Soffaparonin tyhjennysmyynti: käsikirjoitus | MOT | yle.fi\nJulkaistu 18.03.2013 - 10:25 . Päivitetty 16.03.2014 - 08:25\n”Meillä kaikilla oli liikaa vauhtia, kulurakenne karkasi käsistä. Huonekalualalla kävi näin, kiinteistöalalla kävi tällä tavalla ja lopputulos on nähtävissä, että minä istun täällä Jokelassa tänään pohtimassa näitä asioita ja herrat istuu jossain muualla pohtimassa näitä asioita - - - kun nyt hiljentyy ja miettii niin ymmärtää monta asiaa toisin.”\nKotimaisia sohvia halvalla, oli Suomi-Soffan keskeinen lupaus. Ja kauppa kävi.\nSoffa henkilöityi omistajapariskuntaan Harri Toivaiseen ja Marita Keskinen-Toivaiseen, joiden miljoonatulot herättivät huomiota vuonna 2009.\nSitten rysähti. Ensin meni konkurssiin Suomi-Soffan myymäläketju ja sitten tehdas. Jäljelle jäivät miljoonavelat.\nMOT: Soffaparonin tyhjennysmyynti\nSuomi-Soffan myymäläketju sai alkunsa Espoossa heinäkuussa 1997, jolloin pöytälaatikkoyritys Azzamania muutettiin Suomi-Soffaksi. Myymäläketjun toimitusjohtajaksi tuli Harri Toivainen.\nJo paria vuotta aiemmin hänen vaimonsa Marita Keskinen-Toivainen oli perustanut oman yrityksen Kensonicin, jonka nimi vaihtui Suomi-Soffa Tehtaaksi. Yhdessä nämä kaksi yritystä muodostivat Suomi-Soffan.\nAluksi Soffalla meni lujaa. Vuosina 2005-2007 Suomi-Soffa oli Suomen nopeimmin kasvava huonekaluketju. Vuonna 2006 Marita Keskinen-Toivainen valittiin vuoden kasvuyrittäjäksi kaupan alalta.\nSuomi-Soffan liikevaihto oli parhaimmillaan yli 80 miljoonaa euroa.\nVuonna 2009 Soffa alkoi suunnitella ja sisustaa myös julkisia tiloja.\nSitten alkoi alamäki. Huonekalukauppa hidastui, rahantulo väheni ja yritys alkoi velkaantua nopeasti.\nToivaisten sohvaimperiumin tarina alkaa jo 70-luvun lopulta, jolloin Harri Toivaisen isä Arvo Toivainen perusti Pohjois-Suomen kaluste –nimisen yrityksen. Yritys meni konkurssiin 90-luvun puolivälissä, ja Arvo Toivainen tuomittiin ehdolliseen vankeuteen talousrikoksista. Harrilla oli yrityksestä pieni osuus.\nOte Kuningaskuluttajasta 22.8.1995:\n”Palautetaanpa mieleen Pohjois-Suomen kalusteen historia. Pohjois-Suomen kaluste osakeyhtiö aloitti toimintansa Arvo Toivaisen ohjaksissa viitisentoista vuotta sitten. Nimi muutettiin kuukautta ennen konkurssia Kainuun laatukalusteeksi. ”Konkurssifirma on ollut Arvo Toivainen, ja minä olen se Arvo Toivainen.”\nVuosina 1992-1996 Harri Toivaisella oli oma yritys Suomi-Kaluste, joka myös meni konkurssiin. 2000-luvun alussa Harri Toivainen tuomittiin ehdolliseen vankeuteen törkeästä velallisen epärehellisyydestä, kirjanpitorikoksesta ja törkeästä velallisen petoksesta.\nMukana Toivaisten huonekalualan yrityksissä on ollut myös Arto Merisalo, joka nyt istuu vaalirahasotkuun liittyvistä talousrikoksista Jokelan vankilassa.\n”Hyvin pitkän ajan olen tuntenut, et mä oon tuntenut heidät jo 90-luvun alusta lähtien. Siitä huolimatta, että ovat joutuneet tekemään liiketoimissaan konkursseja, on heillä ollut myös mittavia pitkiä menestysjaksoja ja ennen kaikkea erittäin paljon työpaikkoja ovat luoneet siellä Kainuussa vaikeissa olosuhteissa ja monella muullakin paikkakunnalla.”\n”Ovat päätyneet paitsi konkurssiin, niin talousrikoksiin nuo aikaisemmat yritykset.”\nMerisalo: ”Siitä minä en osaa sanoa mitään, en ole heidän tästä puolesta selvillä, en tiedä, en pysty sanomaan, te tiedätte niistä asioista varmasti enemmän kuin minä.”\nMerisalo oli mukana myös Suomi-Soffan perustamisessa.\n”Niin olen ollut mukana sitä konseptia kehittämässä ja ideoimassa ja liikkeelle laittamassa. Olin konsultin roolissa ja sitten jonkun aikaa markkinointijohtajana.”\nSuomi-Soffa oli Toivaisen yrityksistä suurin ja kunnianhimoisin. Soffan Kajaanin tehdas myi kalusteita pääosin Soffan omalle myymäläketjulle. Mutta oli eräs poikkeus.\nTaloudellisen alamäen jo alettua tehdas myi yli 400 000 euron arvosta huonekaluja yritykselle nimeltä Suomen Kalustemyynti. Suomen Kalustemyynnillä ei ole lainkaan kiinteää myymälää, vaan yritys kiertää maakuntia rekalla. Helmikuun lopulla kalustemyynti oli asetellut rekan sisällön Vaajakosken Urheilutalolle.\nKalustemyynnin toimitusjohtaja ja hallituksen puheenjohtaja on virallisesti Harri Toivaisen sisko Heidi Toivainen, mutta käytännön myyntityötä pyörittää tuttu mies, Arvo Toivainen.\nOululainen Riitta Järvenpää päätyi kalustemyynnin kiertävään rekkamyymälään lehtimainoksen perusteella.\n”Ei siinä tilanteessa osannu edes lyödä hanttiin. Sä vaan oot siinä pyörityksessä ja ukko pyörii ympärillä ja puhuu. Tuli mieleen, että hämähäkki, kun se hyppii ja kuttoo verkkoo, et sä oot siinä lamaantunut.” ”Mä yritin sanoa, että kun enhän minä osta kahvipakettiakaan näin äkkiä, mutta kun mä en sitäkään lausetta saanu sanoa loppuun, elikkä mun ei annettu puhua. Se oli kummallista. Ei siitä päässy pois.”\nJärvenpäälle myytiin vaaleanpunainen Paroni-sohva. Alkuperäinen hinta tuoleineen oli yli viisi tuhatta euroa, josta se putosi vajaaseen kahteen ja puoleen tuhanteen.\n”Mä olin ihan itku kurkussa ja tärisin ja sitä paperia luin, että apua. Halpaa sohvaa lähdin ostaan, nolla oli liikaa kyllä siinä hinnassa.”\nJärvenpää yritti perua kaupan heti, mutta myyjät eivät suostuneet. Hän sai kuitenkin vävypoikansa avustuksella pudotettua hinnan puoleen.\n”No kahden vuoden maksuaika ja korot ja kulut päälle, että kyllä se 1 100 tulee nouseen aika korkeaksi.”\nMyyjille kauppa kannattaa. Arvo Toivaisen tulot ovat olleet vuosittain reilut 120 000 euroa.\nMyös Suomi-Soffan pyörittäjien tili karttui. Huippuvuonna 2008 Harri Toivaisen pääomatulot olivat yli kaksi miljoonaa seitsemänsataatuhatta ja Marita Keskinen-Toivaisen lähes kolme miljoonaa euroa.\nSuomi-Soffalle jaettiin avokätisesti yhteiskunnan tukia. 2000-luvun aikana Suomi-Soffalle myönnettiin erilaisia kehittämis-, kuljetus- ja palkka-avustuksia yli kaksi miljoonaa euroa.\nVuonna 2008 Suomi-Soffa -yhtiöt jakoivat Marita Keskinen-Toivaiselle osinkoa 600 000 euroa.\nTämä ei silti yksin selitä Toivaisten suuria pääomatuloja. Kainuun Sanomien haastattelussa Marita Keskinen-Toivainen kertoo varsinaisten miljoonatulojen tulleen ”aivan muista toiminnoista” kuin sohvakaupasta.\nVastaus löytyy täältä Savosta. Sohvakaupan ohessa Toivaiset pyörittivät kiinteistöbisnestä Arto Merisalon luotsaaman Nova Kiinteistökehityksen tuella.\nNova Kiinteistökehitys avusti useita kauppaketjuja vuokraamaan tai rakennuttamaan itselleen myymäläkiinteistöjä. Sen asiakkaita olivat muun muassa Suomi-Soffa, Toivo Sukarin Masku ja Kyösti Kakkosen Tokmanni.\n”Ja lähtökohta on se, että etsitään se tontti, tai se olemassa oleva kiinteistö, jota lähetään muuttamaan uuteen käyttötarkoitukseen, tehdään siihen suunnitelma, ja etsitään ainakin se ydinkäyttäjäjoukko, joka tulee sen kiinteistön pääkäyttäjäksi, ja sen jälkeen myydään se kohde joko kotimaiselle tai ulkomaiselle sijoittajalle, tai sitten sille käyttäjälle.”\nSuomi-Soffan voimapari Harri Toivainen ja Marita Keskinen-Toivainen rakennuttivat Iisalmeen valtavan, yli 10 000 neliömetrin laatikkomyymälän. Mikkelissä Toivaisten rakennuttama yli 7000 neliömetrin kiinteistö sijaitsee autokaupan takapihalla.\n”Tiedän nämä kaupat varsin hyvin, sillä Suomi-Soffa oli myöskin Novan asiakas. - - - Iisalmen hankkeessa meillä oli rooli etsiä sinne vuokralaisia, Mikkelissä meillä oli rooli etsiä sinne vuokralaisia. Mutta Mikkelissä oli myöskin niin päin, että se tontti oli aikanaan… me olimme sen tontin etsineet.”\nNeuvottelu Iisalmen tontista tehtiin aluksi Suomi-Soffan nimissä. Hieman ennen kaupantekoa Toivaiset perustivat kolme kiinteistöosakeyhtiötä, joiden lukuun tontit ostettiin ja kiinteistöt rakennutettiin.\nToivaiset myivät Iisalmen ja Mikkelin kiinteistöt Työeläkevakuutusyhtiö Varmalle. Tarkka kauppasumma ei ole tiedossa, mutta tilinpäätöksen mukaan pelkästään Iisalmen rakennuksen ja tontin yhteenlaskettu arvo oli reippaasti yli 8,5 miljoonaa euroa.\nVoitot kiinteistökaupoista menivät Toivaisille itselleen, mikä selittää heidän miljoonatulonsa vuonna 2008.\n”Että kyllä näissä yleensä jokaisessa talossa jokunen miljoona pyörii voittoo, voittoo. Että se on niinkun se peruslähtökohta.”\nPankit ja vakuutusyhtiöt eivät enää vuosiin ole olleet kiinnostuneita Iisalmen ja Mikkelin kaltaisista kaupungeista. Miksi Työeläkevakuutusyhtiö Varma sijoitti miljoonia syrjäisillä paikoilla sijaitseviin kiinteistöihin?\nOlisin halunnut kysyä asiaa Varmalta, mutta Varmasta ei haluttu kommentoida yksittäistä sijoitusta.\nJotta kiinteistöt saatiin myytyä, niihin piti saada vuokralaiset. Iisalmessa Soffa otti yksin täyden vuokravastuun koko kiinteistöstä. Vuokrasopimukset solmittiin kymmeneksi vuodeksi eteenpäin.\n”Se tarkottaa sitä, että kun sijoittaja tekee päätöksen, niin sijoittaja on uskonu silloon siihen, että se Soffa on ollu hyvä maksaja. Et sillä on ollu maksukykyä vastata siitä sitoumuksestaan.”\nMutta Suomi-Soffa ei ollut hyvä vuokranmaksaja. Ensin se jätti vuokrat maksamatta ja meni lopulta konkurssiin. Suuri osa Soffan kiinteistöistä on ollut tyhjillään kaksi vuotta, Suomi-Soffan konkurssista lähtien. Varmalta jäi saamatta yli puolen miljoonan euron vuokrasaatavat.\nToivaiset siis sahasivat omaa oksaansa sitomalla yrityksensä vuokriin, joita se ei pystynyt maksamaan.\n”Emmä siinä näe mitään kummallista, että samat omistajat omistaa sekä sen yhtiön, joka rakennuttaa kiinteistöjä, että sen, joka tulee siihen vuokralle tai osittain tai päällekkäin. Ihan samalla tavalla ovat toimineet kymmenet ja kymmenet kauppayhtiöt.”\nHuippuvuonna 2010 Suomi-Soffalla oli Suomessa 24 myymälää. Osan omisti Toivo Sukarin luotsaama Masku.\nKilpailu asiakkaista alkoi kiristää Suomi-Soffan ja Maskun välejä. Molemmat yritykset suorastaan polttivat rahaa aggressiiviseen markkinointiin. Syksyllä 2010 Masku haki Suomi-Soffaa konkurssiin maksamattomien vuokrien takia.\nTv-uutiset 3.12. 2010:\n”Liikemies Toivo Sukari hakee Suomi-Soffaa konkurssiin.”\nSoffan kassasta alkoi loppua raha. Kontit seisoivat satamissa, ja asiakkaat eivät saaneet tilaamiaan kalusteita.\nMarita Keskinen-Toivainen yritti pelastaa yrityksensä. Vuosina 2008-2010 hän lainasi Suomi-Soffalle rahaa lähes neljä miljoonaa euroa.\nMarita Keskinen-Toivainen ei halunnut antaa haastattelua tähän ohjelmaan. Siksi käytämme äänitteitä hänen kuulemisistaan Espoon käräjäoikeudessa.\nÄänite, Marita Keskinen-Toivainen:\n”Keväällä aina tulee kontit sisälle, ja yhtiöllä ei ollut itsellä varaa yksinkertaisesti rahoittaa niitä kontteja ja sitten mulla itselläni oli varattuna, mulla alkoi aikaisemmin jo remontti tuolla kotona. - - - Ja varat oli varattu siihen. Ja mä yritykselle lainasin ne sillä ehdolla, että mun on pakko saada ne takaisin.”\n”Omistajat ovat toimineet parhaan kykynsä mukaan, sijoittaneet, jos olen ymmärtänyt oikein, hyvin mittavia summia omia varojaan sinne. Että sen minkä voittivat siinä kiinteistöbisneksessä niin hävisivät sitten itse siinä Suomi-Soffan perusliiketoiminnassa.”\nTämäkään uhraus ei auttanut.\nJoulukuussa 2010 Toivaiset yrittivät päästä yrityssaneeraukseen.\n”Suomi-Soffa valitsi väärän strategian. - - - Jossain vaiheessa ruvettiin ottaa tuontituotteita ja mentiin volyymimarkkinoille, joka meiltä ei kuitenkaan onnistunut. Kulurakenne karkasi käsistä, tuli taantuma, ja tässä ollaan. Eli kiinteistökulut näytteli hirveen isoa osaa, oli liikaa lattianeliöitä.”\n”Suomi-Soffan Kajaanin tehtaan konkurssi on yhä lähempänä. Yhtiön jättämä saneeraushakemus nimittäin hylättiin Espoon käräjäoikeudessa.”\nKevätkesällä 2011 Suomi-Soffa meni konkurssiin.\nKonkursseista jäi yli 30 miljoonan euron saatavat. Velkojia on lähes 300. Niiden joukossa on Soffan vuokranantajia, alihankkijoita, kuljetusalan yrittäjiä, kuluttajia ja mediayhtiöitä. Verovelkaa Soffalta jäi yli neljä ja puoli miljoonaa, ja maksamattomia työeläkevakuutusmaksuja noin puolitoista miljoonaa euroa.\nLisäksi Kainuun suurelta työllistäjältä jäi työntekijöiden palkat maksamatta. Suomi-Soffan tehtaan ja myymäläketjun työntekijöiden palkkasaatavia maksettiin valtion varoista yli 1 200 000 euroa.\nMolempiin konkurssipesiin tehtiin niin sanottu erityistilintarkastus.\n”Meillä on kyseessä kohtuukokoinen yritys, joka toimii suhteellisen pienellä paikkakunnalla, on julkisuudessa näkyvyyttä hyvin paljon, paikkakuntien päälehtien etusivulla ja markkinoinnissa käytetään yhtiön omistajan kasvoja, ja näin päin pois, niin tää on aina sellainen tunteita herättävä yritys, ja sitten jos sellainen menee konkurssiin, niin kyllä siinä paljon näitä puheita suomalaiseen tyyliin aina jälkikäteen tulee. Mutta kuten totesin, niin mikään näistä ei ole tosiasiassa tapahtunut, mitään lainvastaista tai moitittavaa menettelyä, mitä on väitetty olevan.”\nMyymäläketjun erityistarkastuksen yhteydessä kävi kuitenkin ilmi, että Suomi-Soffa maksoi Marita Keskinen-Toivaiselle yli puoli miljoonaa euroa, kun yritys oli jo todettu maksukyvyttömäksi. Osa rahoista maksettiin vielä konkurssihakemuksen vireille tulon jälkeen. Kyse oli Keskinen-Toivaisen lainaamien rahojen takaisinmaksusta.\nKonkurssilainsäädännön mukaan yhtä velkojaa ei saa suosia muiden kustannuksella. Tästä syystä Mikko Tiilikan kollega, myymäläketjun pesänhoitaja haastoi Keskinen-Toivaisen käräjille.\n”Mun on vaikea ymmärtää, miksi mä istun täällä. Mä en ole halunnut ketään vahingoittaa.” - - - ”Anteeks, tää on vaan niin vaikeeta mulle. Tää repii kaikki haavat uudestaan auki.”\nKäräjäoikeus totesi, että verrattuna pesän lähes kuuden miljoonan euron bruttovaroihin, Keskinen-Toivaisen saamaa puolta miljoonaa ei voida pitää huomattavana. Oikeuden mukaan Keskinen-Toivainen ei siis ole kiertänyt konkurssin vaikutuksia. Konkurssipesän hoitaja on valittanut päätöksestä hovioikeuteen.\nKaiken kaikkiaan Marita Keskinen-Toivaiselta jäi Suomi-Soffan konkurssissa saamatta yli kolme ja puoli miljoonaa euroa.\nPian Suomi-Soffan konkurssin jälkeen lehdissä alkoi näkyä tutunoloisia mainoksia. Harri Toivainen oli palannut kehiin uuden yrityksen kanssa.\n”Mä tein todella huonot kaupat ja 1100 euroo meni rahaa hukkaan ja me pystyttiin tätä käyttään hyvin vähän aikaa tätä sohvaa ja jouduin sitte sijottaan 2000 euroo uuteen sohvaan vähän ajan päästä, et sohville on tullu hintaa tässä vajaan vuoden sisällä.”\nLaukaalainen Saija Haverinen osti sohvansa Jyväskylästä, yritykseltä nimeltä Suomen sänkytukky. Haverinen maksoi sohvan perushinnan päälle 600 euroa lisää saadakseen kestävän ja likaa hylkivän kankaan.\n”No siin on tää, nää meni ihan kaikki istuinosat tämmöseks vaaleeks, sit nää likaantu hirveen helposti. - - - Ja tuota niin, täst tuli semmonne kulahtaneen näkönen, se menetti värinsäki, nuo istumaosat.”\nHaverinen reklamoi sohvasta liikkeeseen, mutta ei saanut mitään vastausta. Lopulta hän teki valituksen kuluttajariitalautakuntaan. Asian käsittely on vielä kesken.\nPelkästään viime vuonna kuluttajaviranomaisille tuli yli viisikymmentä yhteydenottoa Sänkytukusta.\nSuomen sänkytukku on Helsinkiin rekisteröidyn Eurolla Oy:n aputoiminimi. Yrityksen toimitusjohtaja ja omistaja on Suomi-Soffasta tuttu Harri Toivainen. Hallituksen varajäsenenä toimii hänen vaimonsa Marita Keskinen-Toivainen.\nHarri Toivainen perusti Eurolla Oy:n pöytälaatikkoon jo syksyllä 2010, hyvissä ajoin ennen Suomi-Soffan saneeraushakemusta ja konkurssia.\nToivainen pyyhki Soffan pölyt päältään nopeasti. Suomi-Soffan tehdas meni konkurssiin kesäkuussa 2011. Uusi Sänkytukun huonekalutehdas Kajaanissa käynnistyi kaikessa hiljaisuudessa vielä saman kuun aikana.\nSuomen sänkytukun ensimmäisen myymälän avajaisia vietettiin Torniossa elokuussa 2011. Mistä Sänkytukku sai runsaassa kuukaudessa hankittua myymälän täyteen huonekaluja?\nSoffan konkurssin ympärillä pyöri huhuja, että tavaraa olisi siirretty tehtaalta konkurssipesän ulottumattomiin. Yksi vinkki kantautui pesänhoitajalle asti.\n”Joka johti siihen, että poliisikin sitä selvitti, ja poliisikin totesi, että on täysin perätön asia.”\n”Että olisi jotain tavaraa viety sieltä tehtaalta niin sanotusti piiloon.”\nSen sijaan tavaraa siirtyi konkurssipesästä Sänkytukulle muita reittejä. Juuri ennen konkurssia Soffan tehdas maksoi yli 200 000 euroa suurimmalle alihankkijalleen Kainuun runkopuulle.\nMyöhemmin Kainuun runkopuu osti konkurssipesästä huonekalujen piirustuksia, osia ja raaka-aineita. Ostetuista palasista se alkoi valmistaa kalusteita muun muassa Suomen sänkytukulle. Runkopuu avasi myös oman tehtaanmyymälän. Myymälässä seisoo tutunnäköinen Paroni-sohva.\nSuomi-Soffan tehtaan konkurssipesästä myytiin tavaraa myös suoraan Suomen sänkytukulle.\n”Kyllä, muun muassa. Se oli ihan vapaa kauppa, kenellä tahansa oli mahdollisuus ostaa, ja tavara myytiin aina korkeimman tarjouksen tehneelle.”\n”Onko tämä ihan normaali käytäntö, että konkurssipesästä myydään konkurssin tehneelle yrittäjälle?”\n”Kyllä se on hyvin yleistä. Ja käytännössä näissä tilanteissa sitten meillä on ainakin tapana kysyä suurimpien velkojien suostumus, että he katsovat, että tässä ei ole mitään moraalista estettä myydä tällaisia tavaroita tällaisille tahoille.”\nTämän maaliskuun alussa Sänkytukku ilmoitti muuttavansa Suomi-Soffan vanhaan tehdaskiinteistöön Kajaanissa. Helmikuun lopulla sisään oli jo tuotu sänkyjä ja patjoja.\nSänkytukun mainokset toistavat samaa kaavaa: ensin on avajaiset, sitten hullu tyhjennys, sitten loppurysäys ja viimein lopputyhjennys.\nMainonnassa on jotain tuttua. Vuonna 2009 Markkinaoikeus kielsi Suomi-Soffaa mainostamasta jatkuvaa alennusmyyntiä. Kieltoa tehostettiin 100 000 euron uhkasakolla.\n”Markkinaoikeus on puuttunut Suomi-Soffan ja Maskun ylipitkiin alennusmyynteihin.”\nLiperiläinen Viljo Ylisirniö osti käteisellä kaksi vuodesohvaa sänkytukusta. Toimitusaika venyi, eikä myymälästä kuulunut mitään. Samaan aikaan Joensuun sänkytukku mainosti loppuunmyyntiä.\n”Kyllähän se minua hermostutti, kyllähän siinä tuli hirmu lailla pettymyksiä pintaan ja huijatuksi tulemisen tunne oli vahvasti päällä. Loppujen lopuksi päättyi sillä tavalla hyvin, että saatiin toinen sohva ja toisesta saatiin rahat takasin.”\nYlisirniö sai sohvansa kaksi päivää ennen kuin Joensuun liike suljettiin.\n”No sitten heti kun avajaiset oli pidetty, niin tuota rupesi tulemaan loppuunmyyntimainoksia, niin tuota hieman herätti ihmetystä. Yleensä kun joku liike tulee paikkakunnalle, paikkakunnalle, niin odotusarvohan on tietysti, että se liike toimisi pitemmän aikaa tällä paikkakunnalla.”\nKahden vuoden sisällä Suomen Sänkytukku on avannut 13 myymälää ja sulkenut niistä kymmenen. Suurin osa myymälöistä on toiminut kerrallaan vain muutaman kuukauden.\nHelmikuun lopulla sulkeutuivat Kuopion ja Jyväskylän Sänkytukun myymälät.\nJyväskylästä löytyy jälleen tutunnäköinen Paroni-sohva, jota on myyty sekä Suomen Kalustemyynnin että Kainuun runkopuun kautta.\nToimitusjohtaja Harri Toivainen ei halunnut kertoa liiketoiminnastaan tässä ohjelmassa.\n”Entä sitten tää Harri Toivaisen uusi yritys, Suomen Sänkytukku?”\n”Mä uskon, että Toivaisilla on erittäin hyvä osaaminen, osaaminen huonekalukaupassa. - - - Mitä tännekin olen kuullu markkinoilta, niin ymmärtääkseni he ovat nimenomaan muuttaneet konseptia niin päin, että myymäläkoot ovat pienempiä, ja vuokratasot ovat järkeviä. - - - Ja uskon, että kaikki ovat oppineet virheistään.”\n"Eli mitä tapahtuu kun siihen istuu sitten?"\n”Sieltä valahtaa lattialle hyvässä lykyssä ja sitten kun istut vähän aikaa ni se tulee, tulee ja sit sä putoot lopuks lattialle.”


partio | ekarolas\n28 syyskuun, 2016 / rakesalo\t/ 2 kommenttia\nHeinäkuun loppupuolella järjestettiin jäätävän iso partioleiri, jonne tanssiseura Hurmion kautta etsittiin jengiä opettamaan partiolaisille tanssimista. Fuskulla perjantaina ja tuplabuggilla(!!!) lauantaina lähdettiin liikenteeseen. Messissä mukana Reuterin Sirpa (tanssimimmi) ja tuplabugissa Armi Juusela. Nämä ovat ihmisiä, jotka luovat itselleni sisäistä rauhaa ja levollisen olon aina kun näen heidät. Toivon jokaiselle samanlaisia ystäviä.\nRoihu-partioleiri oli keskelle metsää noussut telttakaupunki ja vilkas yhteisö. Vähän niin kuin partiolaisten versio fantasia-leffojen erinäisistä taikamaailmoista, joissa hyvikset asuvat. Nähtävää ja kuultavaa olisi ollut useammalle päivälle.\nOli hurjan mukavaa päästä itselle tuntemattoman maailman sisään ja avaamaan heille paritanssin moninaista maailmaa. Isoon telttaan oli tehty yksinkertainen lattia puulevyistä, joka ei liiemmin luistanut. Klassiseen tapaan luiston lisäämiseksi oli tuotu kahvia. Hieman kahvia lattialle ja tunnit saivat kahvilamaisen ominaistuoksun.\nOppijoina oli hurjan nuorta porukkaa. Kuka ikinä onkaan ideoinut partioleirille paritanssia, on nähnyt mielestäni ”out of the box” ja lähtenyt antamaan loistavaa esimerkkiä jokaiselle paritanssikurssien järjestäjälle, kuinka voidaan miettiä uusia tapoja edistää tanssikulttuuria. Ympäristö oli itsellekin uusi, joten kaiken pyrin antamaan omasta persoonastani oppijoille, jotta heille jäisi hyvä fiilis paritanssista. Partiolaiset olivat iloista ja nauravaista porukkaa, tuntuivat hyväksyvän toiset ihmiset avoimin mielin. Porukasta tuli jotenkin positiivisen sanaton olo. Oi että, kun olisin kyllä viettänyt koko loppukesän metsässä opettaen heille lisää.\nVain paripäiväiseksi jäi tutustuminen partiolaisten maailmaan. Vaikka kaikkeni annoin, niin kyllähän sieltä suusta pääsi yksi sammakkokin. Aistin, että solmujen teosta läpän heittäminen ehkä kannattaa sittenkin jättää jonnekin toisaalle.


Avainsana: sukuromaanit | Sivu 2\nTammikuussa alkanut matka päättyy nyt, kun viimeinen osa Eeva Joenpellon Lohja-sarjaa on luettu. Eteisiin ja kynnyksille kuvaa 1920- ja 1930-lukujen vaihteen laman lohduttomuutta. Lohjallakin lama koetaan ankarana. Työttömiä on paljon, sahat seisovat kun puutavara ei käy kaupaksi, kun vienti ei enää vedä. Siinä ovat hätää kärsimässä niin sahan o...Lue koko vinkki »\nLakeuden kutsu, ensimmäinen Antti Tuurini, päätyi lukulamppuni alle siitä yksinkertaisesta syystä, että se on Finlandia-voittaja vuodelta 1997. Siitä, olisinko muuten Tuuriin tarttunut, en uskalla sanoa juuta enkä jaata, mutta luultavasti en ainakaan tästä teoksesta, sarjansa viimeisestä, olisi aloittanut. No, nyt on yksi Tuuri luettuna, voisin kuv...Lue koko vinkki »\nKolmas osa Lohja-sarjaa vie lukijan 1920-luvun loppuun. Vuoden 1918 kymmenvuotisjuhlat lähestyvät ja kommunistit suunnittelevat uutta vallankumousta. Sosialidemokraatit herättävät yhä syviä epäilyksiä vanhoissa valkoisissa, mutta niin vain Väinö Tanner nousee jopa vähemmistöhallituksen pääministeriksi. Aika on mielenkiintoista myös bisneksen kan...Lue koko vinkki »\nKatja Petrovskajan esikoisromaanin Ehkä Esther tarkastelu on aloitettava kirjailijasta itsestään. Petrovskaja asuu Berliinissä ja kirjoittaa saksaksi, mutta syntyjään hän on Neuvostoliitosta, tarkemmin Ukrainasta, vielä tarkemmin Kiovasta ulitsa Engelsa ja ulitsa Libknehtan risteyksestä. Hänen isänsä on ukrainanvenäläinen, äidin sukujuuret johtavat...Lue koko vinkki »\nKauan sitten José Arcadio Buendía ja hänen vaimonsa Ursula asettuvat vuorten yli tultuaan aloilleen ja perustavat Macondon kylän. Eristyneen kylän rauhaa eivät joutavanpäiväiset kotkotukset liikaa häiritse. Uutisia saadaan lähinnä kiertävien mustalaisten kautta. Myöhemmin kehitys tuo mukanaan rautateitä, banaaniyhtiöitä, siirtolaisia ja vaikka mitä...Lue koko vinkki »\nSyksyllä 1948 pietarsaarelainen harrastajateatteriryhmä otti produktiokseen yhdistyksen historian kunnianhimoisimman näytelmän, Anton Tsehovin Kolme sisarta. Sisaruksia esittämään valittiin kolme hyvin erilaisista taustoista ponnistavaa nuorta naista: vastavalmistunut maalta muuttanut kansakoulunopettaja Ulla-Maj, kaupungin paskakuskin tytär Iris s...Lue koko vinkki »\nBrasilialaisen Daniel Galeran ensimmäinen suomennettu romaani kaivautuu lukijan tietoisuuteen monella tapaa. Toisaalta se vyöryy armottomasti ja kovakouraisesti yli, toisaalta liplattelee rauhallisesti ympärille, kietoen pikku hiljaa otteeseensa, tosin tiukkaakin tiukempaan sellaiseen. Tapahtuipa tuo soluttautuminen osaksi tietoisuutta sitten miten...Lue koko vinkki »\nKati Tervo on aiemmin kirjoittanut kaksi kirjaa, arjen huomioihin keskittyneet teokset Kesäpäiväkirja (2008) ja Jääkaapin henki (2011). Nyt häneltä on julkaistu romaani Sukupuu, joka kertoo neljän sukupolven naisista Suomessa ja Saksassa, ja osin Yhdysvalloissakin. Tarinan keskuksena on saksalaissyntyinen Adelheid eli Adele Hukkanen, o.s. Schuma...Lue koko vinkki »\nHarvoin törmää sellaiseen ongelmaan, että luettu teos on niin hyvä, ettei oikein tiedä, mitä ja miten siitä kirjoittaisi. Mistä aloittaa, kun teoksessa ei ole puutteita millään tasolla, vaan se on hyvin täydellinen ja valmis. Niin valmis, että tekisi vain mieli tyrkätä se heti seuraavalle ja sanoa, lue itse. Turkulaisen äidinkielenopettaja Tommi...Lue koko vinkki »\nHanne-Vibeke Holst tunnetaan Suomessa ennestään muun muassa kirjoistaan Theresen valinnat ja Kruununperijätär, ja hänen teoksistaan on tehty myös tv-sarjoja. Mitä he toisilleen tekivät eroaa kuitenkin jonkin verran aiemmista kirjoista, sillä kirja keskittyy feminististen ja valtaan liittyvien teemojen sijaan neljän sukupolven perhedraamaan. Perhesa...Lue koko vinkki »


Reserviupseerikoulu tarjoaa työntekijälleen haasteita, mahdollisuuden ammatilliseen kasvamiseen ja toisiaan tukevan työyhteisön - Maavoimat\nMaasotakoulu 24.9.2020 14.31\nReserviupseerikoulun esikuntarakennuksen edessä on joukko keskenään jutustelevia maastopukuisia aliupseerista everstiluutnanttiin. Taustalla liehuu 100-metrisessä tangossa Suomen lippu, joka toivottaa vieraat tulleeksi ympyräkaupunkiin. Osa maastopukuisista on kiiruhtamassa sotilaskodissa alkavaan varusmiesten kotiuttamisjuhlaan, osa muihin tavallisiin työtehtäviinsä. Jokaisella heistä on kuitenkin aikaa yhteiselle hetkelle – tarkoituksena on ottaa ryhmäkuva ihan tavallisista rukkilaisista ihan tavallisena työpäivänä sekä keskustella satavuotiaasta työnantajastaan. Tällä kertaa keskitytään positiivisiin puoliin, vaikka kehityskohteitakin toki on, kuten niitä on jokaisessa työpaikassa.\nMutta mikä heidät saa viihtymään RUK:ssa ja sen kotikaupungissa Haminassa?\n- Reserviupseerikoulussa vallitsee hyvä yhteishenki, RUK-henki. Olen palvellut RUK:ssa toistakymmentä vuotta ja näin rukkilaisena paikka tuntuu ”kodilta”. Lisäksi Hamina paikkakuntana on mukava ja lämminhenkinen, tiivistää toimistoupseerina työskentelevä yliluutnantti Henna-Mari Utter.\n- Reserviupseerikoulu myös mahdollistaa ammatillisen kasvaminen normaalista saapumiseräkoulutuksesta (Jääkärikomppania ja Kuljetuskomppania) reserviupseerikurssin perusyksiköiden tehtäviin. Positiivisena asiana on työn vaativuuden lisääntymisen näkyminen palkkapussissakin, täydentää Reserviupseerikoulun johtaja, everstiluutnantti Vesa Helminen.\n- Lisäksi merenrannalla sijaitseva Hamina on viihtyisä kaupunki, jossa uusi ja vanha kohtaavat hienolla sekä harvinaisella tavalla Suomessa linnoituksen ja ympyräasemakaavan muodossa. Haminan kaupungin johto suhtautuu jatkuvasti lämpimällä ja rakentavalla tavalla yhteistoimintaan RUK:n kanssa: on mm. yhteistoimintaa liikuntatilojen käytön osalta. Työntekijän näkökulmasta myös se, että asunto todennäköisesti löytyy tarvittaessa joko Haminasta tai muuten lähialueelta, on positiivista. Myös välimatkat muihin kaupunkeihin ovat mukavan lyhyet, esimerkiksi Helsinkiin pääsee autolla 1,5 tunnissa ja Lappeenrantaan tunnissa, Helminen lisää.\nJääkärikomppanian varapäällikkönä työskentelevä luutnantti Turo Veini on samoilla linjoilla.\n- RUK:ssa ja erityisesti perusyksikössämme vallitsee hyvä yhteishenki. Kaikki ovat valmiita auttamaan toisiaan ja kaikki tulevat hyvin toimeen keskenään, niin kuin sotilasjoukossa kuuluukin toimia. Varuskunta on myös sijainniltaan täydellisessä paikassa, hyvien kulkuyhteyksien varrella, meren rannalla ja idyllisessä Haminan kaupungissa. Olen päässyt verrattain lyhyen sotilasurani aikana kokemaan jo monta eri tehtävää joukkueenjohtajasta varapäällikön tehtäviin asti. Nuorelle upseerille RUK tarjoaa mahdollisuuden vaihteleviin työtehtäviin alokasjakson joukkueenjohtajasta ru-kurssilla toimimiseen asti.\nSotatieteiden maisteriksi valmistumisen jälkeen Reserviupseerikouluun töihin palannut ja nyt ru-kurssin varapäällikkönä toimiva kapteeni Toni Viljakainen tunnistaa hyvän työpaikan olennaiset rakennusaineet.\n- Reserviupseerikoulun koko henkilöstö on yksi suurimmista syistä työssä viihtymisen näkökulmasta. Henkilöstöä meillä on laidasta laitaan ja täällä on helppo tutustua, sekä tulla kaikkien kanssa toimeen. Työilmapiiri on täällä positiivinen, mikä vaikuttaa suoraan omaan työssä viihtymiseeni. Lisäksi Reserviupseerikoulussa on mahdollista palvella kaikilla varusmieskoulutuksen tasoilla aina miehistön koulutuksesta reservinupseerien koulutukseen saakka. Tämä tarjoaa työtehtäviin monipuolisuutta sekä tervetullutta haastetta kehittää myös itseään.\nYlikersanttina työskentelevä Miika Penttinen vannoo hänkin henkilöstön ja sen luoman hyvän työilmapiirin nimeen.\n- Mielestä RUK:n henkilöstö ja sen luoma työilmapiiri on hyvää ja avointa, mikä mahdollistaa työssä onnistumisen sekä oman ammattitaidon kehittämisen. RUK on tarjonnut minulle hyvän työympäristön ja yhteisön, jotka ovat itselleni tärkeä osa työtä. Hyvä työpaikka on mielestäni vaikea sitoa tiettyyn alueeseen tai paikkaan. Hyvän työpaikan luomiseen tarvitaan visio ja kauheasti työtä sen eteen, miltä sen halutaan näyttävän ja näyttäytyvän yksittäisen henkilön, sekä työyhteisön kannalta positiivisesti. Tässä asiassa mielestäni on onnistuttu RUK:ssa hyvin.\nKorkea vaatimustaso ja hyvä työilmapiiri\nReserviupseerikoulu kouluttaa ja kasvattaa varusmiehiä reserviin joukkueen johtajasta miehistöön saakka. Reserviupseerikoulutus toimeenpannaan reserviupseerikurssin viidessä perusyksikössä ja saapumiserien joukkotuotantokoulutus kahdessa perusyksikössä. Vuodesta 2015 lähtien Reserviupseerikoulu on kuulunut Maasotakouluun. RUK:n johtajan everstiluutnantti Helmisen mukaan koulutukselle asetettu korkea vaatimustaso ja hyvä työilmapiiri ovat arkipäivän toiminnan kulmakiviä.\n- Kaikki työntekijät vaikuttavat Reserviupseerikoulun tulevaisuuteen omalla työpanoksellaan ja jokainen yksilönä kehittävällä työotteella. Työnantajana puolestaan tarjoamme monipuolisia ja nousujohtoisia mm. kouluttaja- ja päällikkötehtäviä.\nHelmisen mukaan perustoimintatavat työssä viihtymisen edistämiseksi ovat samankaltaisia kuin muissakin joukoissa: työhyvinvointia tuetaan mm. vuosittaisella suunnitelmalla ja resurssien kohdentamisella, lomat pidetään suunnitellusti tavoitteena perheiden yleiset ja yhteiset loma-ajat.\n- Olen pannut merkille, että joillakin Reserviupseerikoulusta muuten työpaikkana kiinnostuneilla ei ole ollut täysin oikeanlaista tietoa lomien pitämisen mahdollisuudesta. On ajateltu, että reserviupseerikurssien aikataulutuksen vuoksi vuosilomia ei voisi pitää ”oikeina aikoina”. Tämähän ei pidä paikkaansa, sillä kyllä meillä saa lomailla kesälomakaudella ja joulun aikaan, ihan kuten muuallakin – tämä mahdollistetaan vuorottelemalla koulutusvastuuta ja toimivin sijaisuusjärjestelyin, Helminen painottaa.\nRUK:ssa työn teon edellytyksiä kehitetään muutenkin tarpeiden mukaan. Täydennyskoulutukseen panostetaan suunnitelmallisesti tukien nykyistä ja tulevaa rauhanajan- sekä sodanajantehtävää ja kriisinhallintatehtäviin päästään sopivassa työnteko- ja kokemusvaiheessa. Tavoitteena on vähintään kaksi vuotta samassa tehtävässä, kuten Puolustusvoimissa yleisestikin tällä hetkellä.\nHelmisen mukaan työntekijöiden mielenkiintoa ja motivaatiota työtään kohtaan halutaan pitää aktiivisesti yllä. Tätä toteutetaan esimerkiksi valmistelemalla ja tekemällä paitsi pienempiä myös isompia asioita yhdessä.\n- Se, että työntekijällä on mahdollisuus vaikuttaa asioihin, on tärkeä tunne ja meille työnantajana tärkeä asia, Helminen päättää.\nkantahenkilökunta reserviupseerikoulut sotilashenkilöstö


Kenen laumaan sinä kuulut?\nAustraliassa on paljon lampaita. Joskus on vaikeaa sanoa, kenelle jokin tietty lammas kuuluu. Tuloksena saattaa olla todella hankalia ja vaikeasti selvitetäviä tilanteita.\nEräs mies oli pidätetty, koska hänet oli tavattu kantamasta lammasta pois naapurinsa laumasta. Lammasvarkaudesta syytettynä mies seisoi oikeudessa tuomarin edessä. Hän ei myöntänyt syyllisyyttään, vaan väitti kiven kovaan, että hän oli vain ollut noutamassa omaa lammastaan, joka oli eksynyt väärään laumaan. Lauman omistaja puolestaan väitti aivan yhtä pontevasti miestä lammasvarkaaksi.\nTuomari kuunteli miehiä aikansa. Sitten hän käski noutaa kiistan synnyttäneen lampaan paikalle. Kun lammas oli tuotu oikeussaliin, mies käski naapuriaan lammasvarkaaksi syyttävän miehen mennä eteiseen ja huudella sieltä lammasta luokseen. Mies teki, kuten tuomari oli käskenyt. Kaikki huhuilut olivat turhia. Lammas ei liikahtanutkaan, kävi vain levottomaksi.\nSitten tuomari käski syytetyn eteiseen lammasta kutsumaan. Tuskin mies oli ennättänyt aloittaa huhuilunsa, kun lammas jo säntäsi eteiseen omistajansa luo.\n”Syyte on hylätty. Tapaus on loppuun käsitelty!” sanoi tuomari paukauttaen nuijalla pöytään. ”On päivän selvää, että mies todella oli vain noutamassa omaa lammastaan takaisin!”\nLampaat tuntevat paimenen äänen ja osaavat seurata häntä. Vierasta ne säikkyvät ja jos ovat viisaita, säntäävät karkuun. Kenen ääntä me kuuntelemme? Kenen laumaan kuulumme?


PERHENIEMEN OPISTO: maaliskuuta 2012\nMerja ja Hannu Ylikoski ovat olleet opistolla mukana auttamassa mm. Lähellä ihmistä -tapahtumien kirjamyynneissä Hannun jäätyä muutama vuosi sitten eläkkeelle. He myös asuvat tällä hetkellä opiston pihapiirissä.\nHannu ja Merja palasivat muutama päivä sitten kahden kuukauden matkalta Brasiliaan, missä Hannun ja Merjan tytär Miia on asunut jo 12 vuotta. Yhdessä miehensä Miltonin kanssa Miia johtaa Belo Horizonten miljoonakaupungin katulapsia tavoittavaa poikakotia lähellä kaupungin keskustaa. Kaduilla pyörii valitettavasti edelleen satoja lapsia ja ihmiskauppa on valitettavasti yhä suuri ongelma maassa, jossa tuloerot ovat suuret.\nMiia, Milton ja lapset ovat pitkän työkauden jälkeen suunnittelemassa muuttoa Suomeen. Jos haluat olla auttamassa Brasilian katulapsityötä tai Miiaa ja Miltonia, ota yhteyttä opiston viestintävastaavaan (tapio.luoma-aho[ät]perheniemi.com). Näinkin voit olla mukana.\nLapsia Belon kadulla v. 2012. Liiman haistelu turruttaa hetkeksi aistit..\nLähettänyt Tapu klo 19.33


Koivusellusta syntyi entistä kovempi hammaskruunu - Metsälehti\nEtusivu › Uutiset ja blogit › Koivusellusta syntyi entistä kovempi hammaskruunu\nUutinen 3.9.2021 12:50\nNanoselluloosapohjaisesta komposiitista VTT:n laboratiossa valmistetut hammasimplantin kruunut (Kuvaaja: VTT)\nVTT:n tutkimusryhmä on kehittänyt koivun selluloosasta ja proteiineista uuden iskunkestävän materiaalin. Uutta nanokomposiittia voidaan hyödyntää sovelluksissa, joiden pitää kestää toistuvia iskuja rakenteen kärsimättä: esimerkiksi implanteissa, urheiluvälineissä, luotiliiveissä, ilma-alusten rungoissa tai tuulilasien pinnoituksissa.\nTutkimusryhmä valmisti nanokomposiitista laboratoriossa hammasimplantin kruunuja yhdessä Nanyangin teknisen yliopiston kanssa. Uusi materiaali on vahvempi, kovempi ja selvästi kevyempi kuin hammaskruunuissa käytetty tekninen keramiikka.\nTutkijoilla oli mallina ja inspiraationa voimakkaista iskuistaan tunnetun sirkkaäyriäisen raajat. Ne muodostuvat järjestäytyneestä, kerroksittaisesta nanokomposiittirakenteesta.\n”Raajassa on pehmeä, iskuja vaimentava sisäkerros sekä kova ja iskunkestävä ulkokerros. Sisä- ja ulkokerros koostuvat samankaltaisista elementeistä, mutta niiden suhteellinen osuus, polymorfinen muoto ja järjestys vaihtelevat eri kerroksissa”, kertoo VTT:n tutkija Pezhman Mohammadi.\nTutkimusryhmä tuotti samankaltaisen rakenteen ja koosti uuden komposiitin selluloosan nanokiteistä ja kahdesta geenimuunnellusta proteiinista. Toinen proteiineista suunniteltiin lisäämään materiaalin lujuutta ja toinen edistämään hydroksiapatiittikiteiden muodostumista.\nKaksivuotisen hankkeen tulokset on esitelty Advanced Materials -tiedejulkaisussa.\nEdellinen uutinenTeollisuuden investoinnit kasvussa toisella neljänneksellä, metsäteollisuuden panostukset vuoden takaisella tasolla\nSeuraava uutinenSoiniin rakennettiin ainutlaatuinen mittausasema, seurannassa metsitettävän suopohjan ilmastovaikutukset


Wc-kukka 2x50g Eucalyptus - Puuilo\nEtusivu Koti Pesuaine ja kosmetiikka Saniteettiaineet ja raikastimet Wc-kukka 2x50g Eucalyptus\nWc-kukka 2x50g Eucalyptus\nWC-KUKKA Tuotenro: 10031442 EAN: 7310619188819\nÄrsyttää ihoa. Ärsyttää voimakkaasti silmiä.Voi aiheuttaa allergisen ihoreaktion. Käytä suojakäsineitä/silmiensuojainta.JOS KEMIKAALIA JOUTUU SILMIIN: Huuhdo huolellisesti vedellä usean minuutin ajan. Poista mahdolliset piilolinssit, jos sen voi tehdä helposti. Jatka huuhtomista.Hakeudu lääkäriin, jos ilmenee pahoinvointia. Jos tarvitaan lääkinnällistä apua, näytä pakkaus tai varoitusetiketti.Säilytä lasten ulottumattomissa.\nhttps://www.puuilo.fi/Wc-kukka-Eucalyptus-2x50g /Shops/2014011303/Products/10031442 Wc-kukka 2x50g Eucalyptus https://www.puuilo.fi/WebRoot/Puuilo/Shops/2014011303/59C3/6A80/E74B/2F78/61B4/0A28/1058/740B/medium_7310619188819.jpg 2.99 EUR InStock Categories/koti/pesuaine_ja_kosmetiikka/saniteettiaineet_ja_raikastimet Tuplapakkaus. Tutut WC Kukka raikastimet puhdistavat WC-allasta ja antavat raikkaan tuoksun jokaisella huuhtelukerralla. WC Kukka raikastin on riittoisa ja kestää kotikäytössä useita viikkoja. WC Kukka raikastimien sisältämät aktiiviaineet ovat biologisesti hajoavia ja tuotteet pakataan kierrätetystä pahvista valmistettuun takakorttiin. WC-KUKKA


Eem- lämpökausi 130 000 - 120 000 vuotta sitten\nMaata koetelleiden pitkien jääkausien sarja on ollut päättymässä Saale- jääkauden kylmimpiin hetkiin, kun äkillinen lämpöjakso sulattaa jääkentät ja vapauttaa Fennoskandian kasvien ja eläinten käytettäväksi. Lämpöjaksoa kutsutaan Eem -lämpökaudeksi ja se edeltää lyhyenä 11 000 vuoden mittaisena viimeistä Veiksel- jääkautta.\nEem- lämpökausi alkoi noin 130 000 vuotta sitten ja päättyi noin 120 000 - 115 000 vuotta sitten. Lämpökausi tunnistetaan merenpohjan sedimenttien kairausnäytteistä tunnuksella MIS-5e ja sen vastineista jääkairausnäytteistä (kuvaaja alla), johon se on merkitty vaaleanpunaisella värillä. Näytteet ovat Vostokin- ja EPICA- työryhmien tuloksia ja niiden avulla tehdyt arviot lämpötiloista ja jään vahvuuksista ovat viitteellisiä (tulokset vaihtelevat eri tutkimuksissa). Käyrästä nähdään kuitenkin, että ilmasto hyppäsi hyvin lämpimäksi, jos verrataan nykypäivän lämpötiloja (aivan vasen reuna).\nEem- lämpökauden aiheuttajaa ei tunneta. Syy saattaa olla yleinen ja jääkausille tyypillinen tapa loppua, mutta jonka mekanismia ei vielä ole selvitetty. Toinen syy saattaa olla, että loppuminen oli vain sattumaa ja ensisijainen syyllinen olisi esimerkiksi ollut tulivuoren toiminta, taivaallinen meteoriitti tai jokin muu harvinaisuus. Se tiedetään kuitenkin, että vaikka edellinen Saale- jääkausi olikin hyvin kylmä, sitä seurannut lämpökausi oli nykyistä ilmastoamme muutaman asteen lämpimämpi. Ja että lämpökausi myös käynnistyi äkillisesti.\nLämpökauden päättymisen määrittely on samalla tavalla visainen probleema kuin sen alkaminenkin. Mikä tapahtuma lopettaa lämpökauden? Yllä olevasta kuvaajasta voisi valita jokin lämpötila ja kun käyrä alittaisi sen, katsottaisiin jääkauden alkaneeksi. Jääkauteen tarvitaan myös jäätiköitä, mutta niitä ei käyristä näy. Toistaiseksi on niin, että jääkausi alkaa silloin, kun merien sedimenteistä löytyy selviä poikkeavuuksia lämpökauden sedimentteihin nähden. Poikkeama sedimenteissä tarkoittaa muutosta veden planktonissa ja kiinteän aineksen laskeutumassa. Kun seuraa sedimenttijakson MIS-5e raitoja ylöspäin, muuttuu sedimentin ulkonäkö ja koostumus tultaessa jaksoon MIS-5d. Tästä katsotaan Veiksel- jääkauden alkaneeksi. Tämän sedimenttikerroksen ajoittaminen kertoo jääkauden alkamisajankohdan.\nUusi kylmempi ilmastovaihe alkaa yleensä liukuvasti keskilämpötilan alentuessa hitaasti asteen tai pari. Eem- lämpökausi viileni hitaasti lämpöisen alun jälkeen nykyisen kaltaiseksi ilmastoksi, kunnes keskilämpötila aleni yhtäkkiä useita asteita. Tämä on havaittu myös Keski-Euroopan siitepölynäytteistä tältä ajalta . Yhtäkkiä tarkoittaa geologiassa 1000 - 3000 vuotta.\nSaale- jäätiköityminen oli Fennoskandiassa "raskas", koska kylmyyttä kesti Veiksel- jääkauteen verrattuna pitkään ja mannerjäätiköille kertyi runsaasti lunta ja jäätä. Jääkentän paksuus saattoi paikoin olla jopa 3 km paksu ja sellainen jäälaatta painoi mannerkuorta syvälle magmaan. Painuma-alue käsitti Norjan, Ruotsin, Suomen, Kuolan ja Karjalan. Jos Veikselin jäätikkö painoi Perämeren pohjaa 900 metrin syvyyteen, on Saalen täytynyt painaa Fennoskandiaa suurin piirtein saman verran.\nIlmaston äkillinen lämpeneminen sulatti jäätiköitä ympäri maailmaa ja sulamisvedet alkoivat täyttää valtameriä. Niiden pinta nousi tasolta, jonka arvellaan olleen 130 - 150 metriä nykytason alapuolella . Kun Fennoskandian eteläosa paljastui sulamisen aikana jäätikön alta, jäi se heti merenpohjaksi. Painuma-alueen laajuus yhdessä merenpinnan nousun kanssa aiheutti sen, että Fennoskandiasta tuli aluksi suuri saari.\nKartta 1 ja 2: Eem- lämpökauden alussa meri lainehti Fennoskandian ympärillä. Suomesta oli vain puolet kuivaa maata ja merivesi virtasi Karjalassa. Maa kohosi kuitenkin nopeasti ja salmet kapenivat. Lopulta meriyhteys katkesi, kun meri maatui ensimmäisenä Äänisen pohjoisrannalla (katso myös kartta 4).\nMaa jatkoi kohoamistaan koko Eem- kauden ajan. Alussa kohoaminen oli nopeaa, mutta lopussa samanlaista kuin Suomessa nykyään eli hidasta. Maankohoaminen loppui vasta seuraavan Veiksel- jääkauden aikana. Kun jäätiköt levisivät Suomen ylle uudelleen Veiksel- jääkauden aikana, maa alkoi taas painua niiden painon alla. Nykyinen maankohoaminen johtuu Veikselin tapahtumista.\nMaan kohoaminen piirsi Suomen rannikolle sellaisia rantaviivoja, joita emme ole vielä nähneet. Kun nykyinen rantaviiva oli saavutettu, jatkoi maankohoaminen vielä siirtäen rantoja edemmäksi merelle. Siellä kohosi merestä uusia saaria ja vanhat saaret maatuivat niemiksi ja sisämaan vuoriksi. Nykyinen Turun saariston seutu oli silloinkin korkeaa kallioselännettä ja siksi se alkoi kohota merestä ensin pieninä kalliosaarina ja myöhemmin metsäisinä saloina. Lopulta saarten välit maatuivat ja yhtyivät mantereeseen muodostaen Ahvenanmaalle asti ulottuneen niemimaan (katso kartta 5 alempana).\nMaankohoamisen edelleen jatkuessa Pohjanlahti kuivui ja Suomen ja Ruotsin rannikot yhdistyivät kahdesta kohtaa: Selkämerellä ja Merenkurkussa. Merenpohjan kartoituksessa on paljastunut muinaisia jokilaaksoja, joissa on saattanut virrata vettä Eem- kaudella ja sen jälkeen Varhais-Veikselin kaudella .\nKartta 3: Merenkurkun maaduttua, Perämeren altaaseen jäi vettä suurjärven verran ja se laski vetensä etelään Selkämeren altaaseen (joet punaisella). Selkämeren järviallas taas laski vetensä Ahvenanmaan länsipuolelta Itämeren pääaltaaseen. Itämeren suurjärvi ei vastannut kooltaan nykyistä Itämerta ja siitä laski vedet jokea pitkin maatuneiden Tanskan salmien läpi Kattegatiin. Kartta esittää tilannetta Eem- kauden jälkeen Varhais-Veikselin aikana, kun maankohoaminen sai vielä jatkua häiriöttä. Valtamerien pinta oli tuolloin jo hieman laskenut Eem- kauden tasosta. Huomaa, että kartassa ei ole huomioitu maankohoamisen epätasaisuudesta johtuvia korkeuseroja, vaan kartta on tehty nykytilanteen pohjalta! . Suomalaiset teksti ovat omia lisäyksiäni.\nLämpökauden merenpinta kohosi tutkimusten mukaan aluksi jopa 2 - 6 metriä yli nykyisen valtameren pinnan. Tämä merkitsi merellistä tulvaa painuma-alueiden tasangoille. Mutta kun maankohoaminen jatkui, ei edes korkealle noussut meri yltänyt enää Tanskan salmien ohitse Itämereen. Itämeren altaan vedet purkautuivat Kattegatiin Tanskan ja Ruotsin välistä virranneen joen uomaa pitkin. Maan kohoamisen jatkuessa edelleen, työnsi se nykyisen Itämeren altaan vedet etelään ja jätti jäljelle pienempiä järvialtaita (Kartta 3). Kun Eem-kausi loppui ja kylmeneminen alkoi uudelleen, laski merien pinta taas alemmaksi ja kartan mukainen tilanne saattoi vallita hyvin pitkään sen jälkeen.\nÄäninen olisi laskentamallin mukaan kuroutunut erilliseksi järveksi noin 126 000 vuotta sitten ja merellisen salmen (kartta 1 ja 2) maatuminen olisi tapahtunut paljon ennen tätä tapahtumaa . Yhteys Jäämereen oli tämän jälkeen katkennut, mikä alensi myös Itämeren suolapitoisuutta.\nJatkossa esittelen myös tutkimusryhmän Lambert et al.  tekemää kahta karttaa, jotka on piirretty jääkausien ilmastomallin laskelmien avulla. Ilmastomallin kartan nro 4 (karttamerkit tekstin lopussa) mukaan 129 000 vuotta sitten Kuolan niemimaan kohoaminen merestä jätti Vienanmerelle enää yhden, mutta laajan suuaukon. Koillis-Venäjän pohjoisrannikko sijaitsi paljon nykyistä etelämpänä, koska Saale- jääkaudella syntynyt painauma-alue ei ollut vielä palautunut ennalleen. Jos pohjoisnavalta piirtää harpilla kaaren Helsingistä itään yli Venäjän, huomaa Jäämeren olleen muutamissa kohdin aivan yhtä etelässä.\nKartta 4 (129 000 vuotta sitten, MIS-5e): Maankohoaminen on nostanut tasaisen Suomen ja Viron merenpinnan yläpuolelle. Vielä on Tukholman seutu veden alla. Maankohoaminen on Suomessa nopeaa ja se voittaa valtamerien kohoamisen selvästi Maankuoren taipumat: (pun.) …, -75 m, -50 m, -25 m, 0, +50 m, +100 m, +150 m, … (kelt.).\nMaankohoaminen muuttaa lopulta myös Koillis-Venäjän rantaviivan aivan nykyisen kaltaiseksi. Länsi-Siperian jokitasanko (Ob-joki) ulottuu kuitenkin pitkälle sisämaahan, mikä johtunee kohonneesta merenpinnasta ja keskeneräisestä maankohoamisesta kyseisellä alueella.\nSeuraava kartta 5 esittää laskentamallin tilannetta 10 000 vuotta myöhemmin. Edellisissä kartoissa vallinnut painauma-alueen lahdet ja salmet ovat nyt maatuneet. Tilanne Fennoskandiassa muistuttaa nykyistä Itämerta, vaikka Turun saaristo muodostaakin niemen.\nKartta 5 (119 000 vuotta sitten, MIS-5e): Maankohoaminen on muotoillut tehnyt Suomesta tutun näköisen maan, jossa Vaasan- ja Turun saaristo on myös kiinteää maata. Venäjällä kuuluisat Ob-joen mutkaiset lahdet ovat vielä nykyistä suurempia ja pitempiä. Maankuoren taipumat: (pun.) …, -75 m, -50 m, -25 m, 0, +50 m, +100 m, +150 m, … (kelt.).\nLuonnon tilaa Eem-kaudella voidaan Suomessa kuvata Keski-Eurooppalaiseksi. Todisteita kauden kasvistosta, eläimistöstä ja metsätyypeistä saadaan siitepölynäytteistä ja fossiileista tältä ajalta.\nHituran kaivoksen maakerroksista [4, näyte A ja B] havaittiin 130 000 – 120 000 vuotta sitten (ajoitus epävarma) paljon koivun ja hieman männyn siitepölyä, jossa oli mukana hieman katajan, lepän, valkopyökin, kuusen ja pajun siitepölyä. Näytteen ympäristön maapohja edustaa jokisuiston deltamaista muodostumaa. Puiden siitepölyn osuus on alle 80% ja ruohot ja pensaat esiintyivät runsaana. Näytteen ympäristö saattoi olla merellinen jokisuisto, jonka ympäristö muodostui pääasiassa koivu-mänty-sekametsistä ja rantoja reunustivat pajukot ja lepikot.\nKoivu-mänty-metsät olivat tyypillisiä alkaneelle lämpökaudelle, kun muut puulajit eivät olleet vielä ehtineet levitä seudulle. Kosteilla seuduilla viihtyi tervaleppä ja pajut, jotka levisivät pohjoiseen melko nopeasti. Kun lämpökauden hitaat lajit saapuivat, muodostui metsä koivusta, männystä, lepästä, tammesta ja pähkinäpensaasta. Muitakin jaloja lehtipuita, kuten jalava, ja valkopyökki, liittyi myöhemmin joukkoon. Sekalehtimetsä oli Etelä-Lapissa saakka vallitseva metsätyyppi .\nMyöhemmin ilmasto viileni ja tämä vaikutti puustoon suuresti. Ensin jalot lehtipuut hävisivät. Kuusi ja leppä valtasivat lisää kasvutilaa ja myös lehtikuusi saapui Suomeen, mutta ilmaston kylmetessä lisää, tuli tilalle mänty- ja koivuvaltainen metsätyyppi .\nEemin eläimistä on joitakin viitteitä, mutta niitä pitää perustella naapurimaiden fossiililöytöjen avulla. Lämpimämmän vaiheen eläimistöä on todennäköisesti ollut mm. kuusipeura, metsäkauris, leveähirvi, villisika, poro, majava ja arovisentti sekä pedoista susi, ruskeakarhu, napakettu, kettu, ilves, ahma, saukko ja mäyrä. Euroopassa eli samoihin aikoihin myös leijona, leopardi ja hyeena, mutta näitä en uskalla sijoittaa Suomeen asti. Tai noh, miksen uskallakin .\nElikö ihminen Eem-kaudella Suomessa?\nLämpökauden ilmasto ei ole sen koomin saavuttanut niin korkeita lämpötiloja kuin se 132 000 – 129 000 vuotta sitten teki. Tällainen luonnon kukoistus ei voinut jäädä ihmiseltä huomiotta. Tänä aikana Homo Neandertalis eleli Länsi-Euraasiassa ja Homo Sapiens asui vielä Afrikassa. Tosin epäillään, että Sapiens-ihminen olisi jo levittäytynyt ulos Afrikasta, mutta sille väitteelle tarvitaan vielä lisää havaintoja. Sapiens pääsi levittäytymään Eurooppaan varsin myöhään. Ensimmäiset merkit Sapiensista alkavat Itä-Euroopasta noin 40 000 vuotta sitten.\nKuva: Neandertalin ihminen oli todennäköisesti valkoihoinen, vankkarakenteinen, nuorempana aikuistuva ja kylmiin oloihin karaistunut ihmisen lähisukulainen. Suomeen neanderit joutuivat tavallisten vaellustensa kautta ja runsaan ravinnon houkuttelemana. Vielä kauan Eem- lämpökauden jälkeenkin Suomessa asui neandereita, koska heidän saaliseläimensä viihtyivät siellä. Lopulta Veiksel- jääkauden kylmyys karkottivat heidät Fennoskandiasta ja he asettuivat paljon etelämmäksi asumaan. Kuva .\nMikäli Karijoen luolalöytö osoittautuu todelliseksi, Fennoskandian saareen oli asettunut asumaan ensimmäinen ihminen ehkä sadan tuhannen vuoden tauon jälkeen. Luola saattoi tuolloin sijaita Itämeren rannalla ja toimi suojana Neandertalin ihmisille. Luolasta on löydetty hiilimurskaa ja nokimaata, joka viittaisi nuotionpolttoon. Myös työkalun aihioita ja niiden työstön jättämiä siruja on havaittu, mutta havaintojen luotettavuudesta on ollut polemiikkia. Tätä kiinnostavaa debattia kannattaa seurata, sillä muita Neandertali- löytöjä Suomesta ei vielä tunneta . Neandertalin ihmisestä on merkkejä Englannissa ja Venäjän Uralilla ennen heidän kuoltua sukupuuttoon . Miksi heitä ei olisi ollut Suomessa Eem-kaudellakin? Ympäristö ainakin oli miellyttävä. Mahdolliset todisteet ovat kuitenkin hävinneet Veiksel- jääkauden myllerryksissä eikä totuutta saada ehkä ikinä selville.\nEem- kauden loppuu\nKairausnäytteissä kausi MIS-5e tunnetaan kynnyshetkenä, jonka jälkeen valtamerenpinta alkoi laskea. Tästä helposti määriteltävästä hetkestä katsotaan Veikselin jääkauden alkaneen. Alku ei ollut dramaattinen, mutta jotain ilmastossa täytyi jossakin päin maailmaa tapahtua, koska valtameren pinta alkoi vääjäämättä alentua. 10 000 vuodessa merenpinta aleni yli 50 metriä, mikä on mahdollista vain kun vesi sitoutuu suuriin jäätiköihin.\nIlmastomallin karttojen tulkitseminen voi olla hankalaa . Tulkintaohjeet löydät tekstin lopusta ennen lähdeluetteloa. Kartan alla on selittävä selostus ja siinä yhteydessä mainitaan vielä korkeuskäyrien selitykset.\nMeriveden syvyys on merkitty sinisen värin eri tummuusasteina vaaleasta tummempaan: alle 25 metriä, alle 50 m, alle 100 m, alle 200 m ja syvempää kuin 200 m.\nMaan korkeudet merenpinnasta on merkitty vihreän, keltaisen ja ruskean värien eri sävyin: alle 25 m, alle 50m, alle 100 m, alle 200 m ja sen yli. Korkeudet vaihtelevat kulloisenkin muinaisen merenpinnan mukaisesti.\nNykyiset rannat on merkitty mustalla värillä. Muinaiset rannat sijoittuvat vihreän ja sinisen värien rajapintaan.\nManner- ja pohjalla makaava merijää on merkitty valkoisena läpinäkyvänä alueena. Jään korkeuskäyrät esittävät sen paksuutta asteikolla 0 m, 250m, 500 m, 750 m, 1000 m, 1500 m, 2000 m, 2500 m ja 3000 metriä.\nMaankuoren laskennalliset painumat ja kohoumat on mallissa yhdistetty muinaisen meren pinnan tason kanssa. Niistä on saatu muinaiselle maanpinnalle uusi lukema, joka on esitetty korkeuskäyrinä. Niitä on käytetty muinaisen meren vesirajan sijoittamiseksi oikealle paikalleen. Punainen käyrä (negatiivinen) ilmoittaa kuinka paljon nykyinen merenpinta on alempana muinaista merenpintaa, ja keltainen (positiivinen) nykyinen pinta ylempänä muinaista pintaa. Tämän tiedon avulla on väritetty karttaa käyttäen alueen nykyistä topografiaa pohjana. Käyrävälit vaihtelevat eri kartoissa, joten ne ilmoitetaan kartan kuvatekstissä erikseen (lue: maankuoren taipumat).\nLyhenne MIS tarkoittaa Marine Isotopic Stage eli vapaasti selittäen ”meren sedimenttien kerrostumiskausi isotooppien mukaan luokiteltuna”.\nEem- lämpökaudelle antoi nimensä lyhyt Eem- joki Alankomaissa. Joki on 18 km pitkä, mutta on luonteeltaan erikoinen . Alla oleva valokuva joesta herättääkin kysymyksen: Kannattaako Hollantiin matkustaa melomaan, jos samanlaisia maisemia näkee Kokemäellä tai Huittisissa?\nMyös silloinen Itämeri on kirjallisuudessa nimeltään Eem-meri .\n Kurt Lambeck et a.l., ”Constraints on the Late Saalian to early Middle Weichselian ice sheet of Eurasia from field data and rebound modelling”, Boreas 36, 2006\n EPICA ja Vostok jäänkairausnäytteet vs. jään paksuus. Lähde: http://fi.wikipedia.org/wiki/Tiedosto:Ice_Age_Temperature-fi.png\n Lisää tieteellistä tietoa jäänkairauksista. Lähde: http://www.ncdc.noaa.gov/paleo/icecore/icecore-varlist.html\n Wikipediasta. Lähde: http://en.wikipedia.org/wiki/Eemian_sea, ja http://fi.wikipedia.org/wiki/Eemmeri, ja vielä http://en.wikipedia.org/wiki/Eem\n Keijo Nenonen, Jääkausikäsityksen muutos – Kutistuvatko jäälliset jaksot luultua lyhyemmiksi? (esitelmä Suomen Geologisen Seuran Vaalikokouksessa 14.12. 2006.), Geologi 58, 2006\n National Climate Data Center, Lähde: http://www.ncdc.noaa.gov/paleo/ctl/clisci100k.html#sea\n Breilin et al., "The Unique Moraine Morphology, Stratotypes And Ongoing Geological Processes At The Kvarken Archipelago On The Land Upliftarea In The Western Coast Of Finland", Geological Survey of Finnland, 2004\n Helmens et. al., ”Ice-free intervals continuing into Marine Isotope Stage 3 at Sokli in the central area of the Fennoscandian glaciations”, Suomen Geologinen Seura, 2007\n Koivisto, Marjatta (toim.), "Jääkaudet". WSOY, 2004, ISBN 951-0-29101-3\n Svendsen, J. et al., "Late Quaternary ice sheet history of Eurasia", Quaternary Science Reviews, 2004, Lähde: http://people.su.se/~mjako/PDF/Svendsen_etal_QSR_2004_QUEEN_issue.pdf\n Salonen et al. Middle Weichselian glacial event in the central part of the Scandinavian Ice Sheet recorded in the Hitura pit, Ostrobothnia, Finland”, Boreas, 2007\n Susiluolasta kertovat verkkosivut. Lähde: http://www.susiluola.fi/fin/susiluola.php, http://fi.wikipedia.org/wiki/Neandertalinihminen, http://fi.wikipedia.org/wiki/Susiluola, http://www.nba.fi/fi/susiluola.\n Merenpinnan taso Pleistoseeni-kaudella. Lähde: http://lurbano-6.memphis.edu/Classes/index.php/Paleo-climate\n Neandertalin levinneisyydestä. Lähde: http://news.nationalgeographic.com/news/2011/05/110513-neanderthals-last-stand-science-tool-kit-russia-slimak-tools/, http://www.physorg.com/news/2011-05-russian-site-late-neanderthal-refuge.html, http://www.eurekalert.org/pub_releases/2008-06/ucl-bln062308.php, http://www.sciencemag.org/site/special/neandertal/feature/index.html, http://www.tiede.fi/uutiset/4309/tyokaluloyto_hammentaa_neandertalilaisten_loppua\n Kuva Neandertalin miehestä. Lähde: http://www.historiadomundo.com.br/pre-historia/neandertal.htm


Casa del Pilar Granada, hotellisi Espanja. Tarjouksella rajattu aika!\n« Takaisin Casa del Pilar\nKatso lisää kuvia Tarkista hotellin Casa del Pilar hinta ja varaustilanne: Saapuminen :\nCasa del Pilar - Kuvaus\nluksus-tyylinen ja tasoltaan se kuuluu kolme tähteä-kategoriaan. Hotelli tarjoaa erilaisia palveluja, joihin kuuluvat mm. Ravintola, Huonepalvelu, Baari, 24h vastaanotto, sanomalehdet, Savuttomat huoneet, Pesula, Aamiainen huoneeseen, Pika-check-in/out, Televisio, Ilmastointi.Sijaintina on Hospital de Santa Ana, 12 - 2º, kaakkois-Granada, ja etäisyys keskustasta autolla vain 4 minuuttia.Hotellin lähistöltä löytyy useita nähtävyyksiä, kuten The cathedral, La Alhambra y el Generalife.Hotelli tarjoaa käyttöösi laajakaista-Internetin.Hotelli kuuluu Hoteles Santos-ketjuun. Puutarha on mukava lisä hotellin palveluihin. Matka Federico García Lorca-lentokentälle vie autolla noin 33 minuuttia (16 km ).Muut matkailijat ovat arvioineet hotellin arvosanalla 8/10.Hotellissa on solarium, jossa voit virkistäytyä. Käytännön tietoa:Hotellissa on maksullinen pysäköinti.\nCasa del Pilar: tyypit:\nCasa del Pilar: mukavuudet ja palvelut\nO silitysraudat saatavilla joko. Kaksi asiaa - Yksi, henkilökunta ei juuri mainostaa tätä, mutta pysäköinti on ilmainen 24 / 7 hotellin ulkopuolella, kun taas pysäköinti hotellin Carpark on 16 € / päivä.Lue lisää Kirjaimellisesti 5 min kävelymatkan päässä kaupungin keskustasta, jossa on reitti Alahambra (noin parikymmentä min kävelymatkan päässä, mutta kautta Myymälöitä kahvilat jne. Hotelli on definitley 4 tähden, nice big rooms, hyvä kylpyhuone, kaikki hyvin moderni. Kirjaimellisesti 5 min kävelymatkan päässä kaupungin keskustaan, jossa on reitti Alahambra (noin parikymmentä min kävelymatkan päässä, mutta kautta Myymälöitä kahvilat jne. Hotelli on definitley 4 tähden, nice big rooms, hyvä kylpyhuone, kaikki hyvin moderni. Hotel on definitley 4 tähden, nice big rooms, hyvä kylpyhuone, kaikki hyvin moderni. kaksi, vaikka vert goood ja mukava, saatat joutua erikseen pyytää todellinen parisänky, kuten oppossed on kaksi singleä muodostetaan joka meillä on.Piilota teksti\nLaadukas hotelli, jossa mukava uima-allas ja iltapäivisin / alussa evenings.About 15 minuutin kävelymatkan etäisyydellä, mutta on taksiasema 100 away.Occasional melua paloaseman lähettyvillä, mutta mitäänLue lisää todellista ongelmaa.Piilota teksti\nMieheni ja minä jäi tänne heinäkuussa, Rooms were clean and modern.\nWe stayed for 4 yötä tässä hotellissa ja oli hämmästynyt, miten ihana se oli! Huoneet olivat tilavia ja moderneja kanssa myös mahdollisuus valita mieleisesi tyyny tyyppi. Allas oli welcomely kylmä, ja koko henkilökunta oli erittäin avulias ja ystävällinen, se palaa ilman hesitation.It oli tasainen 10 minuutin kävelymatkan päässä kaupungin, mutta kaupunki on erittäin turvallinen ja taksit olivat kohtuullisia.\nOn taksiasema ja bussipysäkki enintään 1 minuutin kävelymatkan päässä, jos haluat päästä ohjaamon muihin kohteisiin (Alhambra asettaa sinut takaisin 5 euron Hotel taksiasema). Se on 10 minuutin kävelymatkaLue lisää osaksi aivan kaupungin sydämessä, mutta kävely on hyvä ja se on hyvä käydä läpi kaupungin keskustan ja kokemuksen kaikki upeat ruudut matkalla.Piilota teksti\nUlkoa hotelli ei ole niin vaikuttavaa, mutta sisältä hotelli on mallinnettu Alhambra ja architcture on kaunis.\nKävimme pääsiäisenä ja hotelli sijaitsi kulkue polkua niin se oli karkea ensimmäinen yö unta. Kuitenkin hotellihuoneessa itse oli hyvin puhdasta ja piika henkilökunta oli hyvin ystävällinen. Jätin 2 paitojaLue lisää kaappiin meidän huoneessa ja sain sähköpostia hotellin ja Maria Marquez ja Sonia L olivat erittäin hyödyllisiä, ja ne pystyivät saan paidat takaisin minulle kaikki, miten Yhdysvallat on 2 viikkoa! Tämä jätti pysyvän vaikutuksen minuun ja I would definately recommend this hotel!Piilota teksti\nMeidän oli tarkoitus jäädä tänne yhden yön ja lopulta pysyä kolme! Vaikka se ei aivan kaupungin keskustassa, se oli hyvin saatavilla ravintoloista ja nähtävyyksistä, mutta rauhallinen ja rentouttava samoin.\nHotellin sijaintina on calle Hospital de Santa Ana, 8, kaakkois-Granada. Matka autolla kaupungin keskustaan vie vain 4 minuuttia.Perhe-tyylinen Hostal Aljibe de Santa Ana-hotelli on varustettu kaikill\nEtäisyys keskustasta autolla on 4 minuuttia, ja hotellin sijainti on Cuesta De Gomerez, 1, kaakkois-Granada, mikä sopii loistavasti kaupungin ja sen ympäristön tutkimiseen.Budjetti-tyylinen Pension Br\nLuksus-tyylinen Palacio de Mariana Pineda-hotelli on varustettu kaikilla mukavuuksilla, joihin kuuluvat esimerkiksi: n.a..Keskus-Granada on helposti saavutettavissasi, sillä matka vie autolla vain 4 m\nPerhe-tyylinen Room Mate Migueletes-hotelli on varustettu kaikilla mukavuuksilla, joihin kuuluvat esimerkiksi: Huonepalvelu, Televisio, Satelliitti TV.Keskus-Almuñécar on helposti saavutettavissasi, s\nEtäisyys keskustasta autolla on 4 minuuttia, ja hotellin sijainti on Benalua, 11 (Plaza Nueva), kaakkois-Granada, mikä sopii loistavasti kaupungin ja sen ympäristön tutkimiseen.25 huoneella varustetun\nBudjetti-tyylinen Hostal Venecia-hotelli on varustettu kaikilla mukavuuksilla, joihin kuuluvat esimerkiksi: n.a..Keskus-Granada on helposti saavutettavissasi, sillä matka vie autolla vain 4 minuuttia.\nPuerta de las Granadas-hotellissa on 16 huonetta. Huoneiden hinnat alkavat summasta 57 euroa, mutta voit tehdä huonevalintasi kaikkien eri kategorioiden välillä total-tyypistä huonetyyppiin Twin Mirad\nEtäisyys keskustasta autolla on 4 minuuttia, ja hotellin sijainti on Plaza Benalua 11, kaakkois-Granada, mikä sopii loistavasti kaupungin ja sen ympäristön tutkimiseen.Kolme tähteä -kategoriaan kuuluv\nKeskus-Granada on helposti saavutettavissasi, sillä matka vie autolla vain 4 minuuttia. Osoitteessa Plaza Nueva 2/ imprenta 2 sijaitseva hotelli on ihanteellinen tukikohta, kun haluat nauttia kaikista\nBudjetti-tyylinen La Hacienda Plaza-hotelli on varustettu kaikilla mukavuuksilla, joihin kuuluvat esimerkiksi: Ravintola, Baari.Keskus-Granada on helposti saavutettavissasi, sillä matka vie autolla va\nTarkista hotellin Casa del Pilar hinta ja varaustilanne: Saapuminen :


Al-Assad riemuitsi Isisin tappiosta syyrialaisessa kaupungissa - Päivän lehti 6.9.2017 | HS.fi\nSyyrian armeija saavutti taisteluvoiton venäläisten tuella.\nVenäjän puolustusministeriön perjantaina julkaisema kuva. Venäjän mukaan venäläisten ampuma ohjus osuu kuvassa Isis-joukkojen hallussa olevaan kohteeseen Deir ez-Zorin lähistöllä Syyriassa. (KUVA: REUTERS)\nJulkaistu: 5.9.2017 9:24 , Päivitetty: 5.9.2017 16:45\nSyyrian presidentti Bashar al-Assad onnitteli tiistaina sotilasjoukkojaan terroristijärjestö Isisin saartorenkaan tuhoamisesta Deir ez-Zorin kaupungissa. Puolustuslinjan menettäminen oli jälleen yksi takaisku Isisille, joka on kärsinyt toistuvia tappioita taisteluissa.