiminnot Palvelujen avulla lisäarvoa tuotteille Palveluliiketoiminta ja tuotteen elinkaari Muita liiketoiminnallisia tekijöitä digitaalisen verkostotalouden taustalla Globaali kilpailu ja sisämarkkinoiden avautuminen Pula taitajista kiihdyttää kilpailua tuotannontekijämarkkinoilla Laadun ja joustavuuden korostaminen Tieteellistyminen Ulkoistaminen Epävarmuuden ja monimutkaisuuden hallinta Koordinoimisen tarve korostuu Kaupankäyntitapojen monipuolistuminen YLEISET TEKNOLOGISET MUUTOSAJURIT Digitaalisuus Mikroprosessorit (Tietokoneet) Tietoliikenne Liityntä tietoverkkoihin Langattoman datasiirron kehitys Internet Tietojärjestelmät ja ohjelmistot Päätelaitteet TIETOTEKNIIKAN MAHDOLLISUUDET LIIKETOIMINNAN KEHITTÄMISESSÄ Tietojärjestelmien kehittyminen ja kehittäminen organisaatioissa Viitekehys tietotekniikan uusien mahdollisuuksien hahmottamiseen Tietotekniikan hyödyntäminen nykyään... 30\n6 4.4 Asiakkuuksien hallinta (Customer Relationship Management CRM) Taustaa Muutosajurit CRM-hankkeiden läpivienti CRM ohjelmistot Elektroninen kaupankäynti (Electronic Commerce EC) Taustaa Markkinapaikkojen toimintamallit Yritysten välisten markkinapaikkojen tulevaisuus Tie verkkokauppaan Toiminnanohjausjärjestelmät (Enterprise Resource Planning ERP) Taustaa Toiminnanohjausjärjestelmien tarjoajat Hankinta ja käyttöönotto Prosessien mallintaminen Toimitusketjun hallinta (Supply Chain Management - SCM) Taustaa Toimitusketjun toiminnan suunnittelu ja arviointi Tarjontaketjun suunnittelu Toimitusketjujen tehokkuuden mittaaminen Tiedon ja tehtävien synkronoinnin merkitys toimitusketjussa Tietämyksen, dokumenttien ja tuotetiedon hallinta (Knowledge Management, Document Management, Product Data Management - KM, DM, PDM) Taustaa Tietämyksen hallinnan erityiskysymyksiä Tuotetiedon hallinnan erityiskysymykset Dokumenttien hallinnan järjestelmät Millaisia dokumenttien hallintajärjestelmät ovat? Dokumenttien hallinnan suunnittelu Yritysportaaleista ikkunoita tietoon Sovellusintegraation mahdollisuudet STRATEGIAN LAADINTA DIGITAALISESSA VERKOSTOTALOUDESSA Miksi strategiaa tarvitaan? Strategisia vaihtoehtoja yritysten välisessä kaupankäynnissä Paikallinen palveluyritys Maailmanlaajuisesti toimiva erikoistunut yritys Tiivis yhteistyö merkkitoimittajan kanssa Strategian luominen ja toimeenpano Oman ydinosaamisen määritteleminen Oman rooli määrittely arvoverkostossa Verkostojen luominen, toiminta ja purkaminen Verkostojen liiketoimintaprosessit ja tietojärjestelmien hankkiminen ASP vaihtoehto tietojärjestelmien ostamiselle... 81\n7 1 JOHDANTO Uusi teollinen toimintatapa UTT -teknologiaohjelman tavoitteena on tehdä Suomesta edelläkävijä kehittyvän informaatioteknologian mahdollistaman verkottuneen liiketoiminnan arkkitehtinä ja toteuttajana sekä tehokkaana hyödyntäjänä. Uudella teollisella toimintatavalla tarkoitetaan uusien tietoteknisten työkalujen mahdollistamaa uudenlaista tapaa toimia verkostomaisesti ja muodostaa uudenlaista liiketoimintaa erilaisten osaajien yhteenliittymillä. Se korostaa olemassa olevan ja uuden tietoteknisen infrastruktuurin käyttöä yritysten toiminnan tehostamisessa. Voidaan siis puhua digitaalisesta verkostotaloudesta. Elämme tällä hetkellä murrosvaihetta, jossa kiihtyvällä vauhdilla testataan ja otetaan käyttöön uusia toimintamalleja. Alla oleva kuva 1. tiivistää viimeaikaisen ja odotettavissa olevan kehityksen uutta tietotekniikkaa ja tietoverkkoja hyödyntävän liiketoiminnan kehittymisestä. Kuvassa on vaakasuunnassa kuvattu karkealla tasolla aikataulu ja pystysuunnassa asioiden vaikutukset liiketoiminnan muuttumiseen ja kehittymiseen. Vaikka tietoverkkoja on hyödynnetty jo vuosikymmeniä, alkoi niiden laajempi hyödyntäminen liiketoiminnassa 90-luvun puolessa välissä. Käytännössä tämä (ecommerce -vaihe) tarkoitti ensimmäisten kauppapaikkojen ja Internet/Intranet ratkaisujen syntymistä. Liikevaihdon kasvuun tai toiminnan muuttumiseen niillä ei laajassa mittakaavassa juurikaan ollut merkitystä. Tällä hetkellä elämme puolestaan voimakasta ebusiness vaihetta, jolle on ollut tyypillistä täysin uusien liiketoimintojen kehittäminen. Samalla yritysten tietojärjestelmiä on muutettu selainpohjaisiksi. Vaikutukset liiketoimintaan ovat olleet melko suuria. Selkeänä kehityspolkuna voidaan jatkossa nähdä verkostoituminen ja erityisesti tietoverkkojen hyödyntäminen verkostoitumisen apuna (enetwork -vaihe). Jatkossa kehitystyö keskittyykin webbikäyttöliittymien rakentamisen ja pienten pilottiprojektien työstämisen sijaan yritysten Vaikutukset liiketoimintaan enetwork ecommerce ebusiness Aika Kuva 1. Kehityspolku elektronisesta kaupankäynnistä verkottuneeseen liiketoimintaan 5\n8 sisäisten ja yritysverkostojen välisten prosessien ja niitä tukevien tietojärjestelmien kokonaisvaltaiseen kehittämiseen. Muutosten ja hyötyjen odotetaan olevan huomattavasti merkittävämpiä kuin aiemmissa vaiheissa yhteensä. Menestys tulee perustumaan hyviin ja luottamuksellisiin kumppanisuhteisiin ja asiakastarpeista lähtevään verkostoituvaan toimintamalliin. Digitaalinen verkostotalous -julkaisu koostuu neljästä sisällöllisestä kokonaisuudesta. Luvussa 2 käsitellään erityisesti verkostoitumiseen liittyviä osa-alueita pureutumalla verkostovaihtoehtoihin sekä niihin liittyviin oleellisiin kokonaisuuksiin kuten verkostosuhteet ja brandin merkitys. Samassa yhteydessä käydään läpi myös verkostoitumiskehitystä ajavia muutostekijöitä. Luvussa 3 keskitytään kuvaamaan digitaalisen verkostotalouden taustalla olevaa teknistä kehitystä. Luvussa 4 puolestaan kuvataan tietotekniikan hyödyntämistä liiketoiminnan tukena. Viimeisessä luvussa tarkastellaan strategisia kysymyksiä alkaen strategisista vaihtoehdoista ja päätyen tietojärjestestelmien hankintaan. Mukana on myös yrityksille tarkoitettuja konkreettisia työkaluja, joiden avulla yksittäiset yritykset voivat lähteä pohjustamaan verkostoitumista. Julkaisun toimittamisesta on vastannut Juha Luomala Yomi Groupista. Muina kirjoittajina sekä kommentoijina ovat toimineet hänen lisäkseen Jukka Heikkilä (asiakkuuskanavat, strategiat), Anne Karjalainen (km/dm/pdm), Anri Kivimäki (standardit), Timo Käkölä (crm, erp, asp) ja Outi Uusitalo (brandi, suhteet) Jyväskylän yliopistosta, Hannu Lähdevaara (scm) Jyväskylän ammattikorkeakoulusta sekä Juha Heikkinen (ec) ja Karri Virkajärvi (tietoliikenne, mobiili) Yomi Groupista. Tekesin asiantuntijoina ja ohjaajina ovat toimineet Risto Setälä ja Rauli Hulkkonen. Julkaisu on tarkoitettu sekä johdolle että kehityshenkilöstölle. Sitä voi parhaiten hyödyntää järjestämällä sisäisiä workshopeja analyysin teemoista sekä laajentamalla keskusteluja potentiaalisten yhteistyökumppaneiden kanssa käytäviksi. 6\n9 2 VERKOSTOT UUDEN TEOLLISEN TOIMINTA- TAVAN PERUSTANA 2.1 Verkostoituminen Verkostoituminen yhdessä digitaalisen tietojenkäsittelyn ja tietoliikenteen kanssa ovat avaamassa yrityksille uusia mahdollisuuksia kasvaa niche-alueilla maailmanluokan toimijoiksi. Tämä edellyttää kuitenkin yhteistyötä muiden yritysten ja toimijoiden kanssa. Eräänä mahdollisuutena pidetään pk-yrityksen muodostamia yritysryhmittymiä, jotka toimivat järjestelmätoimittajina suuremmille päämiehille (Hyötyläinen ym., 1999). Eri selvitysten mukaan merkittävät suomalaiset päämiesyritykset ovat ulkoistamassa toimintojaan yhä enenevässä määrin. Samoin selvityksissä on käynyt ilmi, että Suomessa on pulaa yrityksistä, jotka pystyisivät vastaamaan suuremmista kokonaisuuksista osana ulkoistettuja tehtäviä (TT, 1997). Eräänä vaihtoehtona on esitetty pk-yritysten muodostamia verkostoja, jotka on liitetty yleensä aluekohtaisiin kehityshankkeisiin. Paikallisesti toimivat pk-yritykset voivat muodostaa yhteenliittymiä, jotka tasa-arvoisin periaattein toimien luovat verkostolle kilpailuetua. Erikoistuneiden pk-yritysten on nähty keskenään verkostoitumalla saavuttavan suuruuden etuja ja mahdollisuuden päästä suuremmille markkinoille. Tällaisten verkostojen levinneisyyttä ja pysyvyyttä on kuitenkin vahvasti epäilty. Pk-yritysten verkostot näyttäisivät kytkeytyvän pikemminkin suurempien yritysten verkostoihin sen sijaan, että ne toimisivat pelkästään itsenäisinä verkostoina (Clemons & Reddi, 1993; Riggins & Mukohpadhyay, 1994). Useimmissa maissa teollista rakennetta hallitsevatkin suuret yritykset ja niiden yhteistyömuodot huolimatta monista pyrkimyksistä ja ohjelmista pk-yritysten aseman ja roolin korostamiseksi (Harrison, 1994; Kay, 1997; Whittaker, 1996). Verkostoitumisen eteneminen muuttaa yritysten kilpailu- ja toimintaympäristöä radikaalisti. Elämme parhaillaan murrosvaihetta, jossa ovat hahmottumassa uudenlaiset tuotannolliset rakenteet ja toimintamallit (Kumar & van Dissel, 1996; Tapscott ym., 2000). Haasteena kuitenkin on se tosiasia, että yritysverkostojen luontiin ei ole vielä olemassa koeteltuja malleja ja menetelmiä. Verkostojen luominen edellyttää suuria muutoksia yritysten nykyisissä toimintamalleissa ja yhteistyötavoissa. Haastetta ei pienennä pk-yrityksissä olevien kehityshenkilöiden vähäinen määrä. Toiminnan näkökulmasta yksi suurimmista haasteista on uskallus luopua vanhoista toimintamalleista sekä keskittyminen puhtaasti ydinliiketoiminnan harjoittamiseen. Missään olosuhteissa ei voi olla korostamatta liikaa niin teknisen kuin organisatorisen osaamisen merkitystä (esim. Kusunoki ym., 1998). 2.2 Neljä verkostomallia Yhteistyöverkostot voivat rakentua useilla eri tavoilla. Seuraavassa on käyty läpi neljä erilaista verkostomallia. 7\n10 2.2.1 Japanilainen malli Japanilaista mallia voidaan kuvata hierarkkisella pyramidilla. Alihankintapyramidissa päämieheen on suoraan yhteydessä valittu Päätoimittajat integroivat järjestelmätoimitukset käyttäen alemman tason toimittajia ja valmistajia. Päämies kohdistaakin päätoimittajiin erityisiä vaatimuksia, jotka koskevat mm. investointeja. Vastapalvelukseksi päätoimittajat palkitaan pitkäaikaisilla sopimuksilla, teknologiasiirrolla ja muilla päämiehen tukitoiminnoilla. Huomion kiinnittäminen päätoimittajiin on merkinnyt painopisteen siirtymistä pelkästä tuotteiden hinnasta saatavuuteen ja innovatiiviseen kapasiteettiin. Selvä piirre on myös, että päämiehellä on vain yksi päätoimittaja kutakin aktiviteettiä varten. Vastaavasti päätoimittajat ovat usein kytkeytyneet vain yhteen tai muutamaan päämieheen. Päämies... Päätoimittajat... Erikoistoimittajat... Yleistoimittajat Kuva 2. Japanilainen verkostomalli (Clark & Fujimoto, 1991, Hyötyläinen ym., 1999) määrä päätoimittajia. Verkostossa seuraavalla tasolla ovat erikoistuneet toimittajat ja alimmalla tasolla erikoistumattomat valmistajat. Verkoston rakenne on esitetty kuvassa 2. Päämiehellä on välittömät suhteet valittuihin päätoimittajiin, jotka tyydyttävät erikoistarpeita. Nämä koskevat laajoja järjestelmätoimituksia, toimintojen koordinaatioita, alihankkijoiden valintaa, laadunvalvontaa ja kehitystoimintaa. Keskimmäisellä tasolla ovat yritykset, jotka tarjoavat erityistuotteita tai erityisosaamista. Toisen tason tekniset erikoistoimittajat ovat yleensä toimittajia päätoimittajille, mutta erikoistoimittajat voivat olla myös suorassa suhteessa joihinkin muihin verkostoihin ja päämiehiin. Tyypillisesti toisen tason tekniseltä erikoistoimittajilta edellytetään erikoistumista johonkin teknologiseen alueeseen ja kykyä tarjota palveluja, kuten tuotesuunnittelu, koulutus, huolto ja korjaus (Nooteboom, 1999). Alimmalla tasolla ovat yritykset, joilla ei ole erityisiä osaamisalueita. Nämä yritykset toimivat usein muiden yritysten kapasiteettipuskureina tai toimittavat standarditavaroita, materiaaleja tai palveluita. Tavallista on, että tällaiset yritykset toimivat monissa verkostoissa ja tarjoavat palvelujaan useille tahoille. Esitetty yritysverkostomalli muistuttaa läheisesti Tapscottin integroidun arvoketjuverkoston ideaa (Tapscott ym., 2000). 8\n11 2.2.2 Länsimainen malli ei enää kiinnitetä yksinomaan hintaan ja laatuun, vaan myös teknologiseen ja innovatiiviseen kykyyn sekä tuotteiden ja toiminnan kehittämiseen. Samalla on tapahtunut keskittymistä harvempiin päätoimittajiin ja on syntynyt toimittajapyramideja. Malli muistuttaa länsimaisen mallin alihankintajärjestelmää sen suuntautumisessa useisiin partnerisuhteisiin. Toisaalta se muistuttaa japanilaista alihankintamallia sen suuntautumisessa spesifisiin investointeihin ja niihin Päämies... Alihankkijat Kuva 3. Länsimainen malli (Clark & Fujimoto, 1991, Hyötyläinen ym., 1999) Länsimaisen mallin mukaan päämiehen ja alihankkijoiden suhteessa on vastakkain asettelua. Vuorovaikutus perustuu kilpailutusperiaatteelle, jossa alihankkijoita kilpailutetaan toistensa kanssa vuoden mittaisten sopimusten puitteissa. Päämiehillä voi samanaikaisesti olla useita toimittajia samaan tarkoitukseen. Verkoston rakenne on esitetty kuvassa 3. Päämies huolehtii tuotekehityksestä ja tuotesuunnittelusta antaen valmiit spesifikaatiot alihankkijoiden valmistettavaksi. Alihankkijoita käsitellään lähinnä valmistuskapasiteettina. Länsimaisessa mallissa voi olla mukana myös laajempia kokonaisuuksia toimittavia järjestelmätoimittajia. Näillä voi olla alapuolellaan omat verkostonsa, jotka koostuvat erilaisia alihankintapalveluja tarjoavista yrityksistä. Perinteiselle amerikkalaiselle alihankintamallille on puolestaan luonteenomaista suuri määrä alihankkijoita, jotka ovat suorassa yhteydessä päämieheen. Toiminta perustuu lyhytaikaisiin sopimuksiin. Esimerkiksi Tapscott kutsuu mallia aggregoijan malliksi, jossa päämies kilpailuttaa alihankkijoita ja pitää alihankkijat erillään toisistaan (Tapscott ym., 2000). Verkottuneessa ympäristössä voidaan tuotantopäätökset kilpailuttaa yritysten kesken reaaliajassa virtuaalimarkkinoilla (Hoogeweegen ym., 1999) Strategisen yritysverkoston malli Euroopassa ja USA:ssa on tapahtunut kehitystä kohti japanilaista käytäntöä. Huomiota liittyviin takuisiin, avoimiin kirjoihin perustuvaan sopimiseen ja keskinäiseen kyvykkyyden siirtoon ja yhteistyöhön kehitystoiminnassa (Fruin, 1997). Tapscottin termein mallissa yhdistyy allianssin ja arvoketjun piirteitä (Tapscott ym., 2000). Strategisessa yritysverkostossa on kyse yritysten yhteistoiminnan kehittämisestä uudelle tasolle ja toiminnan organisoinnista yhteisten strategisten tavoitteiden mukaisesti. Tällaisessa yritysverkostossa on kolmenlaisia yrityksiä (Hyötyläinen ym., 1999). Ytimen muodostaa strateginen verkosto, jonka yritykset toimivat keskenään strategisen yritysverkoston periaatteiden mukaisesti. Strategista verkostoa luonnehtii yritysten monenvälinen yhteistoiminta (Kuivanen & Hyötyläinen, 1997). Strategisessa verkostossa on yleensä selvä keskusyritys, jolla on keskeinen rooli strategisen verkoston luonnissa ja kehittämisessä sekä verkoston toiminnan ylläpidossa (Hyötyläinen ym., 1999). Toisella tasolla ovat strategisen verkoston partneriyritykset. 9\n12 Virtuaaliyritys 2 Strateginen verkosto Partneriyritykset Virtuaaliyritys 1 Virtuaaliyritys 3 Toimitussopimusyritykset Kuva 4. Strategisen yritysverkoston toimintamalli (Hyötyläinen ym., 1999) Partneriyhteistyössä korostuvat yritysten kahdenväliset suhteet ja suhteita leimaa läheiset ja pitkäaikaiset yhteistyösuhteet. Kolmannella tasolla ovat toimitussopimusyritykset, joiden osaamista ja panostusta tarvitaan tehtävien suorittamisessa. Yritysverkostot voivat muodostaa konkreettisia tehtäviä varten ns. virtuaaliyrityksiä. Ominaista näille on, että ne muodostetaan yleensä tiettyä tehtävää tai projektia varten. Näitä voivat olla esimerkiksi tietyn tuotteen toimittamishankkeet tai tuotekehityshankkeet. Virtuaaliyritys on osajoukko yritysverkostoon kiinteästi kuuluvista yrityksistä. Verkostoon kuuluvista yrityksistä valitaan ne, jotka ovat välttämättömiä tehtävän suorittamiseksi. Mukaan voidaan ottaa myös ulkopuolisia yrityksiä (toimitussopimusyrityksiä). Virtuaaliyritykset ovat määräaikaisia. Kun tehtävä on suoritettu, virtuaaliyritys purkautuu. Strategisen yritysverkoston toimintamalli eroaa kuitenkin perinteisestä virtuaaliyritysten mallista. Strateginen verkosto on pysyväisluontoinen verkosto, jolla on omat yhteiset tavoitteet ja organisatoriset käytännöt. Verkosto voi muodostaa oppimisympäristön, jossa mukana olevat yritykset oppivat toisiltaan ja myös yli virtuaaliyritysten rajojen. Kokemukset ja opetukset jäävät verkoston yrityksiin. Strategisen verkoston yritykset voivat käsitellä yhteistyöorganisaatioiden kautta saatuja kokemuksia ja opetuksia sekä luoda uusia ideoita, malleja ja menetelmiä tulevaa toimintaa varten. Yhdistämällä sekä strategisen yritysverkoston malli ja virtuaaliyrityksen malli, voidaan saavuttaa joustavia mutta silti oppimiskykyisiä rakenteita (Hyötyläinen & Simons, 1998). Erikoistuttaessa joudutaan tekemään yhteistyötä ja turvautumaan enenevässä määrin erityyppisiin palveluntarjoajiin toiminnan sujuvuuden takeeksi. Markkinoilla näyttäisikin olevan kasvava kysyntä erilaisille konsultointityyppisille palveluille, takaajille ja logistiikkapalveluiden tarjoajille, jotka käsittelevät nimenomaan lisääntyviä informaatiovirtoja ja kantavat osan verkostoriskistä. Käytännössä tämä yhteistyömalli näyttäisi toimivan Suomessa hankintaverkkokeskeistä mallia paremmin (esim. Metso Paper, Masa Yards, KCI ja Wärtsilä näyttävät käyttävän laajamittaisesti kumppanuusverkostoa ns. markkinapaikan asemesta). 10\n13 2.2.4 Asiakkuuskanavat verkostomaisessa toiminnassa kerää palautteen, rahoittaa liiketoiminnan, kerää, tallentaa ja säilyttää tiedot liiketoimesta sekä toimittaa tavaran. Perustoiminnot kanavamallissa on esitetty kuvassa 5. Nämä perustoiminnot voidaan nähdä kanavina, jotka ulottuvat raaka-aineista kulutukseen. Kanavissa voi kulkea sekä materiaa että tietoa, useimmiten molempia. Kanavien sisältö on seuraava: Keskittyminen ydinosaamiseen saattaa ajaa yrityksen verkostoitumisen uudelle tasolle. Kanavaverkostot ovat verkostoitumiskehityksen tämänhetkinen ääripää (Heikkilä ym., 1998; Haapanen & Vepsäläinen, 1999). Vaikka kanavamallin mukaisesti toimivia yrityksiä onkin jo olemassa, on sen vaatima muutos toimintaan niin radikaali, etteivät yritykset kykene suorittamaan sitä nopeasti. Kanavamallin mukainen toiminta vaatii todellista keskittymistä ydinosaamiseen ja koko verkoston sidosryhmien toiminnan analysointia. Seuraavassa on lyhyesti kuvattu kanaviin perustuva liiketoiminta. Kanavamalli tuo edellä kuvattuihin tuotannollisiin verkostoihin mukaan liiketoimintasuhteet ja kaupankäynnin näkökulman. Kaupankäyntiin sisältyy aina seuraavat perustoiminnot: joku markkinoi, suostuttelee ja Suostuttelukanava: Brandien eli tuotemielikuvien luonti, tuoteinformaatio, myynnin edistäminen, PR, asiakkaan elinkaaren hallinta, palaute. Rahoituksen kanava: Rahoitusvaihtoehdot, maksuliikenne ja -ehdot, luototus, takaukset ja vakuudet, riskien hallinta. Sitoumusten kanava: Luottamuksen synnyttäminen, liiketoimen luotettava dokumentointi: osapuolten tunnistaminen, sopimusten säilytys ja kiistämättömyys, vastuut, reklamaatiot, riidat, takuut jne. Toimitusten kanava: Logistiikan lisäarvopalvelut, kuljetukset, varastointi, huolto, kierrätys, hävittäminen. Suostuttelu Raaka-aineet Rahoitus Sitoumukset Kulutus Kuljetus Tuotanto Tukku Vähittäiskauppa Kuva 5. Kanava-ajattelu Kukin toimitusketjun porras (tuotanto tukku vähittäiskauppa) on aiemmin pyrkinyt koordinoimaan kaikkia kanavia. Erityisesti tietotekniikan kehittymisen myötä on havaittavissa kanavien eriytymistä. 11\n14 Perustelut ovat moninaiset: Tehokkuusvaatimukset ja keskittyminen kunkin kanavan ydinosaamiseen. Esimerkiksi markkinointi, rahoitus, sopimukset ja kuljetus ovat hyvin erilaisia toimintoja, joiden hallitseminen vaatii erityisosaamista. Asiakkaista on kussakin kanavassa eri ilmentymät: esimerkiksi asiakasnro, tilinro, liiketoimen nro ja katuosoite. Näitä täytyy ylläpitää jatkuvasti. Toimijoiden roolit ja vastuut poikkeavat eri kanavissa. Mediatalo, luotottaja, vakuuttaja, uskottu osapuoli tai koordinaattori ovat tyystin erilaisia rooleja. Lainsäädäntö ja kuluttajansuoja ovat eriytyneet kanavittain. Sopimusoikeus, rahoitus, tuotevastuu, kuljetuslainsäädäntö, kuluttajansuoja, jne. vaativat erityistietämystä kullakin toimialalla. Erikoistuneet tietojärjestelmät, organisaatiomuodot, ja toimintamallit on vaikea yhteensovittaa. Yhteensovittaminen ylä- tai alavirtaan päin on niin haasteellista, että harvalla isolla tai pkyrityksellä on realistisia mahdollisuuksia tehdä se itse kaikissa kanavissa. Erikoistuneista koulutus- ja tutkimustraditioista seuraa, että työvoima ja taidot eivät ole suoraan vaihdettavissa kanavien välillä. Yksittäinen toimija voidaan esittää kanavamallissa seuraavasti (kuva 6). Yrityksen toiminnot tuotekehityksestä tuotantoon sijoittuvat ajallisesti yli kanavien. Strategisella ohjauksella varmistetaan, että markkinainformaatio tuotannontekijä- ja tuotemarkkinoilta otetaan huomioon sekä tuotekehityksessä että tuotannossa. Tuoteidea tulee tuotteistaa siten, että se on mahdollista tuottaa kannattavasti asiakkaiden tarpeisiin esimerkiksi modularisoimalla tuote yleiskäyttöisiin ja erityisiin komponentteihin. Tuotteistamisen jälkeen kyetään luomaan tuoteinformaatio (kuvassa PDM, product data management) koko yrityksen käyttöön. Tätä informaatiota tarvitaan tuotannonsuunnittelussa, jonka perusteella voidaan hankkia tarvittavat materiaalit ja työpanokset suunnitelman toteuttamiseksi. Tuotetietoa käytetään myös aikaisessa vaiheessa kaupankäynnin suunnittelussa ja toteuttamissa, kuten markkinoinnissa, sopimusten neuvottelussa ja logistiikan suunnittelussa (=kanavat). Juuri tuotetiedonhallinnan merkitys on kasvanut viimeaikoina pyrittäessä lyhentämään toimitusaikoja, tuotelanseerauksen kuluvaa aikaa ja ulkoistettaessa toimintoja pääoman käytön tehostamiseksi. Toimittaja Tuotekehitys Tuotteistus Suostuttelu Rahoitus PDM Tuotannonsuunnittelu Sitoumukset Kuljetus Hankinta Tuotanto Asiakas Strateginen ohjaus Kuva 6. Yksittäinen toimija kanavamallissa 12\n15 Uusi teollinen, markkinapaikkaan perustuva toimintapa, joka hyödyntää tietoteknisiä mahdollisuuksia toisaalta markkinamekanismien kautta ja toisaalta tehokkaammalla informaation ja materiaalin välityksellä toimitusverkossa, voidaan kuvata esimerkiksi kuten seuraavassa kuvassa 7. Päämies ulkoistaa tuotantoa ja hyödyntää hankinnassa enenevässä määrin toimitusverkkoa (esim. verkossa olevaa materiaalitai komponenttimarkkinapaikkaa). Ulkoistetun tuotannon kanssa tehdään pitkäaikainen sitoumus alihankinnasta ja se saa tarvitsemansa tuote- ja toimitustiedot sekä materiaalit ja komponentit pääosin päämieheltä tai päämiehen neuvottelemien sopimusten pohjalta. Verrattaessa tätä kuvaa edelliseen paljastuu eräs merkittävä ero kanavat alkavat pilkottaa itsenäisten toimijoiden ja asiakkaiden välisissä suhteissa. Tämän seurauksena kaupankäynnin koordinoinnin merkitys kasvaa, sillä yrityksen on määriteltävä kanavansa paitsi tuotannontekijä- ja tuotemarkkinoiden, myös toimitusverkon ja ulkoistetun tuotannon välillä. Samalla yrityksen on varauduttava kanavakonflikteihin nykyisten kumppaniensa ja asiakkaidensa sekä ulkoistettujen toimijoiden välillä, mikä lisää strategisen ohjauksen tarvetta yli koko toimitusketjun (kuvan alaosan nuolet). Toimintapa muistuttaa länsimaista verkostomallia, mutta osoittaa samalla selvästi kilpailuttamisesta ja ulkoistamisesta seuraavia koordinaatioongelmia. Kasvava suhteiden määrä lisää siis koordinaation tarvetta eri toimijoiden välillä. Aidoin intressi koordinoida verkoston toimintaa on sillä osapuolella, joka on suoraan vastuussa asiakkaalle, eli kuvassa 7 yrityksellä, jolla on suostuttelukanavansa kautta yhteys asiakkaaseen. Siksi sen on myös varauduttava tilanteisiin, joissa esimerkiksi toimitus sopimusvalmistajalta ei mene suunnitelmien mukaan tai alihankkija toimii ei-hyväksyttävällä tavalla esimerkiksi ympäristö- tai työvoima-asioissa. Asiakaskanavien mallilla on etuna mahdollisuus tarkastella toimitusverkoston rakennetta lopulliselle käyttäjälle saakka, jotta markkinoiden vaatimukset koko tuotantoketjulle voidaan ottaa huomioon. Verkostoitumisen ja asiakkuuden vaalimisen korostumisen seurauksena yritysten on kehitettävä toimintaprosessejaan yhdessä organisaatiorajat ylittävässä toimintaverkostossaan. Nämä prosessit ovat varsin abstrakteja Toimittaja Toimitusverkko Tuotekehitys Tuotteistus Suostuttelu Rahoitus PDM Tuotannonsuunnittelu Sitoumukset Kuljetus Hankinta Tuotanto Asiakas Strateginen ohjaus Kuva 7. Kanava-ajattelu verkostossa 13\n16 ja siksi osapuolten yhteydenpito ja jatkuva keskusteluyhteys korostuu yhteistyön muotona. On ensisijaisen tärkeää luoda yhteiset käsitteet, jotta osapuolet saadaan ymmärtämään mistä on kysymys, miten on tarkoitus toimia ja miksi. Keskeinen tapa kehittää toimintaa on ottaa opiksi poikkeuksellisista tilanteista ja pyrkiä ratkomaan niitä yhdessä asiakkaitten ja käyttäjien kanssa. Kaikissa tapauksissa tarve koordinoida toimintoja ja vaihtaa näkemyksiä ja kokemuksia markkinoiden käyttäytymisestä ja toiminnan sujuvuudesta kasvaa. Siksi tietojärjestelmien ja informaationvälityksen tarve on kasvanut ja näyttäisi jatkavan edelleen kasvuaan. 2.3 Tietotekniikka, organisoiminen ja osaaminen avainroolissa verkoston toiminnan tehostamisessa Verkostoituneesssa toiminnassa vaihdantaeli transaktiokustannukset kasvavat verrattuna sisäiseen toimintamalliin asioita pitää sopia edeltä käsin ja sovitella yhteistyön aikana. Kasvavat vaihdantakustannukset ovat tässä tapauksessa seurausta erityisesti varautumisesta verkostomaisen toiminnan riskeihin ja siksi yrityksen keskeisiksi ratkaistaviksi ongelmiksi tulevat: 1) Kyky organisoida verkostoa joustavasti ja tehokkaasti markkinoiden ja tuotantomahdollisuuksien mukaan. 2) Kyky luoda, välittää ja hallita markkinalähtöistä informaatiota suhteessa omaan ydintoimintaan sekä ylävirrasta että alavirrasta (esimerkiksi kysyntäennusteet, tuotantosuunnitelmien muutokset, spesifikaatiot, ja tilausten ja laskutuksen automatisointi yli organisaatiorajojen). 3) Kyky oppia verkostossa saatavuuden ja toimitusvarmuuden hallitsemiseksi. Tämän ongelman keskeinen ratkaisutapa on yhteisistä menettelytavoista ja rajapinnoista sopiminen, poikkeuksien ratkominen yhdessä asiakkaiden ja kumppanien kanssa, ja luottamuksellisten suhteiden luominen sitoutumalla yhteistyöhön rakentavasssa hengessä. Näiden vaihdanta- ja koordinaatiokustannusten arvioitiin 1990-luvun alussa olevan hallittavissa vain informaatioteknologian avulla (Gurbaxani & Whang, 1991). Sittemmin tutkimuksissa on pystytty osoittamaan, että osaava tietotekniikan hyödyntäminen on todellakin avainroolissa toiminnan tehostamisessa verkostomaisessa mallissa (Clemons & Reddi, 1993; Riggins & Mukhopadhyay, 1994). Toimitusaikoja voidaan lyhentää huomattavasti, jopa murtoosaan, integroimalla järjestelmiä toisiinsa seikka, jonka merkitys korostuu erityisesti lyhenevien elinkaarten tuotteiden toimialoilla. Samalla läpinäkyvyyden merkitys osana verkon toiminnan vakautta ja samanaikaista reagointikyvykkyyttä suurenee. Kyseessä on monimutkainen takaisinkytkentäilmiö, joka vaatii tuekseen monitasoista aikataulutusta, koordinointia ja rinnakkaista resurssien hallintaa. Tämä ei onnistu ilman tietotekniikkaa (Ollus, Ranta & Ylä-Anttila, 1998). Monet alihankkijat ja pk-yritykset joutuvat käytännössä investoimaan huomattavia summia tietojärjestelmiin sekä toimintansa ja osaamisensa kehittämiseen. Usein investoinnit tuntuvat vaikeilta perustella epävarmassa ympäristössä. Tapahtumamäärät jäävät pieniksi ja tuotteiden elinkaaret ovat lyhyitä, miksi siis investoida? Kansainvälisillä markkinoilla toimiva päämies selviää vain joustavuudella ja nopealla reagoinnilla markkinoiden vaatimuksiin. Monissa tapauksissa verkoston jäsenet epäilevät muiden hyötyvän enemmän investoinneista ja informaatiosta (Riggins & Mukhopadhyay, 1994). Päämies voi myös siirtää osan riskistä alihankkijoidensa kannettavaksi. Näissä olosuhteissa investointi erityiseen osaamiseen ja sitä tukeviin järjestelmiin sekä tiedon jakamiseen verkostossa korostaa luottamuksen merkitystä (Kumar & van Dissel, 1996; Hart & Saunders, 1998). Useimmiten yhteistyö näyttää tiivistyvän ja keskittyvän harvempiin kumppaneihin, joilla on edellytykset niinikään usein yhteistyössä - integroitua päämiehen järjestelmiin (Clemons & Reddi, 1993). Joissakin tapauksissa päämies tai muu yhteisö on subventoinut kriittisten, osaavien kumppaneiden investointeja (Hart & Saunders, 1998). 14\n17 2.4 Suhteet verkostoituneessa ympäristössä Suhteet syntyvät vuorovaikutuksen, vastavuoroisuuden ja yhdenvertaisen kokemuksen tuloksena. Kyseessä on siis dynaaminen vuorovaikutussuhde (ei pysyvä tila). Se määrittyy tilannekohtaisesti aina uudelleen, se neuvotellaan. Vastavuoroisessa suhteessa myyjän haasteena on tarjota asiakkaalle arvoa niin, että asiakas kokee suhteen osapuolten uhraukset ja hyödyt tasavertaisina (Schultz & Bailey, 2000). Samasta on kyse myös verkostosuhteissa. Vuorovaikutussuhteissa käsitelläänkin aina teknisiä, sosiaalisia ja taloudellisia kysymyksiä. Teollisilla markkinoilla ja yritysten välisessä (B-to-B) liiketoiminnassa asiakassuhteiden kautta yhdistetään yhden yrityksen teknisiä voimavaroja toisen yrityksen teknisiin voimavaroihin, jolloin syntyy tuotantoprosesseja ja tuotteita. Samoin lähes kaikkiin asiakassuhteisiin liittyy sosiaalisia näkökohtia. Asiakassuhteessa syntyy henkilöiden välisiä suhteita ja sosiaalista vuorovaikutusta. Sosiaalinen puoli asiakassuhteissa onkin keskeinen, sillä sen kautta suhteeseen tulevat mukaan myös luottamus, sitoutuminen ja valtakysymykset. Asiakassuhteen taloudellisiin kysymyksiin liittyy ainakin kolme ulottuvuutta. Ensiksi, yksittäisetkin suhteet saattavat olla tärkeitä tuottojen ja kustannusten lähteitä. Suhteiden katkeamisella saattaa olla huomattavia taloudellisia seurauksia. Toiseksi, suhteiden rakentaminen ja ylläpitäminen on kallista, asiantuntijat uhraavat paljon aikaa käsitellessään suhteeseen liittyviä teknisiä, sosiaalisia ja taloudellisia kysymyksiä. Kolmanneksi, suhteita voidaan pitää investointeina. Suhteet ovat eräs yritysten tärkeimmistä voimavaroista (Håkansson & Snehota, 2000). Asiakassuhteen keskeisiä kulmakiviä ovat: (Morgan & Hunt, 1994; Wilson, 2000): Sitoutuminen suhteeseen merkitsee osapuolten halua edistää yhteisten etujen saavuttamista. Sitoutuminen osoittaa myös yrityksen tai asiakkaan halua jatkaa suhteen ylläpitämistä tulevaisuudessa. Luottamus on liikesuhteiden keskeinen kulmakivi. Siihen liittyvät ainakin rehellisyys, lupausten täyttäminen sekä hyväntahtoisuus. Yhteistyö merkitsee osapuolten toimintojen koordinointia siten, että toiminta johtaa molempia osapuolia hyödyttävään tulokseen. Yhteiset päämäärät: Suhteen osapuolilla voi olla yhteisiä päämääriä, joiden saavuttaminen edellyttää yhteistoimintaa ja suhteen ylläpitämistä. Keskinäinen riippuvuus ja vaikutusvallan epätasapaino: Suhteen toimintaa säätelevät myös keskinäinen riippuvuus ja osapuolten omaaman vaikutusvallan epätasapaino. Toinen osapuoli voi olla kumppaniaan enemmän riippuvainen suhteesta. Yhteinen teknologia: Osapuolten välillä voi olla rakenteellisia siteitä, jotka muodostavat esteitä suhteen lopettamiselle. Rakenteellinen side voi syntyä esimerkiksi yhteisen teknologian käytön kautta. Sosiaaliset siteet: Suhteissa on usein mukana myös sosiaalinen aspekti. Syntyy ystävyyssuhteita, asiakkaat pitävät tunnetasolla yrityksestä ja nauttivat yhteistyöstä. Sosiaalisten suhteiden ongelmat voivat johtaa yhteistyön loppumiseen (Morgan & Hunt, 1994; Wilson, 2000). Kestävä asiakas- ja verkostosuhde pyritään aikaansaamaan luomalla kumppaniin erilaisia sidoksia. Taloudelliset sidokset perustuvat asiakkaille myönnettyihin alennuksiin, hyvityksiin tai bonuksiin, joilla uskollisia asiakkaita palkitaan. Taloudelliset kannusteet ovat usein helposti jäljiteltävissä, eivätkä ne anna yritykselle liikkumavaraa tarjontansa räätälöinnissä. Sosiaaliset sidokset liittyvät henkilökohtaisiin suhteisiin ja tuntemiseen. Tuttuus edistää luottamuksen syntymistä ja henkilökohtainen kontakti antaa suhteelle kasvot. 15\n18 Rakenteelliset sidokset yhdistävät asiakassuhteen osapuolet jonkin fyysiseen tai rakenteisiin liittyvän kytkennän kautta. Esimerkiksi tietojärjestelmä on rakenteellinen sidos. Rakenteellinen sidos mahdollistaa asiakkaan tarpeiden mukaisen palvelun räätälöinnin. Kynnys vaihtaa kumppania nousee korkeaksi. Myös kahden tai useamman organisaation panostus brandin rakentamiseen on rakenteellinen sidos näiden toimijoiden välillä. Yritysten väliset tietojärjestelmät on nähty erityisesti keinona vahvistaa rakenteellisia sidoksia (esim. Kumar & van Dissel, 1996), mutta viimeaikoina on enenevässä määrin alettu puhua tietojärjestelmien kasvavasta merkityksestä sosiaalisten sidosten tukena (esim. Hart & Saunders, 1998; Scott, 2000). 2.5 Brandin rooli yritysten muodostamassa verkostossa Brandin merkitys korostuu verkostoituneessa ja tietoverkkoja hyödyntävässä liiketoiminnassa. Vahva brandi luo tuotteelle lisäarvoa ja kilpailuetua. Vahva brandi voi myös vaikeuttaa kilpailijoiden pääsyä markkinoille. Brandiin liittyy asiakassuhteen lujittuminen ja asiakasuskollisuus. Samalla vahva brandi kestää markkinoiden kriisitilanteet, tilapäiset ongelmat tai muutokset asiakkaiden mieltymyksissä. Brandi antaa pohjan toiminnan laajentamiselle ja pitkäaikaisen kannattavuuden saavuttamiselle. Onnistuneen brandin johtamisen ansiosta yrityksellä voi olla mahdollisuus markkinajohtajuuteen (Arnold, 1992). Brandilla on monia etuja asiakkaalle. Brandin asemointi kiteyttää asiakkaan saamat hyödyt, mikä voi edistää asiakkaan tiedon käsittelyä ja tulkintaa ja helpottaa ostopäätöstä. Brandi myös lisää luottamusta ostopäätöksen teossa ja auttaa hallitsemaan tai vähentämään riskiä. Brandi liittää tuotteeseen merkityksiä ja elämyksiä tai käsityksen laadukkaasta tuotteesta, ja nämä seikat edistävät asiakkaan tyytyväisyyttä. Tuotteiden elinkaarten (tuotesyklien) lyhentyessä brandin merkitys asiakkaan kannalta korostuu. B-to-B markkinoinnissa vallitsevan vuorovaikutus- ja verkostonäkemyksen mukaan liittolaissuhteissa osapuolet vaihtavat resursseja (taloudellisia resursseja, tietoa, osaamista jne). Suhteet nähdään välineinä resurssien hyödyntämisessä, kontrolloinnissa sekä uusien resurssien luomisessa. Suhteiden kautta yritys pääsee hyödyntämään resursseja, joita verkoston eri toimijat omaavat. Brandi on eräs näistä resursseista. Voimavarojen - kuten brandin - hallinta ja hyödyntäminen voi tapahtua eri tavoin. Ensinnäkin, voimavarat voivat olla yksittäisen toimijan hallussa. Brandi on tällöin verkoston dominantin toimijan omaisuutta. Samalla toimijalla on asiakassuhde hallinnassa, koska asiakkaat muodostavat suhteen juuri brandiin. Toisaalta verkostosuhteiden avulla yritys voi saada käyttöönsä resursseja hankkimatta niitä kaikkia itse. Vahvan brandin ja asiakassuhteen omaavan yrityksen kanssa liittoutunut yritys voi saada nämä voimavarat käyttöönsä. Kolmas vaihtoehto on, että useampi toimija yhdessä kontrolloi voimavaroja. Eri toimijoiden brandit tukevat toisiaan, jolloin asiakassuhde on yhteisessä omistuksessa. Yritykset ovat kytköksissä kumppaneihinsa moniulotteisen rakennelman kautta. Kytköksellisyys vaikuttaa yritysten toimintavapauteen kahdella tavalla. Toisaalta verkostossa toimiva yritys ei voi tehdä yrityksen tai sen tuotteiden brandia koskevia päätöksiä ilman, että kaikki sen kumppanit ja liittolaiset, jotka toimivat saman verkoston piirissä, hyväksyvät nämä päätökset. Toisaalta kytköksellisyyden ansiosta yrityksellä on mahdollisuus käyttää vaikutusvaltaa ja hallita kumppaneitaan ja liittolaisiaan (Håkansson & Snehota, 2000). Eri toimijoiden keskinäiset suhteet ja vaihdanta aiheuttavat muutoksia verkostossa. Suhteisiin liittyvistä asioista neuvotellaan jatkuvasti ja verkostolle on tyypillistä jatkuva muutos. Brandin identiteetin tulisi kuitenkin säilyä mahdollisimman yhtenäisenä. Yritysten brandien keskinäiset suhteet liittyvät vahvasti myös itse toimijoiden välisiin suhteisiin. Brandien suhteet ja toimijoiden suhteet kulkevat käsi kädessä. Verkoston yritykset ovat vaihdantasuhteessa keskenään, vaihdon kohteina ovat voimavarat ja 16\n19 informaatio. Suhteita säätelevät myös valtaan ja vaikutukseen liittyvät aspektit. Verkostossa jokaisella yrityksellä on mahdollisuus hyödyntää muiden toimijoiden voimavaroja. Yritykset kontrolloivat voimavaroja joko suorasti (omistamalla) tai epäsuorasti (toimijoiden väliset suhteet ja keskinäinen riippuvuus). Brandi (brand equity) on voimavara, joka mahdollistaa asiakassuhteen hallinnan. Verkostossa voi olla sekä keskenään ristiriitaisia että toisiaan tukevia intressejä yritysten välillä (Håkansson & Johanson, 1992). Valta ja kontrolli on nähty keskeisenä elementtinä verkostojen toiminnan taustalla. Yksittäisen yrityksen pyrkimys vahvistaa asemaansa vaikuttaa muiden yritysten asemaan. Koska yhden toimijan kontrollin lisääntyminen aina vähentää jonkin toisen toimijan kontrollia, esiintyy toimijoiden välillä etujen ristiriitaa. Verkostossa toimiessaan yritykset käyttävät hyväkseen verkostoa koskevaa tietoaan sekä suhteitaan muihin yrityksiin vahvistaakseen omaa asemaansa (Håkansson & Johanson, 1992). Brandin johtamisen osalta tämä merkitsee brandin omistamisen tuottaman vallan käyttöä yrityksen omien etujen ajamisessa. Brandia hallitsemalla yritys voi saada vahvan aseman verkostossa. Brandin omistaja hallitsee myös asiakassuhdetta ja asiakastietoa. Toisaalta on myös mahdollista, että yhden toimijan kontrollin lisääntyminen lisää toisen toimijan kontrollia. Tällöin on kyse winwin tilanteesta, jossa toimijoilla on yhteisiä intressejä. Kahden brandin yhteistyö, esimerkiksi rinnakkaisbrandien muodostaminen voi edistää molempien osapuolten asemaa. Yhteistyön onnistumisen kannalta verkostossa toimivien yritysten keskinäisen vuorovaikutuksen sosiaalinen aspekti on keskeinen. Menestyneet pitkäaikaiset suhteet näyttävät edellyttävän toimijoiden vapaaehtoista sitoutumista sekä keskinäisen luottamuksen syntymistä (Morgan & Huntin, 1994; Morgan, 2000). Nämä edistävät yhteistyön toteutumista ja yhteisten etujen saavuttamista. Yhteinen etu voi olla esimerkiksi asiakkaan pitkäaikainen ja kestävä suhde verkoston tarjoamaan tuote-palvelukokonaisuuteen ja brandiin. Myös yritysten väliset tietojärjestelmät voivat palvella luottamuksellisen verkoston luomisessa, sillä markkinoilla toimiva verkosto voi määritellä rajapinnat, toimintatavat, tiedon jakamisen ja saatavuuden yksiselitteisesti tietojärjestelmän avulla (Kumar & van Dissel, 1996; Järvelä ym., 2000). 2.6 Uudet palveluliiketoiminnot Uudet palveluliiketoiminnat ajavat voimakkaasti verkostomaisen liiketoiminnan syntymistä. Yhä useampien yritysten, myös pienten ja keskisuurten, tuotteet ja palvelut perustuvat tietotekniikan mittavaan hyödyntämiseen. Uuden teollisen toimintatavan taustalla on käsitys tietotekniikan roolin jatkuvasta korostumisesta tuotannossa, jakelussa, hankintatoimessa ja markkinoinnissa ja itse tuotteissa Palvelujen avulla lisäarvoa tuotteille Tavarantuotannon ja palvelutuotannon raja on katoamassa. MET:n Visio raportissa Markkinat ja kilpailukyky todetaan: Tietotekniikka vaikuttaa myös tavarantuotannon ja palvelutuotannon välisen rajan katoamiseen. Kansainvälisten teollisuusyritysten myynnistä yhä suurempi osuus on teollisuustuotteiden sijasta tietoa ja palveluita. Osittain yritykset pyrkivät itse lisäämään vähemmän suhdanneherkkien palveluiden osuutta liikevaihdostaan. Toisaalta myös asiakkaat haluavat kokonaisratkaisuja, joissa tuotteen myyjä järjestää myös rahoituksen, asennuksen, kunnossapidon yms. Palveluvaltaistuminen näkyy tuotannollisen henkilökunnan osuuden vähenemisenä lähivuosina sekä huolto-, markkinointi- ja T&K -henkilöstön osuuden kasvuna. Palveluliiketoimintaan kuuluu oleellisesti myös modulaarinen tuotanto, jolla tarkoitetaan tuotteiden ja palveluiden modifioimista tuoteperheiksi ja konkreettisiksi tuotteiksi. Modulointi ei ole pelkkää tuotteen tai palvelun sovittamista johonkin kokonaisuuteen, vaan se on myös toimintoihin liittyvien prosessien kehittämistä. Tuotetiedon hallintaa tukevilla tietojärjestelmillä on palveluliiketoiminnassa ja modulaarisessa tuotannossa iso rooli. 17\n20 Palveluliiketoiminnassa on siis perustaltaan kyse asiakkaalle tarjottavan arvon lisäämisestä. Näin pyritään hallitsemaan suurempaa osuutta arvoketjusta ja samalla siirtymään lähemmäksi asiakasta. Tämän uskotaan synnyttävän uutta liiketoimintaa ja parempaa asiakaskannattavuutta. Käytännössä menestyvä palveluliiketoiminta vaatii asiakkaan prosessien ja liiketoiminnan erinomaista tuntemista. Erityisen tärkeätä on ymmärtää tuotteistamisen ja palvelujen osuuden vaihtelu tuotteen elinkaaren aikana Palveluliiketoiminta ja tuotteen elinkaari Tekninen kehitys pakottaa yritykset jatkuvaan tuote- ja palvelukehitykseen. Tuotteiden elinkaaret ovat lyhenemässä. Tuotteeseen liittyvien palveluiden merkitys ja määrä vaihtelee tuotteen elinkaaren eri vaiheissa. Palvelujen osuus tuotteen arvontuotosta tuotteen elinkaaren eri vaiheissa on esitetty kuvassa 8. Uusi, erityisesti teknisesti kehittyvä tuote kohtaa kilpailluilla markkinoilla seuraavat vaiheet (mukaillen Moore & Mc- Kenna, 1999): Pilotointi: Aluksi tuoteideaa kehitetään muutaman asiakkaan kanssa. Prototyypin he sijaitsevat lähinnä kotimarkkinoilla tai kuuluvat vakiintuneeseen asiakaskuntaan. Lanseeraus: Siirryttäessä prototyypistä tuotevaiheeseen astuvat kuvaan valikoivat edelläkävijät, jotka muodostavat ensimmäisen aallon massan. Tällöin hankitaan teknologian advokaatit ja markkinaosuuksien jakaminen alkaa. Tässä vaiheessa korostuvat standardit ja standardoituminen. Kasvu: Varsinaiset massat edellyttävät tuotteen massakustomointia ja monistamista, jolloin palvelut korvataan tehokkaalla logistiikalla ja suppealla, massoille suunnatulla valikoimalla. Kypsyys: Markkinoiden kyllääntyessä on tuotetta alettava differoida ja kehittää lisäpalveluita. Tavoitteena on tehdä tuotevariantteja paketoimalla tuotteisiin lisäominaisuuksia ja lisäarvopalveluita aiemmissa vaiheissa tunnistetuille segmenteille. Asiakkaan kokema arvo Palvelut Tuote Pilotointi Lanseeraus Kasvu Kypsyys Kuva 8. Palvelujen osuus tuotteen arvontuotosta tuotteen elinkaaren eri vaiheissa ollessa käyttökelpoinen, asiakkaille tehdään yksilöllisiä (palvelu)sopimuksia. Räätälöinnin ja palvelujen osuus alkaa kasvaa, hyödyntämisessä on koekäytönomaisia piirteitä. Asiakkaita voi luonnehtia ammattilaisiksi ja Ongelmana kehityskulun aikana on se, että kate laskee siirryttäessä vaiheesta toiseen. Keinoja, joilla katetta pyritään ylläpitämään ovat uusien tehokkaampien ja joustavampien toimintatapojen oppiminen, tuotteen differointi (erilaistaminen tekemällä asiakasryhmille räätälöityjä muunnelmia) ja tarkka asemointi tuote-markkinasegmentissä. Teknistä erilaistamista voi käyttää tuoteversioinnin ja siten asiakkaan sitouttamisen keskeisenä keinona (Shapiro & Varian, 1999). 18


Hotellit Lažánky | Hotellitarjoukset | Hotels.com\nHotellit – Lažánky\nEtsi hotelleja kohteessa Lažánky\nNäytä kohteen Lažánky hotellit kartalla\nEtsitkö hotellia kohteessa Lažánky?\nHotels.com voi auttaa sinua löytämään parhaat hotellit kohteessa Lažánky.\nAutamme sinua löytämään täydellisen huoneen kohteesta Lažánky, Tsekki, sillä avullamme voit verrata eri hotelleja helposti (mukaan lukien suositut ketjuhotellit). Tällä hetkellä kohteen Lažánky suosituin hotelli on Čajkovskij Apartments. Sinne on tehty 5 varausta edellisen tunnin aikana.\nKun varaat yöpymisen Hotels.comin kautta, voit myös ansaita ilmaisia palkintoöitä liittymällä Hotels.com Rewards -kanta-asiakasohjelmaan. Ohjelma on ilmainen, ja liittymiseen menee vain kaksi minuuttia, ja kun olet yöpynyt 10 yötä, saat 1 palkintoyön ilmaiseksi*. Joten viikonloppumatka kohteeseen Lažánky voi olla ensimmäinen askel kohti ilmaista hotelliyötä.\nMiksi kannattaa varata majoitus kohteessa Lažánky Hotels.comilta?\nAutamme sinua löytämään täydellisen huoneen mihin tahansa tarkoitukseen. Löydät palvelustamme 21 hotellia kohteessa Lažánky. Vertaile hotelleja nopean ja helpon hotellihaun avulla. Voit myös rajoittaa hakutuloksia näillä ehdoilla:\n- kohteen Lažánky alueet\n- kohteen Lažánky nähtävyydet\n- 446 Hotels.com-asiakkaiden arvostelua yöpymisestä kohteessa Lažánky\n- saatavilla olevat päivät - tarkat tiedot ja kuvat - tarkat kartat, joista näet hotellien sijainnit sekä lähimmät julkisen liikenteen palvelut ja turistinähtävyydet kohteessa Lažánky.


1.8.2018 | Teksti: Nina Lindström\nTänä vuonna kuolemaan johtaneita tapaturmia on tapahtunut rakennusalalla neljä. Jokainen vakava työtapaturma on liikaa. Se pysäyttää niin vahingoittuneen kuin hänen läheisensä elämän.\nTapaturmassa osallisena ollut voi ymmärtää millaisen taakan oman tai toisen henkilön terveyden menetys tai jopa kuolema voi aiheuttaa. Sinä, joka et ole joutunut kokemaan vakavaa tapaturmaa, kuuntele niitä, joilla on siitä sana sanottavana. Tapaturmaa ei ole hyvä kokea kantapään kautta. Rakennusalalla on ehdottoman tärkeää arvioida riskejä jatkuvasti työn kuluessa.\nOlen miettinyt paljon sitä, miten jalkautan oikean asenteen työturvallisuutta kohtaan. Mielestäni oikea asenne tarkoittaa vastuuta omasta ja lähimmäisen turvallisuudesta. Esimies antaa esimerkillään parhaan mallin oikeasta asenteesta. Hyvän työturvallisuuskulttuurin ja asenteiden jalkauttaminen on loppujen lopuksi jatkuvaa vuoropuhelua työmaan eri osapuolien välillä. Työturvallisuuden on oltava koko ajan esillä työmaalla.\nToisaalta kiitoksiakin voi antaa. Kiitos on pieni ele, mutta jokainen meistä tietää kuinka kiitos lämmittää, kun sen on ansainnut. Palautteenanto on tuttua suomalaisille rangaistusten ja sanktioiden merkeissä. Rakentava palaute on kuitenkin parempi keino vaikuttaa toimintatapojen muutokseen. Ja ilman rakentavaa palautetta ihminen ei kehity.\nHyvä, konkreettinen mittari työturvallisuuden arviointiin on laskea menetettyjen työpäivien vähenemistä. Mittari tekee turvallisuustyön näkyväksi laatu- ja tulostavoitteiden rinnalle. Se mikä on poissa silmistä, on poissa mielestä. Turvallisuus työmaalla ei kuitenkaan saa koskaan olla poissa mielestä.\nKirjoittaja Nina Lindström on RTA-Yhtiöiden toimitusjohtaja ja INFRA ry:n hallituksen puheenjohtaja.


Metabolinen syndrooma ja kaviokuume | AitoVet Hevosklinikka Kouvola hevoseläinlääkärit tutkivat ja hoitavat hevosia yksilöllisesti ammattitaidolla. - Aitovet\nMetabolinen syndrooma ja kaviokuume\nMetabolinen syndrooma ei varsinaisesti ole sairaus, vaan kokoelma kaviokuumeelle altistavia tekijöitä. Siihen liittyy yleinen lihavuus ja insuliiniaineenvaihdunnan häiriö ja insuliiniresistenssi. Sitä esiintyy kaikenikäisillä hevosilla ja poneilla, mutta tyyppirotuja ovat erityisesti brittiläiset alkuperäisrodut kuten shetlanninponit, welshit, newforestinponit jne. Metabolisesta syndroomasta kärsivillä tyypillistä on lihavuuden lisäksi rasvakertymät kaulassa (ns. cresty neck), sään vieressä ja hännäntyvessä. Metabolinen syndrooma voidaan diagnosoida pelkästään hevosen fenotyypin eli ulkoisen olemuksen perusteella, mutta tarvittaessa voidaan tehdä oraalinen sokerirasitustesti, jossa tutkitaan veren insuliinipitoisuuksia.\nMetabolisen syndrooman hoito perustuu laihdutukseen. Useassa tutkimuksessa on todettu, että rajoitettu ruokinta ja laihtuminen parantavat insuliiniaineenvaihduntaa. Ruokinta suunnitellaan niin, että hevoselle annetaan pelkästään vähäsokerista heinää (sokerit alle 120 g/kg KA) 1,4-1,7 % ruumiinpainosta vuorokaudessa. Tähän voidaan tarvittaessa lisätä kivennäiset. Tarvittaessa osa heinästä voidaan korvata oljella. Metabolisesta syndroomasta kärsivän hevosen ei kannata antaa laiduntaa. Liikunnan on todettu tehostavan laihtumista. Kevyestä liikunnasta (käynti/hidas ravi, ei hikoilua) ei ole todettu olevan juurikaan hyötyä laihtumisen suhteen tai insuliiniherkkyyden parantamisessa. Sen sijaan reippaan hikiliikunnan 5 kertaa viikossa vähintään 30 min kerrallaan on todettu tehostavan laihtumista. Huonokuntoisella hevosella liikuntaohjelman aloittaminen kannattaa suunnitella yhdessä eläinlääkärin kanssa.\nKaviokuume ei ole sairaus, vaan oire useimmiten hormoniperäisistä sairauksista (PPID tai metabolinen syndrooma). Kaviokuume voi tulla myös tulehduksellisten sairauksien seurauksena kuten koliitti tai kohtutulehdus, tai pitkän kortisonikuurin jälkeen. Joskus harvoin puhutaan tukeutumiskaviokuumeesta, joka johtuu pitkään jatkuneesta epänormaalista painonjakautumisesta esim. vierekkäisen jalan murtuman takia.\nKaviokuumeessa kavion lamellikerrokset heikentyvät ja lamellit venyvät, minkä seurauksena kavioluu kiertyy (rotaatio) ja laskeutuu (sinking). Kaviokuume iskee yleensä etukavioihin. Oirekuvaan kuuluu korostunut varvaspulssi, painon siirtely jalalta toiselle, liikkumishaluttomuus ja nojaaminen takajaloille. Pahimmillaan kaviokuume aiheuttaa niin kovaa kipua, että hevosen syke nousee ja se alkaa hikoilla. Lievempänä kaviokuume voi näkyä vain kääntymisjäykkyytenä. Kroonisen kaviokuumeen seurauksena kavioihin muodostuu renkaita, jotka ovat kannalta leveämpiä kuin varpaalta. Kaviokuume diagnosoidaan oirekuvan perusteella sekä röntgenkuvalla.\nAkuutissa kaviokuumessa hevoselle aloitetaan kipulääkitys välittömästi. Lisäksi siltä otetaan kengät pois ja se laitetaan karsinalepoon. Hevoselle voidaan laittaa kenkien tilalle styrofoamit, joilla saadaan säteelle tukea ja kipua helpotettua. Kavioiden jatkuvasta kylmäämisestä on todettu olevan hyötyä. Tämä tarkoittaa käytännössä jääpusseja kavioihin tai talvella hangessa seisomista. Kaviokuumeen taustasyyn hoitaminen on ehdottoman tärkeää. Useimmissa tapauksissa tämä tarkoittaa PPID:tä tai metabolista syndroomaa.\nAkuutin vaiheen jälkeen karsinalepoa jatketaan 6 viikon ajan, jolloin lamellikerros ehtii rauhoittua. Sairaskengitys on suositeltavaa heti, kun se on mahdollista.\nToipumisennuste riippuu kavioluun rotaatioasteesta ja hoidon aloituksen nopeudesta.


Ekotintti: Metkuileva talvi\nNyt on taas aika erikoinen talvi. Menee sinne ja tänne, eikä osaa päättää, olisko vai ei.\nVaan minkäs sille tekee.\nTein tästä kuvasta muutaman "muunnoksen" Paint.NETILLÄ.\nKuvat löytyy TÄÄLTÄ ja sivupalkista.\nTunnisteet: kuvankäsittelyä, paint.net, talvi\nOn tosiaankin ollut outo vuodenaika. Säiden puolesta tuntuu välillä, että syksy on venähtänyt ylipitkäksi.\nPäädyin sivuillesi satunnaisen nettisurffailun tuloksena ja Paint.netin vuoksi viivyin sivullasi. Myös kierrätys kiinnostaa. :)\nOhjelma näyttää kohtuullisen monipuoliselta ja on ilmainenkin vielä. Siinä on pari syytä tutustua siihen paremmin.\n11. helmikuuta 2014 klo 20.44\nHei "Kangastuksia" Kiva kun löysit blogiin.\nPaint.NET on tosiaan kiva pieni ohjelma, jossa on kaikki tarpeellinen blogikuvien pienimuotoiseen muokkaamiseen. Kannattaa tutustua. Sitten kun tarpeet kasvaa ja haluaa vähän enemmän mahdollisuuksia, voi seuraavaksi imaista omalle koneelle, myös ilmaisen, Gimpin. Eli Paint.NETillä on hyvä aloittaa ja jatkaa Gimpillä :)\n12. helmikuuta 2014 klo 20.33


Toukokuun puolivälistä lokakuuhun 3H Travel tarjoaa retkiä tähän lepotilaan tulivuoreen, jonka nimi lähes kiellettämätön tarkoittaa "Kolme Peaks-kraatteria". On kulunut 4,000 vuotta siitä, kun se viimeksi puhkesi, joten sinulla on runsaasti aikaa ihmetellä sen kokoa - mikä vastaa suunnilleen kolmea koristeltua koripallokenttää. Vaikeustaso on kohtalainen, koska kävely ylämäkeen ei ole jyrkää.\nVaikka pohjoisella pallonpuoliskolla on tulossa kesälle, talviseikkailut ympäri maailmaa ovat entistä viileämpiä. Matkailu etäisiin matkakohteisiin kukoistaa - Antarktiksella kävi 38,478-vierailijoita 2015-2016-kauden aikana, Antarktikan matkanjärjestäjien kansainvälisen järjestön (IAATO) mukaan, ja ulkomaille suuntautuneiden ulkomaalaisten vierailijoiden kokonaismäärä Islannissa oli 1.8 miljoonaa. Boutique-tyyliset seikkailut, joissa yhdistyvät ylellisyys ja uskomaton urheilu, ovat saaneet vetoa myös vuosituhansien ajan.\nJoillekin tämä tarkoittaa nopean kahden tunnin lennon saavuttamista Punta Arenasista, Chilen Patagoniasta, King George Islandille tutustua lumikenkässä lasiseen maisemaan. Muille se tarkoittaa Islannin lounaaseen sijoitetun Sinisen laguunin uintia kaukana vilkkaasta väkijoukosta. Haluatpa sitten keskiyön sukeltamista tai vesihiihtoa, täällä kerätyt seikkailut saavat varmasti pulssikilpailusi.\nOlemme pyöristäneet kaiken yksityisistä huvialusten vuokrauksista, jotka yrittävät Luoteisväylää - 900-mailin "oikotietä" Pohjois-Amerikan yläpuolelle, joka välttivät merenkulkijoita vuosisatojen ajan - aina harvinaiseen tilaisuuteen tutkia lepotilassa olevaa tulivuoria. Kuten seikkailusi ilahduttaa? Sininen Laguunin ensimmäinen luksushotelli on peittänyt sinut. Lava Cove on maanalainen kylpylä, joka sijaitsee syvän vulkaanisen kallion päällä. Tässä on 10 tyylikkäitä sääseikkailuja, jotka haluat laittaa kauhaluetteloosi nyt.\n1 / 10 Eleanor Scriven / Getty Images\nMer melonta Etelämantereella\n"Etelämanner-turismi" saattaa kuulostaa oksymoronilta, mutta juuri sitä ANTARCTICA XXI tarjoaa: 20-lentomatkojen kautta joka kausi välttää historiallisesti myrskyisen Draken kulkuvälin. Lisähintaan 895 dollaria henkilöä kohden voit harrastaa retkiä retkellä, joka on "todella rauhallinen", sanoo New Yorkin MAYAMAYA-matkatoimiston perustaja Brooke Garnett. "Olet jäävuorilla pingviinien kanssa uimassa."\n2 / 10 Michelle Valberg / Getty Images\nLuoteisväylän yrittäminen ei ole heikkoa sydäntä. Mutta jos pidät itsestäsi nykypäivän Sir Humphrey Gilbertistä, jonka opaskirja näyttelyssä inspiroi monia muita tutkijoita, EYOS Expeditions, joka on erikoistunut superjahtien retkikuntiin, tarjoaa yksityisiä huvialusten vuokrauksia. Aikaa vedessä vietetään jäljityskarhujen seuraamiseksi ja retkille harvoin nähtyihin inuiittiyhteisöihin. Helikopterilla saat leukaa pudottavat näkymät alla oleviin kohoaviin vuoristoon.\n3 / 10 TOMAg / Getty Images\nTutkitaan Hj? Renfjordia\nRantautuneiden Sunnmin Alppien vieressä on 21-mailin mittainen Hj? Renfjord, yksi Norjan pisimmistä vuonoista ja vähän kansallissalaisuus. Garnett suosittelee varaamaan yksityisen veneretken 62 ° Nordin läpi nähdäksesi jäätiköitä ja kyliä kuten? Te, missä 1891iin rakennettu Hotel Union? Te tarjoaa 27-vieraanvaraisia huoneita ja lukemattomia tutkittavaa sivustoja - mukaan lukien muinaisen Norangsdalenin laakson ja kuuluisan jyrkkä Slogen-vuori.\n4 of 10 visioita maastamme / Getty Images\nPurjehdus ympäri? Lesund\n62 ° Nord tarjoaa purjeveneretkiä? Lesundin ympäri, merisatama, joka tunnetaan värikkäästä jugend-alueestaan ja joka on rakennettu tulipalon jälkeen vuosisadan vaihteen ympäri. Täältä löydät korkeamman majoituksen ja palvelutason kuin turistisessa Bergenissä, toteaa Garnett, selkeämmällä taivaalla ja upeilla näkymillä vuorille ja vuonoihin. Täytä maalla polttoainetta kulhoon kalakeittoa ja vaella sitten keskustaan - se on uskomattoman kävelykelpoinen - ja esiinny yhtenä monista levykaupoista.\n5, 10, ystävällisesti Wild Adventure Company -yhtiöllä\nMelonta Tutka Bay Lodgessa\nKokki Kirsten Dixon ja hänen aviomiehensä Carl tarjoavat Kenai niemimaan kärjessä Kachemakin lahden yli Homerin. Kokit tarjoavat mielekästä tapaa yhdistää maata - kuten kaivata höyrysaunaa ja kerätä simpukoita - sekä veneretkiä kajakkeineen. "Tunnet niin suuren, avoimen tilan tunnelman", Garnett sanoo puhuessaan henkeäsalpaavista maisemista. Usein hän yhdistää vierailut pariskunnan toisessa etäällä sijaitsevassa kiinteistössä, Winterlake Lodgessa, vierailuihin Iditarod-polulla.\nPohjois-Islannin Trollin niemimaalla sijaitsevassa Flj? T-laaksossa sijaitseva muutettu lammastila Deplar Farm tarjoaa lumisia, koskemattomia juoksuja vakaville hiihtäjille. "Rinteet ovat aivan rannikolla", sanoo MAYAMAYA-kumppani Matthew LaPolice, joten sinä olet siksakytkemässä Pohjois-Atlantin syvänsinistä vastaan. Jalat ovat kyllästyneitä? Vietä päivä kylpylässä, poistumalla Deplarin geotermisesti lämmitetystä sisä- / ulkouima-altaasta (uimabaarilla) Viking-ulkoaunaan ja i-sopodin vaahdotussäiliöihin.\n7 / 10 Mark Whitaker / Getty Images\nLiotus sinisellä laguunilla\nHuhtikuussa avattu viiden tähden Retreat tarjoaa yksityisen pääsyn Siniseen laguuniin, geotermisen lähteen Reykjanesin niemimaalla. "On helppo päästä, mutta melko turisti", varoittaa LaPolice, mutta älä anna sen estää sinua upeista näkymistä maisemaan - etenkin aulasta - tai vesihierontaan.\n8 / 10 Anne_Batzelona / Getty Images\n9 / 10 Chase Dekker -luontokuvia / Getty-kuvia\nMoottorikelkkailu Jackson Holessa\nMinuutin päässä Jackson Hole Mountain Resort -raitiovaunulta Teton Villagessa, Caldera House tarjoaa ikonisia nähtävyyksiä - kuten kokki Paulie O'Connorin Old Yellowstone Garage - sekä alppiklubin, jossa on yksityinen klubi-oleskelutila, kylpylä ja kuntosali. (Jäsenet pääsevät myös Snake River Sporting Clubiin.) Varaa yksi tyylikkäistä kahden tai neljän makuuhuoneen sviiteistä ja viettää sitten päivä zoomaamalla taajamaan ympärille.\n10 / 10 Ingolf Pompe / LOOK-foto / Getty Images\nLounais-Sveitsin kylä on hiihtäjien mekka, Garnett sanoo: "Alpit ovat vain upeita, ja sillä taustalla on mukava bluebird-päivä. Erinomainen." Gstaad Palace tarjoaa 100 hyvin varustetut huoneet eikä pulaa talviharrastuksista - luistelusta kävelykadun varrella lumilautailuun Berni Oberlandissa. Todella seikkailunhaluiselle on heliskiing, mikä merkitsee sitä, että helikopteri pudottaa sinut kenenkään maan päälle.


Radiohead-laulaja veti bändinsä pois Spotifysta - AfterDawn\nAfterDawn > Uutiset > Radiohead-laulaja veti bändinsä pois Spotifysta\nKirjoittaja Teemu Laitila @ 16.7.2013 09:00 Kommentteja (6)\nMyös Spotify on kommentoinut tapausta. Yhtiön mukaan sen tavoitteena on tarjota palvelu, josta käyttäjät haluavat lopulta maksaa kuukausimaksua. Spotifyn mukaan se maksaa vuoden 2013 loppuun mennessä yli miljardi dollaria korvauksia musiikin oikeuksien omistajille, joilla rahoilla kustannetaan uusien kykyjen löytymistä ja uuden musiikin tuottamista. Spotifylta kuitenkin myönnetään, että projekti on vasta aluillaan, mutta sillä on jo nyt positiivisia vaikutuksia laskusuhdanteessa olleeseen musiikkiteollisuuteen.\n<Angry Birds Star Wars II tulee syksyllä – peliin teleportattavat lelut uusi koukku >Apple suunnittelee televisiopalvelua, jossa voi ohittaa mainokset\nOngelma siis ei ole että suoratoistopalvelu Spotify ei tavoita maksavia kuuntelijoita, vaan että joku vetää rahat välistä. Eli rahat eivät tavoita bandiä.\nRahan jako on siis toteutettu väärällä tavalla. Tarkoittaen että kaikkien rahat jaetaan kaikille perustuen kaikkien kuuntelemiseen. Kun jako pitäisi tehdä niin että kuuntelijan rahat jaetaan kuuntelijan kuuntelemien kesken.\nViestiä on muokattu sen lähettämisen jälkeen. Viestiä on muokattu viimeksi 16.7.2013 @ 10:32\nTuskin Spotify on artisteille se pääasiallinen tulonlähde verrattuna keikkailuun ja levymyyntiin, vaan pikemminkin mainoskanava kuten YouTubeen pistetyt videot. Pelkkää bonusta, jos näistä tipahtaa tuhansia dollareita. Jos odottavat, että miljoonalla soittokerralla olisi oikeutettu miljoonan dollarin ansioihin ja muussa tapauksessa on parempi että kukaan ei pysty kuuntelemaan heidän musiikkiaan, niin...\nViestiä on muokattu sen lähettämisen jälkeen. Viestiä on muokattu viimeksi 16.7.2013 @ 10:37\nItse en ajattele Spotifya mainoslähteenä ihan musiikin laadun takia (toisin kuin Youtube). Itselle se tuntuu enemmän The kanavalta tällä hetkellä ja ainakin toistaiseksi tulevaisuudessa. En ole nähnyt lukuja Spotifyn tuloista, osingoista ja artistien korvauksesta, joten en voi sanoa viimeistä sanaa asiasta. Ainakin uutisten perusteella yhtiön toiminta näytti kyseenalaiselta kun se myi pilkkahintaan osakkeita levy-yhtiöille varmaan soitto-oikeuksia saadakseen. Puhdasta lahjontaa vai bisnessilmää, mutta tämän takia haluaisin nähdä juuri nuo luvut.\n"Osa faneista kertoi löytäneensä bändin nimenomaan Spotifyn kautta..." Ois kyllä itsellä jäänyt moni bändi löytymättä ilman Spotifyä. Ja jos se ei ole Spoifyssä, sitä ei tartte sitten kuunnella.\nEi nämä sekopäiset muusikot oikein ymmärrä, että yksi Spotify:n kuuntelukerta ei ole sama asia kuin biisin ostaminen. Tai edes kymmenen kuuntelukertaa ei ole siihen verrattavissa. Kun Spotify:n tilaamisen lopettaa, ei käteen jaa yhtään mitään, ja vastaavalla rahasummalla olisi voinut ostaa omaksi ties kuinka monta digitaalista albumia/biisiä. Minä jätän ilomielin kuuntelematta kyseisten artistien tuotannon, kun musiikista on muutenkin ylitarjonta tällä hetkellä.\nOnhan tämä Yorke kyllä hieman pihalla... maailma nyt vaan sattuu pyörimään niin että 1000 kuuntelukerrasta artisti ansaitsee vähemmän kuin 10 000 000 kuuntelukerrasta, mutta jos se 1000 kertaa kuunneltu kappale on riittävän hyvä, sanan levitessä sitä voidaan seuraavana vuonna kuunnella jo 100 000 kertaa, tai jopa enemmän... mutta jos kappale ei ole riittävän hyvä kerätäkseen kuuntelijoita, ei se ole suinkaan spotifyn vika.


'Virhekoodi 80004004' Windows Phone 8 -sovellusten päivittämisen aikana [Korjaa] - 2021\nMonia Windows Phone 8- ja Windows Phone 8.1 -käyttäjiä väitetään vaikuttavan ärsyttävään virheeseen, kun yritetään päivittää tiettyjä sovelluksia, kuten WhatsApp, Instagram, PDF Reader ja muut. Tässä muutamia mahdollisia korjauksia.\nViime aikoina Microsoftin tukipalvelukeskusteluryhmissä joku on valittanut outoa virhekoodia. Tässä on, mitä hän sanoi - "puhelimeni sanoo, että minulla on päivitys ja se lataa 13%: iin pysähdyksistä ja sanoo virheen 801882d2, mitä tämä tarkoittaa, että tarvitsen apua". Kun olet etsinyt verkkoja muutamia korjauksia varten, tässä on mitä voisin löytää. Jos saat tietää, miten ratkaista tämä, kerro meille. Ja tässä vielä toinen sanoo:\nTämä tapahtui muutama päivä sitten Nokia 920: ssa Windows Phone 8: lla. Olen toistuvasti yrittänyt päivittää sen samalla virheellä aina. En voi poistaa sitä, koska asennuksen poisto on harmaana, kun pidän sovelluksen kuvaketta alas ja pieni valikko tulee esiin. Olen myös yrittänyt asentaa uudelleen Microsoft-tililtäni ilman muutoksia ja asentaa uudelleen App Storesta - se vain ohjaa minut samaan lataussivulle puhelimessa, joka on jo epäonnistunut. Kiitän ehdotuksia siitä, miten voin poistaa sen tai aloittaa uudelleen tai päivittää sen onnistuneesti.\nMiten korjaat virheet Windows Phone -sovellusten päivittämisen aikana?\nVälitön asia olisi yrittää asentaa sovelluksesi uudelleen\nJos tämä ei toimi, yritä nollata puhelin. Näin voit tehdä sen:\nPaina Käynnistä (valikko) -painiketta ja valitse sitten ohjelmaluettelosta Asetukset.\nSelaa alas kohtaan Tietoja ja vieritä sivun alareunaan\nVoit nollata Windows Phone 8 -laitteen napsauttamalla palautuspainiketta\nJos haluat suorittaa kovalevyn nollaamisen, pidä virta-, äänenvoimakkuus- ja kamerapainikkeita painettuna, kunnes puhelin tärisee. Vapauta sitten virtapainike ja pidä muut kaksi painiketta painettuna vielä 3-5 sekuntia. Puhelimen on palautettava tehdasasetukset.\nOlen pahoillani, että meillä ei ole tällä hetkellä muita ratkaisuja, mutta pidämme sinut ajan tasalla, jos ne näkyvät.\n2018 päivitys : Tämä ongelma ei ole vielä saanut ratkaisua sen ratkaisemiseksi virallisilla foorumeilla. Monet käyttäjät päättivät vaihtaa puhelinta ja siirtyivät muihin puhelimen käyttöjärjestelmiin. Tämä voi olla lopullinen ratkaisu, joka ei ole halpa, mutta jos et korjaa tätä ongelmaa ja et voi käyttää puhelinta, saatat ajatella ostaa uuden. Jos tulet korjaamaan tämän virheen, ilmoita meille kommenteissa, mitkä ratkaisut auttoivat sinua.


Quick Step Laminaatti Largo LPU3988, merbau, natur | Netrauta.fi\nLaminaatti Quick Step Largo LPU3988 merbau natur luo tilan tuntua erikoispitkillä ja -leveillä lankuilla, joista huokuu ylellisyys ja laatu. Largo-laminaattilattia näyttää upealta ja sen pintaviimeistelyt ovat luonnollisia. Scratch-Guard-käsittely...\nTuotteen Laminaatti Quick Step Largo LPU3988, merbau, natur kuvaus\nLaminaatti Quick Step Largo LPU3988 merbau natur luo tilan tuntua erikoispitkillä ja -leveillä lankuilla, joista huokuu ylellisyys ja laatu. Largo-laminaattilattia näyttää upealta ja sen pintaviimeistelyt ovat luonnollisia. Scratch-Guard-käsittely tekee pintakerroksesta kulutusta kestävän ja se on myös antistaattinen, roiskeenkestävä, hygieeninen ja helppohoitoinen.\nMäärä m²/pakkaus: 2.5215\nLevyjen määrä/pakkaus: 6\nVakiojalkalista Quick Step 996 58x12x2400 mm merbau natur on standardimallinen, korkealaatuinen jalkalista, joka on suunniteltu sopimaan jokaiseen sisustukseen. Useiden markkinoilla olevien jalkalistojen tapaan tämä lista ei ole pinnoitettu paperilla tai kalvolla, vaan materiaali on samaa korke...\nMonitoimilista Quick Step Incizo 996 215 cm merbau natur on patetointu, kätevä ratkaisu lattiasi täydelliseen viimeistelyyn. Sama lista toimii liikuntasauma-, eritaso- ja päätelistana, sekä viimeistelee kynnykset ja erilaiset portaat. Incizo-peruslistaa voit muotoilla haluamallasi tavalla k...


Ulkoministeriö hakee lainsäädäntöneuvosta kehitysyhteistyön hallinto- ja oikeusyksikköön (KEO-80) vakituiseen virkaan 1.11.2020 lukien tai sopimuksen mukaan.\nLainsäädäntöneuvos työskentelee yksikön nelihenkisen oikeudellisten asioiden tiimin vetäjänä.\nTiimi edistää osaltaan hyvän hallinnon ja laillisuusperiaatteen toteutumista kehitysyhteistyössä antamalla ministeriön poliittiselle johdolle, kehityspoliittisen osaston johdolle sekä kehitysyhteistyötä tekevälle ulkoasiainhallinnon henkilöstölle neuvoja, taustoitusta ja lausuntoja oikeudellista luonnetta olevissa kysymyksissä. Lisäksi tiimi vaikuttaa käytäntöjen ja menettelyjen kehittämisen, säädösvalmistelun ja henkilöstön kouluttamisen avulla osaltaan siihen, että kehitysyhteistyö on laadukasta, tuloksellista ja tehokasta.\nLainsäädäntöneuvoksen tehtäviin kuuluu ulkoasiainhallinnon henkilöstön neuvonta kehityspolitiikan ja kehitysyhteistyön suunnitteluun ja toimeenpanoon liittyvissä, pääasiassa sopimus- ja hallinto-oikeudellisissa sekä valtionavustuksiin, julkisiin hankintoihin ja valtion lainanantoon sekä finanssisijoituksiin liittyvissä asioissa. Lisäksi lainsäädäntöneuvoksen tehtäviin kuuluu osallistuminen kaikkia edellä mainittuja asioita koskevan koulutuksen, ohjeistuksen ja käytäntöjen kehittämiseen. Tiiminvetäjänä lainsäädäntöneuvoksen tehtäviin kuuluu myös tiimin töiden organisointi ja työskentelytapojen kehittäminen. Lisäksi lainsäädäntöneuvos osallistuu tarvittaessa poikkihallinnollisiin työryhmiin ja kehitysyhteistyöhön liittyvien väärinkäyttöepäilytapausten selvittämiseen sekä edustaa ulkoministeriötä tai ulkomaanedustustoja tuomioistuimissa.\nViran kelpoisuusvaatimuksina (valtioneuvoston asetus ulkoasiainhallinnosta 256/2000) ovat oikeustieteen kandidaatin tai maisterin tutkinto sekä perehtyneisyys virkaan kuuluviin tehtäviin. Kielitaitoa koskevina kelpoisuusvaatimuksina ovat suomen kielen erinomainen suullinen ja kirjallinen taito, ruotsin kielen tyydyttävä suullinen ja kirjallinen taito. Vieraiden kielten osalta kelpoisuusvaatimuksiin kuuluu viran hoitamiseen tarvittava hyvä englannin kielen kirjallinen ja suullinen taito. Tehtävään valitun tulee olla Suomen kansalainen.\nViran menestyksellinen hoitaminen edellyttää valtionavustuksiin ja julkisiin hankintoihin liittyvää usean vuoden pituista käytännön työkokemusta Suomesta sekä hyvää perehtyneisyyttä sopimus- ja hallinto- oikeuteen. Lisäksi viran menestyksellinen hoitaminen edellyttää myös kykyä organisoida ja kehittää tiimin töitä ja työskentelytapoja.\nViran menestyksellinen hoitaminen edellyttää myös kykyä itsenäiseen ongelmanratkaisuun, oma-aloitteisuutta, hyviä vuorovaikutus- ja ihmissuhdetaitoja, koulutus- ja esiintymisvalmiuksia sekä kykyä tehdä yhteistyötä ja neuvotella vieraiden valtioiden ja kansainvälisten järjestöjen edustajien kanssa.\nPerehtyneisyys prosessi-, valtiosääntö-, valtiosopimus- ja EU-oikeuteen, valtion lainanantoon ja finanssisijoituksiin sekä EU:n valtiontukisääntöihin samoin kuin säädösvalmistelukokemus ja kokemus julkisen hallinnon kehittämishankkeista ovat eduksi viran hoidossa. Myös kokemus kehitysyhteistyöstä lasketaan eduksi.\nTehtävä alkaa: 1.12.2020 Aloitus 1.12.2020 tai sopimuksen mukaan.\nHae viimeistään: 30.10.2020 16:15\nPalkkaus määräytyy ministeriön palkkausjärjestelmän vaativuustason 11B (4 202,85 euroa/kk) mukaisesti, minkä lisäksi maksetaan henkilökohtaiseen suoritukseen perustuvaa lisää.\n0295 351 001\nLainsäädäntöneuvos, tavoitettavissa 16.10. asti\n0295 351 869


Etusivu | Tehdas 108\n108 Klubi – se vähän erilainen klubi-ilta. Joka kuun toinen keskiviikko. Showtime klo 19.00\nCafé Saari & 108 Kierrätysdivari avoinna ti, to, su 14 – 18. Tule maistamaan maankuulua spelttipuustia!\nKulttuuria, viihdettä ja hyvinvointia\nCafé Saari & 108 Kierrätysdivari avoinna ti, to, su 14 – 18.\nTEHDAS 108:n toiminta on jaettu seitsemään osa-alueeseen: Musiikki, Ruoka, Taide, Hyvinvointi, Design, Teatteri ja Sirkus. Tehdassaaren Osuuskunta hallinnoi ja operoi Nokian Tehdassaaressa sijaitsevaa Luovaa Keskusta, ja vuokraa tilojaan (Tilaelämys ja Työhuoneparvi) kunnille, yrityksille ja yksityisille mm. juhla-, kokous-, tuotanto-, ja ateljee-käyttöön, sekä myy palvelutuotteita Taide & Design-, Keho & Mieli- sekä Musiikki & Ilmaisu -painotuksilla. Tavoitteena on luoda elämyksiä ajan hermolla ja madaltaa kynnystä laajemman kohdeyleisön saattamiseksi taiteen ja kulttuurin sekä hyvinvoinnin pariin.\nTEHDAS 108 – Luovan Keskuksen muita toimijoita ovat Tehdassaaren Tuki ry., Nokian Näyttelijäyhdistyksen Etunäyttämö- ja Theama – teatterit, Gaija Circus sekä useat taiteilijat, käsityöläiset, luovan työn tekijät ja muut itsensätyöllistäjät. Luovan Keskuksen ylläpidon ja toiminnan mahdollistaa 108 -yhteisö, eli vapaaehtoiset, työkokeilijat, kuntoutujat, työharjoittelijat, osa-aikatyöntekijät sekä 108:ssa toimivat organisaatiot.\nTEHDAS 108:ssa on seitsemän vuoden aikana kehitetty 108 -toimintamalli, joka toimii organisaation perustana. 108 edistää oikeudenmukaista siirtymää harjoittaen itseoivallusta tukevaa sivistyskasvatusta tasavertaisuuden ja positiivisen elämänasenteen kautta, toimien vastuullisesti kiertotalouden keinoin ja tukien kokonaisvaltaista hyvinvointia luovuuden ja kulttuurin avuin.\nTutustu 108 -toimintamalliin\nTEHDAS 108 -yleisesite 2019\nJenni Lahtonen | maalis 5, 2019\nArvon kaikki ansaitsemmeIstun katsomassa, kun Marco korjaa Corollaani, Linea Terraa, vanhaa uskollistani. Puhutaan asiaa.Minäkin työttömänä jälleen kerran. Ikää sen verran, että joka kerran työnsaanti aina vaikeampaa. Taas pitäisi opiskella uusi homma. Eipä mitään,...\nLumoava paikka kaikkiaan. Sopivan rosoinen minun mieleeni. Kaunis miljöö. Ihana henkilökunta!\nTodella kodikas ja mukava paikka. Antaa sellaiset hauskat pispala-fibat.\nIhan mieletön paikka!\nMainio boheemi ja raikas paikka vaikka juhliin.


Foorumi kaikille metsästyksestä ja aseista kiinnostuneille. :: Näytä viesti - Koiran ruokinta\nLähetetty: 20.04.2009 22:41 Viestin aihe: Koiran ruokinta\nAiheesta löytyy varmasti jos jotakin mutta kysympä tässä nyt kuitenkin pikaiseen ammattilaisilta ohjeita. Mielipiteitäkin löytyy varmasti monia..\nMutta mutta. Omistan tällä hetkellä kolme metsästys koiraa ja lisäksi häkistä löytyy yksi veljenkin ajokoira. Kuukauden päästä pitäisi tulla taloon taas uusi hirven ja karhun surma. Tähän asti koirien ruokinta on hoidettu monenlaisilla kotiruuan jätteillä ja lisäksi jollain halparaksuilla. Jotenkin on vain alkanut tuntumaan että se ei vain ole ihan sopivaa koirille. Amerikankettukoiran korvavaivat menevät todennäköisesti viljapitoisen ruuan piikkiin, seropin maha aina löysällä ym. Sitten vielä näistä perus lähimarketin koiran ruuista kuuluu kaikenmoista negatiivista.\nSiispä kysyn mitä kuivaruokaa alan koirilleni syöttämään ns. perusravinnoksi lihan ja luiden lisäksi? Pitäisi olla mieluusti tietysti mahdollisimman edullista ja että sitä olisi kohtalaisen helppo hankkia mutta kuitenkin riittävän laadukasta kettu- ja hirvikoirille jotka joutuvat aika koville kun käyttöaika on. Olisiko puolustusvoimien käyttämä eukanuba(vai mikä se oli ) oikea valinta?\nLähetetty: 20.04.2009 23:10 Viestin aihe:\nEläinkauppaan mars ja sieltä kunnon nappulat koirille. Noissa kaupan ruuissa lihaa n3% kun kunnon ruuissa 60%<. aikamoinen ero, huomaa kyllä koiran voinnissa. Belcando ja Eagle uppoo noille meitin koiruuksille.\nLiittynyt: 11 Elo 2005\nLähetetty: 20.04.2009 23:38 Viestin aihe:\nItse olen syöttänyt Jahti&Vahti ruokaa. Säkki maksaa n.25-28€.\nLiittynyt: 23 Elo 2008\nLähetetty: 20.04.2009 23:48 Viestin aihe:\nIkinähän ei tiedä mikä juuri sinun koirille sopii mutta fakta on se että noissa halvemmissa annokset ovat isoja ja tietysti koirat ulostaa myös paljon kun taas moni esim. juuri Euganubaa ei koiralle anneta niin paljon kun se on täyttä tavaraa kokonaan ja koirat käyttää sen paremmin hyödyksi.\nItse olen suosinut juuri eläinkaupan Euganubaa, Nutroa, Hill´s yms. sekä lihaa lisäksi ja noista koirat ovat saaneet tarvittavat ravintoaineet toki karvanlähdön aikoihin olen antanut lisäksi vitamiinikuurin.\nMielestäni noissa hintavammissa on hinta-laatusuhde oikeanlainen mutta jokainen antaa mitä haluaa ja koirat voivat toimia ja pelittää vaikka pelkillä perunankuorilla.\nLähetetty: 21.04.2009 01:52 Viestin aihe:\nTuimat on teillä päin papanat...\nLähetetty: 21.04.2009 07:40 Viestin aihe:\nBooster basickkiä on nyt tullu seisojalle syötettyä aika liki saman hintasta ku jahti&vahti sitä saa ainakin tilaamalla vip storelta ite oon välillä tilannu ku edustaja asuu naapurissa tai sit hakenu eräkontista sopii paremmin mun koiralle ku jahti&vahti siit meni koiralla mahasekasin/kauheet ilmavaivat.\nhinta laatu suhde enemmän ku kohillaan.\nLähetetty: 21.04.2009 07:52 Viestin aihe:\nmeillä on viimeajat koiria ruokittu Mästres Jakt rehulla tai sitten Canami lamb&rice rehulla.. molempia olen hakenut ruotsin puolelta. Ollaan kaverieni kanssa ostettu kokokonainen lava kerrallaan.. Tuoteseloste kertoo paljon rehusta. liha pitäisi näkyä listalla ensimmäisenä, Omega 3 ja 6 rasvahapot yms... Toinen juttu, että oman koiran kuntoa on hyvä seurata. siitä näkee miten ruokinta on onnistunut...\nMeille kaikille jotka lähdimme mukaan tähän hankintarinkiin kävi niin, että silmät aukesi kuin kissanpojalla... Oman koirani kohdalla kävi niin, että turkki kiiltää kuin hylkeellä ja jo 9v koira on kuin nuori sälli... Tosi tyytyväinen.. hinta-laatusuhdekkin on ihan kohdillaan...\nLähetetty: 21.04.2009 10:09 Viestin aihe:\nNo ethän sä mitään, ainakaan nappuloita, lihan ja luiden lisäksi koirillesi tarvitse. Raakaruuastahan ne saavat ihan kaiken tarvisemansa, niin kuin susikin ja se on sentään elänyt ja voinut hyvin jo satoja tuhansia vuosia! Lihan joukkoon kun lisäät valkosipulirouhetta ja happamia maitotuotteita, niin johan koirasi ovat terveitä sekä voivat hyvin. Ainakaan omilla harmaillani ei ole edes punkkiongelmaa tuon vakosipulin ansiosta. Toki annan nenäpunkkikuurin ennen jahtikautta.\nKun huolehdit että luu/lihasuhde on noi 60/40 ja kerran viikossa maksaa, silloin tällöin voit myös antaa keitettyjä kakanmunia ja tietysti ne normaalin kotiruoan jättet, niin hyvä tulee. Itse tosin jätän kotiruoastakin viljat ym. hiilarit pois, sillä koiran elimistö tuottaa RAASATA eläinperäisestä rasvasta kaiken tarvitemansa hiilihydraatin.\nKaikenlaisia luita, siis myös kanan luita, voit täysin turvallisesti syöttää koirillesi, mutta AINOASTAAN ja VAIN RAAKANA. Kypsennetty luu sälöytyy ja saattaa aiheuttaa ongelmia. Tietysti koirat pitää ja varsinkin pentu opettaa syomään, eli pureskelemaan, esim. broilerin siipiä, vaikka pitämällä siivestä kiinni ja samalla "pakottamalla" hauvelin pureskelemaan eikä nielaisemaan kokonaisena. Broilerin siivet ja koipi/reidet ovatkin erittäin hyvää ja tasapaisnoista ruokaa ihanteellisen liha/luu suhteen ansioista ja niitähän saa ihan lähikaupasta reilusti alle 2€kilo!\nGooglettamalla saa paljon lisäteitoa raakaruokinnasta. Kannattaa kuitenkin käyttää ihan maalaisjärkeä ja ajatella mitä se susi täällä pohjoisella pallonpuoliskolla suö ja mitä sen saaliseläimet syövät. Ne eivä täällä syö ollenkaan niin paljon hedelmiä kuin monissa barffausohjeissa kerrotaa, mutta kun sen sanan hedelmä muuttaa lehtivihreäksi, niin alkavat ohjeet olla kohdillaan!\nRaakaruoan raaka-aineita saa hyvin helposti ja edullisesti esim. palvaamoista, makkaratehtaista ja teurastamoista, sekä myös vaikkapa Kennelrehun autoista. Lähikauppiaskin myy esim. päiväyksenvaivaamia eriä miellyttävän edullisesti mieluummin kuin heittää ne roskikseen! Raakaruokinta tulee myös paljon halvemmaksi kuin mikään nappula- tai muu teollinen ruokinta! Koirasi kiittää sinua parhaasta mahdollisesta ruokinnasta virkeydellä, rauhallisuudella, terveydellä ja jahti-innolla!\nLähetetty: 21.04.2009 11:03 Viestin aihe:\nRaakaruokinta ois tietenkin paras vaihtoehto, mutta harva osaa/viitsii antaa kaikkea koiran tarvitsemia pöperöitä. Pelkkä liha, luut, sisäelimet ja piimä kun eivät pitkään riitä. Luonnon elukat (susi) syö saaliinsa lähes kokonaan joten eväs on monipuolinen, vaikka äkkiseltään tuntuu että lihaahan se susi syö. Mukana on kumminkin veri, rasvat,luut, karvaa, nahkaa, suolet+sisältö sekä muut sisuskalut. Lisäksi luonnonelukat syövät jonkin verran kasvikunnan tuotteita vaikka petoja ovatkin.\nRuokintaan käytetty aika suhteessa saavutettuun hyötyyn on paras koiran syödessä laadukkaita nappuloita lihalla/sisuskaluilla höystettynä. Juoksuttaa sen vapautuvan ajan koiraa syksyn koitoksia varten\nLähetetty: 21.04.2009 19:05 Viestin aihe:\nMeillä kolmea koiraa syötetään jahtivahti nappuloilla johon sekaan tungetaan aina raakaa lihaa sekä muuta mitä sattuu löytymään. Monia muitakin merkkejä tullut kokeiltua mutta meidän jämptille tulee samantien armoton karvanlähtö ja ripuli jos jotain muuta kuin jahtivahtia kuppiin lykkää. Kaksi muuta koiraa ei sitten välitäkään merkistä tuon taivaallista.\nLiittynyt: 21 Kes 2005\nLähetetty: 21.04.2009 19:39 Viestin aihe:\nEukanuba, Hills, Royal Canin, Jahti&Vahti yms. on tullut kokeiltua. Lisäksi useampi marketin halpamerkki.\nPari vuotta sitten kaveri suositteli kokeilemaan Acana-merkkistä ruokaa ja nyt tuntuu siltä että mikäli ei jotain yllättävää oiretta ilmene niin ruokamerkki ei ihan heti vaihdu. Kallista on mutta kyllä maistuu eikä tule toisesta päästä ämpäritolkulla tavaraa. Hinta tuolla kanadalaisruoalla on kyllä ihan tolkuton kun vielä pienensivät säkkikokoa ja hinta taisi silti nousta mutta olen jatkanut ruokaa sopivilla ruuantähteillä ja riisillä niin ei se enää tunnu niin pahalta. Jahtikaudella rasvaista lihaa sekaan.\nLähetetty: 21.04.2009 20:57 Viestin aihe:\nNo niin. Ohjeita on tullut ja kiitos niistä! Ja tosiaan mielipiteitä oli monia mutta täytyy valita joku mitä tästä läheltä saa ainakin alkuun kokeeksi. Joo lihaa ja luita tulee syötettyä jonkun verran mutta lisäksi olisi hyvä saada nappuloita juuri sen vuoksi että niillä on vaivaton ruokkia. Kädet on täynnä vaikka mitä hommia ja projekteja ja vielä pitäisi ehtiä vanhat koirat juoksuttaan sekä uusi tuleva penikkakoira opettamaan tulevaisuuden hommiinsa. Eli kiirusta pitää ja ruokinnan olisi hyvä olla mahdollisimman helppoa.\nLähetetty: 21.04.2009 21:05 Viestin aihe:\nRoburia on syötetty jo useampi vuosi. Lisäksi rasvaista lihaa, rypsiöljyä ja satunnaisesti piimää. Karva kiiltää ja liike riittää.\nLiittynyt: 22 Hel 2009\nLähetetty: 21.04.2009 22:18 Viestin aihe:\nMeillä syötiin pentuaika vuoden ikäiseksi Royal Caninia ja siitä siirryttiin JahtiVahdin Energiaan. Säkki maksaa n. 21 euroa. Ennen vaihtamista JahtiVahtiin vertailin ravintoainetaulukot Royal Caninin aikuisruoan ja JahtiVahdin Energian välillä ja JahtiVahti oli parempaa osittain. Esim. hehkutusjäännös oli pienempi, jotkut hivenainemäärät parempia. Jahtikaudeksi vaihdetaan JahtiVahdin Extraenergiaan.\nTämän lisäksi raakaa jauhelihaa ja luita. Jos koiraa syöttää raakalihalla, pitää muistaa antaa muulla keinoin muut vitamiinit ja hivenaineet mitä ei lihasta saa.\nLähikaupan sessehyllystä en ostaisi ainuttakaan nappulaa koiralle.\nLähetetty: 21.04.2009 23:46 Viestin aihe:\nTehdään nyt sitten selväksi, että raakaruokaa ja papanoita ei kannata syöttää yhtä aikaa. Ainakin luiden ja papanoiden välissä tulisi olla aikaa väh. 12h, koska nappulat menevät ruoansulatuksen läpi huomattavasti nopeammin. Tästä syystä kaikki ravintoaineet eivät siirry verenkiertoon. Samasta syystä luu-nappula yhdistelmässä piilee myös suolistotukoksen vaara. Lihan ja papanoiden sekoituksessa tätä vaaraa ei tietenkään ole.\nSitten aiheesta: En ainakaan menisi suosittelemaan mitään markettien ruokia sen enempää nimiä mainitsematta. Itse olen syöttänyt koiralleni (mäyris) Hill'siä ja Jahti&vahtia, joista jälkimmäinen oli hieman parempaa. Siirryin kuitenkin raakaruokaan, kun ei kumpikaan koiralle kuitenkaan erityisen hyvin sopinut, enkä jaksanut enää metsästää sopivaa. Mitään jokaiselle koiralle sopivaa ruokaa ei ole. Seuraat niitä koiran paskoja ja silloin ku ne näyttää hyviltä ja sitä ei tule kottikärrykaupalla niin olet löytänyt hyvän ruoan. Tietysti kannattaa kiinnittää huomiota myös turkkiin, ruokahaluun ja yleiseen mielentilaan.


Dallasin Roope Hintz pilasi Tuukka Raskin nollapelin, Erik Haulalle heti maali uudessa seurassa | Yle Urheilu | yle.fi\n4.10.2019 klo 07.40päivitetty 4.10.2019 klo 10.13\nRoope Hintz tuuletti 1–2-kavennusta Bostonia vastaan.Getty Images\nJääkiekon NHL:ssä Dallas Starsin hyökkääjä Roope Hintz jatkoi heti siitä, mihin jäi viime kaudella. Hintz teki joukkueensa ainoan maalin Boston Bruinsin maalivahdin Tuukka Raskin selän taakse. Boston voitti Dallasin 2–1. Rask torjui Bostonin maalilla 28 kertaa.\nCarolina Hurricanesiin täksi kaudeksi siirtynyt Erik Haula ja Monteal Canadiensin Jesperi Kotkaniemi tekivät maalit mieheen, kun Carolina voitti Montrealin 4–3 voittolaukausten jälkeen. Carolinan Teuvo Teräväinen ja Montrealin Artturi Lehkonen antoivat ottelussa maaliin johtaneen syötön.\nVegas Golden Knightsista Carolinaan kesällä kaupattu Haula tasoitti pelin 3–3:een kolmannessa erässä.\n– Kolmannessa erässä näytimme joukkueelta, joka haluamme olla. Se oli selvää, me kaikki tiesimme sen. Tarvitsimme vain pienen kipinän, Haula sanoi NHL:n nettisivuilla.\nKotkaniemi tasoitti pelin 2-2:een toisessa erässä. Maali oli Kotkaniemen uran ensimmäinen vieraspelissä.\n– Tämä oli vasta ensimmäinen runkosarjapeli, joten me paransimme jokaisessa erässä. Jo toisessa erässä saattoi tuntea, että joukkue oli hiukan parempi, Kotkaniemi sanoi\nNashville Predatorsin Mikael Granlund iski kiekon verkkoon, kun Nashville voitti Minnesota Wildin 5–2. Nashvillen Pekka Rinne torjui 22 kertaa. Minnesotan Mikko Koivulle merkittiin syöttöpiste.\nMyös Coloradon Joonas Donskoi ja Mikko Rantanen ahkeroivat kumpikin kaksi maalia mieheen, kun Avalanche otti 5–3-voiton Calgarysta.\nNew York Rangersin Kaapo Kakko ja Winnipeg Jetsin Ville Heinola pelasivat vastakkain NHL-debyytissään New Yorkissa Madison Square Gardenissa.\nPuolustaja Heinola sai syöttöpisteen seurakaverinsa Patrik Laineen tavoin, kun Kakon Rangers voitti ottelun 6–4. Kaapo Kakko sai uran ensimmäisessä NHL-ottelussaan peliaikaa reilut 15 minuuttia ja jäi ilman tehopisteitä. Ottelu oli Kakolta kuitenkin ehjä kokonaisuus.\nLisätty juttuun 4.10.2019 kello 10.13 Haulan ja Kotkaniemen kommentit.\nHuima suomalaisnäytös! Mikko Rantanen iski kahdesti, Joonas Donskoilta näyttävä startti uudessa joukkueessaan\nKaapo Kakolla ikimuistoinen ilta – "Tämä ei unohdu koskaan"