Шпаргалка: Питання по бухучету - uawsi.com\nШпаргалка: Питання по бухучету\nСутність ціни і її структура на підприємстві. Міністерство утворення і науки Російської Федерації Державна освітня установа вищого професійного утворення Московський державний індустріальний університет\nОхорона праці на підприємстві 5. МІНІСТЕРСТВО УТВОРЕННЯ І НАУКИ РФ ФІЛІЯ ГОУ ВПО "КОСТРОМСЬКИЙ ДЕРЖАВНИЙ УНІВЕРСИТЕТ імені Н. А. НЕКРАСОВА" у м. Кіровськ Мурманської області спеціальність:\nБойня в День святого Валентина. Різанина в День святого Валентина (англ. St. Valentine's Day massacre ) - назва, що одержала розправа італійських мафіозі з угруповання Аль Капоне над німецько-ірландськими бандитами з конкуруючої організації на чолі з Джорджем Мораном на прізвисько "Багс", у результаті якої було застрелено семеро чоловік.\nПоняття цивільного права 6. Поняття цивільного права. Предметом цивільно-правового регулювання є: майнові відносини; особисті немайнові відносини.\nПопов винахідник Радіо. Після того як була відкрита електрика, по проводах навчилися передавати електричні сигнали, що переносили телеграми і жива людська мова. Але адже телефонні і телеграфні проводи не простягнеш за чи судом літаком, за чи потягом автомобілем.\nТема 1. Господарський облік, його суть і значення.\n1. Поняття про господарський облік. Вимоги до нього що пред'являються.\n2. Вимірювачі вживані в обліку.\n3. Види господарського обліку.\n4. Бух. облік в системі управління пром. підприємствами.\n5. Ф-ії бух. обліку.\nI. Понятіє про господарський облік.\nВимоги, що Пред'являються до нього.\nОбов'язковою умовою існування людського суспільства є виробництво матеріальних благ, які необхідні для задоволення потреб людини у вигляді житла, одягу і т. д. (про-у) З цим процесом пов'язані і процес звертання і процес обміну, розподілу, а також споживання матеріальних благ. Всі ці процеси дуже тісно пов'язані між собою. Всі ці процеси несуть в собі витрати, які не байдужі суспільству, яке зацікавлено в тому скільки йому треба яких товарів і т. д. Все це і викликало в собі необхідність ведіння господарського обліку.\nУ широкому значенні слова господарський облік - облік господарства, господарської діяльності людського суспільства, який полягає в безперервному звертанні, розподілі і споживанні матеріальних благ.\nГосподарська діяльність складається з численних господарських операцій, фактів, процесів, які складають об'єкти господарського обліку.\nПроцес господарського обліку (ХУ) складається з декількох етапів.\nТак за допомогою спостереження, ми отримуємо загальне уявлення про господарські явища. Внаслідок спостереження треба виявити подробиці, потім зареєструвати їх (необхідно для їх збереження).\nСпостереження, вимірювання і реєстрація господарських явищ - кількісне відображення господарської діяльності господарства і складає основний зміст ХУ. Однак, крім кількісного відображення, для управління господарською діяльністю необхідна i про ефективність такої діяльності, і про виконання взятих на себе зобов'язаннях, про якісні зміни у виробництві (прибуток, собівартість - найважливіші показники характеризуючу якісну діяльність господарства).\nХУ - система кількісного відображення і якісної характеристики, господарської діяльності з метою більш ефективного управління нею і контролю.\nПотреба в ХУ виникла на самих ранніх етапах розвитку людського суспільства. Вже в глибокій древності людству не байдуже було знати, яку кількість воно має або повинно мати для свого існування, а також скільки йому знадобиться затратити робочого часу на виробництво цих коштів.\nХУ - функція управління суспільним виробництвом. Необхідність управління суспільним виробництвом веде до виникнення ХУ, к-й історично зумовлений способом суспільного виробництва, здійснюється в інтересах суспільства, удосконалюється з розвитком суспільства, його виробничих сил і відносин.\nОтже зміст ХУ, його мета і задачі не є однаковими для кожного суспільного устрій.\nНа кожному рівні розвитку людського суспільства особливості і задачі обліку зумовлені способом суспільного виробництва. Важко представити час, коли люди взагалі не уміли вважати. Так, первісній людині рахунок зовсім був не потрібен, йому просто чимсь було писати. Все, що він добував, він і споживав.\nРахунок виник коли у людини з'явилося, що вважати і коли він навчився відволікатися від всіх інших властивостей предметів, що перераховуються, крім числа, а саме, маючи привчених тварин, і знаючи їх в обличчя, він вже брав до уваги тільки їх кількість, відволікаючись від того, що всі ці тварини відрізняються підлогою, віком і т. д. Однак вважати було необхідно, щоб стежити за збереженням даного стада, його приростом, а головне щоб не з'їсти більше того, що дозволяють потреби відтворювання поголів'я. Саме господарські потреби, необхідність обліку привело до появи рахунку, який стає все більш розвиненим по мірі того, як примножувалися блага у людей.\nЯк здійснювався облік: облікові відомості спочатку реєструвалися в пам'яті людини, потім як зарубки, вузлики і т. д.\nОб'єктом господарського обліку були нескладні операції земледельчества і скотарства, при первіснообщинному устрої вони були не складні. При рабовласницькому ладі об'єкт обліку - приватна власність рабовласників і феодалів, в т. ч. раби, селяни.\nХУ за багато які віки зазнав дуже сильних змін і\nдосяг високої міри свого розвитку. З обліку окремого господарства, він перетворився в складну пронизливу все систему НХ країни, що включає в себе: бухгалтерський, оперативний (оперативно-технічний) і статистичний облік.\nВимоги до ХУ:\n1. Сопоставимость планових і облікових показників\nЯкщо показники плану і обліку будуть обчислені різними методиками, то ми не зможемо зіставити дані плану і обліку і тим більше їх проаналізувати Þ встановлені єдині показники, методи і форми їх ведіння.\n2. Точність, об'єктивність, обгрунтованість\nДані обліку повинні відображати реальність, інакше буде неможливо управляти господарством. За спотворення цих даних винні повинні притягуватися до відповідальності (і карної).\n3. Своєчасність, оперативність, повнота\nДані обліку, якщо вони поступають з спізненням, втрачають своє значення і не можуть бути пристосовані для усунення помилок Þ використовується сучасна оргтехніка.\nОблік також повинен давати повну хар-ку господарським явищам і тільки в цьому випадку ми отримаємо уявлення про господарську діяльність цього органу.\n4. Ясність і доступність\nГроміздкий облік систематично запізнюється з уявленням i і стає заплутаним, в результаті створює грунт для безгосподарності.\nОблікові дані повинні бути ясними, простими і доступними, щоб Ñ грамотей міг користуватися ними.\n5. Економічність, раціональність\nВитрати на ведіння обліку повинні бути мінімальними і досягається це поліпшенням методів, форм, техніки обліку.\n6. Облік повинен постачати для потреб управління комплексну i про хід і результати производственно-хоз. діяльність.\nРішення цієї задачі буде сприяти інтеграції видів ХУ, т. е. не стільки об'єднання окремих операцій обробки одних і тих же даних, скільки отримання комплексних, всебічно характеризуючих ті або інакші хоз. явища, операції, їх результати.\nII. Для комплексного відображення хоз. діяльність в обліку застосовує наступні види вимірювачів:\nСлужать для обліку об'єктів в їх натуральному вигляді і відбиваються в шт, кг. Широко застосовуються в обліку матеріальних цінностей (сировини, основних коштів, штучної продукції).\nЗастосування має значення для контролю за збереженням майна. Ними можна користуватися лише для спостереження за однорідними\nоб'єктами обліку. Узагальнення ними різнорідних об'єктів (нат. показників) неможливе Þ застосування обмежене.\nДля кількісної характеристики однорідної за призначенням продукції з різним якісним складом або кількісною характеристикою застосовують умовно-натуральні (витрата електроенергії в кВт/ч).\nЗастосовуються для обліку витрат використаного труда в робочих днях, годинах, хвилинах.\nЧастіше за все поєднуються з "1": облік продуктивності труда, норм виробітку, розрахунку зарплати (чел/година).\nПеревага (на відміну від "1"): в окремих випадках дозволяють порівняти між собою деякі різнорідні величини (порівнянні дані про витрати часу на виробництво різних видів продукції). Разом з тим "2" не можуть бути широко використані, т. до. не завжди піддаються узагальненню, через різнорідність окремих видів труда.\nВикористовуються для відображення і узагальнення різнорідних об'єктів, що враховуються в єдиній грошовій оцінці. Є узагальнюючим вимірюванням: матеріальні цінності ми можемо виміряти, множачи їх кількість на ціну.\nЗ їх допомогою в отримують різні узагальнені показники хоз. роботи органу (собівартість, дохід)\nВиражають розрахункові і кредитні відносини, використовуються в плануванні і прогнозуванні, забезпечують можливість контролю рублем.\nIII. Види ХУ\nКожний їх них виконує свої задачі, забезпечуючи необхідної i всі рівні управління (від низових ланок до НХ загалом ).\nСистема поточного спостереження і контролю за окремими хоз. явищами і процесами безпосередньо в момент їх здійснення.\nОсобливість - швидке і своєчасне отримання i, необхідної для поточного оперативного керівництва.\nДані отримують з первинних документів, усно, по телефону, телеграфу і т. д. (зведення про випуск продукції за зміну/добу, використанні робочого часу).\nЦі показники використовуються на всіх рівнях Þ отримуємо своєчасні дані.\nЦей вигляд обліку на Ñ підприємстві ведуть з допомогою Ñ видів вимірювачів.\n1) Суцільний і безперервний у часі, т. е. застосовується суцільне спостереження господарських процесів і явищ\n2) Документальний, т. до. Ñ операція повинна відбиватися в ньому тільки на основі документів, що додає юридично доказову силу\n3) Специфічні прийоми і способи обробки облікових даних (система рахунків, двійчастий запис на рахунках, бух. баланс і т. д.)\n4) Використовує всі три вигляду вимірювачів, але особливо важливу роль грає грошовий, т. до. дозволяє отримувати узагальнену i;\n5) Організується в рамках окремих підприємств, організацій, установ. Загалом по господарству він не ведеться.\nБУ - це система безперервного, суцільного, документально обгрунтованого і взаємопов'язаного відображення фин. діяльності в узагальненому грошовому вираженні, з метою управління нею і забезпечення збереження майна.\nСлужить для відображення масових соц. явищ з метою узагальнення, вивчення і з'ясування їх закономірності.\nСтатистика використовує для своїх узагальнень дані "1" і "2", а також вона організує самостійні спостереження у вигляді: переписів, стат. звітності, суцільних і вибіркових спостережень і т. д.\nНа основі цих відомостей вивчаються процеси розвитку окремих галузей економічних районів і НХ загалом. Однак "3" ведеться на підприємствах для отримання первинних, зведених і узагальнених даних.\nМіж Ñ видами обліку існує тісний взаємозв'язок і залежність, взаимодополнение і розвиток. Сукупність Ñ видів обліку - єдина система НХ обліку.\nIV. БУ в системі управління пром. підприємствами\nУправління (У) - процес активного, цілеспрямованого впливу на керований об'єкт.\n1. Керована система 2. Керуюча система\n"1" як об'єкт У відповідає на питання про той, чим управляють.\nОб'єкт У - Ñ мат. середа, що виконує певні ф-ії.\nУ економіці об'єктом У є НХ загалом, його галузі,\nпромислові підприємства і його підрозділи.\n"2" Суб'єкт У. Отвечаєт на питання: "Хто управляє?". Основний\nзміст його дій - переклад об'єкта У з одного стан в інше, відповідно до поставлених цілей.\nУ Ñ системі прийнято розрізнювати такі поняття, як: введення, процес, висновок.\nВведення - реєструє те, що повинне бути оброблено.\nПроцес - обробка ресурсів відповідно до поставленої мети.\nВисновок - результат обробки ресурсів.\nСистема У хоз. діяльністю пром. підприємства складається з:\nЗдійснюється прямий зв'язок між керуючою системою і керованим об'єктом\nДосягається зворотний зв'язок між цими системою і об'єктом\nДосягається оцінка результатів, виявлення резервів про-ва.\nДосягається виявлення відхилень фактичних величин від планових і нормативних.\nНа основі зібраної i приймаються рішення про вплив на у-об'єкт, т. е. здійснюється регулювання - усунення негативних явищ і закріплення позитивних.\nЩоб управляти (розташовувати i), БУ формує і передає i зворотного зв'язку - т. е. передає i про фактичні параметри розвитку у-об'єкта.\nОсновні компоненти i-системи зворотного зв'язку (в БУ):\nв кач-ве введення - неврегульовані дані, процесу - обробка даних, висновку - впорядкована i.\nБУ (з точки зору У) - частина i-системи зворотного зв'язку, її основа.\nБУ покликаний забезпечувати всі рівні У пром. підприємствами i про фактичний стан у-об'єкта, а також про всі існуючі відхилення від заданих планових параметрів.\nНа базі i БУ здійснюються інші ф-ії У: аналіз, планування, контроль, регулювання Þ без i БУ не можливий сам процес\nАСУ - можливість приймати оптимальні, науково-обгрунтовані у-рішення на базі застосування екон. методів і ЕОМ.\nАСУП (АСУ підприємства) ділиться на підсистеми, де БУ - самостійна ф-ия або функціональна підсистема АСУП.\nПідсистема БУ ділиться на:\n1. Облік об/з\n2. -//- матеріалів, сировини\n3. -//- витрат на про-у і т. д.\nАвтоматизоване ведіння БУ ¯ трудомісткість обробки і формування облікової i, підвищує оперативність облікових даних для потреб У.\nV. Функциї БУ\nВ системі У НХ особливе значення має екон. i. Вона являє собою відомості, що характеризують стан господарства, його процеси і явища.\n1) Ліміти 2) Нормативи\n1) i 2) Оперативно-виробниче планування\n3) Поточне 4) Перспективне 5) Прогнозне\n1) Оперативна 2) Бухгалтерська 3) Статистична.\n1) Оперативний аналіз 2) Ретроспективний 3) Перспективний\nВ складі екон. i важлива роль належить облікової i, т. до.\nїї об'єм 75% всієї i. У облікової i max питому вагу займає бухгалтерська i.\nУ системі У хоз. діяльністю підприємств БУ виконує ф-ії:\nПроцеси спостереження, реєстрації, збору, обробки і узагальнення облікової i і забезпечення цієї i керівництва підприємства або вищестоящі організації, в цілях У хоз. діяльністю підприємства.\nПроцеси спостереження і перевірки явищ хоз. діяльність з метою виявлення відхилень від встановлених параметрів.\nвелике значення, т. до. дозволяє попереджати і класти край припискам, заважати безхозяйственности, зловживанням, невиробничим витратам і втратам, дотримувати режим економії, раціонально використати мат. і трудові ресурси, охороняти власність і сприяти збільшенню прибутковості підприємства.\n"1" в порівнянні з "2" зараз більш розвинена, т. до. облікова і контрольна ф-ії ототожнювалися, але: облік і контроль - самостійні ф-ії У, хоч і тісно взаємопов'язані.\nУ умовах застосування ЕОМ і АСУ відбувається вивільнення бух. працівників від трудомістких і рутинних процесів збору і обробки i. Тепер бухгалтерія сама споживач i, що не означає, що вона звільняється від i-ф-ії в своїй роботі. Вона залишається організатором і методичним центром облікової роботи, обліковою i на підприємстві, т. е. здійснює постановку задач для обробки облікової i.\n1. Формування повної і достовірної i об хоз. і фин. процесах, результатах діяльності хоз. суб'єкта, його структурних підрозділів\n2. Контроль за наявністю і рухом имущ-ва (тільки БУ внаслідок своєї специфіки може надавати достовірні дані об всю хоз. операціях для спостереження за станом і рац. використанням мат., трудових і фин. ресурсів підприємства. БУ повинен не тільки виявляти порушення і недоліки, але і попереджати їх)\n3. Виявлення і використання внутрішніх резервів:\nЗа допомогою обліку виявляються: міра раціонального витрачання коштів, використання фондів, причини неправильного використання і намічаються заходи для усунення недоліків\n4. Контроль за мірою труда і мірою споживання, виконання зобов'язань перед гос. бюджетом, контроль за правильним розподілом доходів\n5. Підготовка даних для складання достовірної фин. звітності, що використовується інвесторами, постачальниками, покупцями, податковими і інш. службами і особами, зацікавленими ринковими і державними структурами\n6. Визначення фин. результатів діяльності суб'єкта.\nТема 2: Предмет і методи БУ.\n1. Підприємство як сфера застосування БУ.\n2. Класифікація майна П.\n3. Предмет і метод БУ.\nБУ здійснюється на всіх підприємствах, об'єднаннях, організаціях, установах будь-якої країни і Ñ общ-ва. За допомогою БУ відбивається стан і використання всіх коштів на різних дільницях відтворювання. БУ використовується для спостереження і контролю за хоз. діяльністю підприємства, виробничої і невиробничої сфери.\nДо виробничої сфери (мат. виробництва) відносяться підприємства, виробляючі мат. блага (пром., з/х, будівельні) і зайняті просуванням мат. благ від виробника до споживача (транспорт, торгівля). На підприємствах виробничої сфери створюється суспільний продукт.\nНа підприємствах невиробничої сфери, що роблять послуги населенню (медицина, навчання), він не створюється, хоч труд явл. суспільно корисним.\nТакож підприємства класифікують по наявності доходів/витрати:\n1. Прибуткові (дохід > витрати)\n2. Бюджетні (витрата = <доходу)\nРобота Ñ підприємства вимагає постійного контролю, к-й здійснюють вищестояща організація і самі підприємства (головний контролер - бухгалтер, в а/про - засновники).\nÑ підприємство перевіряється органами, контролюючими сплату податків\n(ГНИ). Діяльність підприємств контролюють і банки, і незалежні перевіряючі фірми (аудиторські).\nВідтворювання суспільного продукту (безперервне поновлення і повторення процесу виробництва) - необхідна умова існування суспільства і складається з процесів:\n1. Про-у (матеріальних благ)\nУ результаті робоча сила сполучається з коштами про-ва і з'являється продукт труда\nЗв'язуюча ланка між виробництвом і споживанням. При розподілі суспільного продукту встановлюється його частка, що направляється на відшкодування спожитих коштів про-ва\n3. Обмін (звертання)\nВ результаті продукти передаються від виробників до споживачів. Служить формою зв'язку між підприємствами, організаціями в різних галузях НХ. Зроблені продукти служать для задоволення потреб трудящих, як для виробничого, так і невиробничого споживання.\nБУ відображає всі ці явища властивими йому методами.\nII. Класифікація майна діяльність підприємства повинна мати необхідні хоз. кошти (майно) - сукупність мат. (будівлі, споруди, обладнання) і ден. коштів, а також юридичних відносин даного підприємства з іншими.\nДля правильного керівництва хоз. діяльністю підприємства необхідно знати яким майном розташовує підприємство і джерела його освіти. У обліку і плануванні майно групується по ряду ознак:\n1. по видах і розміщенні майна\nМайно підприємства розглядається як групи коштів:\n1) Про/з і немат. активи\nЗасобу труда, вартість к-х більше опр. ліміту.\nКошти труда - знаряддя труда, з допомогою к-х людина впливає в процесі про-ва на предмет труда з метою виробітку певного продукту.\nОсобливість коштів труда - тривалий час (більше за рік) вони в незмінній формі (натуральної) функціонують в процесі про-ва і поступово по мірі зносу переносять свою вартість на продукт, що виготовляється у вигляді амортизаційних відрахувань.\nКошти труда використовуються в різних сферах:\nа) В сфері виробництва - будівля цеху, машини, обладнання.\nб) В сфері звертання - будівля складів, відділів постачання, обладнання складів.\nв) У внепроизводственной сфері - столові, дитячі і медичні установи, житлово-комунальні хоз-ва.\n2) Оборотні засобу\nЗасобу, к-е переносять свою вартість на виготовлену продукцію за один виробничий цикл, т. е. однократно бере участь в процесі про-ва.\nа) Оборотні кошти в сфері виробництва\nПредмети труда (кошти, з к-х виготовляють продукт) - сировина (з/х) і основні матеріали (добувна пром-ть).\nДопоміжні матеріали - не складають речовинної основи продукту і потрібно в про-ве для опр. ціліше ( кач-у, створити умови труда, барвники і т. д.).\nПаливо (в процесі про-ва - допоміжний матеріал) виділяється в окрему групу.\nНапівфабрикати - предмети труда, к-е повністю пройшли обробку в одному з цехів підприємства, але підлягають подальшій обробці (зборці).\nНезавершенка - предмети труда, матеріали, к-е знаходяться в обробці на проміжних стадіях виробничого процесу.\nМБП - кошти труда, к-е стоять менше опр. ліміту або працюють менше 1 року.\nб) Оборотні кошти в сфері звертання\nПредмети звертання - готова продукція на складі, призначена для реалізації і товари відвантажені (власність підприємства, поки покупець їх не сплатить).\nГрошові кошти - зберігаються підприємством на р/р в банку. З нього виробляються розрахунки з покупцями і замовниками, банком, фин. органами по безналу. Частина грошей, що лімітується відповідними інструкціями, зберігається в касі. Цінні папери.\nКошти в розрахунках - борги інших підприємств (осіб) даному. Така заборгованість - дебіторська. Тут же заборгованість покупців за відвантажену продукцію, заборгованість працівників по сумах, виданих на хоз. витрати.\n3) Відвернені засобу\nЗасобу, вибулі (витягнуті) з обороту по до-м-або причинам; суми прибутку, належні переліку до бюджету у вигляді податків і суми, використані на освіту спецфондов.\n2. Класифікація по джерелах освіти\nПідприємство мають в своєму розпорядженні не тільки власні, але і позикові кошти. Коли воно отримує позику в банку або матеріали від постачальників і використовує їх ще не розрахувавшись, то до моменту погашення заборгованості ці суми - позикові кошти. Þ серед джерел формування майна підприємства розрізнюють джерела:\n1) Власних коштів.\nФонди - статутної капітал (фонд), к-й явл. сукупністю внесків в ден. формі учасників в майно даного підприємства. Його розмір регулюється засновницькими документами. Внески в статутній капітал можуть здійснюватися у вигляді передачі ден. сум або у вигляді будівель, споруд і т. д.\nСпецфонди - утворяться в ході роботи підприємства, мають суворо цільове призначення (споживання, накопичення).\nПрибуток - крім частини, що перераховується до бюджету.\nРезерви (майбутніх витрат і платежів) - спец. зарезервовані суми для майбутньої оплати відпусків, винагороди за вислугу років, суми для ремонту про/з і т. д.\nЦільові надходження - субсидії права на певну мету або подарунки.\nАмортизація - суми накопичених амортизаційних відрахувань.\n2) Позикових коштів\nКредитна заборгованість - борги підприємства іншим організаціям і особам (постачальникам) за отримані, але не оплачені сировина і матеріали; підрядчикам за виконані роботи і послуги.\nКредити, позики - борги підприємства іншим організаціям або особам. (Короткострокові - 1 рік)\nЗобов'язання по розподілу суспільного продукту - сума заборгованості по нарахованій, але ще не виплаченої з/п робочим і службовцем. Також - податки, що втримуються з працівників (прибутковий) і борги перед страховими і фин. органами.\nМетод БУ - ведіння БУ за допомогою використання різних способів і прийомів. Складається з:\n1. Документація і інвентаризації\nДокументація - первинна реєстрація хоз. операцій за допомогою документів в момент і в місцях їх здійснення.\nДокументація - одна з основних відмітних особливостей БУ,\nт. до. дозволяє здійснювати суцільне спостереження за хоз. процесом. Обов'язкова умова відображення хоз. операцій в системі БУ - оформлення їх первинними документами, що володіють опр. хар-ками і що відповідають що відповідним пред'являється до них вимоги (достовірність, ясність і доступність). Від кач-ва первинних документів залежить кач-у всього БУ на підприємстві.\nАвтоматизація обліку роль первинних документів звела до машинних носіїв i.\nІнвентаризація - спосіб перевірки відповідності фактичної наявності майна в натурі даним БУ. Проводиться з метою забезпечення достовірності показників БУ і збереження майна.\nІнвентаризації підлягають о/з, товарно-мат. цінності, ден. кошти, розрахунки і т. д.\nПроводиться в опр. терміни, при зміні мат.-відповідальних осіб, на вимогу аудиторів, податкових органів і т. д.\n2. Система рахунків і двійчастий запис\nПрийом, що означає, що угруповання имущ-ва, джерел його освіти, хоз. операцій в БУ здійснюється також системою рахунків із застосуванням методу двійчастого запису.\nРахунок - екон. угруповання у вигляді таблиці, в к-й систематизується і нагромаджується поточна i про стан имущ-ва, джерела його освіти і об хоз. операціях. Рахунки мають важливе значення для системи і угруповання хоз. операцій по однорідним екон. ознакам.\nДвійчастий запис - спосіб реєстрації хоз. операцій на рахунках БУ. Значення - Ñ хоз. операція записується в 2-х рахунках БУ в рівних сумах.\n3. Оцінка і калькуляція\nОцінка - спосіб вираження в ден. вимірюванні имущ-ва підприємства і його джерел.\nПравильність оцінки майна і його джерел мають найважливіше значення для побудови всієї системи БУ.\nУ основі оцінки имущ-ва - реальні витрати, виражені в ден. вимірюванні.\nЗ метою сопоставимости оцінки имущ-ва і його джерел (для відображення в балансі), вона повинна провестися одноманітно на всіх підприємствах, що досягається дотриманням встановлених положень і правил оцінки. (Наприклад, діючими нормативними документами встановлено, що в бух. балансі про/з показуються по залишковій вартості з вказівкою їх первинної вартості і зносу про/з. Немат. активи також показані по залишковій вартості з вказівкою їх первинної вартості і зносу. Виробничі запаси оцінюються по фактичній вартості їх придбання і заготовляння і т. д.).\nКалькуляція (як елемент БУ) - спосіб угруповання витрат і\nЧислення собівартості продукції - спосіб визначення фактичних витрат П в ден. формі на одиницю продукції.\n4. Бухгалтерський баланс і звітність\nЗвітність підприємства - система показників, що характеризують производственно-хоз. і фин. діяльність підприємства за опр. період часу.\nПоказники звітності використовуються для аналізу фин. стану підприємства, підготовки, обгрунтування і прийняття відповідних управлінських рішень для оцінки положення підприємства на ринку.\nСпособи і прийоми БУ, що становлять його методологію, взаємопов'язані і взаимообусловлени Þ їх застосування забезпечує безперервне, суцільне і документальне обгрунтоване відображення в системі БУ в ден. вираженні об'єктів, що враховуються.\n1. Поняття про баланс.\n2. Будова балансу.\n3. Види балансу.\n4. Зміни в балансі під впливом хоз. операцій.\n5. Значення балансу в керівництві хоз. діяльністю.\n1. Поняття про баланс\nРечовинний склад коштів на різних підприємствах різноманітний. Для керівництва підприємством треба знати: до-мі коштами підприємство розташовує, де вони використовуються, з яких джерел отримані, для якої мети призначені - все це дає бух. баланс.\nУ нашій країні він має форму двосторонньої таблиці:\nОдна половина таблиці містить всі кошти хоз. обліку (актив балансу), інша - джерела, за рахунок яких вони освічені (пасив). Особливість балансу - рівність активу і пасиву.\nУ балансі Ñ кошти представлені так, щоб можна було визначити, де ці кошти знаходяться і на що тратяться. У активі всі кошти, там де вони розміщені.\nОсобливість будови бух. балансу - Ñ кошти в активі і джерела їх освіти в пасиві згруповані.\nКошти і джерела на основі екон. класифікації і однорідності сгруппированни в балансі в опр. групи (розділи).\n1-й розділ АБ - про/з і інші внеоборотние активи.\n2-й розділ АБ - запаси і витрати.\n3-й розділ АБ - ден. кошти, розрахунки і інші активи.\n1-й розділ ПБ - джерела власних коштів.\n2-й розділ ПБ - розрахунки і інші пасиви.\nУ кожний з розділів активу і пасиву включаються екон. однорідні кошти і джерела, к-е називаються статтями балансу.\nÑ стаття активу дає 3 хар-ки коштів господарства:\n1. Чим представлені кошти?\n2. Де знаходяться кошти?\n3. У якому розмірі ми маємо ці кошти?\nÑ стаття пасиву також дає 3 характеристики:\n1. За рахунок якого джерела кошти створені?\n2. Для якої мети це джерело призначене?\n3. У якому розмірі?\nОтже, бух. баланс - спосіб угруповання і узагальнення відображення коштів хоз-ва і джерел їх освіти на опр. дату в ден. вираженні.\nÑ стаття балансу має свій. К-ть статей однакова.\nБух. баланс - узагальнення моментних показників, т. е. "фотографія" робочого дня підприємства на опр. дату.\nII. Будова бухгалтерського балансу\nАктив - відображає кошти (заможний-у) хоз-ва по їх розміщенню і використанню.\nI. О/з і інші внеоборотние активи:\n(представлені окремими статтями декілька груп коштів)\n1. Первинна вартість\nВідбивається по вартості купівлі\n2. Знос немат. активів\nВартість немат. активів перенесена на продукцію\n3. Залишкова вартість немат. активів\nВеличина немат. активів, не перенесена на продукцію\nПро/з показані в 3-х оцінках:\n1. Первинна (відбудовна вартість)\nВсе про/з попадають в баланс по відбудовній вартості (до 1 січня), після - по вартості їх купівлі, включаючи витрати по доставці і зберіганню.\n2. Знос про/з\nПоказує, яка вартість про/з вже перенесена на продукцію.\n3. Залишкова вартість про/з\nРізниця між первинною вартістю і зносом.\nОкремою статтею представлені довгострокові фин. вкладення. Вони являють собою відвернені кошти на термін більше за рік.\nВнеоборотние активи - кошти і вкладення, не включені в попередні статті. (заборгованість за продані на виплат о/з, немат. активи).\n1. Оборотні кошти сфери про-ва.\n1) Виробничі запаси.\nВідображають фактичну собівартість заготований, куплених сировини і матеріалів, палива, напівфабрикатів, запчастин.\nКошти труда, к-е враховуються як оборотні кошти, але оцінюються в балансі в 3-х хар-ках (як про/з і немат. активи).\nТакож в розділі показується незавершенка - предмети труда, що знаходяться в обороті.\n2. Оборотні кошти сфери звертання\n1) Готова продукція\n2) Витрати майбутніх періодів\nВитрати про-ва в звітному періоді, належні включенню в собівартість наступного звітного періоду.\nВсі кошти цього розділу нормуються. По його статтях визначають приналежність підприємства.\nIII. Ден. кошти, розрахунки, інші активи.\nТут відбиваються інші оборотні кошти підприємства, але що не нормуються.\n1. Розрахунки з дебіторами (62,68,73,76,78)\nБорги покупців за відвантажену, але не оплачену продукцію.\n2. Короткострокові фин. вкладення (58)\nЦінні папери інших підприємств\n3. Ден. кошти підприємства (55-57):\nКаса (50), р/р (51), валютний рахунок (52).\n1) Минулих років (87)\n2) Звітного року\nПоказують кошти підприємства, вибулі назавжди, за часом вибуття.\nПасив - відображає кошти (заможний-у) хоз-ва по джерелах їх освіти і цільовому призначенні.\nI. Істочники власних коштів\n1. Статутний капітал (85)\n2. Фонди накопичення (88)\n3. Цільові фінансування і надходження (96)\n4. Нерозподілений прибуток минулих років (87)\n1) Звітного періоду (80)\n2) Використане (81)\n3) Нерозподілений прибуток звітного року.\nII. Розрахунки і інші пасиви.\n1. Довгострокові кредити банків (92)\n2. Короткострокові кредити банків (90)\n3. Довгострокові позики (95)\n4. Короткострокові позики (94)\n5. Розрахунки з кредиторами\n(Група статей, що показує кредиторську заборгованість)\n1) За товари, роботи і послуги (60,76)\n2) По векселях виданих (60)\n3) По оплаті труда (70)\n4) По соц. страхуванню і забезпеченню (69)\n5) З бюджетом (68)\nIII. Види балансу.\nУ залежності від призначення, змісту і порядку складання розрізнюють баланси:\nХар-ка в ден. оцінці хоз. коштів і джерел їх виникнення за станом на опр. дату. Складає бухгалтерія підприємства виведенням залишків (сальдо) по рахунках. Причому рахунки, що мають дебетові залишки відбиваються в активі, кредитові - в пасиві. Відсутні обороти.\nСкладається на основі записів в рахунках (оборотів). Крім залишків на початок/кінці звітного періоду містить дебетові/кредитові обороти по Ñ рахунку за звітний період.\nПерший баланс, що складається на початку діяльності підприємства. По активу містить показники складу коштів, отриманих при створенні підприємства, по пасиву - джерела, за рахунок к-х вони освічені. Його складання звичайно передує інвентаризація (опис з натури виділених підприємству коштів і їх оцінка). У ньому менше статей, ніж в наступних балансах, що відображають хоз. діяльність підприємства за опр. період часу.\nЗвітний документ про стан коштів і їх джерел і результатах фин. діяльності, що складається за результатами (закінченням) опр. періоду часу. Складають на основі перевірки бух. записів в системі рахунків. Перевірка здійснюється вивірянням оборотів і залишків по рахунках і інвентаризацією коштів і розрахунків.\nХарактеризує майновий стан підприємства, що ліквідовується на дату, з к-й дане підприємство не існує як ю/л. Показує величину коштів, стан розрахунків, джерел коштів підприємства після закінчення ліквідаційного періоду. Це відбувається протягом періоду, у час к-го підприємство стягає дебіторську заборгованість і гасить свої зобов'язання перед кредиторами і банком.\nХарактеризує стан коштів і джерел (имущ-ва підприємства) на опр. дату, причому зіставлення звітних балансів різних дат дає можливість проаналізувати фин. стан підприємства, його зміна.\nПлановий документ, к-й характеризує стан имущ-ва підприємства (його коштів і джерел), яким воно повинне стати внаслідок виконання підприємством своєї фин. діяльності. Складається на основі даних про фактичний стан активних і пасивних статей балансу на початок планового періоду і передбачених планом фин. операцій за цей період для\nвстановлення фин. положення підприємства внаслідок запланованої діяльності.\nПорівняння показників директивного і звітного балансів використовується при аналізі результатів виконання фин. плану.\nПопередніх бух. баланс, що складається зазделегідь на кінець звітного періоду ще до його витікання, з урахуванням очікуваних змін в имущ-ве підприємств. Основа - дані про стан активних і пасивних статей балансу до моменту його складання і планові дані об хоз. операціях, к-е будуть довершені. Складання його має на меті зазделегідь встановити фин. положення підприємства, в км воно виявиться до кінця звітного періоду.\n9. Брутто (грубий)\nВикористовується для різних наукових досліджень, вивчення історичних аспектів, вдосконалення балансових узагальнень.\n10. Нетто (чистий)\nПередбачає 3 розділи в активі і 2 в пасиві. Валюта в його активі включає лише залишкову вартість немат. активів, о/з, МБП. У пасиві - нерозподілений прибуток звітного року (прибуток звітного року і її використання приводяться для довідки). У умовах приватизації і перетворень підприємств в АТ з подальшим викупом їх колективами його значення, т. до. він дозволяє визначити заможний-у підприємства, його фин. стан без зносу о/з, немат. активів і МБП, торгових націнок з урахуванням прибутку звітного року і її використання.\n11. Зведений (узагальнений)\nСкладають фірми, в склад к-х входять декілька підприємств/організації або підприємства, маюче в своїй структурі підсобне хоз-у.\nIV. Зміни в балансі під впливом хоз. операцій.\nЩодня на підприємстві здійснюється безліч хоз. операцій, к-е впливають на величину коштів підприємства і джерел їх освіти, т. е. на величину имущ-ва підприємства.\nТ. до. баланс відображає стан коштів, то кожна операція впливає на нього і змінює його статті. У залежності від впливу на баланс хоз. операції ділиться на типи:\n1. Змінює актив балансу (сталося переміщення коштів в статтях), загальний підсумок балансу (валюта) - незмінний (а+х-х=п)\nХ - зміна коштів під впливом хоз. операцій.\nОперації по надходженню ден. коштів на р/р з каси або від дебіторів, видача грошей з каси підзвітним особам, повернення невитрачених сум підзвітними особами, відпуск матеріалів зі складу в про-у, надходження з про-ва готової продукції на склад.\nПоступили гроші в касу з р/р для виплати з/п робітникам і службовцям в сумі 50000 рублів.\n2. Змінює пасив (переміщення коштів), валюта - незмінна. (а=п+х-х)\nНарахування премій за рахунок фонду споживання, погашення кредитів банків.\nСтягнуті податки із з/п робітників в сумі 20000 рублів.\n3. Відбувається в обох частинах балансу. Підсумки, але рівність між ними зберігається, відбувається видів хоз. коштів і джерел їх освіти. (а+х=п+х)\nОперації, пов'язані з нарахуванням коштів в рахунок засновницького внеску, нарахування з/п за виготовлення продукції, надходження матеріалів від постачальників.\nОтримана позика банку для виплати з/п працівникам підприємства в сумі 50000 рублів.\n4. Відбувається ¯ в обох частинах балансу. Підсумки ¯, але рівність між ними зберігається. (ах=п-х)\nОперації, пов'язані з погашенням з р/р заборгованості перед постачальниками, фин. організаціями, бюджетом, банкам по позиках, по виплаті з/п.\nПогашена позика банку в розмірі 50000 рублів.\nВсе хоз. операції зводяться до 4 типів балансових змін. Ñ хоз. операція спричиняє двійчасту рівновелику зміну в статтях балансу. Після Ñ хоз. операції зберігається рівність підсумків активу і пасиву.\nСистема рахунків і двійчастий запис.\n1. Поняття про рахунки, їх будова\n2. Класифікація рахунків по відношенню до балансу\n3. Поняття про двійчастий запис. Контрольне значення\n4. Бухгалтерські проводки\n5. Класифікація рахунків по об'єму i, визначуваної на них\n6. Узагальнення даних поточного бух. обліку\n1. Поняття про рахунки, їх будова.\nДля керівництва хоз. діяльністю підприємства треба знати склад имущ-ва (по видах і розміщенні) і джерела його освіти. У балансі приводяться узагальнені дані про стан имущ-ва хоз. органу на опр. дату. Для керівництва діяльністю хоз. органу і вживання своєчасних і відповідних заходів треба мати безперервну i про стан і рух имущ-ва хоз. органу. Тому в БУ застосовується система рахунків.\nСистема рахунків - спосіб екон. угруповання, поточного відображення і оперативного контролю за имущ-вом підприємства і джерелами його освіти.\nÑ рахунок призначений для конкретного вигляду хоз. коштів і джерел кожного об'єкта обліку. На Ñ рахунку на основі первинних документів нагромаджуються і систематизуються поточні записи тільки по однорідним хоз. операціям.\nЗаписи на рахунках ведуться в ден. вираженні, а в необхідних випадках - в натуральних і трудових вимірювачах. Рахунки БУ ведуться в спец. таблицях.\nЗміст, № документа\nСума по операції\n1. Поступили на підприємство матеріали від заводу N 1 на суму\n2. Відпущені в про-у (цех 2) матеріали на суму 15000 крб.\nОтже, в Ñ таблиці рахунку повинно відбиватися:\n1. № операції\n2. Дата здійснення операції\n3. Зміст операції або її основа (документ)\n4. Сума по даній операції.\nКрім словесного найменування рахунку йому привласнюється і особистий номер. Дебет рахунку означає, кредит - ¯.\nЦі операції можна зобразити у вигляді простого рахунку Т-образної форми ( "літак"):\nД ¦ ДО\nОб.40000 ¦ Про. 15000\nПідсумок по операціях по Д або До рахунки - оборот по рахунку. У рахунку є 2 обороти: по Д і по Розрізнюють залишки на початок періоду (сальдо початкове,) і на кінець звітного періоду (сальдо кінцеве, вихідні залишки). Кінцевий залишок визначають за даними про початковий залишок і обороти дебету і кредиту.\nЗастосовно до балансу рахунку БУ діляться на:\n1. Активні (рахунки коштів)\nЗастосовуються для обліку розміщення і використання майна\nПочатковий залишок відбивається по Д, також по Д відбивається зростання (надходження) хоз. коштів, а по До - їх зниження (вибуття). Кінцевий залишок завжди дебетовий або =0 (відсутність коштів). Кінцевий залишок визначається:\nСк (а) = Сн по До + обороти по Д - обороти по До\nкоштів (+) ¦ ¯ коштів (-)\nПри підрахунку підсумків (оборотів) можуть виникнути наступні випадки:\n1) Підсумок обороту по Д = підсумку обороту по До, Ск=0 при Сн=0\n2) Підсумок обороту по Д > підсумку обороту по До, Ск - дебетове.\n(Інакше бути не повинне, Ск³0)\n2. Пасивні (рахунки джерел)\nЗастосовуються для обліку джерел утворення і призначення коштів.\nПочатковий залишок відбивається завжди по К. Здесь же відбивається джерела, а його ¯ відбивається по Д. Конечний залишок завжди кредитовий.\nджерел (-)¦ джерел (+)\n2) Підсумок обороту по Д < підсумку обороту по До, Ск - кредитове.\nIII. Двійчастий запис. Контрольне значення\nВсе хоз. операції на рахунках відбиваються способом двійчастого запису, т. е. Ñ хоз. операція фіксується в 2-х взаємопов'язаних рахунках (по Д і До).\nДвійчастий запис - спосіб відображення на рахунках двійчастих взимосвязанних змін в складі коштів і джерел їх утворення в процесі їх руху (кругообігу коштів).\nВнаслідок двійчастого запису при відображенні хоз. операцій на рахунках сума всіх оборотів по Д рахунків повинна дорівнювати сумі оборотів по К. На цій рівності будується контроль за повнотою відображення на підприємстві хоз. операцій.\nдля самопроверки бухгалтер веде журнал реєстрації хоз. операцій:\nСплачено за матеріали\nПрибуток на у/капітал\nВисновок: сума оборотів по Д = сумі оборотів по До і = контрольній цифрі (29).\nЖурнал складається в хронологічному порядку, а записи по\nрахунках прийнято називати систематичними записами.\nIV. Бухгалтерські проводки\nВсе хоз. операції відбиваються по рахунках способом двійчастого запису. Це означає, що сума по операціях відбивається в двох взаємопов'язаних рахунках (раз по Д і раз по До) в однаковому вираженні.\nКорр. рахунки - рахунки, між до-мі виникає такий зв'язок.\nКореспонденція рахунків - вказівка і рахунку, що кредитується, що дебетується.\nЯкщо вказана кореспонденція рахунків супроводиться вказівкою суми по операції, то такий запис - бух. проводка.\nБух. проводки по кол-ву корр, що порушуються. рахунків ділять на:\nВзаємодіють тільки 2 рахунки: раз по Д і раз по До)\nОдин рахунок по Д кореспондує (взаємодіє) з 2 і більш рахунками по К. Менеє вжиткові.\nV. Классифікация рахунків по об'єму i, що відображається на них\n1. Синтетичні (із/з)\nВідображається узагальнена, зведена i про стан имущ-ва і джерел його освіти. Явл. основними для складання бух. балансу.\n2. Аналітичні (а/з)\nВідбивається докладна інформація, детальне угруповання коштів, що є і процесів. Розкривають зміст запису із/з і безпосереднього виходу на баланс не мають. Ñ а/з є доповненням до із/з, к-ть а/з не обмежено.\nЯкщо із/з активний, то і все його а/з будуть активними.\nЗаписи Ñ операції відбиваються як на із/з, так і на а/з на одній і тій же стороні рахунку.\nПо із/з операція (сума по ній) відбивається одним числом, а по а/з - приватними сумами, к-е в сумі відображають дані із/з.\nОборот по дебету із/з рівний сумі оборотів по дебету всіх а/з, відкритих в розвитку даного рахунку.\nЗалишок по із/з повинен бути рівний сумі всіх залишків по а/з.\nКрім із/з і а/з в БУ застосовується ще одна група рахунків - це субрахунки (проміжні рахунки).\nЗ/з - рахунки 1-го порядку, субрахунки - 2-го, а/з - 3-го.\nVI. Узагальнення даних поточного бух. обліку\nВиготовляють в оборотних відомостях по із/з, в шахових оборотних відомостях і т. д. За даними оборотних відомостей контролюють повноту і правильність відображення хоз. операцій і процесів.\nОборотна відомість по із/з має 3 пари рівних підсумків:\n1. Рівність пасиву і активу балансу\n2. Рівність, к-е підтверджує суть двійчастого запису на рахунках хоз. операцій\n3. Новий баланс, також підтверджуючий "1"\nПравильність кореспонденції рахунків можна легко за даними шахової оборотної відомості. З неї можна встановити Ñ хоз. операцію Þ широко поширена.\nЗапис в ній проводиться так, щоб була видно кореспонденція рахунків. Відомість складається шляхом проставлення підсумків кожного рахунку, указавши підсумки окремо по Д і До рахунків, ми отримуємо рівні суми.\nОборотні відомості по а/з.\nСкладаються по кожній групі а/з, об'єднаної відповідним із/з. У залежності від вживаних в аналітичному обліку (а/у) вимірювачів розрізнюють відомості:\n1. Колічественно-суммовая (товарно-мат).\nЦе відомість призначена для тих а/з, к-е одночасно ведуться і в ден, і в кількісному відображенні (матеріали, МБП, готова продукція).\nУ цій відомості відсутні натуральні показники, а є тільки грошові (р/р, розрахунок з постачальниками, підзвітні особи).\nУ практиці роботи підприємства велике значення має облік товарно-мат. цінностей Þ там, де їх багато, треба вести\n3. Сальдові відомості.\nНе відбивається рух мат. цінностей, а тільки показуються залишки матеріалів (їх наявність) на кожне 1 число місяця (в кількісному і суммовом вираженні) протягом року.\n"2,3" - для спроможної перевірки із/з.\nПринципи обліку основних хоз. процесів.\n1. Вартісне вимірювання і принципи обліку основних хоз. процесів.\n2. Облік процесу постачання.\n1. Вартісне вимірювання і принципи обліку\nосновних хоз. процесів.\nНа Ñ підприємстві хоз. кошти знаходяться в постійному кругообігу, к-й складається з стадій:\n"1,3" протікають в сфері звертання, а "2" - в сфері про-ва. Для вимірювання витрат, к-е виникають на всіх стадіях використовуються елементи методу БУ:\nСпосіб вираження хоз. явищ в ден. вираженні. До оцінки, як до елемента методу БУ, пред'являються опр. вимоги:\nОб'єктивна відповідність ден. вираження об'єкта обліку його фактичній ціні. Реальність оцінки - необхідна умова правильної оцінки всіх об'єктів обліку і точного числення фактичної собівартості об'єкта.\nОдноманітність відображення вартості об'єктів (один і той же об'єкт обліку оцінюють на всіх підприємствах протягом всього терміну перебування об'єкта на тій або інакшій стадії кругообігу однаково).\nЗагалом для Ñ статті балансу основним принципом оцінки є його собівартість. Правильність оцінки регламентується спец. інструкціями.\nСпосіб угруповання, узагальнення витрат і числення собівартості мат. цінностей, готової продукції, виконаних робіт і послуг. Використовується для правильності числення собівартості об'єкта. Групують по декількох ознаках:\n1) На початок і кінець хоз. процесу\nСкладають спец. розрахунки, по км визначають мат. і трудові витрати на про-у продукції. Ці розрахунки носять плановий характер (планові розрахунки), в них містяться дані про передбачувані витрати - планові калькуляції. Після закінчення процесу про-ва також складаються розрахунки, по км визначається фактична собівартість - звітні калькуляції, складають їх працівники бухгалтерії по даним БУ.\n2) Об'єм витрат, що включаються в калькуляцію\nІснують калькуляції виробничої собівартості, по км визначаються витрати тільки сфери про-ва.\nКалькуляція повної собівартості - враховуються витрати по\nвиробництву і продажу продукції.\n3) Час, по к-му складаються калькуляції\nМісячні, квартальні, піврічні, річні.\nЗа допомогою калькуляцій на стадіях визначають фактичну собівартість:\n1) Постачання - заготівельну (предметів труда і виробничих запасів).\n2) Про-у - виробничу (продукції, послуг).\n3) Реалізація - повну.\nII. Облік процесу постачання\nПостачання - сукупність операцій по забезпеченню підприємства предметами труда, необхідних для виготовлення продукції.\n1. Виявлення витрат, пов'язаних із закупівлею предметів труда\n2. Визначення фактичної собівартості цих предметів\n3. Виявлення результатів постачальницької діяльності.\nÑ підприємство купує предмети труда, виплачуючи постачальникам їх вартість по оптових цінах. Крім оптової ціни покупець несе ще ряд витрат: перевезення, вантаження/розвантаження і посередницькі послуги.\nПідприємство, закупивши предмети труда, відображає їх в своєму обліку. Кожною з цінностей привласнюється свій номер (номенклатура цінності).\nЯкщо на підприємстві вживається велика номенклатура цінностей, то щодня вести облік по Ñ номенклатурному номеру неможливе Þ допускаються спрощення ведіння поточного обліку цінностей.\nДля щоденного відображення цих цінностей на Ñ підприємстві застосовуються тверді ціни. У умовах інфляції для розрахунку фактичної собівартості цінностей використовується умовні оцінки.\nДля визначення фактичної собівартості предметів труда необхідно знати, що вона складається з:\n1) Купованої ціни\n2) Витрат на перевезення\n3) Витрати по розвантаженню/вантаженню\n4) Витрати по доставці матеріалів від станції до підприємства.\nÞ фактична собівартість являє собою заготівельну собівартість матеріалів. Крім неї дозволено придбані предмети труда відображати в умовній оцінці (по умовних цінах) відповідно до вимог міжнародних стандартів.\nТут можуть застосовуватися різні методи:\nПерше надходження - перший відпуск. Застосовується при дуже слабій інфляції.\nОстаннє надходження - перший відпуск. У РФ.\n3. Спосіб оцінки по середній зваженій.\nПри обліку мат. цінностей в БУ ведеться декілька рахунків.\nЗ/з 15: Заготовляння і придбання матеріалів. По Д - всі витрати по купівлях, пов'язаних з предметами труда.\nЗ/з 10: Матеріали.\nЗ/з 12: МБП. По Д матеріали відбиваються в твердій оцінці.\nЗ/з 16: Відхилення вартості матеріалів.\nОперації, пов'язані з урахуванням процесу постачання:\n1. Надходження документів від постачальників на придбання у них\nцінностей. (Д-15, ДО-60)\n2. При оплаті Вами транспортних витрат від станції відправлення до станції призначення робиться запис в Д-15, До-60\n3. Заготівельні витрати від станції призначення до підприємства.\n1) Якщо використовуються власні машини для перевезення цінностей, то До-23.\n2) Якщо спец. організації, то Д-15, До-60.\n4. Оплата по документах (Д-51/50, ДО-60)\n5. Цінності поступили на склад (Д-10/12, ДО-15)\nцінності, що Поступили відбиваються на складі за твердою оцінкою підприємства (облікова ціна) і одночасно на із/з 16 відбивається відхилення вартості від твердої оцінки.\n1) Якщо тверда оцінка більше фактичної собівартості, то з До-15 пройде списання в Д-16\n2) Якщо тверда оцінка нижче фактичної собівартості, то запис робиться методом "червоне сторно", що означає віднімання даної суми (ДО-15, Д-16)\n6. Матеріали, придбані підприємством, відпускаються в цех для виготовлення продукції: протягом місяця цей відпуск також відбивається в твердій оцінці. (Д-20, ДО-10)\nПісля закінчення звітного періоду вартість відпущених матеріалів, доводиться до фактичної собівартості. Для уточнення цієї суми розраховується величина відхилення фактичної собівартості від твердої оцінки. (Д-10, ДО-16). При негативному відхиленні - "червоне сторно".\nIII. Облік процесу про-ва\nЗдійснюється безпосередньо в цехах. Цехи ділять на групи:\nЗдійснюється процес виготовлення продукції, ради к-й працює підприємство.\n2. Цехи допоміжного про-ва.\nСтворення нормального функціонування основного про-ва. (Цехи, що виробляють струм і що здійснюють ремонт).\nВитрати, пов'язані з виробництвом продукції, збираються окремо по основному про-ву і по допоміжному Þ в БУ існують 2 рахунки, що відображають ці витрати:\nЗ/з 20: Основне про-у.\nЗ/з 23: Допоміжне.\nНеобхідно знати, що всі витрати, пов'язані з про-вом продукції, діляться на:\nБезпосередньо пов'язані з виготовленням опр. виду продукції.\nПов'язані з виготовленням декількох видів виробу, їх неможливо прямим шляхом віднести на який-небудь вигляд.\nПорядок запису по із/з 20 і 23 один.\nЯкщо існує залишок по із/з 20, то в балансі це відбивається як незавершенка.\nОперації по цих рахунках:\n1. Списання (відпуск) матеріалів в основне про-у (ДО-10, Д-20)\n2. Нарахування з/п робітником, що виготовляє продукцію (ДО-70, Д-20)\n3. Нарахування органам соцстраху (ДО-69, Д-20)\n4. Нарахування частини вартості обладнання (знос) (ДО-2, Д-20)\nНепрямі витрати заздалегідь збираються протягом звітного періоду на збірно-розподільних рахунках (потім в основне про-у):\nЗ/з 25: Общепроїзводственние.\nЗ/з 26: Общехоз. витрати.\n1. Використання матеріалів для, необхідних для общехоз. і общепроизводственной діяльності (у допоміжне про-у) (ДО-10, Д-25/26).\n2. Нарахування з/п всім, крім робочих (ДО-70, Д 25/26)\n3. По списанню непрямих витрат після їх розподілу по об'єктах обліку (1 разів після звітного періоду) (ДО-25/26, Д-20/23)\nЗ/з 40: Готова продукція.\nЗдача продукції на склад відбувається протягом місяця (відбивається в твердій оцінці) (ДО-20, Д-40)\nIV. Облік процесу реалізації.\nУ процесі реалізації відбувається перетворення продукту в гроші.\n1. Визначення повного обсягу реалізованої продукції\n2. Визначення кол-ва проданої продукції як загалом, так і по окремих її видах (К-ть продукції визначається у вартісному і натуральному вираженні).\n3. Визначення фактичних результатів по реалізації продукції.\n(Розрахунок повної собівартості, к-ю порівнюють з цінами реалізації).\nУ обліку процесу реалізації використовують такі рахунки:\nЗ/з 45: Товари відвантажені (ДО-40, Д-45)\nВідображає виробничу собівартість відвантаженої покупцю готової продукції.\nЗ/з 46: Реалізація готової продукції (ДО-45, Д-46)\nВідображає зроблену собівартість реалізованої продукції\nЗ/з 45 на кінець місяця може мати залишок, к-й показує вартість товарів відвантажених, але неоплачених.\nПроцес відвантаження і реалізації продукції пов'язаний з витратами по\nїї відправці, т. до. ці витрати виникають в сфері звертання, ми їх враховуємо не в сфері про-ва, а на із/з 43: Комерційні витрати (активний, по До - всі витрати по продажу продукції).\n1) Якщо використовуються власні машини для перевезення цінностей, (ДО-23, Д-43)\n2) Якщо спец. організації (ДО-60, Д-43)\nВсі ці витрати відбиваються по Д-43, поки ми не розплатимося з іншою організацією, потім списуємо ці витрати з 43 на 46 (тільки ті витрати, по км заплатили).\nСк по 43 (якщо буде) показує витрати по вантаженню продукції, к-я не оплачена в цьому місяці.\nУ балансі показуємо товари відвантажені по повній фактичній собівартості: виробнича собівартість + комерційні витрати.\nЗ/з 46: Реалізація продукції.\nПо Д відбивається повна фактична собівартість реалізованої продукції. Вона складається з:\n1) Фактичної виробничої собівартості проданої продукції (ДО-41, Д-46)\n2) Комерційних витрат (Д-46, ДО-43)\n3) Податків гос-ву (Д-46, ДО-68)\nДо 46 відображає суму виручки від реалізації і кореспондує з рахунками ден. коштів.\nД 46 ДО\nвиробнича Виручка від\n3. Податки, акцизи\nПовна фактична Виручка\nЗіставляючи Д і До із/з 46 ми бачимо роботу підприємства:\n1. Якщо Д > До, то буде збиток;\n2. Якщо Д < До, то прибуток.\nЦя різниця відбивається в балансі. Результат із/з 46 списується на із/з 80: Прибутки і збитки (Якщо прибуток - До, збиток - Д).\nКласифікація і план рахунків бухгалтерського обліку.\n1. Класифікація рахунків по екон. змісту.\n2. Класифікація рахунків по структурі.\n3. План рахунків бух. обліку.\nДля орієнтації в тому, які об'єкти обліку відображати на рахунках користуються угрупованнями рахунків по різних ознаках.\nКласифікація рахунків по екон. змісту відповідає на питання, що враховується по Ñ однорідній групі рахунків. Вона засновується на класифікації об'єктів, що враховуються; сприяє правильній організації щоденного обліку продукції на підприємстві.\nПередбачає розбиття рахунків на розділи:\n1. Рахунки хоз. коштів\nВідбивається склад коштів (майно) підприємства; на цих рахунках завжди фіксується конкретна форма хоз. коштів. Ця група поділяється на:\n1) Рахунки для обліку коштів в сфері про-ва\nЦі рахунки неоднорідні. Тут виділяють рахунки для обліку коштів труда і до них відносять: 1, 2, 4, 5, 12, 13\nДо рахунків коштів в сфері про-ва відносяться і рахунки для обліку виробничих запасів. На них відбивається рух предметів труда. Ці рахунки дозволяють здійснювати систематичний контроль за надходженням і витрачанням виробничих запасів; дають i про залишки коштів в кількісному і вартісному вираженні: 10, 14, 15, 16, 21\n2) Рахунки для обліку коштів в сфері звертання\nа) Рахунки коштів для обліку предметів труда (40, 45).\nб) Рахунки для обліку ден. коштів (50-52, 55, 56).\nв) Рахунки для обліку коштів в розрахунках (62, 71, 73, 76)\n3) Рахунки для обліку відвернених коштів (6, 81).\n2. Рахунки джерел освіти хоз. коштів\n1) Рахунки для обліку власних коштів (85, 88, 86, 89)\n2) Рахунки для обліку позикових коштів (90, 92, 94, 95)\n3. Рахунки хоз. процесів і їх результат\n1) Рахунки для обліку процесу про-ва (20, 23, 25, 26, 29)\n2) Рахунки для обліку процесу звертання (43, 46, 44)\n3) Рахунки для обліку результатів хоз. процесів (80)\nII. Класифікація рахунків по екон. змісту.\nЗ'ясовує характер обороту і залишок по рахунку. Призначена для визначення показників діяльності, к-е можна отримати за допомогою конкретного рахунку. Рахунки діляться на:\nДля систематичного спостереження за коштами і джерелами їх освіти. На рахунках міститься вся необхідна i для складання балансу. У залежності від того, що відбивається на основних рахунках, всі ці рахунки діляться на:\n1) Інвентарні (кошти)\nКонтроль за станом і рухом коштів підприємства (1, 4, 10, 12, 40, 45, 50, 51, 52, 55, 56)\nНа них можна визначити фактичні наявність коштів за допомогою інвентаризації (елемент методу БУ).\nАктивні: дебетовий оборот показує надходження коштів, по До - ¯. Залишок відбивається тільки по вираженні.\n2) Фондові (джерела утворення коштів)\nПотрібні для контролю за станом джерел утворення коштів хоз. органу (85, 86, 88, 96)\nПасивні: обороти по До означають зростання джерела, по Д - ¯. Сальдо - кредитове.\n3) Розрахункові (розрахунки)\nВідображають взаємовідносини підприємства з іншими хоз. організаціями і особами і в залежності від цього діляться на:\nа) Активні (71)\nОблік дебіторської заборгованості, записи по Д означають заборгованість, по До - її погашення.\nб) Пасивні (60, 68, 70, 90, 92, 94, 95)\nОблік кредиторської заборгованості, запису по До - заборгованість, по Д - погашення. Залишок - кредитовий і показує непогашену до кінця місяця кредиторську заборгованість.\nв) Активно-пасивні (76, 78)\nОблік взаємовідносин хоз. органу з декількома іншими.\nБувають то активними (нек-й період), то пасивними.\nМожуть мати 2 залишки. На цих рахунках ведеться облік боргів іншим організаціям і боргів інших підприємств.\nДо із/з 76 відкривається стільки субрахунків, скільки є дебіторів і кредиторів. У кінці місяця по визначають непогашену дебіторську і кредиторську заборгованість.\nОборот по Д показує звертання: дебіторської заборгованості, погашення кредиторської. (по До - навпаки). У балансі сальдо дебетове по із/з 76 показується в активі.\nНа практиці потрібно іноді зберегти первинну оцінку хоз. коштів і отримати i про зміну цієї оцінки. Такі дані реєструються на регулюючих рахунках.\nРегулюючі рахунки самостійного значення не мають. Вони завжди пов'язані з основними рахунками. Все регулюючі рахунки, за способом уточнення оцінки основного рахунку діляться на:\nПідвищують оцінку об'єкта основного рахунку:\nЗ/з 10, регулюючий рахунок - транспортно-заготівельні витрати.\n2) Контрарні (протилежні до основного)\nЗнижують оцінку об'єкта основного рахунку:\nЗ/з 1, контрарний - 2.\nОблік витрат по численню собівартості продукції і визначення результатів діяльності хоз. органу. Операційні рахунки відрізняються від основних рахунків тим, що на них відбиваються процеси перетворення коштів з однієї фірми в іншу.\n1) Збірно-розподільні (25, 26, 43)\nПо Д цих рахунків відбиваються непрямі витрати, а по До - списання вже зроблених і непрямих витрат, що розподіляються (на основне про-у).\nЗалишку не мають (тільки із/з 43, к-й може мати залишок, що показує витрати по реалізації продукції, що відносяться до товарів відвантажених, але не оплаченим до кінця місяця).\n2) Калькуляційні (20, 23, 29)\nВраховуються витрати і визначається собівартість об'єкта обліку.\nПо Д - сума всіх елементів собівартості, а по До - списується виробнича собівартість готових об'єктів обліку.\nЯкщо є залишки по цих рахунках, то вони будуть показувати витрати в незавершенке, т. е. її собівартість.\n3) Що Зіставляють (46, 47, 48)\nВикористовуються для виявлення результатів по про-ву і продажу продукції, робіт, послуг.\nОсобливість - один об'єкт БУ відбивається по Д і До цих рахунків в різних оцінках: по Д - повна фактична собівартість, по До - виручка за оцінкою реалізації. У кінці місяця рахунки обов'язково закриваються.\nПотрібні для запобігання коливанню собівартості продукції:\nа) Активні (31)\nб) Пасивні (89)\nПо Д цих рахунків збираються витрати, здійснені в одному звітному періоді, але що відносяться до майбутнього періоду.\n5. Фінансово-результативні (80)\n6. Забалансові (001-009)\nПризначені для обліку коштів, не належних даному хоз. органу, але що тимчасово знаходяться у нього (001-005). На забалансових рахунках можуть враховуватися свої кошти, що вимагають більш суворо обліку і звітності (006).\nОсобливість - активні, на них здійснюється тільки простий запис.\nIII. План рахунків\nНа підприємствах всі рахунки утворять систему рахунків БУ. Всі вживані рахунки розташовуються в опр. порядку і поділяються на розділи, к-е містять екон. однорідні групи рахунків. У такому переліку рахунків приводяться: призначення рахунку, його № і субрахунку, що відкриваються до нього.\nТакий системний перелік рахунків і субрахунків - план рахунків.\nЗараз застосовується єдиний план рахунків БУ, пристосований для ведіння БУ способом двійчастого запису на всіх підприємствах незалежно від форм власності і форм ведіння хоз-ва. А/з в ньому немає. Останній план рахунків веден з 1/1/92 і застосовується понині з доповненнями і змінами до нього.\n1) Про/з і інш. довгострокові вкладення.\n2) Виробничі запаси.\n3) Витрати на про-у.\n4) Готова продукція, товари і реалізація.\n5) Ден. кошти.\n7) Фін. результати і використання прибули.\n8) Капітал і резерви.\n9) Кредити і фінансування.\n2. Інвентаризація і порядок її проведення.\nОсобливістю БУ є те, що все хоз. операції оформляються документами. Документ - письмове свідчення, дока-у, що є підтвердженням на право здійснення хоз. операції, її закінченості і хоз. доцільність.\nПервинний документ - бух. документ, що складається в момент здійснення хоз. операції, перше свідчення факту, що відбувся. Підтверджує юридичну силу зробленої хоз. операції, встановлює відповідальність окремих виконавців за виконані ними хоз. операції.\nОблікові (бух.) документи, ті, що використовуються на підприємстві складаються на типових бланках, відповідних затвердженим формам, к-е містять обов'язкові реквізити: назва документа, №, підпис, дата, штамп організації і вимірювачі.\nВсі документи складаються бух. працівниками (працівниками інших підрозділів). Документи, по км довершені хоз. операції обов'язково поступають в бухгалтерію, де вони перевіряються.\nПравильність складання, наявність (заполненность) реквізитів\n2) По суті\nЗаконність здійснення хоз. операції\nПотім бухгалтер здійснює угруповання документів і після цього проставляє в них кореспонденцію рахунків (котировання).\nНа основі первинних документів робляться записи в облікові\nрегістри (разноска по рахунках, заповнення відомостей і т. д.).\nНа Ñ підприємстві повинен бути організований документообіг по Ñ вигляду документів, що використовуються (інструкція, графік, таблиця). По ряду документів документообіг встановлюється прав-вом (всі документи по руху ден. коштів)\nПомилки виправляють закреслленням, а зверху робиться правильний напис (крім ден. документів).\nДокументи, що використовуються на підприємстві, діляться на:\nМіститься наказ на здійснення хоз. операції\nПідтверджують факт здійснення хоз. операції (прибуткові ордери, акти приймання, вибуття коштів і т. д.).\n3. Бух. оформлення\nНе містять фактів, підтверджуючих хоз. операцію. Вони складаються бухгалтером для підготовки даних для відображення цих даних в облікових регістрах (довідки, відомості розподілу і т. д.).\nДокументи, к-е одночасно є і розпорядливими і виконавчими (прибуткові і витратні касові ордери, розрахунково-платіжні відомості на видачу зарплати, авансові звіти підзвітних осіб і т. д.).\nТакож документи групуються за часом складання:\nСкладаються в момент здійснення хоз. операції\nСкладаються на основі угруповання даних первинних документів\nПо об'єму i:\nОформляють Ñ хоз. операцію і складаються в 1 прийом\nСкладаються за опр. період часу шляхом накопичення в них однорідних хоз. операцій. У кінці періоду в цих документах підраховуються підсумки.\nПо місцю складання:\nСкладаються безпосередньо на підприємстві\nДокументи від постачальників і т. д.\nНа ряд хоз. операцій документи складаються в уніфікованій формі (затверджує прав-у), наприклад ден. документи. Також є і стандартна форма, але структура документів різна. Max поширення у табличної форми (реквізити у вигляді таблиці).\nПроводиться з метою дотримання правильності ведіння БУ.\nПо повноті обхвату:\nРаз в рік перед складанням звіту\nВибіркові дільниці роботи\nПеред складанням річного звіту\nАудиторські фірми, вищестоящі органи\nПо сигналу прямує інвентаризаційна комісія\nДля проведення інвентаризації створюється комісія. У розділі - керівник підприємства, в складі - головний бухгалтер. Вона формує склад інвентаризаційних робочих комісій (безпосередня перевірка), к-е очолює бухгалтер.\nПеред інвентаризацією проводяться підготовчі роботи (інвентарний і звичайний порядок):\n1. Мат.-відповідальне обличчя дає розписку в тому, що що все рахуються за ним мат. цінності оприбутковані (взяті на облік); документи, що відображають їх рух, передані в бухгалтерію; всі цінності перевірені в його присутності.\nСуть роботи інвентаризаційної комісії - порівняння фактичної наявності цінностей в натурі з даними бух. обліку. Ñ перевірені цінності заносяться в інвентаризаційний опис (зіпсовані - в окремий опис, туди ж і цінності з дефектними записами і невраховані цінності). Потім мат. відповідальне обличчя дає розписку комісії про відсутність претензій по проведенню перевірки.\nРезультати відбиваються у відомості, також в ній відбивається порядок регулювання інвентаризаційних різниць.\nПорядок списання (регулювання) інвентаризаційних різниць:\n1. Надлишки оприбутковуються\n2. Якщо є недостача в межах норм природного спаду, то вона відноситься на витрати (витрати про-ва).\nЯкщо вона > норм, то:\n1) Недостача, по к-й є винне обличчя, що покриває її (Д-73(3), ДО-84)\n2) Недостача, по к-й не встановлене винне обличчя. покривається з результату діяльності підприємства (Д-80, ДО-10,12,13)\nТехніка і форми БУ\nÑ бух. операції оформляються документально, бухгалтер перевіряє правильність оформлення, потім заносить дані в облікові регістри - таблиці опр. форми, в к-х відбиваються облікові дані. Перенесення даних в облікові регістри важливе в роботі бухгалтерії.\nДілення по будові:\ni об хоз. операціях записується в послідовності їх здійснення\nКрім цих ознак хоз. операції групуються по встановлених ознаках. У залежності від відображеної на них i, регістри діляться на:\n1. Регістри а/у (дані а/з)\n2. Регістри із/з (дані із/з)\nВідомості (щось середнє між документом і регістром, поміщаються особливу ):\nЗбирання протягом звітного періоду сум, що відображаються в первинних документах по однорідним хоз. операціям (угруповання i по корр. рахункам).\nУгруповання і подальший розподіл витрат по різних об'єктах.\n1. Суцільна перевірка\nБухгалтер, щоб зафіксувати документ (відобразити фіксацію) повинен поставити свій знак.\nПри підведенні підсумків даних з/у і а/у можливо розходження Þ робиться вибірка сум з даних з/у і а/у і їх порівняння.\nСпособи виправлення помилок:\n1. Корректурний (скрізь, крім ден. документів)\n2. "Червоне сторно"\n3. Додаткових проводок (виправлення суми)\n4. Зворотних записів (неправильна контировка, т. е. вказівка рахунку)\nЗвичайно застосовують "2" через найменшу громоздкости.\nФорма - опр. система побудови і поєднання облікових регістрів, послідовностей і способів запису в них.\nОсновні ознаки - види вживаних регістрів і взаємозв'язок між ними; послідовність і способи запису в регістри; застосування різних ЕОМ.\n1. Меморіально-ордерна форма\nМем. ордери складаються на основі підсумкових накопичувальних відомостей (угруповання i по корр. рахункам) або зведених документів (відомість розподілу з/п). Всі вони засновані на даних однорідних первинних документів.\nОрдери - документи бух. оформлення, в к-х вказуються проводки по бух. операціям. За кожним мем. ордером закріпляється свій номер, що дозволяє складати на Ñ групу однорідних операцій лише 1 ордер в місяць (касовий ордер по з/п).\nДокументи, на основі к-х виробляються записи в ордер, підшиваються до нього. Оформлені ордери реєструються в хронологічному порядку в журналі мем. ордерів (хронологічний регістр з/у). Підсумки оборотів по такому журналу відповідають підсумкам оборотів по Д і До із/з, що підтверджує правильність разноски операцій по із/з. Потім проводки з мем. ордерів розносять по рахунках головної книги або в контрольну відомість (систематичний регістр з/у). У головній книзі містяться із/з, на Ñ з к-х відводиться окремий лист; збоку лівій - ДЛЯ рахунку, праворуч рахунків). У головній книзі відбиваються тільки обороти, сальдо не виводиться. На основі підсумків складається оборотна відомість по із/з або шахова оборотна відомість. Підсумки оборотів по Д і До рахунків звіряються з підсумками журналу реєстрації мем. ордерів (для повноти правильності відображення хоз. операцій). Потім на основі оборотної відомості складається баланс.\nВедеться çç з/у в картках а/у на основі первинних документів, пришитих до мем. ордерам. На основі оборотів і залишків, що відображаються в картках, складаються оборотні відомості по а/з. їх підсумки звіряють з підсумками відомостей по із/з.\nДостоїнства мем.-ордерної форми:\n2) Можливість виправлення помилок при звірці даних\n3) Легкість перевірки правильності відображення хоз. операцій\n4) Можливість застосування в Ñ галузях НХ і бюджетних організаціях\n1) Багаторазовість запису однієї і тієї ж сум в різних регістрах Þ об'єму робіт і імовірності помилки\n2) Відрив (відставання) а/з від із/з\n3) Складність складання звітності (кінцевого результату), т. до. не Ñ регістри пристосовані до того, щоб на їх основі можна відразу її заповнити\n4) Великий об'єм робіт доводиться на кінець місяця Þ можливі затримки\nФорма "журнал-головна" (різновид мем.-ордерної форми):\nРозрахована на підприємства (бюджетні) з використанням невеликого кол-ва із/з. На основі первинних документів або накопичувальних відомостей складається мем. ордер. Відмінність - складається один регістр ( "журнал-головна"). Цей регістр - комбінований. У ньому проводиться хронологічна реєстрація мем. ордерів, к-я поєднується з систематичними записами по із/з. Сам журнал реєстрації окремо не складають: баланс складається за даними форми "журнал-головна". А/у ведеться в книгах, на основі к-х складають оборотні відомості по а/з, їх підсумки звіряються з підсумками "журнал-головна" форми.\n1) Поєднуються хронологічні і систематичні записи\n2) Простота облікових регістрів\n1) При великому об'ємі операцій стає громіздкою Þ помилки Þ не містять більше за 20-25 із/з.\n2) Зберігає всі нестачі мем.-ордерної форми\n"Журнал-ордер" - регістр, в км поєднуються хронологічні і систематичні, аналітичні і синтетичні форми запису. Назва сталася від об'єднання в регістрі хронологічних (журнал) і систематичних (мем. ордер) записів.\nОсновні принципи складання журналу-ордера:\nВедеться на основі первинних документів по рахунках з невеликим числом операцій, що відображаються в них. При великому кол-ве документів, дані з них накопичують в накопичувальних і группировочних допоміжних відомостях і таблицях, підсумки к-х в кінці місяця переносяться у відповідні журнали-ордери.\nБудуються вони на вільних листах, має свій номер і відкривається для Ñ із/з або декількох взаємопов'язаних рахунків.\nВони побудовані за кредитовим принципом: ведуться по До одного або декількох однорідних рахунків. У таких журналах-ордерах зазделегідь передбачена типова кореспонденція рахунків Þ¯ імовірність помилки. У залежності від об'єму, що враховується на них мають різну будову.\nЗа змістом та формою розрізнюють журнал-ордери:\n1) Для обліку касових і банківських операцій\nЗ метою контролю за побудовою ден. обліку до них ведуться допоміжні відомості. Запис в ці регістри проводиться за шаховим принципом (по До і Д корр. рахунків), що скорочує час реєстрації операції.\n2) Для обліку операцій по із/з 60, 71 і т. д.\nЖурнал-ордери побудовані за принципом поєднання з/у і а/у Þ не треба вести до них книги і картки а/у, оборотні відомості а/у. Запис проводиться лінійним способом: обороти по Д і До розміщуються на одній лінії.\n3) Для облік витрат на про-у\nЗапис в регістрах виготовляється в шаховому порядку: рахунки, що дебетуються - в належному (по горизонталі), що кредитуються - в сказуемом (по вертикалі).\nЖурнал-ордер №10 ведеться по Д і До декількох взаємопов'язаних рахунків. При цьому в журналі-ордері записуються лише підсумкові суми за місяць, що необхідно для зведення і обліку витрат на про-у по їх екон. елементам і калькуляційним статтям.\nДо нього ведуться накопичувальні відомості №12,15, в к-х дається угруповання витрат по статтях а/у, що необхідно для контролю за кошторисом всіх витрат. Іноді в доповнення до них складаються разработочние таблиці, в к-х здійснюють розрахунки амортизації, зносу і т. д. Дані таблиць також використовуються для запису в журнал-ордери.\nПідсумки переносяться в головну книгу (річну). У ній для Ñ із/з відведена спец. сторінка. Книга ведеться по дебетовій ознаці: дебетові обороти переносяться з різних журналів-ордерів, потім вважається загальний підсумок оборотів по Д відповідного рахунку. Кредитові обороти переносяться з відповідних журналів-ордерів загальною сумою.\nПо кожному рахунку показуються залишки на початок і кінець місяця. Правильність перевіряється через підрахунок оборотів і залишків по Ñ рахункам. Сума дебетових і кредитових залишків рівні. Оборотні відомості по із/з відпадають, т. до. на основі головної книги (кінцевих залишків) складається сальдовий баланс.\nПри цій формі дані накопичувальних відомостей, журналів-ордерів, головної книги дозволяють отримати i для складання інших форм звітності (без додаткових вибірок).\n1. ¯ об'єму робіт через ліквідацію мем. ордерів, реєстраційного журналу, карток а/у\n2. полегшення складання звітності\n3. Поліпшення ув'язки з/у і а/у\n4. Створення умов для перекладення цієї форми в умовах автоматизації\n1. Складність побудови основних регістрів\n2. Витрати ручного труда


Про Gar’is Kyiv :: Gar'is Hostel Network - міні-готелі / хостели у Києві та Львові\nПро Gar’is Kyiv\nГлавная > Про Gar'is Kyiv\nGar'is Hostel - це доступний за ціною, чистий та комфортний хостел в центрі Києва. Ми знаходимося всього в 2-х хвилинах від метро Кловська, в 5-ти хвилинах від Олімпійського стадіону і в 10-ти хвилинах від Хрещатика, головної вулиці столиці.\nМи забезпечимо вас усім необхідним для приємного перебування: комфортні ліжка, повністю обладнана кухня, сучасні душові кімнати з цілодобовою гарячою водою, простора кімната відпочинку, кімната для безпечного зберігання багажу і бездротовий інтернет-доступ по всьому хостелу. Gar'is відомий завдяки своєму винятковому сервісу, індивідуальному підходу і увагою до деталей.\nGar'is Hostel вміщує навіть великі групи туристів. У нас 13 кімнат, 46 спальних місць, 2 ванних кімнати з 9-ма кабінками та 2 роздільні туалетні кімнати. Наша команда - це те, чим ми дійсно пишаємося. З моменту першого контакту с гостем, наші адміністратори обов’язково знайдуть час, аби вислухати вас та задовольнити індивідуальні запити та побажання.\nвласник, головний, мозковий центр та рушійна сила, мріє розвивати рух «розумних» мандрівників в Україні\nнаш операційний двигун, який слідкує за порядком у всьому від бізнес-процесів до звітності\nмаркетолог, поширює інформацію про хостел на просторах інтернету та спілкується з гостями у соцмережах\nКерує хостелами у Києві. Досвідчений мандрівник, гость багатьох хостелів у світі. Збирає найкращий досвід в організації готельного сервісу та впроваджує його в українських хостелах


Весняні підсумки. Говерла. У відповідності до можливостей | Футбольный клуб Говерла\n###Весняні підсумки. Говерла. У відповідності до можливостей ###\nНа одній із післяматчевих прес-конференцій В'ячеслав Грозний, відповідаючи на питання про низку зимових новачків, зауважив, що йому складно кожного міжсезоння чи не на половину оновлювати команду. Але також сказав, що у "Говерли" така політика – запрошувати доступних гравців, а вже з них обирати найкращих по ходу турніру. Так виявилось і цього разу. Хоча, прогрес по стабілізації основного складу у весняній частині турніру не помітити не можна було. У "Говерли" чітко окреслилась основа, до якої тренер вносив корективи або відштовхуючись від суперника, або роблячи вимушені заміни.\nВзимку пішли ті, хто в ужгородській команді перспектив не мав. Зокрема, якось тихо і безслідно пішов Віталій Балашов, який так і не зміг опанувати себе і сконцентруватись на футболі. Не знадобилися ужгородцям Олексій Бабир, Борис Тащі, Руслан Івашко, Адріан Пуканич, Андрій Сагайдак, Олександр Чурилов, Михайло Кополовець, Владислав Микуляк, Дебатік Цуррі, Александр Лазевскі, Мірко Райчевіч. Останній, щоправда, іншу команду собі так і не знайшов, тому продовжив виступати за дубль ужгородської команди. Були втрати, які стали й доволі несподіваними. Прощання з Володимиром Лисенком, Армоні Іканде, Леандро, Душаном Савічем вийшло доволі несподіваним. Із Савічем роботодавці банально не зійшлись по сумі окладу – Душан вимагав підвищення зарплатні, роботодавці на умови не пристали. Іканде став жертвою, як зазначав сам В'ячеслав Грозний, агентських ігор, хоча й вина самого футболіста теж простежується. Лисенко та Леандро не задовольняли тренерський штаб своїми ігровими якостями. І якщо відносно Володимира запитань немає, то Леандро виглядав осінню доволі непогано. Однак у питанні продовження співпраці свою роль мали й суто людські стосунки між футболістом і тренером.\nКомпенсувати такі втрати "Говерла" мусила. На заміну Чурілову прийшов в оренду Олексій Шевченко. Вихованець школи "Динамо" свідомо приходив до "Говерли" як дублер, адже витіснити з основи Надя шансів Володимир майже не мав. Та й місце другого воротаря зайняте Бабенком. Шевченко переважно грав за дубль, отримавши шанс тільки в поєдинку проти "Дніпра". В захисну лінію прийшли Серж Акакпо, Уоллас Перейра, Андрій Хомин, а трансфер Дірсеу зірвався в останній момент. З Акакпо селекційна служба "Говерли" вгадала: гравець збірної Того прийшовся до двору команді. Хомин та Уоллас – конкуренти по позиції і краще себе проявив саме українець.\nАкакпо додав надійності захисту "Говерли". Фото - Роман Сенишин\nМикола Вечурко, Іван Бровко, Олег Герасим'юк, В'ячеслав Шарпар, Максим Шацьких приєднались до ужгородців після розпаду "Арсеналу". Але заграти в "Говерлі" вдалось тільки двом останнім. Ще одне трансферне влучання у десятку – то запрошення Максима Фещука. Арзе, Руслан Степанюк, Гегам Кадимян надій поки що не виправдали.\nНа фізичній готовності своїх підопічних В'ячеслав Грозний ніколи акценту не робив. Тренер більше турбувався про тактичні аспекти гри, готуючи фізично підопічних по звичайній програмі. Того, в принципі, вистачало, щоб виглядати нормально.\nТобто, через погану фізичну форму закарпатці в жодному весняному матчі, як здалось, не постраждали, а навпаки, завдяки нормальному функціональному стану змогли вирвати нічию в матчі проти "Чорноморця", відстояти потрібний результат в Харкові проти "Металіста", вдома проти "Карпат", у Запоріжжі проти місцевого "Металурга". В матчі з "Металургом" донецьким також проявилась відповідна фізична готовність. Гра була дуже важкою і ужгородці в кінці поєдинку виглядали навіть краще за свого суперника.\nІнший бік медалі – то доволі часті травми основних виконавців і те, що не одного разу гравці, як зазначав сам головний тренер, виходили на поле на уколах. Так в окремих матчах діяли Надь, Хомин, Буяльський. Але варто робити поправки і на щільний графік. "Говерла", як і багато інших команд УПЛ, не звикла діяти за розкладом два матчі на тиждень, тому якісь наслідки зміни графіку мусили бути.\nМаленькі команди в боротьбі з фаворитами, зазвичай, грають більше на руйнування, стараючись просто перебігати суперника. "Говерла" теж не радувала яскравим атакувальним футболом, однак навіть при масованому захисті намагалась чітко слідувати вказівкам тренера щодо тактики. В'ячеслав Грозний – любитель різних експериментів і новинок, що відображалось у грі його команди.\nЗвична побудова "Говерли" – то 4-2-3-1. Хоча в такій формації колективу було діяти доволі важко, так як відсутній у "Говерли" сильний центр-форвард. Нікулає сподівань Грозного не виправдав, молоді Степанюк та Кадимян до основи не потрапляли, залишався один Шацьких. Однак на вістрі атаки в силу віку і манери гри Максим проявити своїх найкращих якостей не міг. Досвідчений форвард частіше опускався за м'ячем вглиб поля, виступаючи в ролі асистента. Тоді у вільні зони мали вриватись флангові та центральні півзахисники. Не дивно, відтак, що візуально одну з найважливіших ролей в грі команди відігравали Максим Фещук, Віталій Буяльський та Разван Кочіш. До речі, Буяльського Грозний саме навесні вперше використав не на фланзі, а в центрі поля. Віталій, як показала практика, навиків плеймейкера не розгубив.\nБули свої нюанси і при захисті. В матчах проти фаворитів – "Дніпра", "Зорі" – "Говерла" діяла в "чотири з половиною" захисники. Так говорив сам Грозний, але так було помітно й неозброєним оком. Мова про те, що один гравець розташовувався між центральними захисниками та опорним півзахисником і в залежності від розвитку гри або опускався в захист, або піднімався ближче до центру поля. Велике значення тренерський штаб "Говерли" надавав єдиноборствам. Тобто, від своїх підопічних Грозний з помічниками вимагав щільної гри з опонентами, але при цьому застерігав гравців від бездумного кидання на м'-яч. Ужгородці просто мали миттєво зустрічати суперників, не даючи їм вільного простору. То виходило, але деколи ставались провали.\nПроблемою для закарпатців було невміння протягом усіх дев'яноста хвилин дотримуватись плану на гру. Часто ужгородці під завершення матчів або кидались у навалу, коли потрібно було атакувати, або скупчувалась перед власними воротами, створюючи сумбур при захисті. То, напевно, наслідки відсутності досвіду у команди.\nЯкщо восени з голкіперами ще були варіанти, то після зимової перерви місце у воротах безальтернативно належало Олександру Надю. Справа в захисті рівно весь сезон провів Сергій Люлька і для керівництва "Говерли" дуже складним буде питання заміни орендованого у "Динамо" оборонця. На місце лівого захисника запрошувався Уоллас Перейра, але пізніше до колективу приєднався Андрій Хомин, який і закрив проблемну позицію. У "Арсеналі" Хомин більше грав справа, але практика показала, що універсальності Андрію вистачило, щоб виграти конкуренцію в легіонера. В центрі захисту швидко з Віталієм Лисицьким зігрався Серж Акакпо. Тоголезець не дав жодного шансу ні Оросу, ні Дандеа. Ті грали тільки тоді, коли потрібно було розвантажити основних гравців, або компенсувати їхні втрати через дискваліфікації. Володимир Єзерський на домашніх матчах "Говерли" з'-являвся не у спортивній формі, а в презентабельному костюмі.\nШвидко вписався у команду і В'ячеслав Шарпар, який, закривши позицію опорного півзахисника, дав можливість Развану Кочішу піднятися вище, на більш звичне для румуна місце плеймейкера. Поруч із В'ячеславом спочатку грав Балафас, а коли після саботажу, пов'язаного з невиплатою грошей, до Ужгорода повернувся Ле Таллек, то виходив в центрі саме Дам'-єн. Віталій Буяльський рідко поступався місцем на лівому фланзі півзахисту Дмитру Трухіну. Максим Фещук відповідав за правий фланг. Діяв не дуже яскраво, але виконував багато чорнової роботи. Максим Шацьких в перших весняних матчах частіше зі старту залишався на лаві для запасних, але потім заслужено отримав місце в основі. Форвард, якому залишилось два голи до рекордного на даний момент показника Сергія Реброва в списку кращих бомбардирів чемпіонатів України, виділявся своїм вмінням читати гру.\nДоволі важко виділити у складі "Говерли" когось окремо. Ужгородці все, що здобули в цьому чемпіонаті, здобули командно. Ніхто не тягнув колектив на своїх плечах. Звичайно, є гравці, які тримались на стабільному рівні і саме з того списку і потрібно обирати лауреата даної номінації. Віталій Лисицький, Сергій Люлька, Віталій Буяльський, Максим Шацьких, В'ячеслав Шарпар, Разван Кочіш – всі вони добре провели весняну частину сезону, але без впевненості Олександра Надя закарпатцям було б дуже непросто.\n28-річний голкіпер і восени був основним, хоча, тоді Олександр давав хоч якісь мінімальні шанси Бабенку та Чурілову на гру в основі. Весною ж Надю тренерський штаб віддавав перевагу навіть тоді, коли голкіпер був не повністю здоровим. Надь яскраво підтвердив правило, що голкіпер – половина команди. Заслуга Олександра не тільки в тому, що "Говерла" весною провела чотири матчі на нуль пропущених, а й у тому, що ужгородці на полі рідко недотримувались порядку. Правильні і вчасні підказки завжди допомагали захисникам, а швидкі і розумні введення м'-яча Олександром в гру давали більше можливостей нападникам. Крім того, Надь – один з тих членів команди, завдяки котрим в роздягальні "Говерли" царювала дружня, дружелюбна атмосфера.\nТочно чекали більшого від Уолласа і Арзе. Однак – то новачки команди, тому їхню інертність ще можна пояснити і зрозуміти. А от на Маріуса Нікулає В'ячеслав Грозний розраховував як на основного нападника з самого початку сезону. У осінній частині румун відпрацьовував бодай якісь аванси, а весною не показав майже нічого цікавого. В перших після зимової перерви поєдинках Грозний довіряв саме Маріусу, але швидко з улюблених гравців тренера румун перейшов в категорію тих, кому потрібно на тренуваннях доводити свою спроможність грати за основу. В результаті, в квітні і травні Нікулає зіграв тільки один повний матч, у одному був замінений на 60-ій хвилині, у двох випадках виходив на кінцівку поєдинку. Голів, що зрозуміло, не забивав.\nКращий матч весняної частини\n04.05.2014. 28-й тур. "Говерла" – "Волинь" 6:0\nБувають матчі, коли виходить усе. В гравців "Говерли" в поєдинку проти "Волині" з самого старту все пішло дуже гладко. Можливо, так розкуто команді дозволила почуватись відсутність загрози вильоту, можливо, особливе налаштування було на принципового суперника (саме "Волинь" у минулому чемпіонаті відібрала в ужгородців останні надії на порятунок за спортивним принципом), можливо, В'ячеслав Грозний та його підопічні ще раз вирішили довести роботодавцям, що заслуговують як усної подяки, так і зарплатні за свою роботу. Так чи інакше, але "Говерла" видала свій найкращий матч не те, що сезону, а всього періоду перебування у еліті українського футболу.\nЦікаво, що за рахунку 6:0 в складі "Говерли" не було жодного автора дублю, а Віталій Буяльський, котрий не забив, цілком сміливо міг розраховувати на звання кращого гравця поєдинку. Максим Шацьких вже на третій хвилині відкрив рахунок, використавши розрізну передачу Буяльського. Далі дебютним голом за "Говерлу" відзначився Серж Акакпо, замкнувши подачу кутового від Шацьких. Третій м'-яч провів Фещук, точним ударом завершивши награний розіграш штрафного.\nПерерва в поєдинку нічого не змінила. "Волинь" продовжувала діяти безвольно, а на 65-ій хвилині отримала ще одну проблему у вигляді вилучення Ігоря Скоби. Закарпатці не впустили можливості насолодитись моментом. Кочіш замкнув навіс Трухіна з флангу- потім Лисицький, отримавши філігранний пас від Буяльського, розібрався із захистом "Волині" наче форвард. Ну а крапку ударом з кута штрафного майданчика поклав Шарпар.\nПісля історичної перемоги "Говерла" опинилась в центрі уваги українських спортивних ЗМІ. Ну а неприємності "Волині", напевно, досягли свого піку.\n"Говерлі" потрібно робити крок вперед. Просто збереження прописки в еліті не може бути самоціллю постійно. Принаймні, якщо власники клубу сподіваються на нормальний розвиток свого дітища. Тому, звичайно, завдання потрапляння до десятки перед ужгородцями знову має поставати і тепер уже ніякі фактори не мають вплинути на його корегування.\nЗмінювати те, що працює заради покращення – доволі ризиковано. Тому керівництву "Говерли" доцільно турбуватись про те, щоб В'ячеслав Грозний продовжив свою роботу в Ужгороді. В першу чергу, потрібно виконати всі свої зобов'язання по контрактах не тільки перед тренерами і персоналом клубу, а й перед футболістами.\nЩо стосується трансферів, то навряд чи цього літа варто від "Говерли" чекати активності на ринку. Великим успіхом було б збереження у своєму складі Люльки та Буяльського, але як складеться подальша доля динамівців – незрозуміло. Чи зверне на них увагу новий наставник "Динамо" Сергій Ребров як на потенційних футболістів основи своєї команди, чи, навпаки, рекомендуватиме хлопцям продовжувати набиратись ігрової практики за межами столиці – стане зрозуміло пізніше. Якщо Люлька і Буяльський, все ж, покинуть "Говерлу", то з нового сезону Грозному знову доведеться будувати нову команду.\nСезон був важкий. Але за його підсумками "Говерла" залишилась у Прем'єр – лізі – і це добре. У команди хороший, досвідчений тренер, якому, напевно, ще потрібне невеличке кадрове підсилення для того, щоб в новому сезоні виглядати ще більш переконливо. Були окремі ігри непогані, але були й не дуже вдалі, тобто, не було стабільності. А для того, щоб була стабільність, потрібно постійно підсилювати команду, робити ширшою лаву запасних, щоб кожен футболіст відчував конкуренцію, тоді результати ще підуть на покращення. Але, в принципі, команда залишилась у Прем'єр – лізі, тому завдання мінімум виконане. Втім, тільки мінімум – а вже, напевно, настав час для того, щоб ставити перед командою більш амбітні, вищі цілі. Команді потрібно націлюватись на десятку. Наступний крок має бути таким.\nЩодо питання вдалої гри проти фаворитів і, навпаки, деяких невиразних матчів проти прямих конкурентів і співставних за класом суперників, то тут вся справа у психології. У матчах проти "Динамо", "Шахтаря" та інших грандів футболісти таких команд як "Говерла" віддаються грі повністю з фізичної точки зору- коли не вистачає майстерності, то її брак можна компенсувати саме за рахунок самовіддачі, настрою. В поєдинках же проти конкурентів і неіменитих команд, напевно таки, присутня деяка самовпевненість, розуміння того, що "ми повинні обіграти" і це шкодить. Вплив має все: трохи недоналаштувались, не виконали установку тренера – і, в підсумку, програли.\nЗ приводу орендованих футболістів і їхнього майбутнього краще головного тренера не скаже ніхто. Наставник цілісно бачить їхні можливості, розуміє їхні перспективи і якщо він вважає, що в тих же Люльки, Буяльського в "Говерлі" є майбутнє, то керівництву клубу варто докласти максимум зусиль для того, щоб викупити контракти тих футболістів у "Динамо". Гравці, котрі перебувають в колективі на орендній основі все одно, як би вони не старались і не змушували себе, десь на рівні підсвідомості відчувають і думають про ту команду, якій насправді належать. Вони розуміють, що сьогодні вони тут, а вже завтра їх можуть забрати кудись інде. Краще, звичайно, викупити контракти тих гравців, котрі потрібні тренеру, ну але то ще питання до орендодавців – чи віддадуть вони так просто своїх футболістів, фактично, назавжди.\nЯк би там не було, особисто я надіюсь, що в наступному сезоні "Говерла" підніме планку своїх завдань вище і буде старатись до неї дотягнутись.\n1 Александр Надь 22 1980 22 0 4 0 0 0 1 0\nАлександр Чурилов 4 351 3 1 2 0 0 0 0 0\n31 Дмитрий Бабенко 3 190 3 0 15 0 0 0 0 0\n37 Алексей Шевченко 1 90 1 0 6 0 0 0 0 0\n12 Андрей Бендер 0 0 0 0 1 0 0 0 0 0\n22 Виталий Лисицкий 27 2394 27 0 1 2 0 2 5 0\n23 Сергей Люлька 24 2077 23 1 1 0 0 0 6 0\n2 Кристиан Орош 16 1152 13 3 5 0 0 0 2 1\nАлександру Дандеа 14 831 9 5 11 0 0 0 2 0\n26 Леандро 10 900 10 0 0 0 0 0 4 0\n5 Серж Акакпо 10 898 10 0 0 1 0 1 1 0\nВладимир Езерский 10 648 7 3 5 0 0 0 2 0\n44 Андрей Хомин 6 522 6 0 1 0 0 0 1 0\n86 Фернандо Перейра Уоллес 5 433 4 1 3 0 0 0 3 0\n21 Неманья Рнич 4 345 4 0 1 0 0 0 1 0\nАлександар Лазевски 4 320 3 1 5 0 0 0 0 0\n45 Николай Вечурко 4 75 1 3 3 0 0 0 0 0\n3 Эдуард Сербул 0 0 0 0 2 0 0 0 0 0\n35 Роман Козак 0 0 0 0 1 0 0 0 0 0\n15 Дмитрий Трухин 23 1496 16 7 5 3 1 4 4 0\n44 Сотирис Балафас 22 1451 17 5 4 1 0 1 4 0\n28 Рэзван Кочиш 20 1689 19 1 0 3 2 5 4 0\n17 Виталий Буяльский 20 1427 16 4 1 3 (1) 5 8 3 0\n7 Мирко Райчевич 12 879 10 2 4 0 0 0 1 0\n13 Вячеслав Шарпар 9 810 9 0 0 3 0 3 2 0\n99 Олег Герасимюк 4 101 1 3 0 0 0 0 1 0\n88 Висенте Арсе 3 80 0 3 2 0 0 0 0 0\n8 Александар Тришович 2 125 1 1 2 0 0 0 0 0\n77 Гегам Кадимян 1 24 0 1 2 0 0 0 0 0\nВладислав Микуляк 1 1 0 1 7 0 0 0 0 0\nЕвгений Морозенко 0 0 0 0 5 0 0 0 0 0\n76 Дамьен Ле Таллек 22 1589 17 5 1 2 (1) 1 3 1 0\n30 Мариус Никулаэ 14 885 10 4 3 3 0 3 4 0\n10 Максим Фещук 10 740 9 1 0 1 1 2 3 0\n16 Максим Шацких 7 528 6 1 2 2 2 4 0 0\n92 Руслан Степанюк 3 117 1 2 5 0 0 0 0 0\n29 Алексей Бабыр 1 46 1 0 0 0 0 0 0 0\nВладимир Лысенко 17 1358 15 2 1 1 0 1 1 0\nВиталий Балашов 11 525 6 5 6 1 (1) 1 2 0 0\nДушан Савич 10 713 10 0 0 1 0 1 4 0\nАрмони Иканде 10 393 4 6 0 1 0 1 2 0\nМихаил Кополовец 8 219 0 8 5 0 0 0 0 0\nДебатик Цурри 5 297 4 1 0 0 0 0 1 0\nАдриан Пуканыч 1 46 1 0 0 0 0 0 0 0


Кипіння. Питома теплота пароутворення і конденсації - ТЕПЛОВІ ЯВИЩА - ФІЗИКА Розробки уроків 8 КЛАС - конспекти уроків - План уроку - Конспект уроку - Плани уроків - розробки уроків з фізики - ФІЗИКА\nУРОК № 16/61\nТема уроку. Кипіння. Питома теплота пароутворення і конденсації\nМета уроку: сформувати уявлення про процес кипіння; показати відмінності між процесами кипіння і випаровування; ввести поняття «питома теплота пароутворення»; формувати вміння спостерігати фізичне явище та аналізувати його.\nОбладнання: склянка з водою, нагрівник, термометр, пробірка зі спиртом, медичний шприц.\nБесіда; демонстрації; записи на дошці й у зошитах\nПитання класу; робота з підручником; розв’язування якісних задач\nПеревірку домашнього завдання проводимо в усній формі за питаннями і вправами до параграфа підручника. Розв’язання домашніх задач учні пояснюють усно з місця.\nДля узагальнення отриманих знань можна сформулювати наступні питання.\n• Відомо, що одні рідини випаровуються швидше, а інші повільніше. Де можна використати ці властивості?\n• У якому випадку зниження температури рідини під час випаровування може бути корисним? Як зробити цей процес більш інтенсивним?\n• У якому випадку швидке випаровування і зниження температури може бути шкідливим? Як зробити так, щоб випаровування йшло повільніше?\nСьогодні ми знайомимося ще з одним способом пароутворення — кипінням. Поспостерігаємо процес кипіння на досліді, на прикладі води.\nПитання класу: Для того щоб вода закипіла, що необхідно зробити? (Нагріти воду до температури кипіння.)\nДемонстрація 1. Склянку з водою поміщаємо на нагрівник. У міру нагрівання температура підвищується. Спостерігаємо утворення бульбашок (якщо взяти воду, яка раніше вже прокипіла, то бульбашки будуть особливо великими, помітними). Відзначаємо, що процес пароутворення відбувається не тільки з поверхні води, але й усередину бульбашок. Фіксуємо температуру, при якій вода закипіла.\nВисновок. Температуру, при якій рідина кипить, називають температурою кипіння.\nДемонстрація 2. Продовжуємо нагрівання. Спостерігаємо інтенсивне кипіння; бульбашки з парою. Звертаємо увагу на те, що температура не змінюється.\nВисновок. Під час кипіння температура рідини не змінюється.\nПитання класу: На що йде в цей момент енергія, яку отримає вода від нагрівника? (Ця енергія йде на утворення пари.)\nДемонстрація 3. Склянку з киплячою водою знімаємо з нагрівника. Звертаємо увагу на те, що кипіння припинилося. У гарячу воду поміщаємо пробірку зі спиртом. Спостерігаємо, що спирт закипає.\nВисновок. У різних рідин різна температура кипіння.\nНа підставі проведених дослідів учні роблять наступні висновки.\n1) Рідина кипить при певній температурі, у кожної рідини вона своя;\n2) процес кипіння відбувається з поглинанням енергії;\n3) температура при кипінні рідини не змінюється.\nУчні знайомляться із таблицею, у якій наведені температури кипіння кількох рідин. Звертаємо увагу на те, що температура кипіння рідини залежить від атмосферного тиску, тому що бульбашкам для виходу назовні необхідно подолати його протидію. Щоб продемонструвати це, проводимо дослід.\nДемонстрація 4. У медичний шприц (великого об’єму) набираємо невелику кількість води. При виведенні поршня зі шприца вода закипає.\nГоворимо про особливості кипіння рідини в горах, автоклавах.\nОскільки процес кипіння відбувається з поглинанням тепла, то зрозуміло, що для пароутворення 1 кг води і, наприклад, 1 кг спирту знадобиться різна кількість теплової енергії.\nВводиться поняття «питома теплота пароутворення». У зошитах записуються означення, позначення та одиниці цієї фізичної величини.\nУчні знайомлять із таблицею, де наведені значення питомої теплоти пароутворення для деяких речовин.\n• Чому дорівнює питома теплота пароутворення води?\n• За яких умов питома теплота пароутворення води дорівнює 2,3·106 Дж/кг? (При температурі кипіння і нормальному атмосферному тиску.)\n• Що означає твердження: «Питома теплота пароутворення спирту дорівнює 0,9·106 Дж/кг»?\n• Скільки енергії виділиться при конденсації 1 кг водяної пари, узятої при температурі 100 °С?\n• На що буде витрачено більше енергії — на пароутворення 1 кг ртуті чи 1 кг ефіру? Обидві рідини перебувають при температурі кипіння.\n• Скільки енергії необхідно, щоб при температурі кипіння перетворити на пару 2 кг рідини? m кг?\nУчні самі виводять формулу:\n• Порівняйте процеси випаровування і кипіння. Що у них спільного? Чим вони відрізняються? (Кипіння — більш інтенсивний процес пароутворення; відбувається при певній температурі у всьому об’ємі рідини.)\n• На що витрачається енергія, що підводиться до рідини при кипінні?\n• Що показує питома теплота пароутворення?\n• У чому проявляється закон збереження і перетворення енергії у процесах пароутворення та конденсації?\n• Зобразіть процес кипіння води графічно. Початкова температура води 20 °С.\n• Зобразіть процес конденсації водяної пари графічно. Початкова температура пари 100 °С.\n• Що швидше погасить вогонь — окріп чи холодна вода? (Окріп. Питома теплота пароутворення води більша, ніж питома теплоємність.)\n: § 47; впр. № 47 (задачі 1—4); експериментальне завдання 1.\n: § 27 (п. 2, 3).\n: СР — задачі 33.6—33.10;\nДР — задачі 33.21; 33.22; 33.26; 33.29; 33.30;\nВР — задачі 33.36; 33.37; 33.43; 33.46; 33.47.\nТворче завдання. Дослідіть, чи залежить температура кипіння розчину кухонної солі від концентрації. Побудуйте графік залежності. (Відповідь. Зі збільшенням концентрації розчину температура кипіння підвищується.)\nØ Чи може окріп бути холодним?\nМоже! При тиску всього 4,6 мм рт. ст. вода кипить при температурі 0 °С.\nØ Що таке гейзер?\nГейзер — фонтан гарячої води. Під землею вода перебуває під великим тиском, і її температура може перевищувати 100 °С. Варто невеликій порції просочитися назовні, як тиск падає, і вода, бурхливо закипаючи, виривається фонтаном нагору.\nØ Про що співає чайник?\nШотландський учений Джозеф Блек писав, що у співі чайника чується «...дует: бульбашок нагрітого повітря і вібрації стінок самого чайника».


Карантин – на заваді отриманню спадщини Карантин – на заваді отриманню спадщини - Право на захист\nКарантин – на заваді отриманню спадщини\nПані Лариса – мешканка непідконтрольної уряду України території. Вона звернулася до курахівського офісу БФ «Право на захист» восени 2019 року із проблемою, яка останнім часом все частіше виникає у спадкоємців-переселенців.\nЖінка декілька років доглядала свою тітку. Та була прикута до ліжка ще до початку конфлікту на Донбасі і від серпня 2014 року жодного разу не отримувала пенсійні виплати, оскільки була у важкому стані. Пані Лариса була її єдиною близькою людиною, а з початком бойових дій ще і єдиною годувальницею, дбала про тітку як могла – оплачувала комунальні послуги, лікування, купувала їжу та інші необхідні для повноцінного життя засоби.\nЩе за мирного життя тітка пані Лариси залишила заповіт, в якому заповідала все майно племінниці. Після смерті родички жінка звернулася до нотаріуса і отримала свідоцтво про право на спадщину за заповітом. Вона скерувала це свідоцтво до Пенсійного фонду України (ПФУ), аби отримати успадковану пенсію у сумі понад 200 000 тисяч гривень, – отримала ж на 80 000 тисяч менше, та була дуже здивована, чому.\n«У ПФУ обґрунтували це дуже типово, – розповідає юристка Алла Щербина. – Послалися на те, що нараховані суми пенсії виплачуються за минулий час, але не більше ніж за три роки до дня звернення за отриманням пенсії. Ми подали позов до суду».\nРазом із клієнткою адвокати нашої організації пройшли першу інстанцію – суд став на бік позивачки. А суд другої інстанції затвердив рішення місцевого суду. Тож уже, здавалося, нічого не заважало отримати кошти – лишалося тільки приїхати та отримати кошти. Та тут нові перешкоди – в Україні запровадили карантин, тож в’їзд на підконтрольну уряду територію наразі неможливий. Щойно відкриються КПВВ, жінка зможе виїхати та отримати свої кошти.\nА поки ми бажаємо всім здоров’я, будьте обережні. Дбайте про себе та своїх близьких!