Будова синовіальних суглобів | Довідник лікарських препаратів Компендіум\nБудова синовіальних суглобів\nСУЧАСНА УЯВА ПРО БУДОВУ І ФУНКЦІЇ СИНОВІАЛЬНИХ СУГЛОБІВ\nСУЧАСНІ УЯВЛЕННЯ ПРО БУДОВУ І ФУНКЦІЇ СУГЛОБОВОГО ХРЯЩА\nСтруктура суглобового хряща людини\nБіохімічний склад хряща\nФункціональні властивості суглобового хряща\ncontent: "Глава 3. ";\nОА — захворювання синовіальних суглобів (диартрозів). Основні функції диартрозів — рухова (наприклад, переміщення складових суглобових елементів по певним осям) і опорна (навантаження при стоянні, ході, стрибку). Синовіальний суглоб складається з кісткових поверхонь, що зчленовуються, покритих хрящем, суглобової порожнини, що містить синовіальну рідину, і суглобової капсули. Непостійними анатомічними елементами диартрозу є зв’язки, розміщені зовні або рідше усередині зчленування, і хрящові меніски\nЗа формою зчленування кісткових поверхонь диартрози розподіляють на наступні види (Насонова В.А., Бунчук Н.В., 1997):\nПлоскі суглоби (наприклад деякі зап’ястні і передплеснові суглоби).\nШароподібні суглоби, у яких один суглобовий кінець має форму кулі або частини кулі, а інший являє собою увігнуту поверхню, яка конгруентна кулястому кінцю, що зчленовується; прикладом кулястого суглоба є плечовий суглоб, у якому можливий великий обсяг рухів усіх видів — згинання, розгинання, відведення і приведення, кругові рухи.\nЕліпсоїдні суглоби, у яких один з кінців, що зчленовується, має вигляд еліпса, а інший — конгруентної западини. У результаті такої анатомічної будови обсяг рухів у цих зчленуваннях обмежений порівняно з кулястими і в них неможливі, наприклад, кругові рухи; розрізняють прості еліпсоїдні суглоби і складні з декількома парами суглобових зчленувань (наприклад променезап’ястковий).\nБлокоподібні суглоби, у яких один суглобовий кінець являє собою за формою блок, що нагадує котушку, шпульку, а інший увігнутий суглобовий кінець охоплює частину блока і відповідає йому за формою; типовим блокоподібним суглобом є міжфаланговий суглоб кисті та стопи; рухи в таких зчленуваннях можуть відбуватися тільки в одній площині — згинання і розгинання; до блокоподібних суглобів належить і ліктьовий суглоб — він складається із трьох зчленувань — плечеліктьового, плечепроменевого та проксимального променеліктьового, в результаті чого в цьому складному зчленуванні можливі крім згинання і розгинання, супінація та пронація, тобто ротаційні рухи.\nОбертальні (колесоподібні) суглоби, прикладом яких є серединний атлантоосьовий суглоб, що складається з кільця, утвореного передньою дугою атланта і поперечною зв’язкою, та зубоподібного відростка II шийного хребця, що входить у кільце і є своєрідною віссю, навколо якої обертається кільце атланта; у ліктьовому суглобі променеліктьове зчленування також слід віднести до обертального типу суглобів, тому що голівка променевої кістки обертається у кільцевій зв’язці, яка охоплює голівку променя, що прикріплюється до ліктьової вирізки.\nСідлоподібні суглоби, прикладом яких є зап’ястково-п’ястковий суглоб великого пальця кисті; зчленовану поверхню у формі сідла має трапецієподібна кістка, а форму ввігнутого сідла — I п’ясткова кістка; така анатомічна будова дозволяє робити кругові рухи в сагітальній та фронтальній площинах, кругові рухи по осі в цьому суглобі неможливі.\nВиросткові суглоби, анатомічною особливістю яких є парні виростки — опуклі та увігнуті, у яких можливі співдружні рухи; прикладом виросткового суглоба може бути коліно, що складається з трьох компонентів, які утворюють єдину біомеханічну систему — пателофеморального та внутрішнього і зовнішнього тибіофеморального зчленувань; не зовсім удосконалена конгруентність відростків великої гомілкової кістки заповнюється зовнішнім та внутрішнім менісками; потужні бічні зв’язки перешкоджають бічним і гойдальним рухам гомілки навколо стегна, а також зберігають гомілку від підвивиху вперед та назад під час рухів суглоба; у цьому виростковому суглобі можливі згинання і розгинання, зовнішня та внутрішня ротація у напівзігнутому положенні суглоба; при згинально-розгинальних рухах відбувається обертання виростків стегна відносно виростків великої гомілкової кістки та одночасне їх ковзання за рахунок переміщення осей обертання; таким чином, колінний суглоб є багатовісьовим або поліцентричним, під час повного розгинання бічні зв’язки і сухожилля, вплетені в суглобову капсулу, максимально напружені, що створює умови для найбільшої стійкості та опороздатності суглоба у цьому положенні.\nСуглоб оточений фіброзною капсулою, що прикріплюється до кістки поблизу периферії суглобового хряща і переходить в окістя. Капсула синовіального суглоба складається з двох шарів: зовнішнього — фіброзного та внутрішнього — синовіального. Фіброзний шар складається зі щільної волокнистої тканини. У деяких місцях фіброзний шар капсули стоншується з утворенням заворотів або бурс, у інших місцях він потовщений, виконуючи функцію зв’язок суглоба. Товщина фіброзного шару капсули визначається функціональним навантаженням на суглоб.\nПотовщення капсули утворюють зв’язки, що складаються зі щільних паралельних пучків колагенових волокон, які служать для стабілізації і зміцнення суглоба та обмежують певні рухи. Серед особливостей капсули, крім виконання нею функції опори для синовіальної оболонки і з’єднання зі зв’язками, слід зазначити велику кількість нервових закінчень, що знаходяться в ній, на відміну від синовії, що має незначну кількість таких закінчень, і суглобового хряща, що не містить їх зовсім. Вважається, що разом з нервами м’язів нерви капсули беруть участь у контролі положення, а також реагують на больові подразнення (Вернон-Робертс В., 1990).\nСиновіальна оболонка — найменша за масою і об’ємом, але найбільш важлива складова частина синовіального суглоба, оскільки більша частина ревматичних хвороб має перебіг із запаленням синовіальної оболонки. Цей процес має загальну назву «синовіт». Синовіальна оболонка вистилає всі внутрішньосуглобові структури, крім суглобового хряща, її товщина становить 25–35 мкм. Гістологічно вона являє собою шар сполучної тканини, що складається з покривного, колагенового та еластичного шарів (Павлова В.Н., 1980). Синовіальна оболонка в нормі має певну кількість складок і пальцеподібних ворсин та формує тонкий синовіальний шар (який іноді називають покривним); до його складу входить шар покривних клітин, які утворюють вистилку поверхонь суглоба, що не зчленовуються, і субсиновіальний підтримувальний шар, що складається з фіброзно-жирової сполучної тканини різної товщини, яка з’єднується з капсулою. Синовіальний шар часто зливається з субсиновіальною тканиною шляхом плавного переходу від аваскулярного внутрішнього покриття, що містить безліч клітин, до васкуляризованої субсиновіальної сполучної тканини з меншою кількістю клітин, яка по мірі наближення до з’єднання з фіброзною капсулою стає все більш насиченою колагеновими волокнами. Із кровоносних судин субсиновіальної сполучної тканини в синовіальну рідину виходять клітини і поживні речовини завдяки відсутності морфологічного роз’єднання синовіального і субсиновіального шарів (відсутності базальної мембрани, наявності проміжків між покривними клітинами).\nСиновіальна оболонка в нормі вистелена 1–3 шарами синовіцитів — синовіальних клітин, розміщених у матриксі (основній речовині), багатому на мікрофібрили й агрегати протеогліканів. Синовіцити поділять на дві групи — типу А (макрофагоподібні) і типу В (фібробластоподібні). Синовіцити типу А мають нерівну клітинну поверхню з великою кількістю виростів, у них добре розвинений комплекс Гольджі, багато вакуолей і везикул, однак рибосомальна ендоплазматична мережа виражена слабко. Макрофагальні синовіцити також можуть містити велику кількість фагоцитованого матеріалу. У синовіцитів типу В поверхня відносно гладка, добре розвинена рибосомальна ендоплазматична мережа, вони містять лише незначну кількість вакуолей. Класичний розподіл синовіцитів на А-клітини, що виконують фагоцитуючу функцію, і В-клітини, основною функцією яких є вироблення компонентів синовіальної рідини, насамперед гіалуронової кислоти, не відображає всіх функцій синовіцитів. Так, були описані синовіцити типу С, які за своїми ультраструктурними ознаками займають проміжне положення між клітинами типу А і В. Крім того, встановлено, що макрофагоподібні клітини здатні синтезувати гіалуронову кислоту, а фібробластоподібні мають здатність до активного фагоцитозу (Вернон-Робертс Б., 1990).\nСуглобовий хрящ має унікальну структуру і складається переважно з позаклітинного матриксу (ПКМ), що синтезується хондроцитами (Poole A.R. et al., 2001). Нормальний суглобовий хрящ виконує дві основні функції: поглинання тиску шляхом деформації під час механічного навантаження і забезпечення гладкості суглобових поверхонь, що дозволяє максимально зменшити тертя при рухах у суглобі.\nНормальний суглобовий хрящ дорослого можна розподілити на кілька шарів, або зон (рис. 3.1): поверхнева або тангенціальна зона, перехідна зона, глибока або радіальна зона і кальцифікована зона. Шар між поверхневою та перехідною зоною і особливо між перехідною та глибокою зоною не має чітких границь. З’єднання між некальцифікованим і кальцифікованим суглобовим хрящем називається хвилястою границею — це лінія, що визначається при фарбуванні декальцифікованої тканини. Кальцифікована зона хряща становить відносно постійну пропорцію (6–8%) у загальній висоті зрізу хряща (Oegema T.R., Thompson R.C., 1992). Загальна товщина суглобового хряща, включаючи зону кальцифікованого хряща, варіює залежно від навантаження на певну ділянку суглобової поверхні і від виду суглоба. Переміжний гідростатичний тиск у субхондральній кістці відіграє важливу роль у підтримці нормальної структури хряща, уповільнюючи осифікацію.На відміну від багатьох інших тканин організму, у хрящовій тканині виявлений лише єдиний тип клітин — ходроцити (Archer C.W., Francis-West P., 2003), становлячи від 2–3% до 10% загальної маси тканини; у поверхневій (тангенціальній) зоні вони розміщені поздовжньо, а в глибокій (радіальній) — перпендикулярно до поверхні хряща; у перехідній зоні хондроцити формують групи по 2–4 клітини, що розсіяні по всьому матриксу. Залежно від зони суглобового хряща варіює щільність розміщення хондроцитів — найвища щільність клітин у поверхневій зоні, найнижча — у кальцифікованій (див. рис. 3.1). Крім того, щільність розподілу клітин варіює від суглоба до суглоба, вона обернено пропорційна товщині хряща і навантаженню, яке припадає на відповідну його ділянку.\nНайбільш поверхово розміщені хондроцити мають дископодібну форму і утворюють у тангенціальній зоні кілька шарів клітин, розміщених нижче вузької смужки матриксу; глибше розміщені клітини цієї зони мають тенденцію до більш нерівних контурів. У перехідній зоні хондроцити мають сферичну форму, іноді вони об’єднуються в невеликі групи, що розсіяні у матриксі. Хондроцити глибокої зони мають переважно еліпсоїдну форму, групуються в радіально розміщені ланцюжки з 2–6 клітин. У кальцифікованій зоні вони розподілені ще більш розріджено; деякі з них некротизовані, хоча більшість життєздатна. Клітини оточені некальцифікованим матриксом, міжклітинний простір — кальцифікований.\nРис. 3.1. Зони суглобового хряща. Схематичне зображення зрізу суглобового хряща медіального відділу великогомілкової кістки 66-річної жінки. Товщина хряща — 1,8 мм; I — тангенціальна зона, II — перехідна зона, III — радіальна зона, за нею йде хвиляста границя, що відокремлює некальцифікрований хрящ від кальцифікрованої зони (IV). Остеохондральне з’єднання (V) зв’язує субхондральную кістку (VI) з хрящем (за: Kuettner K.E., Thonar E.J.M.A., 1998)\nТаким чином, суглобовий хрящ людини складається з гідратованого ПКМ і занурених у нього клітин, які становлять 2–3% від загального об’єму тканини. Внаслідок того, що хрящова тканина не має кровоносних і лімфатичних судин, взаємодія між клітинами, постачання їх поживними речовинами, видалення продуктів обміну здійснюється шляхом дифузії через ПКМ. Незважаючи на те що метаболічно хондроцити дуже активні, в нормі у дорослих людей вони не поділяються. Хондроцити існують у безкисневому середовищі, вважають, що їх метаболізм здійснюється переважно анаеробним шляхом (Shapiro I.M. et al., 1991). У 2005 р. C. Ruiz-Romero та співавтори опублікували протеонемічну карту (proteomic reference map) людського хондроциту, що допомогла ідентифікувати 93% різноманітних внутрішньоклітинних білків хондроциту, серед яких 26% залучені в організацію клітини, 16% — у процес вироблення енергії, 14% — у білковий синтез, 12% — у клітинний метаболізм та 12% представлені білками клітинного стресу.\nКожний хондроцит розглядають як окрему метаболічну одиницю хряща, ізольовану від сусідніх клітин, але відповідальну за продукцію елементів ПКМ у безпосередній близькості від цієї клітини і підтримку його складу (Aydelotte M.B., Kuettner K.E., 1988).\nУ ПКМ виділяють три відділи (рис. 3.2), кожний з яких має унікальну морфологічну структуру (Hunziker E.B., 1992) і певний біохімічний склад (Mok S.S. et al., 1994; Hauselmann H.J. et al., 1996).\nРис. 3.2. Відділи ПКМ суглобового хряща. Тонкий шар перицелюлярного матриксу (1) і територіальний матрикс (2) навколо хондроциту (3) формує клітково-асоційований матрикс, метаболічно активний відділ ПКМ. Метаболічно інертний міжтериторіальний матрикс (4) становить >90% від загального об’єму ПКМ суглобового хряща людини (за: Kuettner K.E., Thonar E.J.M.A., 1998)\nПКМ, що безпосередньо прилягає до базальної мембрани хондроциту, називається перицелюлярним, або лакунарним, матриксом. Він характеризується високим вмістом агрегатів протеогліканів, пов’язаних із клітинною взаємодією гіалуронової кислоти із СD44-подібними рецепторами (Knudson C.B., Knudson W., 1993), і відносною відсутністю організованих фібрил колагенів. Безпосередньо з перицелюлярним матриксом стикається територіальний, або капсулярний, матрикс, який складається з мережі перехресних фібрилярних колагенів, що інкапсулює окремі клітини або (іноді) групи клітин, формуючи хондрон, та, ймовірно, забезпечує спеціальну механічну підтримку клітин (Kuettner K.E., Thonar E.J.M.A., 1998). Контакт хондроцитів з капсулярним матриксом здійснюється за допомогою численних цитоплазматичних відростків, багатих на мікрофіламенти, а також за допомогою специфічних матриксних молекул, таких як анкорин і СD44-подібні рецептори. Найбільший і найвіддаленіший від базальної мембрани хондроциту відділ ПКМ — міжтериторіальний матрикс, що містить найбільшу кількість колагенових фібрил і протеогліканів (Hunziker E.B., 1992).\nПоділ ПКМ на відділи більш чітко окреслений в суглобовому хрящі дорослої людини, ніж у незрілому суглобовому хрящі (Kuettner K.E., Thonar E.J.M.A., 1998). Відносний розмір кожного відділу варіює не тільки в різних суглобах, але навіть у межах того самого хряща. Кожний хондроцит виробляє оточуючий його матрикс. За даними досліджень (Hunziker E.B., 1992; Mok S.S. et al., 1994) хондроцити зрілої хрящової тканини здійснюють активний метаболічний контроль над своїми перицелюлярним і територіальним матриксами, менш активно вони контролюють міжтериторіальний матрикс, який може бути метаболічно інертним.\nЯк зазначено раніше, суглобовий хрящ головним чином складається з розповсюдженого ПКМ, синтезованого й регульованого хондроцитами. Тканьові макромолекули і їх концентрація змінюються протягом життя відповідно до мінливих функціональних потреб. Проте залишається невизначеним: клітини синтезують весь матрикс одночасно або в певні фази відповідно до фізіологічних потреб (Kuettner K.E., Thonar E.J.M.A., 1998). Концентрація макромолекул, метаболічна рівновага між ними, взаємовідношення та взаємодія визначають біохімічні властивості і, таким чином, функцію суглобового хряща у межах одного суглоба. Основним компонентом ПКМ суглобового хряща дорослої людини є вода (65–70% загальної маси), яка міцно зв’язана всередині нього завдяки особливим фізичним властивостям макромолекул хрящової тканини, що входять до складу колагенів, протеогліканів і неколагенових глікопротеїнів (Thonar E.J.M.A. et al., 1999).\nКолагенові волокна складаються з молекул фібрилярного білка колагену. У ссавців на частку колагену припадає четверта частина всіх білків організму. Колаген формує фібрилярні елементи (колагенові фібрили), що складаються зі структурних субодиниць, що називаються тропоколагеном. Молекула тропоколагену має три ланцюги, які утворюють потрійну спіраль. Така будова молекули тропоколагену, а також структура колагенового волокна, в якому ці молекули розміщуються паралельно у поздовжньому напрямку з постійним зміщенням приблизно на 1/4 довжини і забезпечують високу пружність і міцність тканинам, у яких вони знаходяться. На сьогодні відомі 10 генетично різних типів колагену, що відрізняються за хімічною структурою α-ланцюгів і/або їх набором у молекулі. Найбільш вивчені перші чотири типи колагену здатні формувати до 10 молекулярних ізоформ.\nКолагенові фібрили входять до складу позаклітинного простору більшості видів сполучної тканини, у тому числі й хрящової. Всередині нерозчинної тривимірної мережі з перехресних колагенових фібрил заплутані інші більш розчинні компоненти, такі як протеоглікани, глікопротеїни і тканиноспецифічні протеїни; іноді вони ковалентно пов’язані з колагеновими елементами.\nОрганізовані у фібрили колагенові молекули становлять близько 50% органічного сухого залишку хряща (10–20% нативного хряща) (Thonar E.J.M.A. et al., 1999). У зрілому хрящі біля 90% колагенів становлять колагени II типу, які виявляють лише у деяких тканинах (наприклад склоподібне тіло, ембріональна спинна струна). Колаген II типу належить до I класу колагенових молекул, які формують фібрили. Крім нього у зрілому суглобовому хрящі людини також знаходять колагени IX, XI типу і в невеликій кількості VI типу. Відносна кількість колагенових волокон IX типу в колагенових фібрилах знижується від 15% у хрящі плода до близько 1% у зрілому хрящі бика (Mayne R., 1989; Eyre D.R., 1991; 1992).\nМолекули колагену II типу складаються із трьох ідентичних поліпептидних α1(II)-ланцюгів, синтезованих і секретованих у вигляді проколагену-попередника. Як тільки готові молекули колагену вивільняються в позаклітинний простір, вони формують фібрили (Kuettner K.E., Thonar E.J.M.A., 1992). У зрілому суглобовому хрящі колаген II типу утворює фібрилярні аркади, у яких товщі молекули розміщені в глибоких шарах тканини, а тонші — горизонтально у поверхневих шарах (Schenk R.K. et al., 1986; Aydelotte М.B., Kuettner K.E., 1988).\nУ гені проколагену II типу виявлений екзон, що кодує багатий цистеїном N-термінальний пропептид. Цей екзон експресує не в зрілому хрящі, а на ранніх стадіях розвитку (прехондрогенез). Завдяки наявності цього екзону молекула проколагену II типу (тип IIА) довша колагену II типу (Ryan M.C., Sandell L.J., 1990). Імовірно, експресія цього типу проколагену пригнічує накопичення елементів у ПКМ суглобового хряща. Можливо, він відіграє певну роль у розвитку патології хряща (наприклад, неадекватна репаративна відповідь, утворення остеофітів та ін.) (Sundell L.J. et al., 1992).\nМережа із колагенових фібрил II типу забезпечує функцію опору розтягненню і необхідна для підтримки об’єму і форми тканини (Eyre D.R. et al., 1992; Hunziker E.B., 1992). Ця функція підсилюється ковалентними і поперечними зв’язками між молекулами колагену (Eyre D.R. et al., 1990). У ПКМ фермент лізилоксидаза утворює альдегід з гідроксилізину, який потім перетворюється в мультивалентну амінокислоту гідроксилізил-пірідінолін, що формує поперечні зв’язки між ланцюгами. З одного боку, концентрація цієї амінокислоти підвищується з віком, проте у зрілому хрящі вона практично не змінюється (Eyre D.R. et al., 1988). З іншого боку, у суглобовому хрящі виявляють підвищення з віком концентрації поперечних зв’язків різних типів, що утворюються без участі ферментів (Monnier V.M., Cerami А., 1981).\nБлизько 10% загальної кількості колагенів хрящової тканини становлять так звані мінорні колагени, які багато в чому зумовлюють унікальну функцію цієї тканини (Thonar E.J.M.A. et al., 1999). Колаген IX типу належить до III класу короткоспіральних молекул і до унікальної групи Facit-колагенів (Fibril-Associated Collagen with Interrupted Triple-helices — фібриласоційований колаген з перерваною потрійною спіраллю) (Olsen B.R., 1992). Він складається з трьох генетично різних ланцюгів. Один з них — α2-ланцюг глікозилюється одночасно з хондроїтину сульфатом, що робить цю молекулу одночасно протеогліканом. Між сегментами спіралі колагену IX типу і колагеном II типу виявляють як зрілі, так і незрілі гідроксипіридинові поперечні зв’язки (Eyre D.R. et al., 1987; van der Rest М., Mayne R., 1988). Колаген IХ також може функціонувати як міжмолекулярний-інтерфібрилярний конектор (або місток) між розміщеними поруч колагеновими фібрилами (Muller-Glauser W. et al., 1986; Wu J.J., Eyre D.R., 1989). Молекули колагену IХ утворюють поперечні зв’язки між собою, що збільшує механічну стабільність фібрилярної тривимірної мережі й захищає її від впливу ферментів. Вони також забезпечують опір деформації, обмежуючи набрякання протеогліканів, що перебувають усередині мережі. Крім аніонного CS-ланцюга, молекула колагену IХ містить катіонний домен, що передає фібрилі великий заряд і схильність до взаємодії з іншими матриксними макромолекулами (Vasios G. et al., 1988).\nКолаген ХI типу становить тільки 2–3% загальної маси колагенів. Він належить до I класу (що утворюють фібрили) колагенів і складається із трьох різних α-ланцюгів. Разом із колагенами II і IХ типів колаген ХI типу утворює гетеротипові фібрили суглобового хряща (Eyre D.R., 1991). Молекули колагену ХI типу виявлені всередині колагенових фібрил II типу за допомогою імуноелектромікроскопії. Можливо, вони організують молекули колагену II типу, контролюючи латеральний ріст фібрил і детермінуючи діаметр гетеротипової колагенової фібрили (Eikenberry E.F. et al., 1992). Крім того, колаген ХI бере участь у формуванні поперечних зв’язків, однак навіть у зрілому хрящі поперечні зв’язки залишаються у вигляді незрілих дивалентних кетоамінів (Eyre D.R. et al., 1992).\nНевелика кількість колагену VI типу, іншого представника III класу короткоспіральних молекул, виявлена в суглобовому хрящі (Eyre D.R., 1991; Thomas J.T. et al., 1994). Колаген VI типу утворює різні мікрофібрили і, можливо, концентрується в капсулярному матриксі хондрону (Poole C.A. et al., 1988).\nПротеоглікани — це білки, до яких ковалентно приєднаний принаймні один глікозаміноглікановий ланцюг. Протеоглікани належать до одних із найскладіших біологічних макромолекул. Найбільше поширення протеоглікани мають у ПКМ хряща. Заплутані всередині мережі з колагенових фібрил гідрофільні протеоглікани виконують свою основну функцію — надають хрящу здатності зворотно деформуватися (Kuettner K.E., Thonar E.J.M.A., 1998). Припускають, що протеоглікани здійснюють і ряд інших функцій, суть яких до кінця ще не відома (Wight T., Mecham R., 1987; Hardingham T.E. et al., 1992; Sandy J.D., 1992).\nАгрекан — основний протеоглікан суглобового хряща: він становить близько 90% загальної маси протеогліканів у тканині (Thonar E.J.M.A. et al., 1999). Його стрижневий білок масою 230 кД глікозильований безліччю ковалентно зв’язаних глікозаміногліканових ланцюгів, хондроїтину сульфату та кератану сульфату, а також N- і O-кінцевими олігосахаридами (Kiani C. et al., 2002) (рис. 3.3).\nРис. 3.3. Структура агрекану і молекулзв’язувальних білків. Три глобулярні домени (G1, G2, G3) в агрекані розділено двома сегментами (Е1 і Е2). Е1 несе на собі глікозаміноглікан хондроїтину сульфат, Е2 має два домени — той, що несе хондроїтину сульфати (*) і кератану сульфати (**) (за: Eyre D.R. et al., 1992, зі змінами)\nГлікозаміногліканові ланцюги суглобового хряща, які становлять близько 90% загальної маси макромолекул, — кератану сульфат (являє собою послідовність із сульфатованого дисахариду N-ацетилглюкозамінгалактоза із множинними сульфатованими ділянками та інших моносахаридних залишків, таких як сіалова кислота) і хондроїтину сульфат (являє собою послідовність із дисахариду N-ацетилгалактозамін-глюкуронової кислоти із сульфатним ефіром, приєднаним до кожного четвертого або шостого атому вуглецю N-ацетилгалактозаміну).\nСтрижневий білок агрекану містить три глобулярні (G1, G2, G3) і два міжглобулярні (Е1 і Е2) домени (див. рис. 3.3). N-кінцева ділянка містить G1— і G2-домени, розділені Е1-сегментом довжиною 21 нм. G3-домен, розміщений на С-кінцевій ділянці, відділений від G2 довшим (близько 260 нм) Е2-сегментом, який несе на собі >100 ланцюгів хондроїтину сульфатів, близько 15–25 ланцюгів кератану сульфатів, а також О-зв’язані олігосахариди. N-зв’язані олігосахариди виявляють головним чином у межах G1— і G2-доменів та Е1-сегмента, а також поблизу G3-регіона. Глікозаміноглікани групуються у двох регіонах: найбільш поширений (так званий регіон, багатий на хондроїтину сульфати) містить ланцюги хондроїтину сульфатів і близько 50% кератану сульфатних ланцюгів (Thonar E.J.M.A., Kuettner K.E., 1987). Регіон, багатий на кератану сульфати, локалізується на Е2-сегменті поблизу G2-домену й передує регіону, багатому на хондроїтину сульфати (Hardingham T.E. et al., 1992). Молекули агрекану також містять фосфатні ефіри, локалізовані насамперед на ксилозних залишках, які приєднують ланцюги хондроїтину сульфату до стрижневого білка; їх також виявляють на серинових залишках стрижневого білка (Thonar E.J.M.A. et al., 1999).\nС-термінальний сегмент G3-домену складається з трьох складових, що включають ділянку гомологічну до епідермального фактору росту (ЕФР), зона високогомологічна до лектину типу С (також називається вуглеводорозпізнавальна зона), зона гомологічна до комплементзв’язувального протеїну.\nВикористовуючи анти-ЕФР поліклональні антитіла, ЕФР-подібний епітоп був локалізований усередині пептиду з масою 68 кД в агрекані суглобового хряща людини. При цьому він може складатися з ЕФР-1; -2 або обох одиниць (Fulop C. et al., 1993). Однак його функції вимагають уточнення (Kuettner К.E., Thonar E.J.M.A., 1998). Цей субдомен також виявлений у структурі молекул адгезії, що контролюють міграцію лімфоцитів (Hardingham T.E. et al., 1992). Складові зони гомологічної до лектину С, здатні зв’язуватися з фруктозою, манозою, а також тенасцином С (Halberg D.F., 1988), сульфітованими гліколіпідами (Miura R et al., 1999), та фібуліном-1 (Aspberg A. et al., 1999) та -2 (Olin A.I. et al., 2001).\nЛише близько третини молекул агрекану, ізольованих зі зрілого суглобового хряща людини, містять інтактний G3-домен; імовірно, це пов’язано з тим, що у ПКМ молекули агрекану можуть бути зменшені в розмірах ферментним шляхом. Подальша доля і функція відщеплених фрагментів невідомі (Kuettner K.E., Thonar E.J.M.A., 1998).\nГоловним функціональним сегментом молекули агрекану є Е2-сегмент, що несе глікозаміноглікан. Ділянка, багата на кератану сульфати, містить амінокислоти пролін, серин і треонін. Більшість залишків серину і треоніну О-глікозильовані N-ацетилгалактозаміновими залишками, вони запускають синтез деяких олігосахаридів, які вбудовуються в ланцюг кератану сульфатів, тим самим подовжуючи їх. Інша частина Е2-сегмента містить більше 100 послідовностей серин — гліцин, у яких серин забезпечує прикріплення до ксилозильних залишків на початку ланцюгів хондроїтину сульфатів. Зазвичай і хондроїтин-6-сульфат, і хондроїтин-4-сульфат існують одночасно в межах однієї й тієї ж молекули протеоглікану, їх співвідношення варіює залежно від локалізації хрящової тканини і віку людини (Thonar E.J.M.A. et al., 1999, Roughley P. et al., 2006).\nСтруктура молекул агрекану в матриксі суглобового хряща людини зазнає ряду змін у процесі дозрівання і старіння (Roughley Р.J., Mort J.S., 1986; Thonar E.J.M.A. et al., 1986; Thonar E.J.M.A., Kuettner К.E., 1987; Bayliss M.T., 1990). Зміни, пов’язані зі старінням, включають зменшення гідродинамічного розміру в результаті зміни середньої довжини ланцюгів хондроїтину сульфатів, збільшення кількості й довжини ланцюгів кератану сульфатів (Thonar E.J.M.A., Kuettner K.E., 1987). Молекули агрекану також зазнають ряду змін під дією протеолітичних ферментів (наприклад агреканази і стромілезину) на стрижневий білок (Plass A.H.K., Sandy J.D., 1995). Це призводить до прогресуючого зменшення середньої довжини стрижневого білка молекул агрекану.\nМолекули агрекану синтезуються хондроцитами і секретуються у ПКМ, де вони формують агрегати, стабілізовані молекулами зв’язувальних білків. Ця агрегація містить у собі високоспецифічні нековалентні й кооперативні взаємодії між ниткою глюкуронової кислоти та майже 200 молекулами агреканів і зв’язувальних білків. Глюкуронова кислота — несульфатований лінійний глікозаміноглікан з великою молекулярною масою, що складається з безлічі послідовно зв’язаних молекул N-ацетилглюкозаміну і глюкуронової кислоти (Knudson C.B., Knudson W., 1993). Гіалуронова кислота розміщується переважно позаклітинно, перицелюлярно, але може локалізуватися й у внутрішньоклітинному просторі (Hascall V.C. et al., 2004). Роль гіалуронової кислоти полягає у створенні певних в’язкоеластичних властивостей деяких рідинних сполучних тканин, зокрема синовіальної рідини та скловидного тіла, вона регулює ступінь тканинної гідратації та транспорт води у тканинах. Крім того, встановлена здатність гіалуронової кислоти брати участь у мітозі, міграції клітин (Turley E.A. et al., 2002), запаленні (Hascall V.C. et al., 2004), розвитку пухлин (Turley E.A. et al., 2002) та їх метастазуванні (Toole B.P. et al., 2002). У хрящі гіалуронова кислота функціонує у супрамолекулярній сукупності з протеогліканами та стрижневим білком у структурі агрегатів (Pooley A.R. et al., 2001). Спарені петлі G1-домену агрекану (див. рис. 3.3) зворотно взаємодіють із п’ятьма послідовно розміщеними дисахаридами гіалуронової кислоти. Зв’язувальний білок, який містить аналогічні (високогомологічні) спарені петлі (Neame P.J. et al., 1987), взаємодіє з G1-доменом і молекулою гіалуронової кислоти та стабілізує структуру агрегату. Комплекс G1-домену — гіалуронова кислота — зв’язувальний білок формує високостабільну взаємодію, яка захищає G1-домен і зв’язувальний білок від дії протеолітичних ферментів. Ідентифіковано дві молекули зв’язувального білка з молекулярною масою 40–50 кД; вони відрізняються одна від одної ступенем глікозилювання. Тільки одна молекула зв’язувального білка є у місці зв’язку гіалуронова кислота — агрекан. Третя, дрібніша, молекула зв’язувального білка утворюється з великих шляхом протеолітичного відщеплення (Roughley P.J. et al., 1992).\nБлизько 200 молекул агрекану можуть зв’язуватися з однією молекулою гіалуронової кислоти з утворенням агрегату довжиною 8 мкм. В клітинноасоційованому матриксі, що складається з перицелюлярного і територіального відділів, агрегати зберігають свій зв’язок із клітинами шляхом зв’язування (через нитку гіалуронової кислоти) з CD44-подібними рецепторами на клітинній мембрані (Knudson C.B., Knudson W., 1993).\nУтворення агрегатів у ПКМ — процес складний. Знову синтезовані молекули агрекану не відразу виявляють здатність зв’язуватися з гіалуроновою кислотою (Sandy J.D., Plass A.H.K., 1989). Це може служити регуляторним механізмом, що дозволяє знову синтезованим молекулам досягти міжтериторіальної зони матриксу перед тим, як вони будуть імобілізовані у великі агрегати (Mok S.S. et al., 1994). Кількість знову синтезованих молекул агрекану і зв’язувальних білків, здатних утворювати агрегати шляхом взаємодії з гіалуроновою кислотою, значно зменшується з віком (Bayliss М.T., 1992). Крім того, з віком значно зменшуються розміри агрегатів, виділені із суглобового хряща людини. Це частково пов’язано із зменшенням середньої довжини молекул гіалуронової кислоти і молекул агрекану.\nВстановлено два види агрегатів у суглобовому хрящі (Manicourt D.H. et al., 1988). Середній розмір агрегатів першого виду — 60 S, агрегатів другого виду (швидко осаджувальні суперагрегати) — 120 S. Останній містить велику кількість молекул зв’язувального білка (Manicourt D.H. et al., 1988; Pita J.C. et al., 1992). Наявність цих суперагрегатів, можливо, відіграє велику роль у функціонуванні тканини; під час відновлення тканини після імобілізації кінцівки у середніх шарах суглобового хряща виявляють вищі їх концентрації, у суглобі, ураженому ОА, на ранніх стадіях захворювання їх розміри значно зменшуються (Pita J.C. et al., 1992).\nОкрім колагену та протеогліканів, хрящ складається зі значної кількості позаклітинних білків, які мають численні функції, підтримуючи структуру матриксу, зокрема механічні властивості тканини, беруть участь у ізоляції факторів росту та протеїназ у окремих ділянках матриксу, а також відіграють важливу роль у взаємодії з клітинами, регулюючи таким чином їх активність. Функція деяких білків уже відома, але водночас у більшості випадків окремі функціональні властивості більшості білків мають бути уточнені.\nБіглікан і декорин — молекули, що несуть дерматан сульфати, мають молекулярну масу близько 100 і 70 кД відповідно; маса їх стрижневого білка — близько 30 кД (Fisher L.W. et al., 1989). Молекули декорину та біглікану синтезуються у вигляді попередників (пропептидів з кінцевими амінокислотними залишками), частина якого може бути відокремлена у ході внутрішньоклітинного синтезу (Oldberg et al., 1996) або позаклітинно (Roughley et al., 1996).\nУ суглобовому хрящі людини молекула біглікану містить два ланцюги дерматан сульфату, в той час як декорин, який частіше виявляють, — тільки одну. Ці молекули становлять лише невелику частину протеогліканів у суглобовому хрящі, хоча їх може бути так само багато, як і великих агрегованих протеогліканів. Дрібні протеоглікани взаємодіють з іншими макромолекулами у ПКМ, включаючи колагенові фібрили, фібронектин, фактори росту та ін. (Kuettner K.E., Thonar E.J.M.A., 1998). Декорин спочатку локалізується на поверхні колагенових фібрил і пригнічує колагеновий фібрилогенез (Vogel K.G. et al., 1984; Scott J.E., 1990). Стрижневий протеїн міцно зв’язується з клітиннозв’язувальним доменом фібронектину, тим самим, імовірно, перешкоджаючи зв’язуванню останнього з рецепторами клітинної поверхні (інтегринами). У зв’язку з тим що і декорин, і біглікан зв’язуються з фібронектином і стримують адгезію та міграцію клітин, а також утворення тромбів, вони здатні пригнічувати процеси тканинної репарації (Rosenberg L., 1992). На користь значення декорину у фібрилогенезі колагену свідчать результати спостереження за тваринами з порушення синтезу молекули декорину, у яких розвивається витонченість (тендітність) шкірних покривів. Зазначене зниження опору на розтягнення може бути пояснене порушенням формування волокон колагену у шкірі. Крім того, незалежно від взаємодії з ТФР-β, декорин здатен пригнічувати клітинну проліферацію, впливаючи безпосередньо шляхом сигнальної трансдукції, викликаючи активацію інгібіторів циклінзалежної кінази (De Luca A. et al., 1996).\nУ свою чергу у мишей з дефіцитом біглікану (Young M.E. et al., 2002) відзначається зменшення кісткової маси, що посилюється з віком, а також порушення здатності до утворення кістки. Причиною цього може бути зниження здатності до утворення клітин строми (клітин-попередників кістки), що також характеризуються зниженням відповіді на вплив факторів росту, зниженням синтезу колагену та зростанням апоптозу.\nФібромодулін суглобового хряща — це протеоглікан з молекулярною масою 50–65 кД, асоційований з колагеновими фібрилами (Olberg A. et al., 1989). Його стрижневий протеїн, гомологічний стрижневим протеїнам декорину й біглікану, містить велику кількість залишків сульфату тирозину (Onnerfjord P. et al. 2004). Ця глікозильована форма фібромодуліну (раніше її називали матричний протеїн 59 кД) може брати участь у регуляції утворення і підтримці структури колагенових фібрил (Plass A.H.K. et al., 1992). Фібромодулін і декорин розміщуються на поверхні колагенових фібрил. Таким чином, як вказувалося раніше, збільшенню фібрили в діаметрі повинно передувати селективне видалення цих протеогліканів (а також молекул колагену IX типу) (Kuettner K.E., Thonar E.J.M.A., 1998).\nОстеоадгерин (Wendel M. et al., 1998) складається з восьми залишків тирозину сульфату і характеризується іншим принципом групування порівняно з фібромодуліном (Onnerfjord P. et al. 2004). Небагато відомо про цей протеїн, який є більш типовим для кісткової тканини, але при цьому також може продукуватися й гіпертрофованими хондроцитами. Остеоадгерин здатен зв’язувати клітини через їх α2β3-інтегрини (Wendel M. et al. 1998), але деталі взаємодії до цього часу невідомі.\nОсобливістю структури хондроадгерину (Neame P.J. et al,, 1994) є формування подвійної дисульфідної петлі на С-кінці молекули, крім того унікальність цього білка полягає у відсутності його посттрансляційної модифікації (Larsson T. et al., 1991). Хондроадгерин здатен зв’язуватися з інтегринами α2β1, але при цьому не взаємодіє з жодним іншим колагензв’язувальним інтегрином (Camper L. et al., 1997). Цікавим є також той факт, що хондроадгерин може зв’язуватися з фібрилформуючим колагеном І та ІІ типу (Mansson B. et al., 2001). Імовірно, хондроадгерин може зв’язувати клітини з колагеном оточуючого матриксу. Але на сьогодні маловідомо про точні функції цього протеїну у хрящі, так само як і не встановлено значення його взаємодій з інтегринами. Відомо, що хондроадгерин є досить чітко локалізований у хрящі. Так, білок виявляється переважно у пластинках росту та у прегіпертрофічній ділянці (Shen Z. et al., 1998).\nСуглобовий хрящ містить у ПКМ ряд білків, які не належать ні до протеогліканів, ні до колагенів (рис. 3.4). Вони взаємодіють з іншими макромолекулами з утворенням мережі, в яку включена більшість молекул ПКМ (Heingard D., Oldberg A., 1989; Heingard D. et al., 1995).\nАнкорин — білок з масою 34 кД, локалізується на поверхні хондроцитів і в клітинній мембрані, опосередковує взаємодію між клітиною і матриксом. У зв’язку з його високою афінністю до колагену II типу він може виступати в якості механорецептора, що передає сигнал про змінений тиск на фібрилу хондроциту (von der Mark K. et al., 1986).\nРис. 3.4. Деякі макромолекули ПКМ суглобового хряща і їх можливі взаємодії. Колаген XI типу локалізований усередині волокон колагену ІІ типу, останні несуть на собі прикріплені молекули колагену ІХ типу. Декорин і фібромодулін можуть зв’язуватися з колагеновими фібрилами, можливо, за допомогою взаємодії їх негативно заряджених глікозаміногліканів з катіонними сегментами колагену ІХ типу. Протеоглікановий агрегат, що складається з агрекану зв’язувального білка і гіалуронової кислоти, пов’язаний із клітинною мембраною шляхом взаємодії гіалуронової кислоти і поверхневого рецептора клітини (за: Heingard D., Oldberg A., 1989, зі змінами)\nТенасцин С є членом родини тенасцинів, до складу якої входить чотири представники (С, R, W, X) (Chiquet-Ehrismann R., Tucker R.P., 2004), що характеризуються різною тканинною поширеністю. Тенасцин С є однією з цих молекул, яка достовірно присутня у хрящі у період росту та при різноманітних патологічних станах (Salter D.M., 1993; Mackie E.J., Ramsey S. et al., 1996). Білок також продукується фібробластами, включаючи ті, що входять до складу строми пухлин, клітини гладких м’язів та нервової системи (Chiquet-Ehrismann R., Tucker R.P., 2004). Однією із функцій тенасцину є регуляція клітинного стану. Так, він здатен зв’язуватися з фібронектином, блокуючи його взаємодію з синдеканом (Chiquet-Ehrismann R., Tucker R.P., 2004), що є важливим у процесі клітинної міграції. Роль тенасцину при патології хряща підтверджується зростанням його продукції у хрящі хворих на ОА (Salter D.M., 1993).\nФібриліни. Вивченню фібрилінів приділяється велика увага, частково внаслідок того, що серія мутацій, що виникають у різних частинах молекули, призводить до розвитку чисельних фенотипів, наприклад синдрому Марфана (Robison P.N. et al., 2006). Наразі відомо три варіанти фібрилінів, кожен з яких характеризується доволі великою структурою. Так, фібрилін-1 складається майже з 1100 амінокислотних залишків.\nФібриліни — білки, які здатні до формування мікрофібрил (Kielty C.M. et al., 2005) та виявляються у надмірній кількості у ділянках, де тканина піддається механічному стресу (Kielty C.M. et al.,2002).Чітка молекулярна організація цих волокон залишається невідомою, проте без сумніву вона є надзвичайно важливою. Відомо, що міжмолекулярні з’єднання утворюються за допомогою трансглутамінази і мають важливе значення для підтримки стабільності волокна. Одними з молекул, що здатні взаємодіяти з фібриліновими волокнами, є мікрофібриласоційований глікопротеїн-1 та -2 (Penner A.S. et al., 2002; Kielty C.M. et al., 2005). Крім того, мікрофібриласоційований глікопротеїн-1 здатен взаємодіяти також з α3-ланцюгом колагену IV типу, опосередковуючи утворення сітки матриксу (Cain S.A. et al., 2006). Фібрилін може з’єднуватися з гепарином, ця взаємодія може сприяти їх зв’язку з протеогліканами клітинної мембрани, зокрема синдеканом та глипіканом. На ранніх стадіях ембріогенезу фібрилін експресується у кінцівках, але не в самому хрящі, а переважно у перихондріумі. На більш пізніх стадіях та протягом періоду росту організму фібрилін утворює сітку фібрил у матриксі хряща. Пізніше зазначені фібрили реорганізуються з утворенням грубіших волокон у матриксі, що оточує хондроцити (Keene D.R. et al., 1997).\nФібронектин — компонент більшості хрящових тканин, незначною мірою відрізняється від фібронектину плазми крові (Kuettner K.E., Thonar Е.J.M.A., 1998). Припускають, що фібронектин сприяє інтеграції матриксу шляхом взаємодії із клітинними мембранами та іншими складовими матриксу, такими як колаген II типу і тромбоспондин (Heingard D. et al., 1995). Фрагменти фібронектину негативно впливають на метаболізм хондроцитів — пригнічують синтез агрекану, стимулюють катаболічні процеси. Встановлено, що синтез та концентрація фібронектину суттєво зростає у хрящі при ОА (Lorenzo P., et al., 2004). Зазначений факт хоч і є порівняно ранньою подією при ОА, але при цьому цей стан зберігається протягом усього процесу розвитку хвороби. Крім того, у суглобовій рідині хворих на ОА виявлена висока концентрація фрагментів фібронектину, таким чином, вони можуть брати участь у патогенезі захворювання і на пізніх стадіях (Homandberg G.A. et al., 1992). Імовірно, такі ефекти мають і фрагменти інших матричних молекул, які зв’язуються з рецепторами хондроцитів (Poole A.R., 1995).\nТромбосподини — це білки, побудовані з певної кількості однакових структурних одиниць, що наділені чисельними функціями. Складаються зазначені білки з трьох (тромбосподин-1 або -2) або п’яти (тромбосподин-3; -4 або 5) ідентичних частин.\nОлігомерний матричний протеїн хряща — член суперродини тромбоспондинів, зокрема тромбосподину-5 (Adams J.C., Lawler J., 2004; Hankenson K.D. et al., 2005), являє собою пентамер з п’ятьма ідентичними субодиницями з молекулярною масою близько 83 кД. У хрящі ідентифіковано переважно тромбосподин-1; -3 або 5/олігомерний матричний протеїн хряща, причому останній є домінуючим (Lorenzo P. et al., 2004). Тромбосподини виявляють у великій кількості в суглобовому хрящі, особливо у шарі проліферуючих клітин у тканині, що росте. Тому, можливо, олігомерний матричний протеїн хряща бере участь у регуляції росту клітин (Heingard D. et al., 1995). У значно нижчій концентрації їх виявляють у ПКМ зрілого суглобового хряща (Heingard D. et al., 1995). Олігомерний матричний протеїн хряща здатен зв’язувати молекули колагену І та ІІ типу, сприяючи більш швидкому та посиленому фібрилогенезу колагену. При цьому молекула олігомерного матричного протеїну хряща є одночасно зв’язаною з декількома молекулами колагену, розміщуючи їх дуже близько та сприяючи їх з’єднанню при формуванні фібрил (Rosenberg K. et al., 1998). Олігомерний матричний протеїн хряща може також взаємодіяти з колагеном ІХ типу, а також фібронектином (Di Cesare P.E. et al., 2002). Але до цього часу невідомо чи виникає останній взаємозв’язок in vivo та чи впливає це на окремі функції фібронектину, такі як взаємодія з клітинною мембраною.\nСинтез та надмірна кількість олігомерного матричного протеїну хряща у матриксі суттєво зростає на ранніх стадіях ОА (Lorenzo P. et al., 2004), навіть на дуже ранніх та доклінічних його стадіях. Розподіл білка у нормальному хрящі дорослого змінюється від міжтериторіального матриксу у напрямку до перицелюлярного матриксу залежно від супутньої деградації та нових відкладень у різних ділянках.\nМатриліни — це родина білків, представлена у різноманітних тканинах у вигляді чотирьох одиниць (від 1 до 4) (Deak F. et al., 1999), які є продуктами різних генів і представляють собою мультимерні білки, що складаються з трьох або чотирьох ланцюгів. У хрящі представлений переважно матрилін-1 та -3 (Segat D. et al., 2000). При цьому, якщо матрилін-3 присутній у більшості хрящів, матрилін-1 має більш обмежену поширеність. Зокрема він присутній у тканинах молодого організму, що росте, і в надлишку виявляється у хрящах трахеї. Водночас матрилін-1 не виявляють ані у суглобовому хрящі, ані у структурах міжхребцевого диску (Paulsson M. et al., 1984). У випадку мутацій у генах, що кодують синтез матрилінів, у пацієнтів розвивається множинна епіфізарна дисплазія з аномаліями росту скелета (Cotterill S.L. et al., 2005). У свою чергу при імунізації матриліном-1 мишей чи щурів з певною генетичною схильністю розвивалося тяжке захворювання органів дихання в результаті вираженої аутоімунної та запальної реакції у трахеї (Hansson A-S. et al., 1999). У тварин також виявляють ураження інших тканин, де був виявлений зазначений білок, наприклад носової перетинки. Проте ураження суглобів не відзначали.\nCLIP (cartilage intermediate layer protein) — білок проміжного шару хряща, вперше був ідентифікований як компонент суглобового хряща, рівень якого зростає на ранніх стадіях ОА (Lorenzo P. et al., 2004). Було встановлено, що цей білок локалізується переважно у міжтериторіальному матриксі всередині суглобового хряща дорослої людини. На сьогодні досить мало відомо про роль СLIP, але вже встановлено, що його кількість значно зростає при ОА і може служити антигеном при захворюваннях суглобів (Yao Z. et al., 2004). Також існує припущення, що CLIP може бути регулятором активності ІФР у клітинах (Johnson K. et al., 2003).\nДо матричних протеїнів також належать:\nосновний матричний протеїн (36 кД), що має високу афінність до хондроцитів, може опосередковувати взаємодію клітин у ПКМ, наприклад під час ремоделювання тканини;\nGP-39 (39 кД) експресується у поверхневому шарі суглобового хряща і у синовіальній мембрані (його функції невідомі) (Heingard D. et al., 1995);\n21 кД-протеїн синтезується гіпертрофованими хондроцитами, взаємодіє з колагеном Х типу, може функціонувати у зоні хвилястої границі (Heingard D. et al., 1995).\nКрім того, хондроцити експресують неглікозильовані форми малих неагрегованих протеогліканів на певних стадіях розвитку хряща та у патологічних умовах, проте їх специфічна функція на сьогодні не вивчається.\nМолекули агрекану передають здатність суглобовому хрящу переносити оборотну деформацію (Maroudas A. et al., 1992). Вони демонструють специфічні взаємодії всередині позаклітинного простору й, безсумнівно, відіграють важливу роль в організації, структурі та функції ПКМ. У хрящовій тканині молекули агрекану досягають концентрації 100 мг/мл (Thonar E.J.M.A. et al., 1999). У хрящі молекули агрекану стиснуті до 20% об’єму, який вони займають у розчині. Тривимірна мережа, утворена фібрилами колагену, надає тканині властиву їй форму й запобігає збільшенню об’єму протеогліканів. Усередині колагенової мережі нерухливі протеоглікани несуть великий негативний електричний заряд (містять велику кількість аніонних груп), який дозволяє взаємодіяти з рухливими катіонними групами інтерстиціальної рідини (Kuettner K.E., Thonar E.J.M.A., 1998). Взаємодіючи з водою, протеоглікани забезпечують так званий тиск набрякання, якому протидіє колагенова мережа (Maroudas A., 1975).\nНаявність води у ПКМ є дуже важливим моментом. Вода визначає об’єм тканини; пов’язана із протеогліканами вона забезпечує опір стисненню. Крім того, вода забезпечує транспорт молекул і дифузію у ПКМ. Висока щільність негативного заряду на великих протеогліканах, фіксованих у тканині, створює ефект виключеного об’єму (Kuettner K.E., Thonar E.J.M.A., 1998). Розмір пор усередині концентрованого розчину протеогліканів настільки малий, що дифузія великих глобулярних білків у тканину різко обмежена (Urban J.P.G., 1990). ПКМ відштовхує дрібні негативно заряджені (наприклад іони хлору) і великі (такі як альбумін та імуноглобуліни) білки. Розмір комірок усередині щільної мережі з колагенових фібрил і протеогліканів можна порівняти лише з розмірами деяких неорганічних молекул (наприклад натрію й калію, але не кальцію).\nУ ПКМ певна кількість води присутня в колагенових фібрилах. Фізико-хімічні й біомеханічні властивості хряща визначає екстрафібрилярний простір (Maroudas A. et al., 1992). Вміст води у внутрішньофібрилярному просторі залежить від концентрації протеогліканів в екстрафібрилярному просторі і підвищується при зниженні концентрації останніх.\nФіксований негативний заряд на протеогліканах визначає іонний склад позаклітинного середовища, що містить вільні катіони у високій концентрації і вільні аніони у низькій концентрації (Urban J.P.G., 1990). Унаслідок підвищення концентрації молекул агрекану від поверхневої до глибокої зони хряща змінюється іонне середовище тканини. Концентрація неорганічних іонів у ПКМ створює високий осмотичний тиск.\nВластивості хряща як матеріалу залежать від взаємодії колагенових фібрил, протеогліканів і рідкої фази тканини. Структурні й композиційні зміни, пов’язані з невідповідністю між процесами синтезу і катаболізму, деградацією макромолекул і фізичною травмою, значно впливають на матеріальні властивості хряща та змінюють його функцію. У зв’язку зі зміною концентрації, розподілу і макромолекулярної організації колагенів і протеогліканів залежно від глибини зони хряща, варіюють біомеханічні властивості кожної зони. Наприклад, поверхнева зона з її високою концентрацією колагену, тангенціально розміщеними фібрилами, відносно низькою концентрацією протеогліканів має найбільш виражені властивості протидії розтягненню, розподіляючи навантаження рівномірно по всій поверхні тканини (Kuettner K.E., Thonar E.J.M.A., 1998). У перехідній і глибокій зонах висока концентрація протеогліканів надає тканині властивість переносити компресійне навантаження. На рівні хвилястої границі матеріальні властивості хряща різко змінюються від м’якої некальцифікованої зони до більш твердого мінералізованого хряща (Donohue J.M. et al., 1983). У ділянці хвилястої границі міцність тканини забезпечується колагеновою мережею. Колагенові фібрили не перетинають оточуючих відділів хряща; у ділянці кістково-хрящового з’єднання міцність тканини забезпечується особливими контурами границі між зонами некальцифікованого і кальцифікованого хряща у вигляді нерегулярних пальцеподібних виростів, які замикають два шари і перешкоджають їх поділу. Кальцифікований хрящ менш щільний, ніж субхондральна кістка, таким чином, він виконує функцію проміжного шару, який пом’якшує компресійне навантаження на хрящ і передає її субхондральній кістці (Radin E.L. et al., 1984).\nПід час навантаження відбувається складний розподіл трьох сил — розтягання, зрушення і стиснення. Суглобний матрикс деформується за рахунок вигнання води (а також продуктів метаболізму клітин) із зони навантаження, підвищується концентрація іонів в інтерстиціальній рідині (рис. 3.5) (Urban J.P.G., 1994). Рух води прямо залежить від тривалості й сили прикладеного навантаження і затримується негативним зарядом протеогліканів (Torzilli P.A., 1988; Maroudas A., Grushko G., 1990). Під час деформації тканини протеоглікани більш щільно притискуються один до одного, тим самим ефективно підвищуючи щільність негативного заряду, а міжмолекулярні, відштовхуючи негативний заряд сили, у свою чергу підвищують опір тканини подальшій деформації. Врешті деформація досягає рівноваги, у якій зовнішні сили навантаження врівноважені внутрішніми силами опору — тиском набрякання (взаємодія протеогліканів з іонами) і механічним стресом (взаємодія протеогліканів і колагенів). Коли навантаження усунуте, хрящова тканина набуває своєї вихідної форми шляхом всмоктування води разом з поживними речовинами. Вихідна (до навантаження) форма тканини досягається тоді, коли тиск набрякання протеогліканів урівноважується опором колагенової мережі їх поширенню.\nРис. 3.5. Потік води в суглобовому хрящі під дією навантаження і без нього (за: Kuettner K.E., Thonar E.J.M.A., 1998)\nБез навантаження більша частина води в тканині пов’язана з протеогліканами. Під дією навантаження вода рухається в бік навантаження (вбік синовіальної порожнини), захоплюючи із собою продукти клітинного метаболізму. (Невелика кількість води спрямовується вниз і в сторони — у зони, багаті на протеоглікани). Як тільки навантаження усунуте, вода повертається із синовіальної порожнини, приносячи з собою поживні речовини для клітин. При ОА концентрація протеогліканів знижена, тому при навантаженні потік води спрямовується не тільки у вертикальному напрямку в синовіальну порожнину, але й в інших напрямках, що зменшує забезпечення клітин поживними речовинами (Kuettner K.E., Thonar E.J.M.A., 1998).\nБіомеханічні властивості суглобового хряща ґрунтуються на структурній цілісності тканини — колагеново-протеоглікановій композиції як твердої фази і води та розчинених у ній іонах як рідкої фази (Myers Е.R. et al., 1984). Поза навантаженням гідростатичний тиск суглобового хряща становить близько 1–2 атм. Цей гідростатичний тиск може підвищуватися in vivo до 100–200 атм./мс під час стояння та до 40–50 атм. під час ходьби. Дослідження in vitro показали, що гідростатичний тиск 50–150 атм. (фізіологічний) протягом короткого проміжку часу зумовлює помірний ріст хрящового анаболізму, протягом 2 год — призводить до втрати хрящем рідини, але не викликає будь-яких інших змін (Sah R.L. et al., 1992). Залишається невирішеним питання, наскільки швидко хондроцити реагують in vivo на такого роду навантаження.\nІндуковане зменшення гідратації з наступним підвищенням концентрації протеогліканів призводить до притягання позитивно заряджених іонів, таких як Н+ і Na+ (Urban J., Hall A., 1992). Це призводить до зміни загального іонного складу та рН ПКМ і хондроцитів. Тривале навантаження індукує зниження рН і одночасне зниження синтезу протеогліканів хондроцитами. Можливо, вплив позаклітинного іонного середовища на синтетичні процеси також частково пов’язаний з його впливом на склад ПКМ. Знову синтезовані молекули агрекану в слабкокислому середовищі пізніше, ніж у нормальних умовах, дозрівають в агреговані форми (Plaas A.H.K., Sandy J.D., 1986). Імовірно, зниження рН навколо хондроцитів (наприклад під час навантаження) дозволяє більшій кількості знову синтезованих молекул агрекану досягти міжтериторіального матриксу (Mok S.S. et al., 1994).\nІмобілізація або невелике навантаження призводить до помітного зниження синтетичних процесів у хрящовій тканині та вмісту протеогліканів, тоді як збільшення динамічного навантаження зумовлює помірне підвищення синтезу та вмісту протеогліканів (Palmoski M.J., Brandt K.D., 1981). Напружені тренування (20 км/день протягом 15 тиж) у собак викликали зміни вмісту протеогліканів, зокрема різке зниження їх концентрації в поверхневій зоні (Helminen H.J. et al., 1992). Відбулося деяке оборотне розм’якшення хряща й ремоделювання субхондральної кістки. Більше статичне навантаження, проте, викликало ушкодження хряща й наступну дегенерацію. Крім того, втрата агрекану ПКМ ініціює аномальні зміни, характерні для ОА (Helminen H.J. et al., 1992). Втрата агрекану призводить до притягання води і набрякання невеликої кількості протеогліканів, що залишилася. Це розчинення агрекану сприяє зниженню щільності локального фіксованого заряду і в результаті призводить до зміни осмолярності.


На сьогодні нардепа Табалова «люблять» лише 7,5 % кіровоградців | Перша електронна газета\nНа сьогодні нардепа Табалова «люблять» лише 7,5 % кіровоградців\n01.11.2013 20:19 Новини, Політика\nПід час соціологічного опитування лише 7,5 відсотка респондентів позитивно оцінили парламентську діяльність народного депутата Андрія Табалова.\nПро це на сьогоднішній прес-конференції повідомив завідувач Центрально-української соціологічної лабораторії Едуард Клюєнко, передає кореспондент Першої електронної.\n«28 жовтня минув рік після виборів. Ось тому ми й поставили людям запитання про Табалова. Попросили нейтрально оцінити його роботу: поставити оцінку за п’ятибальною шкалою за його роботу в якості народного депутата. І бачимо, що десь приблизно 7,5 відсотка поставили йому гарні оцінки – четвірки й п’ятірки, натомість, майже 34 відсотки поставили одиниці й двійки. Більше половини опитаних взагалі нічого не знають про його діяльність», – сказав Єдуард Клюєнко.\nОднак, вважає Едуард Клюєнко, ще нічого не втрачено. Минув лише рік депутатства, і в Андрія Табалова є час надолужити втрачене.\nОпитування «Громадська думка міста Кіровограда: проблеми міста та електоральні настрої» проводилося з 19 по 25 жовтня. Відповідь надали 400 респондентів, що, за словами Едуарда Клюєнка, є мінімальною кількістю. Тож похибка при такому методі може становити до 5%.


У літній період в Україні зафіксовано 14 спалахів кишкових інфекцій (03/07/2013 07:27)\n“Якщо проаналізувати ситуацію по всім спалахам гострих кишкових інфекцій, які сталися цього року, то основна їх причина — елементарні порушення санітарного законодавства. Це переважно порушення вимог до організації харчування в колективах, а якщо говорити про інфекції в побутових умовах, то їх причинами зазвичай є побутова недбалість”, - зазначив Олександр Кравчук. За його словами, щоб не захворіти на кишкові інфекції, перш за все не слід готувати страви заздалегідь і зберігати їх у неправильних умовах.\nПерший заступник Головного державного санітарного лікаря України також повідомив, що згідно з інформацією Міністерства охорони здоров'я Російської Федерації, в цій країні зараз спостерігається захворювання на ентеровірусні інфекції, які також належать до кишкової групи, але в процесі перебігу хвороби можуть виникати серозні менінгіти, які вражають центральну нервову систему.\n“Чим ця інфекція є небезпечною? Зазвичай, вона протікає в легкій формі, але інколи спостерігаються бактеріальні враження головного або спинного мозку, і такі випадки можуть закінчуватися смертю пацієнта”, - сказав Олександр Кравчук.\nЗокрема, в Ростовській області від ентеровірусної інфекції вже постраждали 189 дітей. На сьогодні в лікувальних закладах області перебуває ще 31 дитина. У іншого сусіда України — Липецької області — з червня зареєстровано 254 випадки ентеровірусних інфекцій, при чому діагноз серозний менінгіт підтверджено у 89 осіб. На лікуванні знаходяться 52 особи, з них 35 — діти. “В Україні теж є поодинокі випадки інфекцій, але до спалахів справа поки що не доходить. І ми будемо намагатися, щоб такого не сталося”, - сказав Олександр Кравчук.\nНагадаємо, що ентеровірусні інфекції — досить підступна група захворювань, оскільки у багатьох випадках людина може бути носієм інфекції, тобто може заразити інших, але сама не відчуватиме симптомів хвороби. Наразі налічується близько 70 видів її збудників. Шляхи передачі — через немиті руки, через забруднену їжу або воду. Крім того, ця інфекція може передаватися повітряно-крапельним шляхом. Хвороба або протікає у легкій формі, або переходить в стадію розвитку серозного менінгіту. За словами Олександра Кравчука, головні симптоми серозного менінгіту: висока температура, виражений головний біль, блювотний рефлекс, який не пов'язаний з прийомом їжі, біль у спині, подразнення носоглотки, гіпертонус м'язів потилиці (людина не може нахилити голову і притиснути підборіддя до грудей). “Я навмисне так докладно описав симптоми хвороби, щоб хворі з такими проявами негайно звернулись до лікаря. На ці ж симптоми орієнтовані також і лікарі, тому всі хворі проходять поглиблене лабораторне дослідження. Якщо дослідження виявить наявність збудника, фахівці санітарно-епідеміологічної служби починають заходи щодо знезараження вогнища інфекції”, - сказав Олександр Кравчук.\nЗа його словами, спочатку відбувається ізоляція хворого, тому що він є основним джерелом інфекції. Усіх пацієнтів госпіталізують до інфекційного відділення. Далі проходить дезінфекція: оскільки вірус дуже чутливий до дії антисептиків, достатньо навіть якісного вологого прибирання, аби припинити розповсюдження ентеровірусної інфекції.\nЩе одна підступність цього вірусу полягає в тому, що він достатньо добре зберігається і накопичується в об'єктах довкілля — наприклад, у воді чи стічних водах. Тому найголовніший засіб безпеки — миття рук. Також слід використовувати для пиття лише якісну воду, уникати контакту під час великих скупчень людей. Після злив варто уникати купання в водоймах, оскільки з дощовою водою до річок та озер зазвичай потрапляє велика кількість збудників небезпечних хвороб. У 90% випадків санепідслужби фіксують погіршення епідеміологічних проб води у водоймищах. Зокрема, зараз в Одесі заборонено купання на всіх міських пляжах.\nВідповідаючи на запитання журналістів, Олександр Кравчук нагадав про небезпеку вуличних фаст-фудів та купівлю продуктів у місцях, які для цього не призначені. Через спеку вживання таких продуктів може бути небезпечним, оскільки у більшості випадків страви зберігаються у неправильних умовах. Перший заступник Головного державного санітарного лікаря України зауважив, що мова йде про приватних підприємців, які ведуть господарську діяльність за спрощеними умовами, тож, згідно з українським законодавством, Державна санітарно-епідеміологічна служба України не має права перевіряти таких підприємців у плановому порядку. “Якщо там щось виникне, лише тоді ми маємо право провести своє розслідування”, - Олександр Кравчук.


Натовп дітей пограбував магазин в центрі Києва: фото - ЗНАЙ ЮА\nБезжальний натовп дітей розгромив магазин в самому серці Києва: фото\n50-70 чоловік прибігли з боку метро "Арсенальна"\nВ українській столиці стався жахливий інцидент. Тепер погромами і пограбуваннями займаються не дорослі бородаті головорізи, а страждаючі від байдикування підлітки.\nТак, на вулиці Грушевського група підлітків розгромила продуктовий магазин. Про це стало відомо завдяки повідомленню журналістки Ангеліни Бакалинської в Facebook.\n"50-70 чоловік прибігли з боку метро "Арсенальна" і пограбували натовпом магазин навпроти входу до Маріїнки", - написала Ангеліна Бакалінська.\nДіти "вилітали з магазину з пляшками, жуйками", а на частині товару були протиугонні магніти. Деякі товари вони розкидали по вулиці. Стало відомо, що діти були у віці від 10 до 16 років. На місце інциденту приїхала машина охоронної фірми, а патрульної поліції не було. Між тим діти втекли в бік метро "Арсенальна".\nНагадаємо, раніше повідомлялося, що в Сполучених Штатах Америки тривають жорстокі сутички між представниками реп-культури. Цього разу в результаті нападу загинув відомий репер Hollywood Play. За інформацією видання New York Post, яке посилається на поліцію, стало відомо, що кривавий інцидент стався у Нью-Йорку, коли 35-річний Френк Снайдер стояв біля нічного клубу.\nВідомо, що Hollywood Play отримав кулю в шию і ноги. Невідомі відкрили стрілянину з автомобіля, що проїжджав повз. Бригада швидкої допомоги доставила музиканта в лікарню, однак від отриманих поранень хіп-хоп виконавець загинув.\nВарто нагадати, що в неділю, 7 жовтня, серед білого дня в центрі Одеси відбулася стрілянина. За інформацією прес-служби поліції області, в результаті інциденту на одній із вулиць міста є поранений чоловік. Так, за даними прес-служби поліції Одеської області, повідомлення про стрілянину в центрі міста надійшло правоохоронцям близько першої години дня в неділю, 7 жовтня.\nЗа попередньою інформацією, невідомі особи зробили в бік перехожого постріл з пістолета марки "Флобер". Чоловік отримав поранення і був госпіталізований.\nНагадаємо, невідомий відкрив стрілянину в центрі столиці.\nЯк повідомляв Знай.uа неадекватні відвідувачі перетворили київське кафе на полігон, є постраждалі.\nЗнай.uа писав, пси Авакова на прикладі показали, що таке реформа поліції.\nТеги: підлітки напад магазини


Як я виростила сина егоїстом, а дочка - жертвою\n> Як бути, якщо ви доростили дітей до 12 і 7 років і раптом зрозуміли, що весь цей час виховували їх неправильно? Навчили маніпулювати замість того, щоб дотримуватися меж особи. І син, схоже, росте нелюдським егоїстом, а дочка - жертвою. Про те, як автору книги "Мама в глухому куті" вдалося змінити стосунки з дітьми, ми розповіли минулого разу. Сьогодні - про результати цих змін.\nНаведу кілька діалогів з дітьми. Слухаючи їх, мені часом хотілося, як Шурику з "Кавказької полонянки", сказати: "Говоріть повільніше, я записую!", настільки це було цікаво.\nТурботлива дочка та егоїст син?\n"Мамо, я не хочу, щоб вона мені дарувала ці подарунки!", "Мамо, я не хочу, щоб вона мене захищала! Я сам можу! "," Нехай вона до мене не лізе! ".\nСпочатку в цих словах сина я чула тільки егоїзм, нездатність оцінити турботу сестри, байдужість до неї, в цілому відсутність у нього емпатії. Але в якийсь момент зрозуміла, що намагаюся втиснути дитину в рамки схеми, яка їй абсолютно не підходить - ні за віком, ні по суті.\nМої діти ще маленькі, вони - брат з сестрою, а не якісь примудрені віком подружжя, ніжно піклуються один про одного. Їхня справа - грати, об 'єднуватися проти мене, коли цього вимагають обставини, здавати один одного, волати і так далі. Саме це означає "бути дітьми".\nСин не потребує того, щоб сестра його захищала, він цілком може впоратися сам. Не можна його змушувати відчувати почуття подяки за допомогу в тих випадках, коли він її не просив. Взагалі треба його залишити в спокої, він нічого не винен ні мені, ні сестрі, він має право на свої почуття по відношенню до неї.\nГоловне - треба йому забезпечити окрему кімнату, де він матиме можливість відчути свої територіальні кордони. Ось це було головною проблемою, це треба було вирішувати якомога швидше, а не карати його за невідповідність моїм схемам.\nА що ж дочка?\n"Матуся, а чому він такий? Я йому ластик (цукерку, іграшку) подарувала, а він мені сказав, що йому все це не потрібно, він не просив! Чому він так зі мною? Я його завжди захищаю, коли його лають, а він! "-" Доченька, моя мила! Яке в тебе ніжне, чуйне сердечко! Як я тебе розумію! Як тобі неприємно зараз! "\nСпочатку я саме так бачила цю ситуацію: дочка - добра, чуйна, а син - нічого не цінує, не здатний на подяку оболтус. Але, почувши сина, я побачила ситуацію інакше. Підтримуючи дочку в її непрошеній турботі, я ростила жертву, яка, ставши дорослою, своєю "жертовною", а по суті тиранічною турботою буде душити тих, хто удостоївся цієї честі, а потім скаржитися, що її не оцінили.\nЯ ростила жінку, яка буде не здатна поважати межі іншої людини, яка буде "краще знати", що тому треба. А якщо людина зможе відбити натиск, вона буде відчувати себе незрозумілою і відкинутою в найкращих прагненнях.\nОтже, дубль два: "Матуся, ну чому він такий? Чому він не оцінив, не прийняв, чому прогнав мене? "-" Доченька, він має на це право! Він не хоче, щоб ти про нього піклувалася, не-хо-чет. Розумієш? Оставь его и занимайся своими делами ".\nКоли мама почувається жертвою\nЩе з дитячих висловлювань, які повернули мою голову на місце.\nСин: "Мамо, ти помітила, що я останній рік перестав просити у тебе подарунки? Я не прошу брати мене в театри, на концерти? Це тому, що я шкодую тебе. Я розумію, як тобі важко заробляти гроші, і не хочу тебе ще більше навантажувати ".\nЯ: "Синку, який же ти у мене незвичайний, турботливий, як же мені зараз це приємно чути!" Очманіти, правда? Сама розчулилася до сліз від умилення і гордості за себе. Якого ж сина я собі виховала, як же він піклується про мене, який він вже дорослий і якою ж надійною опорою буде в старості!\nТак, ось в тому-то все і справа, що занадто дорослий, не за віком. Ненормально дитині так говорити. Ненормально йому так "сердобольно" піклуватися про матір, фактично брати на себе роль її чоловіка. А дочці ненормально бути не сестрою братові, а фактично його матір 'ю. А реальна мама тут - бідна, нещасна істота, яку її малолітнім дітям треба оберігати.\nБезумовно, це відбувалося тільки з моєї подачі, коли я, відчуваючи себе жертвою, закатованою власними дітьми, постійно, хоч і не прямо, транслювала: "Як же важко бути мамою!", тим самим маніпулюючи ними, бажаючи домогтися жалю і поблажливості.\nОсь так ми і завалюємо дітей валізами зі своїми тарганами.\nДіти вчаться маніпулювати... у батьків\nСитуації, в яких я і діти використовували різні прийоми маніпуляції, можна перераховувати нескінченно, я думаю, вони відомі всім батькам. Зрозуміло, що однією з найважливіших причин, через які діти вдаються до маніпуляції, є недоотримання ними нашої уваги і любові, але тим не менш навіть це не означає, що нам треба здаватися під їх напором.\nКрики, примхи, поза агресора, поза жертви - все це було в нашому арсеналі, і практично все це вони "відкеркалили" від мене.\nСин, не перевіривши, наскільки гарячий суп, вистачає повну ложку, обпікається і на чому світло варто кляне мене - дуже сильно погріла.\nДочка розсипала гречану кашу з тарілки на підлогу і каже мені: "Не треба було мене гречкою годувати!". Ось це - одне з моїх коханих! Прокидана гречана каша - це, звичайно, дурниця, але потім така людина, яка звикла звинувачувати інших, ставши дорослим, не зможе взяти відповідальність і за своє життя. Так і буде в усьому звинувачувати батьків і "травматичні" ситуації дитинства, так і залишиться на все життя маленькою дитиною.\nДля рівноваги треба навести приклад моїх маніпуляцій. "Хто тут розклав іграшки на килимі? Я спіткнулася і мало не впала! "," Ай, як боляче! Хто тут так поставив каструлі (хоча, здається, це саме я, поспішаючи, і ставила їх сюди), що вони всі вивалюються з шафи?! ". Але ніхто, крім мене, не винен, я і тільки я відповідаю за все, що зі мною відбувається.\nЯ стала відстежувати подібні ситуації і свою реакцію. Я перестала волати в пошуку винного, і через деякий час, образно кажучи, в мене перестала летіти гречана каша і тарілки з гарячим борщем.\nА ще через деякий час син сказав мені: "Мамо, ти вигадала ці правила (малася на увазі наша система зі смайликами), тому що любиш нас, правда? Адже вони нас оберігають? "\nА семирічна дочка мене запитала: "Мамо, а як тобі вдалося стати такою спокійною? Я теж так хочу. Я щодня не витримую і підвищую на тебе голос, а потім мені так сумно ".\nВона помітила і те, що я перестала ображатися, тобто маніпулювати. Ось так це працює. Ви просто перестаєте брати участь у маніпуляціях, нічому не повчаючи оточуючих, і поступово ситуація навколо вас вибудовується сама собою. Моя дочка помітила зміни в мені і почала задаватися питаннями. Це говорило про те, що зміни в нашому маленькому мирці почали відбуватися дуже глибокі.\nЯ так на тебе злюся, що стукнула б\nЩе одна ситуація. Вона виникла, коли я стала здатна бачити те, що відбувається під іншим кутом.\nВихідний день, субота. Я оголошую дітям, що сьогодні одна поїду в гості до подруги, яка живе за містом. Раніше я завжди брала їх з собою, а цього разу вирішила поїхати одна. Дочка після важкої паузи роняє неймовірне: "Я зараз так на тебе злюся, що стукнула б!".\nЯкби я почула ці слова від неї на півроку раніше, то вони б неймовірно мене поранили. Як же так! Дочка, яку я люблю, для якої так багато роблю, хоче мене вдарити?! Ці слова лягли б ще однією важкою гирею на чашу мого почуття провини.\nТа яка ж я мати, якщо замість того, щоб проводити вихідні з дітьми, кудись збираюся втекти! Адже вони і так мало бачать мене в будні дні, так хоч вихідні треба присвятити ім.Я стала б продумувати варіанти, як взяти їх з собою незважаючи на те, що моя подруга аж ніяк не горіла бажанням їх бачити.\nАле півроку тому і моя дочка не вимовила б таке, тому що я не була здатна прийняти її негативних почуттів, особливо таких різких. А зараз вона дозволила собі говорити про те, що по-справжньому відчуває.\nЦе перше, про що я подумала, почувши її слова. І вони мене... порадували! Я зрозуміла, який серйозний крок вперед до здорових відносин ми зробили. У відповідь я погладила її по голові і сказала: "Я розумію".\nСин сказав: "А мама взагалі не зобов 'язана брати нас із собою..." Я знову випробувала шок. Цей взагалі заїхав до такого "степу", що важко собі уявити. І схоже, каже щиро. Він дійсно навчився визнавати право іншої людини - навіть мами - на власне життя.\nЦього вечора до мого повернення з гостей він напік млинців, заварив чай і заснув у кріслі. З неймовірною ніжністю я злегка розбудила цього велетня і допомогла перебратися в ліжко.\nПочніть змінюватися - і ваші діти теж зміняться\nЩе один приклад змін, що відбулися в моєму синові. Одного разу по дорозі на тренування він виявив, що забув спортивну форму, подзвонив мені і сказав, що повертається додому за формою, і попросив попередити тренера, що запізниться хвилин на двадцять.\nУ той час він ходив на індивідуальні лікувальні заняття, пропускати які було небажано, тому я, перебуваючи на роботі, викликала йому таксі. Вдома лежали гроші на продукти, ними можна було скористатися.\nЯке ж було моє здивування, коли, повернувшись з роботи, я виявила, що гроші лежать недоторканими. Син, який прийшов з тренування, пояснив мені, що на таксі витратив свої кишенькові гроші, видані йому на цей тиждень, оскільки вважає себе відповідальним за свій промах. Цей вчинок тринадцятирічного підлітка вразив мене своєю дорослістю.\nНу, а тепер моє кохане. Дочка:\n- Мамо, ти найкраща на світі!\n- А чому? (Чекаю у відповідь щось типу: тому що ти піклуєшся, робиш багато подарунків, влаштовуєш розваги тощо)\n- Тому, що ти вмієш визнавати свої помилки і виправляти їх.\nВона сказала це в той момент, коли наше "життєве будівництво" було в розпалі. Ми з дітьми цеглинку за цеглинкою зводили новий будинок, де будуть визначені реальні межі кожного з нас. Тоді я почала працювати над цією книгою. Цікаво, що саме в цей час перед моєю родиною постало питання зміни житлових умов. Встав наче ззовні, але я розуміла, що він виріс зсередини нашої ситуації.


Як побудувати ламану дах своїми руками | Потрiбна допомога? Є-help!\nЯк побудувати ламану дах своїми руками\nОсобливості конструкції ламаної покрівлі\nПравила монтажу односхилим ламаного даху\nЛамана чотирьохскатний дах своїми руками\nВ даний час мансарда стала не тільки предметом розкоші, але і необхідністю власників заміських котеджів збільшити корисну житлову площу житла. Однак, для того, щоб спроектувати таку додаткову кімнату, необхідна спеціальна конструкція покрівлі. Таким чином, на сьогоднішній день можна все частіше побачити будинки з ламаним дахом.\nЛамана дах своїми руками – це модно і стильно. Такий дах є прикрасою будинку, вона може значно змінити зовнішній вигляд всього будинку – надати споруді старовинний або своременной стиль. Особливе значення при зведенні даху відводиться покрівельного матеріалу. Від нього у великій мірі залежать надійність, довговічність, і, звичайно ж, зовнішній вигляд будинку.\nФахівці рекомендують підбирати, безумовно, легкі матеріали і конструкції для мансарди. Адже необхідно максимально полегшити їхній підйом на верхній поверх, тим більше, сам вага конструкції повинен бути найменшим, з урахуванням того навантаження, яка буде на вже існуючому приміщенні.\nЗруб з ламаним дахом\nНайбільш популярні дерев'яні зруби з такою конструкцією покрівлі. Варто відзначити, що вона розділена на дві візуально помітні частини:\nверхня, полога частина;\nнижня, більш крута частина.\nТака структура дозволяє збільшити об'єм мансарди, що, природно, зробить проживання в ній ще більш комфортним. Останнім часом все більше власників заміських котеджів замислюються, як побудувати ламану дах, так як, використовуючи її, можна збільшити корисну площу.\nСправа в тому, що така конструкція дозволяє обладнати приміщення додатковою кімнатою відпочинку, розділивши при цьому робочу частину будівлі, де відбувається весь банний процес, і область для культурно-масових заходів. Крім того, така ламана дах в лазні дозволить її господареві обзавестися додатковим місцем для ведення переговорів, якщо того вимагає рід занять власника.\nСеред безлічі видів ламаних дахів, найбільш популярною і поширеною є односхила. Це найпростіша конструкція, яка використовується при будівництві приватних будинків. Перш, ніж почати її монтаж, необхідно досконально прорахувати всі основні параметри споруди.\nЦей пункт найбільш важливий, якщо ви вирішили, що будуватися буде ламана дах своїми руками. Рекомендується здійснювати всі підрахунки несучої здатності покрівлі, вдавшись до послуг фахівця.\nМайбутня лазня з ламаною покрівлею\nПісля того, як всі математичні параметри прораховані, і у вас на руках вже є план покрівлі, можна приступати до вибору матеріалу для кроквяної системи. При цьому особлива увага приділяється вологості будівельного матеріалу. Якщо ви неправильно підберете його, то це буде чревато деформацією даху в майбутньому.\nПеред монтажними роботами дуже важливо обробити дерев'яні елементи конструкції спеціальними захисними засобами. Також не варто забувати про ретельний утепленні покрівлі, а також системам водовідводів і гідроізоляції. В общем-то, навіть реконструкція дачного будинку з ламаним дахом – цілком здійсненне завдання, коли знаєш тонкощі її монтажу.\nПроцес зведення ламаного даху (мансардної) складніше в порівнянні із звичайною двосхилим, хоча ламана конфігурація дозволяє значно змінювати дизайн внутрішнього планування приміщень.\nКонструкція ламаної чотирьохскатним даху наступна: стійки і крокви майбутніх мансардних стін обрізаються під невеликим кутом в тих місцях, де йде перелом скатів – це необхідно для стикового з'єднання. Для зчеплення вузлів кроквяної системи такого даху застосовують фанерні «косинки», їх товщина не повинна бути більше 2 см.\nЗбирати необхідні рами кроквяної системи можна на землі, а потім всі елементи конструкції підняти на дах і змонтувати.\nДля будинків більшого розміру використовується трохи інша кроквяна конструкція. Її монтаж також здійснюється частинами. Для цього потрібно заготівля нижніх кроквяних конструкцій, готують її за заздалегідь передбаченому шаблоном. У подальшому до торцевих частин крокв кріплять прогони, їх треба попередньо огранувати.\nКроквяна система під ламану дах\nДля спорудження бокових сторін мансарди своїми руками використовують обрізну дошку розміром 2,5 х10 (15) см. Вони підійдуть і для монтажу верхівки. Деталі виготовляються шаблонними, потім кріпляться встик, для посилення використовують стійки, прибиті до кроквяної конструкції.\nМонтується така ламана дах досить просто: спочатку здійснюється установка всіх без винятку бічних секцій з тимчасовими кріпленнями, потім піднімаються бічні рами, а от наявний верх несучої конструкції фіксується осьовим брусом – прогоном. Для міцності конструкції даху можна встановити вертикальні стійки, для цієї мети підійдуть фанерні листи. Після установки конструкції крокв можна почати внутрішню обшивку.\nЛамана дах своїми руками – це чудовий варіант додаткової житлової кімнати або ж затишного кабінету, тренажерного залу замість стандартного горищного приміщення. Навіщо залишати горищний простір під непотріб і непотрібні речі, коли можна використовувати його з користю. Дах такого виду – це можливість перетворити верхнє приміщення за всіма правилами власного смаку.\nЗміст: Дерев'яні будинки: переваги і недоліки Створення проекту майбутнього дерев'яного будинку Монтаж і обробка Підіб'ємо підсумки Вдома у великому місті - це, по більшій частині, ...\nЗміст: Підготовчі роботи Закладання фундаменту Зведення барбекю У заміському будинку обладнання літньої кухні стало невід'ємною частиною, а приготування продуктів на відкритому повітрі користується величезною ...\nПочинаємо ремонт маленької ванної кімнати. Ванна кімната - це місце, де можна розслабитися, позбутися накопиченої втоми, освіжитися перед ...\n← Укладання м’якої плитки самостійно\nСлабка залежність коефіцієнта теплообміну →


Ключ до прозріння | ПРО100ЗІР профилактика и лечение глаз, улучшение зрения\nЧи не тому ми погано бачимо, бо просто не хочемо чогось помічати? Автор бестселера 2000-х років «Досвід дурня, або Ключ до прозріння» і популярної системи відновлення зору Мірзакарім Норбеков впевнений в точності цієї гіпотези. У чому суть його теорії та чи можна повернути стовідсотковий зір, просто змінивши світогляд?\nАвтор резонансної теорії самовідновлення людини Мірзакарім Норбеков вважає, що в основі причин втрати зору лежить прагнення втекти від себе, обдурити себе, не бачити, не помічати явних проблем. Гострота зору залежить від того, чи хочемо ми жити в злагоді з внутрішнім та зовнішнім світом, висловлюючись образно, чи можемо ми побачити зірки в брудній калюжі. Якщо людина не помічає позитиву в навколишньому світі, акцентуючись на негативній інформації і дратуючись з цього приводу, очі починають боліти, червоніти, сльозитися, знижується гострота зору.\nСистема Норбекова – це робота з настроєм: радість, відкритість, посмішка, робота з внутрішніми резервами та пряма спина (зі станом хребта пов’язане здоров’я всього організму). Важлива також і віра в результат: «Я пильний. У мене прекрасний зір».\nПринцип – перелаштувати свідомість на позитивне сприйняття світу і себе, помічати хороше, ігнорувати погане і відмовитися від «милиць для очей» – лінз та окулярів. Секрет простий: ти позитивний, ти налаштувався, ти хочеш це побачити – ти побачиш. Зрозуміло, що для того аби чітке зображення світу було не секундним осяянням, а постійним станом, необхідні постійні тренування. Вони містять в собі зарядку для хребта, очищення організму, тренування емоцій і щоденні регулярні вправи для очей. Від елементарного – з відміткою на вікні та почерговим фокусуванням погляду «відмітка – даль» до роботи зі спеціальними таблицями. Поліпшити та прискорити процес можна за допомогою зволожуючих крапель для очей, що знімають навантаження, напругу, що усувають почервоніння і втому, підвищують природні механізми зволоження очей. Правильно підібрані вітаміни для очей теж допоможуть оптимізувати результат. Оптимальний вітамінний препарат для здоров’я очей містить в складі активні компоненти лютеїн і зеаксантин, цинк, селен, мідь, марганець, вітаміни Е, С, В2, ніацин, фолієву кислоту, вітамін В6 і В12. Система Норбекова – це альтернативний шлях відновлення і зміцнення зору: хтось йде до кінця і досягає результату, хтось сходить з дистанції. Головні принципи – регулярність і віра в успіх.\nПопередняPrevious post:Дитина та зірНаступнаNext post:Гра кольору Клода Моне


Показано 916 по 930 з 1026 (Всього сторінок 69)\nВеликий альбом успіхів . Книга 1\nВеликий віммельбух. НА БУДІВНИЦТВІ\nВчимося думати Улюблена книжка ребусів і завдань 5+\nГоловоломки .Корівка 500 наліпок\nДо школи залюбки. Пізнаю світ природи. 5-й рік життя. Робочий зошит.


Екскурсія на кінний завод + Буцький каньйон Тур Украина Уикенд Осень 2021 Сентябрь\nЛистопад, 2021 6.11\n7:30 збір групи і виїзд зі станції метро “Іподром”.\nПереїзд на приватну ферму “Бабін кози”, де займаються розведенням кіз молочної зааненської породи. Тут ви побачите великих кіз, малих і зовсім маленьких, які тільки народилися. Кізок вирощують в чистоті, їх можна погладити, погодувати сіном і поспостерігати, як вони самі вирушають на доїння. Якщо захочете, зможете спробувати свіженького, тільки видоєного козячого молочка.\nДегустація сиру молодих сортів, сорту Шевре, боулінг. Якщо захочете, зможете придбати смаколики і відвезти додому.\nПісля обіду ви відвідаєте Жашківський кінний завод. Тут вирощуються і тренуються коні різних порід: Весфальская, Голштинська, Ольденбурзька, Ганноверська, Бельгійська теплокровних, Рейнська, Голландська теплокровних, Французька сель. Ви побачите сучасні стайні і спортивний манеж, дізнаєтеся багато цікавого про розведення і тренінгу коней елітних порід.\nВільний час. 3 квітня та 8 травня на території комплексу будуть проходити змагання з конкуру!\nЗавершує наш тур – Буцький каньйон! Екскурсія в одне з найкрасивіших природних місць в Україні. Ви побачите мальовниче награможденіе скель, химерний дерев’яний міст, руїни першої в Україні гідроелектростанції. У селі Буки каньйон – найпопулярніша визначна пам’ятка. Тут відпочивають місцеві і туристи, проводять фотосесії молодята, знімають кліпи, в вируючих потоках купаються діти і дорослі, а на отвестних скелях тренуються скелелази. Екскурсія в Буцький каньйон буде проходити в форматі прогулянки, у вас буде вільний час для фотографій і споглядання природою.\nВартість з людини 720 грн\nВартість з людини 1070 грн\nЕкскурсія на козячу ферму + дегустація сирів з вином (комфорт-ціна)\nЕкскурсія в кінно-спортивному комплексі (комфорт-ціна)\nКомплексний обід (комфорт-ціна)\nЕкскурсія на козячу ферму + дегустація сирів з вином (Дорослі – 150 грн, діти – 100 грн.)\nЕкскурсія в кінно-спортивному комплексі (50 грн)\nКомплексний обід (150 грн)


7 березня - 7 Травня 2014 - Міський методичний кабінет\nП`ятниця, 25.09.2020, 04:56\nГоловна » 2014 » Травень » 7 » 7 березня\nПерший тиждень березня ознаменовано урочистостями до 200-річчя від дня народження Тараса Шевченка.\n1 березня у приміщенні Ніжинського будинку для дітей та юнацтва відбувся міський етап фестивалю-конкурсу дитячої та юнацької творчості «Іду з дитинства до Тараса», участь у якому взяли 18 загальноосвітніх навчальних закладів та НБДЮ.\n«Гран-прі» - Калюжна Аліна, учениця гімназії №3, художній керівник Світлана Костенко;\nІ місце – тріо ЗОШ І-ІІІ ст. № 17, художній керівник Литвин О.Д.;\nІІ місце – ансамбль «Вербиченька» ЗОШ І-ІІІ ст. № 9, художній керівник Євтух Л.В.;\n- Прокопенко Ольга, учениця ЗОШ І-ІІІ ст. №14, художній керівник Туркеня І.М.;\nІІІ місце – Шиптенко Лада, учениця ЗОШ І-ІІ ст. №8, художній керівник Бойко А.М.;\n- Аверянова Анастасія, учениця ЗОШ І-ІІІ ст. №10, художній керівник Харченко Л.В.;\n«Гран-прі» – Момот Анастасія, вихованка НБДЮ, керівник Наконечна І.В.;\nІ місце – Міненко Вікторія, учениця ЗОШ І-ІІІ ст. № 9, керівник Іващенко Н.І.;\nІІ місце – Богдан Віра, учениця ЗОШ І-ІІІ ст. № 13, керівник Красновид Л.Ф.;\n- Колектив учнів ЗОШ І-ІІІ ст. №1, керівники Саєнко Я.В., Чепела О.М.;\nІІІ місце - Галазда Марія, учениця ЗОШ І-ІІ ст. № 8, керівник Ухо І.С.;\n- Федченко Руслана, учениця ЗОШ І-ІІІ ст. № 5, керівник Бакута О.М.\n4 березня у Ніжинській гімназії №16 відбулося свято з нагоди відзначення 200-річчя з дня народження Тараса Шевченка" Ні! Пломінь той в душі не згас, що запалив тоді Тарас " На святі були присутні гімназисти, кращі учні шкіл міста, депутати Ніжинської міської ради, методисти міського ММК. Учні 11 класу гімназії №16 здійснили покладання квітів до памятника Т.Г. Шевченка. Свято пройшло в невимушеній обстановці, кожен присутній відкрив для себе щось нове в творчому шляху Кобзаря. Такі заходи спонукають дітей до вивчення творчості Тараса Шевченка, надихають на власні творчі проекти.\nУчні 1-3 класів загальноосвітньої школи І-ІІ ст. № 8 відвідали мистецько-ілюстративну виставку «Співаймо шану Кобзареві» у приміщенні художнього відділу Ніжинського краєзнавчого музею ім.. І.Г.Спаського. А після виставки школярі здійснили екскурсію до парку ім. Т.Шевченка, де оглянули пам’ятник Кобзарю у нашому місті.\n4 березня у навчальних закладах пройшов конкурс Всеукраїнської українознавчої гри «Соняшкик».\n5 березня 2014 року в гімназії № 3, опорній школі вчителів української мови й літератури, відбувся практичний семінар на тему: «Використання інформаційно-комунікаційних технологій на уроках». Перед присутніми виступила директор школи Пушкіна В.В. з презентацією про використання ІКТ в закладі. Голова ради опорної школи Федюрко В.Г. підготувала доповідь про теоретичні засади використання ІКТ на уроках словесності, представила каталог наявних електронних засобів, надала цінні рекомендації. Учитель Ременюк Л.О. продемонструвала метод проектів через використання комп’ютерних технологій на уроці високого громадянського звучання за творчістю Л.Костенко. Підсумки засідання провела методист ММК Сватенкова С.І.\nУ гімназії № 3 з успіхом пройшла літературно-музична композиція «На перехресті Музи й Долі», підготовлена учнями 9 класу під керівництвом учителя української мови й літератури Сіменок Т.І.\nУ ЗОШ І-ІІІ ст. № 1 свято вшанування Кобзаря перетворилося на барвисту веселку з музики, танців і співу. З вітальним словом виступила директор школи Піменова С.П. Організацією свята опікувалися заступник директора з виховної роботи Косач Я.В. та вчитель української мови й літератури Чепела О.М.\n6 березня юні поети зі шкіл №№ 1, 4, 15 і гімназії № 3 взяли участь у ІХ Регіональному конкурсі учнівської творчості «Славні нащадки Тараса». Разом із учасниками з усіх куточків Чернігівщини вони вклонилися Кобзарю та поклали квіти до пам’ятника Шевченку в міському парку, прослухали святкову програму, підготовлену учнями обласного педагогічного ліцею, виступили із читанням власних поезій. Лауреатами конкурсу стали: Коткова Ангеліна (ліцей при НДУ ім. М.Гоголя), Лучнікова Олександра та Шейко Валерія (гімназія № 3)\n04 березня у ЗОШ І-ІІІ ст. № 14 був проведений усний журнал « Шевченко - син українського народу», який підготували учні 8 класу разом з класним керівником Шевчун Н.М. Перегортуючи сторінки життя відомого письменника, учні розповіли про ряд цікавих фактів з життя Тараса, показали інсценування за творами видатного Кобзаря, читали напам’ять поезії, уривки з поем, демонстрували свої малюнки до творів. На завершення прозвучали пісні на слова Т.Шевченка.\nІз метою залучення учнів до заходів, спрямованих на вшанування пам’яті та популяризації творчої, письменницької та художньої спадщини Т.Г. Шевченка в ЗОШ І-ІІІ ст. №4 4 березня 2014 року в рамках шкільної Шевченкіани «Навіки з нами серце й пророче слово поета» проведено конкурс декламаторів «Жива душа поезії Шевченка». У ньому взяли участь учні 1-11 класів. Зі вступним словом до присутніх звернулась учитель української мови та літератури Таранько Л.П., яка акцентувала увагу на значенні творчості Кобзаря для українського народу та запропонувала переглянути відеохроніку з життя Т.Г. Шевченка. Із яким натхненням, із якою непідробною щирістю та радістю читали учні твори Великого Кобзаря. На конкурсі звучали поема «Лілея», поезії «Садок вишневий коло хати», «Сонце заходить», «Мені однаково», «Світає», твори Ніни Гуменюк та Лесі Храпливої «Сім строф – на Шевченків ювілей» і «До мене сьогодні всміхнувся Шевченко» та інші. Особливо схвилювала присутніх симфонія І.Драча «Смерть Шевченка» у виконанні учениці 11 класу Переход Марії.\n1 місце – Фролова Олена (2 клас), Дубровна Анастасія (8 клас);\n2 місце – Кургак Анастасія (2 клас), Переход Марія (11 клас);\n3 місце – Петренко Анна (3 клас), Чмелик Максим (8 клас).\nВітаймо переможців і пам’ятаймо, що кожна нація, якій пощастило відкрити і висловити свою творчу ідентичність, своє глибинне самопізнання, базу національної культури, осягнула це могутнім словом свого національного пророка. Серед тих щасливих, вибраних народів, є і ми, українці, бо маємо геніального Шевченка.\n6 березня 2014 року в актовій залі школи було проведено свято «Слава Кобзарю», учителем української мови та літератури Бабич Н.О., педагогом-організатором Костенко М.Я. та учнівським самоврядуванням, метою якого було допомогти учням усвідомити життєвий подвиг поета, проникнутися повагою до нього, зацікавити творчістю. На заході були присутні учні 5 – 11 класів, педагогічний колектив та батьки.\n05.03.2014 року в Ніжинській ЗОШ І-ІІІ ступенів №4 проведено свято дівочої краси «Міс Чарівність».\nЗі словами вітання до мам, бабусь, сестричок, жінок - учителів та дівчат звернулися учні 5 класу.\nДівчата – учасниці продемонстрували свої таланти у конкурсах «Вітання», «Відмінні господині», «Святкове меню», «Знавці етикету», «Чарівна хода», «Пісенний», «Скатертини чудовий візерунок».\nПереможницею конкурсу стала Дмитрик Катерина, учениця 8 класу, яка й отримала титул «Міс Чарівність».\nІнші учасниці конкурсу були удостоєні таких титулів:\n«Міс Глядацьких симпатій» - Бочковська А., учениця 7 класу;\n«Міс Вишуканість» - Філатова О., учениця 5 класу;\n«Міс Грація» - Дубровна А., учениця 8 класу;\n«Міс Елегантність» - Босач А., учениця 8 класу;\n«Міс Скромність» - Старова А., учениця 5 класу;\n«Міс Посмішка» - Приплавко С., учениця 5 класу.\nЗі словами вітання до учасниць звернулася директор школи Бєлохіна А.Г.:\n«Шановні наші красуні! Вітаємо Вас усіх. Нехай Вам щастить у житті, чистих рос Вам, мудрої думки, краси і нев’янучої вроди. Будьте завжди впевнені у собі й знайте, що кожна з Вас неповторна!»\n05 березня 2014 року в ЗОШ І-ІІІ ст. № 6 з метою поширення досвіду практичного психолога, соціального педагога Полторацької Т.В., проведені відкриті заходи: розвивальне заняття «Наші емоції» з учнями 3 класу; авторський інформаційно-просвітницький захід «Стоп насильству» для учнів 5-11 класів, які відвідали фахівці психологічної служби: Герасименко Г.А. (ЗОШ І-ІІІ ст. № 9), Антонова Л.В. (ЗОШ І-ІІІ ст. № 10), Гармаш О.А. (гімназія № 3), Барамзіна М.В. (гімназія № 3), Крисько О.М. (гімназія № 16), Гіль О.М., методист міського методичного кабінету, також адміністрація та вчителі ЗОШ І-ІІІ ст. № 6.\nПереглядів: 340 | Додав: mmknizhyno | Рейтинг: 0.0/0


Напівгола Кайлі Дженнер поекспериментувала з зовнішністю: "Навіщо ти граєш?" - ЗНАЙ ЮА\nПопулярна модель показала жаркі фото в незвичайному вбранні\nКайлі Дженнер, Sensum.Club\nВідома американська телезірка, модель і блогер Кайлі Дженнер, яка за підсумками 2019 року стала однією з наймолодших мільярдерок, часто радує багатомільйонну армію фанатів яскравими моментами з життя у соцмережі Instagram. Красуня славиться своїми експериментами з зовнішністю, і в цей раз знову здивувала публіку змінами.\nЯк видно, на фото Кайлі позує, сидячи в кріслі біля каміна. На ній бежевий комбінезон в клітинку, який покриває майже все тіло і майже нічого не приховує. На ногах моделі витончені сріблясті босоніжки на шпильках, а через плече висить крихітна сумочка в тон взуття. При цьому можна помітити, що брюнетка Кайлі на фото з'явилася з пекучо-жовтим волоссям-каре. Дженнер відображена в спокусливій позі, вона спокусливо згинається і дивиться в камеру. Фолловери не пройшли повз і почали коментувати публікацію.\nТеги: Кайлі Дженнер нова зачіска новий образ нове фото


Forex – ліквідним фінансовим ринком\nВалютний ринок або в інший короткостроковій перспективі “Forex” або “FX” дозвіл банкам та іншим установам, щоб просто купувати і продавати валюту. Швидше можна сказати, що вона має справу з валютами.\nПринцип FOREX полягає в наданні допомоги по всьому світу торгівлі та інвестицій так, щоб вона допомагає підприємствам для обміну однієї валюти на іншу. Для, наприклад: Індійська компанія дозволяє імпортувати товари американської компанії, і вони платять у доларах, хоча доходи бізнесу перебуває в рупіях. Так, загалом вираженні можна сказати, що партія купує кількості однієї валюти, заплативши кількість іншої валюти.\nФорекс почалася на початку 70-х років, коли країна поступово переходить до плаваючого курсу валюти (де вартість валюти дають підвищуватися і падати залежно від стану ринку) від попереднього режиму обмінного курсу (Це, як в країні обробляє своєї валюти відносно до іноземних валют і Forex).\nНеповторний частини FOREX лежить в основі з певних причин:\n• Це торгової сума, яка збільшується величезне.\n• величезний ліквідності на фондовому ринку.\n• його геологічного розподілу.\n• Його велика годину торгів.\n• низькі доходи маржі в порівнянні з іншими ринками незмінний дохід, але прибуток може бути, звичайно, накопичений великий торгівлі.\n• і, нарешті, використання важелів.\nСередній оборот глобального FOREX, як очікується, складе $ 3980 млрд, йдеться в заяві, видані Банком міжнародних розрахунків. В даний час, Форекс є одним з найбільших і найбільш ліквідних фінансових ринків у світі. Трейдерів, які включені в цю угоду FOREX є центральні банки, валютні спекулянти, різних типів компаній, урядів та інших фінансових організацій. І це, безсумнівно, буде сказати, що на валютному ринку постійно зростають як обсяги зросли ще 41% в період між 2007 і 2008 роках, за даними Банку міжнародних розрахунків.\nFOREX торги не централізованого клірингу ринках, а Є ряд взаємопов’язаних ринках, де різні валюти розглядаються. Залежно від району, де він був поміщений і маркет-мейкерів на валютному курси відрізняються, а не одного курсу банках по всьому світу брати участь в FOREX з головним торговим центром, таких як Нью-Йорк, Сінгапур, Гонконг, Токіо і Лондоні.\nЗміна відбувається в FOREX торгівлі через реальних економічних потоків і ці перспективи пов’язані з валового внутрішнього продукту (ВВП), зростання цін (інфляції), процентна ставка, бюджет сесії та інших економічних умов і цих основних в даний час заявив публічно власний час і дату, так що вони можуть отримати доступ в той же новини.\nОдним з основних факторів, що визначають Forex Rates лежить є політичним змозі він внутрішньо, регіональному чи міжнародному рівні, і ці створив глибокий ефект на валютному ринку. Ці показники можуть змінюватися у зв’язку з політичною нестабільністю і очікувань від нового партію, яка також може створити негативний вплив зростання економіки. Тому психологія ринку FOREX маніпулювати певним чином, який включає в себе неврегульованість міжнародних заходів, довгострокові тенденції, які можуть підніматися з економічних чи політичних тенденціях, “Купити чутки, продавай на фактах” концепцію, яка дозволяє ринку перекупленності або перепроданості і економічні показники, які можуть, звичайно, відображають економічну політику і телефонними номерами, взятими на талісман на основі ефекту.\nPrevious Previous post: навчання онлайн форекс є бажаним, якщо ви хочете довгострокового економічного самозабезпечення\nNext Next post: валютному ринку рух – математичному порядку ринків


Лампа до MITSUBISHI LVP-S50UX - Найкраща ціна та якість, найбільший вибір\nЛампи до проектора MITSUBISHI LVP-S50UX Партномер: VLT-PX1LP\nДля проектор MITSUBISHI LVP-S50UX пропонуємо лампи з модулем і самостійні колби від оригінальних та альтернативних виробників.\nЛампи з модулем для проектора MITSUBISHI LVP-S50UX\nЦе найдорожчий варіант для MITSUBISHI LVP-S50UX від оригінального виробника проекційних ламп, що збирається у модуль на фірмовому заводі виробника проектора, де проводиться його додаткове тестування. Це гарантовано висока якість за найвищою ціною.\nВи не відчуєте різниці між оригінальним блоком для MITSUBISHI LVP-S50UX та лампою в сумісному модулі. В обох випадках використана так ж сама якісна лампа, виготовлена на оригінальному заводі (Osram P-VIP, Philips UHP, Ushio NSH, Matsushita, Iwasaki HSCR). Різниця лише в заводі на якому проводиться збір голої колби в модуль. У другому випадку, це відбувається не на заводі виробника проектора, тому товар не може постачатись під фірмовим брендом. Радимо цей варіант за його якість, надійність та вигідну ціну.\nСумісна лампа в сумісному модулі для MITSUBISHI LVP-S50UX від NoName виробника - це більш дешеве рішення, яке ми радимо для придбання до домашніх проекторів, де низька ціна є в більшому пріоритеті, ніж яскравість проекції та стовідсоткова. Сумісні ламп не можуть гарантувати ту ж саму якість, що пропонує оригінал.\nЛампи без модуля для проектора MITSUBISHI LVP-S50UX\nОригінальна колба для MITSUBISHI LVP-S50UX від ліцензійного виробника змінних частин до проекторів (наприклад Osram P-VIP, Philips UHP, Ushio NSH, Matsushita, Iwasaki HSCR), яку необхідно самостійно зібрати з модулем. Вона забезпечує високу якість за доступною ціною. Недоліком є важчий процес заміни, порівняно з цілим блоком, але якщо Ви упевнені, що впораєтеся із самостійною заміною голої колби, то ми Вам можемо його лише порадити.\nЦей найдоступніший по ціні варіант лампи для MITSUBISHI LVP-S50UX має вигляд скляної голої колби без монтажного корпусу. Виробництво проходить за зразком та з використанням східних технологій, як і при виробі оригіналів. На ньому але Ви не знайдете жодного маркування оригінального виробника. Заміна лампи без модуля - важчий процес, ніж заміна вже зібраного блоку, тому ми зазвичай радимо його покупцям, які вже мають будь-який досвід із самостійною заміною.