Львів`янка Каріна Айрапетян стала чемпіоном світу з пара-карате - Новини спорту Львів Інші види\nЛьвів`янка Каріна Айрапетян стала чемпіоном світу з пара-карате\nЗа 9 місяців тренувань Каріна Айрапетян стала членом Збірної України з пара-карате і цього року представляла нашу країну на чемпіонаті світу.\nУ 2015 році відвідавши майстер-класи, які були організовані керівництвом СК «Арей», захопилась цим видом спорту і стала єдиною з учасниць, яка по запрошенню президента СК «Арей» почала відвідувати тренування з карате.Айрапетян Каріна Гагиківна – народилася 22.05.1992 року. Проживає у смт. Брюховичі.\nЗ доїздом до спортивного клубу Каріні допомагали батьки спортсменів, а також сам тренер Тетяна Ушакова.\nЗа 9 місяців тренувань Каріна показала всю свою цілеспрямованість та наполегливість.\nЧемпіонат світу з карате відбувався наприкінці жовтня в м. Лінц (Австрія).А також фактично встановила рекорд, оскільки за такий малий період часу втілила свою мрію в життя – стала Чемпіоном світу з паракарате, перед тим ставши членом Збірної України з паракарате. Адже до цього часу дівчина взагалі не займалась спортом та не брала участь у змаганнях, лише демонструвала свої вміння на показових виступах під час заходів.


презентація на тему країни африки\nУ нас Ви маєте можливість замовити матеріал за темою «презентація на тему країни африки», або знайти вже готові матеріали, які містять певну інформацію за даним запитом\n1. Загальні відомості про країну 2 2. Природно-рекреаційні ресурси країни 3 3. Природоохоронні території країни. Унікальні природні об єкти і явища 6 4. Історико-культурні (антропогенні) рекреаційні ресурси 7 5. Соціально-економічні умови 9 6. Характеристика рекреаційно-туристичної галузі 13 7. Рекреаційно-туристичне районування території країни 15 Література 18 Додатки 19 >>>>\nІ. Природно-географічна характеристика країни\t3 1.1.\tГеографічне положення країни та опис її території\t3 1.2.\tТуристична характеристика рельєфу країни\t4 1.3.\tТуристична характеристика клімату країни\t5 1.4.\tТуристична характеристика водних ресурсів країни\t6 1.5.\tТуристична характеристика рослинного та тваринного світу країни, її природоохоронних територій\t7 1.6.\tУнікальні природні явища та об'єкти країни\t8 2.\tПолітична характеристика країни\t8 2.1.\tОфіційна назва, форма правління та форма державного устрою країни\t8 2.2.\tДержавні органи влади та державні посади в країні\t8 2.3.\tАдміністративно-територіальний поділ, залежні території\t9 2.4.\tТип політичного режиму в країні\t9 2.5.\tПолітичні конфлікти в країні\t10 2.6.\tСтолиця країни, державні символи, державна та офіційні мови країни, державні свята\t10 2.7.\tВходження країни в міждержавні об'єднання, союзи, блоки\t11 3. Економічна характеристика країни (с точки зору туризму)\t12 3.1.\tРівень економічного розвитку та уклад економіки країни\t12 3.2.\tГоловні статті експорту та імпорту країни\t12 3.3.\tГрошова одиниця та банкноти країни\t12 3.4.\tХарактеристика туристичної інфраструктури країни\t13 4.\tКоротка історична довідка про країну\t14 5.\tСоціальна характеристика країни\t15 5.1. Демографічна та якісна характеристика населення країни\t15 5.2.\tТуристична характеристика розміщення та розселення людей в країні. Головні міста країни.\t15 5.3.\tТуристична характеристика народів країни (расовий, етнічний, національний склад)\t16 5.4.\tРелігійна характеристика народів країни\t16 6.\tТуристична характеристика культури народів країни\t17 6.1. Характеристика мови, писемності та невербальних форм спілкування народу\t17 6.2.\tТуристична характеристика видів мистецтва\t17 6.3.\tТуристична характеристика культурних традицій народу\t18 6.4.\tХарактеристика кухні, традицій та культури харчування народів\t20 7.\tСпеціальна туристична характеристика країни\t20 7.1.\tОцінка рівня розвитку туризму в країні.\t20 7.2.\tХарактеристика туристичних районів та туристичних центрів країни, їх туристичних ресурсів\t21 7.2.\tГеографія різних видів туризму в країні\t24 7.3.\tРекорди країни\t29 7.4.\tСпеціальна туристична інформації про країну\t30 Список використаної літератури та джерел\t32 >>>>\n1. Визначення країни походження товарів. Загальні положення 3 2. Процедура визначення країни пходження товару 8 3. Документи, які складаються при визначення країни походження товару 14 Список використаної літератури 20 >>>>\n1. Природно-географічна характеристика країни\t3 1.1. Географічне положення країни та опис її території\t3 1.2. Туристична характеристика рельєфу країни\t3 1.3. Туристична характеристика клімату країни\t3 1.4. Туристична характеристика водних ресурсів країни\t4 1.5. Туристична характеристика рослинного та тваринного світу країни, природоохоронних територій\t5 1.6. Унікальні природні явища та об'єкти країни\t6 2. Політична характеристика країни\t7 2.1. Офіційна назва, форма правління та форма державного устрою\t7 2.2. Державні органи влади та державні посади в країні\t7 2.3. Адміністративно-територіальний поділ, залежні та спірні території\t9 2.4. Тип політичного режиму в країні\t10 2.5. Політичні конфлікти в країні\t11 2.6. Столиця країни, державні символи, державна та офіційні мови в державні свята\t11 2.7. Входження країни в міждержавні об'єднання, союзи, блоки\t12 3. Економічна характеристика країни (с точки зору туризму)\t12 3.1. Рівень економічного розвитку та уклад економіки країни\t12 3.2. Головні статті експорту та імпорту країни\t13 3.3. Грошова одиниця та банкноти країни\t13 3.4. Характеристика туристичної інфраструктури країни\t13 4. Коротка історична довідка про країну\t14 5. Соціальна характеристика країни\t15 5.1.Демографічна та якісна характеристика населення країни\t15 5.2. Туристична характеристика розміщення та розселення людей. Головні міста країни\t16 5.3. Туристична характеристика народів країни (расовий, національний склад)\t17 5.4. Релігійна характеристика народів країни\t17 6. Туристична характеристика культури народів країни\t17 6.1. Характеристика мови, писемності та невербальних форм спілкування народу\t17 6.2. Туристична характеристика видів мистецтва\t17 6.3. Туристична характеристика культурних традицій народу\t18 6.4. Характеристика кухні, традицій та культури харчування народів\t19 7. Спеціальна туристична характеристика країни\t19 7.1. Оцінка рівня розвитку туризму в країні\t19 7.2. Характеристика туристичних районів та туристичних центрів їх туристичних ресурсів\t20 7.2. Географія різних видів туризму в країні\t20 7.3. Рекорди країни\t24 7.4. Спеціальна туристична інформації про країну\t24 Список використаних джерел\t26 Додатки\t27 >>>>\nВСТУП\t3 1.\tЗАГАЛЬНА ХАРАКТЕРИСТИКА ІЗРАЇЛЮ\t5 1.1. Фізико-географічна характеристика країни\t5 1.2. Короткий нарис з історії Ізраїлю\t6 1.3. Державно-адміністративний устрій\t13 1.4. Соціально-економічний розвиток країни\t14 2.\tПРИРОДНО-РЕКРЕАЦІЙНІ ТА ІСТОРИКО-КУЛЬТУРНІ РЕСУРСИ КРАЇНИ\t16 2.1. Природний потенціал Ізраїлю\t16 2.2. Історико-культурні пам’ятки країни\t18 2.3. Кухня, як історико-культурний ресурс Ізраїлю\t32 3.\tХАРАКТЕРИСТИКА ТУРИСТИЧНОЇ ГАЛУЗІ ІЗРАЇЛЮ, ЇЇ СУЧАСНИЙ СТАН ТА ПЕРСПЕКТИВИ РОЗВИТКУ\t34 3.1. Основні етапи розвитку ізраїльського туризму\t34 3.2. Туристичне районування країни\t34 3.3. Аналіз туристичного ринку Ізраїлю\t36 ВИСНОВКИ\t38 СПИСОК ВИКОРИСТАНОЇ ЛІТЕРАТУРИ ТА ДЖЕРЕЛ\t39 >>>>\nВступ 3 1. Загальна характеристика Саудівської Аравії 5 1.1. Фізико-географічна характеристика Саудівської Аравії 5 1.2. Короткий нарис історії країни 7 1.3. Державно-адміністративний устрій 11 1.4. Соціально-економічний розвиток Саудівської Аравії 13 2. Природно-рекреаційні та історико-культурні ресурси Саудівської Аравії 20 2.1. Природний потенціал країни 20 2.2. Історико-культурні пам’ятки країни 21 3. Характеристика туристичної галузі країни: сучасний стан і перспективи розвитку 24 3.1. Основні етапи розвитку туризму Саудівської Аравії 24 3.2. Туристичне районування країни 27 3.3. Аналіз туристичного ринку Саудівської Аравії 28 Висновки 30 Список використаної літератури 32 Додатки 33 >>>>\nCгенерировано за 0.048274 секунд


TANDEM – виготовлення й монтаж | Blum\nШирокий асортимент напрямних TANDEM – це безліч можливостей. А монтаж завжди незмінний\nКріплення на замки\nІз кріпленням на замки шухляда монтується на напрямні TANDEM за лічені хвилини. Інтегрований захист запобігає небажаному зняттю шухляди. За висотою можна відрегулювати до 3 мм. Регулювання нахилу дає змогу вирівняти фасад паралельно до корпусу\nРегулювання нахилу в шухлядах повного висування\nРегулювання за шириною\nКріплення на фіксатори\nПоставити шухляду на напрямні, потягнути – готово! Інтегрований захист запобігає небажаному зняттю шухляди. Регулювання здійснюється за лічені хвилини За висотою можна відрегулювати до 2,5 мм абсолютно без інструментів. Завдяки вбудованому регулюванню нахилу вирівняєте фасад без зайвих зусиль\nЗахист від небажаного зняття\nДля напрямних TANDEM ми пропонуємо відповідні сервіси та допоміжні пристрої для монтажу. Ми супроводжуємо Вас на всіх етапах робочого процесу: наші E-SERVICES допомагають Вам цілодобово під час проєктування, конструювання та підбору фурнітури. Для монтажу ми маємо свердлильно-присадні верстати, а також спеціальні шаблони. Наприклад, для TANDEM із фіксаторами, а також для фасадного ексцентрика TANDEM\nTANDEM - кріплення на фіксатори\nTANDEM із вбудованим TIP-ON – кріплення на замки\nTANDEM із вбудованим TIP-ON – кріплення на фіксатори\nTANDEM – кріплення на замки\nTANDEM, шухляда повного висування з боковим стабілізатором\nTANDEM, шухляда часткового висування з боковим стабілізатором


Китай почав досліджувати можливість встановлення сонячної станції у космосі : EcoTown\nКитай почав досліджувати можливість встановлення сонячної станції у космосі\nНаталя Яковлєва | 10.12.2018\nВідповідну угоду було укладено у Чунцинським університетом, Сіаньским відділенням Китайського дослідницького інституту космічних технологій, Сіаньским університетом електронної науки і техніки, а також урядом району Бішань міста Чунцин (Південно-Західний Китай) 6 грудня, передає Главком.\nЗгідно з ідеєю, виведена на геостаціонарну орбіту сонячна електростанція "зависне" над однією точкою земної поверхні і, цілодобово освітлюючись Сонцем, практично безперервно буде виробляти і бездротовим способом передавати електроенергію на Землю.\nЗа словами академіка інженерної академії Китаю Яна Шічжуна, якщо максимальна генеруюча потужність з кожного квадратного метра сонячної панелі, встановленої в північно-західних районах Піднебесної, складає близько 0,4 кВт, то в стратосфері цей показник становить 7-8 кВт, а на геостаціонарній орбіті в 36 тис. км від поверхні Землі, може сягати 10-14 кВт.\nЗгідно з підписаною 6 грудня угодою, експериментальна база буде побудована у 2019-2020 роках у селі Хепін повіту Фулі району Біншань і займе площу в 200 му (1 му = 0,07 га).кти експериментальної бази, серед яких і залізна вежа. і Експериментальна зона включатиме випробувальний майданчик, полігон для запуску, павільйон для проведення випробувань платформи куль-зондів, лабораторний корпус. Крім того, буде встановлена спеціальна ізоляційна область для вирощування рослин, насіння яких отримано за допомогою методу космічної селекції, для популяризації сільського господарства в космосі.\nУ 2021-2025 роках в стратосфері буде побудована космічна сонячна електростанція середньо-малого масштабу і почнеться виробництво електроенергії.\nПочаткові інвестиції у будівництво становлять 100 млн юанів (близько 14,3 млн дол. США). Загалом у проект вкладуть близько 29 млн доларів США. На 2019-2020 роки також заплановане проведення експериментів з передачі електроенергії мікрохвильовим методом з платформи, що знаходиться на висоті 50-300 метрів.\nМожливість встановлення космічних сонячних електростанцій розробляється з 60-х років минулого століття. На переконання академіка Академії наук Китаю, начальника науково-технологічного комітету Китайської корпорації космічних технологій Бао Вейміня, для створення космічних сонячних електростанцій необхідно вирішити три ключових проблеми. «Потрібно зрозуміти, як вивести за допомогою ракети-носія генераторні установки на геостаціонарну орбіту і змонтувати їх, як передавати електроенергію зі стації на землю і як забезпечити безпеку роботи станції і безпеку навколишнього середовища, - пояснює він. - На даний момент програми з розвитку космічних сонячних станцій знаходяться на стадії фундаментальних досліджень».


Сервус на виставці Kharkiv BUILD&ENERGY 2019\nС 14 по 17 марта приглашаем посетить наш стенд в рамках выставки Kharkiv BUILD&ENERGY 2019!\nОсінній Будівельний Форум ЛЬВІВ 2018\n(Русский) С 3 по 6 октября в приглашаем посетить наш стенд в рамках Осеннего Строительного Форума 2018!\nНам 13 років!\nДорогі друзі та партнери, сьогодні виробничо-будівельна компанія Сервус, відзначає свій 13 день народження! В першу чергу ми хочемо подякувати нашим клієнтам, які довірили нам будівництво своїх осель.\nПерший енергоефективний ЦНАП в Україні\nУ Миколаївській «ОТГ» Сумської обл., За підтримки ULEAD, компанією Сервус Суми був побудований сучасний Центр Надання Адміністративних Послуг і це, можна сказати, найбільш енергоефективна адміністративна будівля в Україні.\nФорум новобудов у Львові\nЗ 13 по 15 квітня 2018 компанія Сервус запрошує Вас завітати на наш стенд на щорічному форумі новобудов у Львові. На ярмарці будуть основні забудовники Львова Ви зможете обрати житло своєї мрії лише за декілька годин.\nУ холодний період, коли температура знижується нижче нуля – починається будівельна «сплячка». Всі проекти заморожуються до весни, а термін повернення інвестицій відтягується до настання тепла. Але, це все ні як не стосується будинків з SIP. Адже для такого будівництва, зимовий час ні чим практично не відрізняється від теплих літніх днів, за виключенням не яких моментів.\nПроект «Обитель» € 14405\nПроект «Левин» € 8750\nПроект «Осло» € 10600\nПроект «Ріко» € 12500\nПроект «Еврус» € 11055\nПроект «Купер» € 16625\nПроект «Тусон» € 15900\nПроект «Гайка» € 12629\nПроект «Геліос» € 11570


Аблязова не хочуть видавати Україні? — The Moscow Post\nАблязова не хочуть видавати Україні?\nАвтор: Дмитрий Томчук, 2013-11-18 18:53:03\nУкраїнська Гельсінська спілка з прав людини і проект « Без кордонів » звернулися до французької сторони з проханням не видавати Україні колишнього голови ради директорів БТА Банку Мухтара Аблязова , повідомляє кореспондент The Moscow Post з посиланням на місцеві ЗМІ\nПравозахисники вважають , що « унікальність » ситуації з Аблязовим , оскільки до цього часу не було прецедентів , коли Україна вимагала екстрадицію іноземного громадянина , який ніколи не проживав країні.\n« А юридичним приводом до порушення кримінальної справи стала заява від підприємства з іноземним капіталом , власником якого донедавна був сам Аблязов » , = - пишуть правозахисники.\nНагадаємо , що Мухтар Кабуловіч Аблязов (16 травня 1963 року) - колишній міністр енергетики , індустрії і торгівлі Казахстану (квітень 1998 - жовтень 1999 ) , казахстанський олігарх.\nМухтар Кабуловіч Аблязов народився 16 травня 1963 селі Галкино Ленінського ( Казигуртскій ) району Південно-Казахстанської області. У 1986 році Аблязов закінчив Московський інженерно -фізичний інститут за спеціальністю « фізик -теоретик » ) , пізніше Євразійський Інститут Ринку. Після закінчення інституту працював інженером , молодшим науковим співробітником , інженером КазГУ .\nУ 1990 році вступив до аспірантури МІФІ , але в тому ж році кинув її заради бізнесу) . З 1991 по 1993 роки був директором МП « Мадіна » (директор ряду малих підприємств) , а з 1993 по 1997 роки був засновником , власником і президентом казахстанської холдингової компанії «Астана - Холдинг».\nЗ червня 1997 Аблязов був президентом АТВТ « KEGOС » , а з квітня 1998 по жовтень 1999 року є міністром енергетики , індустрії і торгівлі Казахстану в уряді Нурлана Балгімбаєва . У жовтні 1999 року пішов у відставку , і з цього часу перебуває під слідством у справі про розкрадання грошових коштів , приховуванні доходів , створенні злочинної групи і перевищенні посадових повноважень.\nЗ січня по вересень 2001 року було головою ради директорів ЗАТ « Казахстан авіалінії » , а з березня 2001 по березень 2002 року - головою ради директорів ВАТ « Темірбанк» , що знаходиться у власності «Астана - Холдингу ».\nУ вересні 2001 року був затриманий правоохоронними органами , але незабаром був звільнений. Після звільнення з-під варти в листопаді 2001 року Аблязов став одним з організаторів , спонсорів і керівників руху « Демократичний вибір Казахстану».\nЗ лютого 2002 року перебував під підпискою про невиїзд , а в березні був заарештований за створення злочинної групи , незаконну підприємницьку діяльність і зловживання службовим становищем. Влітку був засуджений до 6 років позбавлення волі , але в квітні 2003 року президент Нурсултан Назарбаєв помилував Аблязова .\nЗ листопада 2003 до травня 2005 року був членом Ради директорів ВАТ « Красноярсккрайуголь » , а з січня 2005 року є Президентом ТОВ Інвестиційно - Промислова Група « Євразія»\nЗ травня 2005 по 2 лютого 2009 року було Головою Ради Директорів АТ «Банк ТуранАлем » , а 2 лютого 2009 Постановою Агентства Республіки Казахстан з регулювання та нагляду за фінансовим ринком і фінансовими організаціями ( АФН) Аблязов був відсторонений від посади голови банку «у зв'язку з визнанням його діяльності не відповідає інтересам вкладників і кредиторів банку , а також вимогам чинного законодавства ». У лютому того ж року Мухтар Аблязов залишив Казахстан і зараз переховується у Великобританії.\n6 серпня 2009 Прокуратура Алмати завершила попереднє слідство у справі про розкрадання коштів в БТА Банку та Темірбанку , в яких звинувачувався Аблязов . У жовтні 2009 року Слідчий комітет при МВС Росії сформулював йому звинувачення в організації на території Росії шахрайської схеми з метою розкрадання активів казахстанського банку в розмірі більше 70 млн дол США .\nНа 2009 рік був президентом ІПГ «Євразія» , вів приватний бізнес , в основному в Росії . В даний час всі проекти групи заморожені, частина вже побудованих об'єктів , як логістичний комплекс « Північне Домодедово » , продані іншим компаніям.\nУ жовтні 2010 року російський суд видав санкцію на арешт Мухтара Аблязова , а 27 січня 2011 Генеральна Прокуратура Казахстану направила до Великобританії клопотання про екстрадицію Мухтара Аблязова .\n1 серпня 2013 суд міста Екс -ан - Прованс ухвалив рішення заарештувати Аблязова на 40 діб . Повідомлялося , що розглядається питання про його екстрадицію до Росії


ЛАМІНАТ EGGER PRO купити в Києві, ціна недорого, Україна\nГоловна » Egger PRO\nКод товару: EPL007\nКод товару: EPL068\nКод товару: EPL055\nКод товару: EPL054\nКод товару: EPL156\nКод товару: EPL095\nКод товару: EPL102\nКод товару: EPL096\nКод товару: EPL089\nКод товару: EPL134\nКод товару: EPL038\nКод товару: EPL140\nКод товару: EPL114\nКод товару: EPL039\nКод товару: EPL008\nКод товару: EPL061\nКод товару: EPL063\nКод товару: EPL069\nКод товару: EPL065\nКод товару: EPL064\nКод товару: EPL035\nКод товару: EPL036\nКод товару: EPL076\nКод товару: EPL136\nКод товару: EPL139\nКод товару: EPL046\nКод товару: EPL144\nКод товару: EPL019\nПоказано 1 по 28 із 83 (всього сторінок: 3)\nЛамінат Egger PRO: відповіді на найбільш поширені питання\nЯка ціна на Ламінат Egger PRO?\nВартість на Ламінат Egger PRO в Ламінат77 від\t365 грн./м² до 780 грн./м²\nЯк купити Ламінат Egger PRO з доставкою по Україні?\nОформити замовлення на Ламінат Egger PRO через кошик, консультація по тел. (067) 238 56 65\nЛамінат Egger PRO які популярні кольори на 2022 рік?\nПопулярні кольори Валлато, Дуб Абергеле темний, Дуб Админгтон натуральный,\nЛамінат Egger PRO Які недорогі кольора?\nСеред недорогих кольорів Валлато, Дуб Абергеле темний, Дуб Админгтон натуральный,\nЛамінат Egger PRO стал ідеальним варіантом для покриття підлог будь-якої площі незалежно від її призначення - побутове або комерційне приміщення. Широкий вибір кольорів дозволяє підібрати варіант, який ідеально доповнить будь-який інтер'єр. Імітація натурального дерева або ламінат під камінь або штукатурку зможе стати надійним покриттям в кімнаті виконаної як в стилі техно, так і класичному варіанті інтер'єру.\nСеред основних переваг ламінату знаходиться його ціна. Купити недорого Egger PRO пропонує інтернет магазин. Вигідні умови придбання надають можливість замовити ламінат оптом зі складу. Характеристики покриття Egger PRO:\nЗносостійкість - клас захисту 32 і 33 в залежності від типу приміщення і особливостей експлуатації.\nУнікальний замковий механізм, який дозволяє швидко укладати ламінат навіть на великих площах\nМожливість придбання ламелей з фаскою або без неї.\nОфіційний імпортер надає гарантію 20 років.\nАнтистатичне покриття, яке сприяє швидкій прибирання та ідеального зовнішнього вигляду покриття.\nДоставляємо ламінат Egger PRO в міста Коростень, Чернігів, Суми, Чернівці, Кропивницький, Черкаси, Житомир, Бровари, Бориспіль, Умань, Біла Церква, Нікополь, Прилуки, Львів, Рівне, Конотоп, Одеса, Херсон, Миколаїв, Полтава, Кам’янець-Подільський, Запоріжжя, Харків, Вінниця, Дніпро, Кривий Ріг, Хмельницький, Тернопіль, Луцьк\nЛамінат Egger PRO цiна:


Асоціація міст України залишається і надалі основним лобістом інтересів органів місцевого самоврядування в Україні (Фото)\n21.06.2018 19:43 Джерело: trvamu.blogspot.com\nВ Києві 18-19 червня відбувся ХІV Український муніципальний форум, який провела Асоціація міст України. Цей традиційний щорічний захід є майданчиком для обговорення питань та вироблення спільної позиції органів державної влади та Асоціації міст України щодо розвитку місцевого самоврядування, удосконалення законодавчої бази, розв’язання конкретних проблем забезпечення життєдіяльності територіальних громад.\nПерший день Форуму - День місцевої демократії - проводився в рамках проекту «Партисипативна демократія та обґрунтовані рішення на місцевому рівні в Україні», який реалізується за фінансової підтримки МЗС Королівства Норвегії. Другий день Форуму проводився в рамках Проекту «Партнерство для розвитку міст (ПРОМІС)», який з 2015 року впроваджує Федерація Канадських Муніципалітетів (ФКМ) спільно з Асоціацією міст України. У Форумі взяли участь майже 400 учасників: голови громад-членів Асоціації міст України та представники органів місцевого самоврядування, народні депутати, представники парламенту, уряду, проектів міжнародної технічної допомоги, експертного середовища та партнерів Асоціації з Норвегії, Канади та Литви. Серед учасників Форуму була делегація представників ОМС Тернопільщини: Тернопільський міський голова Сергій Надал, Чортківський міський голова Володимир Шматько, заступник Підгаєцького міського голови Василь Пеляк, Козівський селищний голова Ярослав Адамів, Почаївський міський голова Василь Бойко, Монастириський міський головаАндрій Старух, Копичинецький міський голова Павло Лосик, Підволочиський селищний голова Віталій Дацко,Збаразький міський голова Роман Полікровський, Лановецький міський голова Роман Казновецький тавиконавчий директор Тернопільського регіонального відділення Асоціації міст України Ігор Гірчак.\nСеред гостей Форуму - Повноважний Посол Норвегії в Україні Уле Тер’є Хорпестад, Посол Канади в Україні Роман Ващук та Президент Асоціації муніципалітетів Литви Річард Малінаускас. У Форумі взяли участь Президент УкраїниПетро Порошенко та Прем’єр-міністр України Володимир Гройсман, Перший заступник Голови Верховної Ради України Ірина Геращенко, народні депутати України - Оксана Продан, представник Голови АМУ в парламенті,Олена Бойко, Сергій Кудлаєнко. Відкрив захід Голова АМУ, Київський міський голова Віталій Кличко. «Необхідно невідкладно внести до Конституції зміни, які мають зробити децентралізацію та її досягнення незворотніми. Це, як ми сподіваємося, забезпечить умови для логічного завершення реформи. Одним з найгарячіших питань залишається і ухвалення нового закону «Про службу в органах місцевого самоврядування». Новий його проект розроблений за участі АМУ та нещодавно зареєстрований. Він містить підходи, які мають забезпечити нову якість нашої роботи для громадян, - заявив Кличко. - Крім того, він дозволить владі на місцях, залежно від можливостей, визначати привабливі умови праці для залучення найкращих фахівців на роботу. Новий закон «Про державну службу» вже два роки, як набув чинності, і зволікання з ухваленням прогресивного закону для місцевого самоврядування виглядає несправедливим», - підкреслив мер Києва. У перший день заходу перед учасниками Форуму виступив Президент України Петро Порошенко: «Раніше органи місцевого самоврядування, всі це знають і не треба нікого в цьому переконувати, це були каси по виплаті заробітної плати. Ніякого розвитку, ніякої стратегії не можна було б робити, бо не було відповідної фінансової підтримки. А тепер органи місцевого самоврядування є мозковим центром, де планується і забезпечується стратегія розвитку». Президент наголосив: «Хочу навести одну дуже промовисту цифру, яка, на мою думку, яскраво демонструє досягнення децентралізації з фінансової точки зору. Нарешті частка місцевих бюджетів з трансфертами у зведеному бюджеті України за підсумками поточного року буде складати 51,5%». «Ніколи такого не було, щоб більшість державних грошей було в об’єднаних громадах», - підкреслив Президент України. Протягом Дня місцевої Демократії відбулось: дві пленарні сесії (перша пленарна сесія – Стан та законодавче забезпечення місцевої демократії в Україні, друга – Інструменти місцевої демократії), три панельні дискусії (перша панельна дискусія – Електронна демократія та відкритість влади, друга – Ефективне управління ресурсами: громадські ініціативи та бюджет участі, третя – Покращення якості муніципальних послуг: норвезький досвід для українських міст). Народний депутат України, представник Голови АМУ у Верховній Раді України Оксана Продан, говорячи про інструмент місцевої демократії – бюджет участі, зазначила, що лише у 19 з 23 обласних центрів України працюють інструменти електронного голосування за громадський бюджет. А всього в Україні 45 міст мають такий інструмент місцевої демократії.\nПредставник Голови АМУ в парламенті підкреслила, що за ці роки налагоджена плідна взаємодія між Асоціацією та Верховною Радою та висловила готовність співпрацювати безпосередньо з головами громад. Виконавчий директор Асоціації міст України Олександр Слобожан підкреслив, що завдяки Міжфракційному депутатському об’єднанню «За розвиток місцевого самоврядування» вдалося відстояти важливі здобутки децентралізації – пайову участь забудовників у розвитку інфраструктури та передачу громадам повноважень ДАБК.\nДругий день – День відкритого врядування та економічного розвитку українських міст був не менш насиченим, відбулось: три пленарні засідання (Пленарне засідання №1 – Економічний розвиток територіальних громад в Україні, Пленарне засідання №2, Пленарне засідання №3 – Стратегічна екологічна оцінка міст) та секції (Секція №1 Демократичне врядування, Секція № 2 Розвиток середнього і малого бізнесу, Секція АМУ з питань забезпечення рівних прав та можливостей жінок і чоловіків).\nВідкрив засідання Голова Асоціації міст України, Київський міський голова Віталій Кличко. У виступі він зазначив, що сьогодні одним з найважливіших завдань для органів місцевого самоврядування є розробка ефективних інструментів використання бюджетних коштів. «Кожна розроблена стратегія має бути не шаблонною, а відображати потенціал і потреби кожної конкретної громади.\nІ це є новим викликом для місцевого самоврядування. Багато громад не мають досвіду формування таких стратегічних документів та потребують сприяння і допомоги в їх розробленні. Також новим для органів місцевого самоврядування є інструмент брендування територій», - зазначив Кличко.\nЗа його словами, Асоціацією міст України розроблено муніципальний фіскальний реєстр з метою наповнення Реєстру речових прав на нерухоме майно, обліку пільгових категорій громадян, оптимізації видаткової частини та наповнення дохідної частини місцевих бюджетів. «І сподіваємося на підтримку уряду в його впровадженні», - сказав Віталій Кличко.\nЗвертаючись до учасників Форуму Прем’єр-міністр України Володимир Гройсман запевнив, що за 3-5 років держава має всі шанси побудувати міцну економіку з розвинутою інфраструктурою. І зробити це можна у прямому діалозі між центральною і місцевою владою . «Наявність стратегій, де ми знаходимося, куди йдемо і який хочемо отримати результат – це важливий елемент нашої співпраці, - сказав Володимир Гройсман. - Багато років місцеве самоврядування потерпало від нестачі повноважень і ресурсів. Але якщо проаналізуємо ситуацію з 2006 по 2018 рік, побачимо колосальний прогрес з точки зору можливостей і ресурсів місцевого самоврядування. Це дає нові завдання і відповідальність».\n«Прем’єр Гройсман є непохитним прихильником місцевого самоврядування. І наш успіх має конвертуватися в якість життя громадян», - відзначив Глава Уряду.\nНа завершальній сесії модератори секцій доповіли результати обговорень та дискусій. Підсумки другого дня роботи Форуму підбили Директор Проекту ПРОМІС Олександр Кучеренко та Виконавчий директор АМУ Олександр Слобожан.\nО.Кучеренко подякував учасникам Форуму за активну участь у дискусіях та наголосив на важливості обміну досвідом і обговорення нагальних питань місцевого економічного розвитку міст. Він також відзначив багаторічну співпрацю АМУ з канадськими партнерами.\nО.Слобожан висловив вдячність Проекту ПРОМІС та Федерації Канадських Муніципалітетів за їх внесок та допомогу українським містам у впровадженні ініціатив економічного розвитку та гендерної рівності. Виконавчий директор АМУ запропонував учасникам схвалити проект підсумкового документу Форуму – звернення до перших осіб держави - за основу та протягом трьох днів внести пропозиції до нього. Виконавча дирекція доопрацює документ і направить його до центральних органів державної влади.\nДжерело: trvamu.blogspot.com Теги: #тернопіль, #новини тернополя, #новини тернопільщини, #тернопільські новини, #форум, #розвиток, #асоціація міст україни, #самоврядування, #громади


«Коли настане вирішальна година…»\nТелетайпістка Радіо Свобода, 1950-і роки\nСеред ключових тем українських програм Радіо Свобода (тоді ще – радіо «Визволення») у перші роки – політика й історія. Редакція намагалася аналізувати актуальні події у житті радянської України, але на рівні з цим – розповідати про історичну і культурну спадщину українського народу, духовне багатство якого було на багато століть старшим за саму навіть ідею «дружби народів», що втілилася у 20-му столітті.\nПочинаючи з 16 серпня 1954 року, Українська редакція готувала щоденні 20-хвилинні випуски, які повторювалися 36 разів на добу. Окрім того, двічі на тиждень в ефір виходили годинні програми. Програми починалися і закінчувалися гімном «Ще не вмерла Україна» – композицією, що асоціювалася не з радянськими буднями, а зі славетною історією й культурою України, обнадіювала рядками «Запануєм і ми, браття, у своїй сторонці».\nІсторія, політика, економіка, блоки міжнародних новин – редакція прагнула порушити якомога більше тем. У перші десятиліття робота радіо зосереджувалася саме на даних із моніторингу радянської і закордонної преси. Були у перших українських передачах радіо «Визволення» – і репортаж із Всесоюзної сільськогосподарської виставки, і розповіді про угорського письменника Артура Кестлера, який побував в Україні у роки Великого голоду, про систему середньої і вищої освіти у радянській Україні, про знищення у 30-х роках представників української інтелігенції.\nСеред пріоритетних тем редакції – трагедія Голодомору. Від найперших програм українська служба говорила про події початку 30-х років, як про акцію, сплановану саме проти українців. Перший ефір на цю тему називався «Голод як засіб політичної боротьби у Совєтському Союзі»: радіо «Визволення» розповідало про річницю горезвісного закону «про п’ять колосків». Про те, як радянська влада проводила «систематичне нищення селянства України», як прагнула «позбутися отого «українського питання», що з ним не міг дати собі ради протягом трьох сторіч царський режим».\nБагато уваги у редакції приділяли й літературі. Це були не лише рецензії на нові твори українських письменників, видані у СРСР чи за кордоном, але й безпосередні літературні читання у прямому ефірі (пізніше ця традиція поширилася зокрема й на самвидав). У перші роки роботи української редакції на хвилях «Визволення» прозвучали, наприклад, твори Юрія Клена («Попіл імперій», «Прокляті роки», «Україна»), Докії Гуменної («Діти Чумацького шляху»), Івана Багряного («Тигролови», «Сад Гетсиманський», «Антон Біда – герой труда»).\nЗверталися і до «бюрократів»\nОбираючи теми, українська редакція намагалася керуватися інтересами якомога різноманітнішої аудиторії. 11 вересня 1954 року, через майже місяць після початку мовлення, редакція зібрала прес-конференцію, на яку запросили діячів української еміграції у Німеччині. У своєму виступі Микола Ковальський сказав про те, що перед редакцією «з самого початку постало питання: до кого саме говорити на Україні?» Він вказував на те, що редакція орієнтується не лише на безапеляційних прихильників тих ідей (позицій, точок зору), які озвучує радіо «Визволення», але й на всіх «партійних», «безпартійних», «бюрократів» і «старшин».\n«Доволі важко приготовляти таку програму, щоб була цікавою і рівночасно впливала на всі ці верстви нашого народу. З тієї причини українська редакція приготовила різні сектори радіомовлення в такий спосіб, щоб охопити всі верстви населення», – зазначав Ковальський. Разом із колегами, казав редактор, вони намагалися «обережно розбивати» «готову синтезу», яку, за словами Ковальського, радянський громадянин одержував із державних засобів масової інформації.\nНа конференції, організованій у вересні 1954 року у Мюнхені, один із присутніх запитав у Миколи Ковальського, чи встановлювалися для нього і його колег якісь обмеження на теми, які може висвітлювати українська редакція радіо «Визволення». «Є два обмеження, – відповів Ковальський. – Не можна викликати міжнаціональної ворожнечі і не можна давати закликів до повстання та явного спротиву, щоб не викликати непотрібні жертви українського населення».\nАналогічні настанови згадував у своїх мемуарах (1999) і багаторічний співробітник Радіо Свобода Джин Сосін: «Наші диктори не мали права підбурювати слухачів до повстання проти кремлівських правителів. Найбільше, що ми могли сказати: «Коли настане вирішальна година», але і в цьому випадку ми – проти «готових рецептів», залишаючи народам Радянського Союзу можливість самостійно вирішувати, як діяти».\nКритика з боку еміграції\nЦі згадані Ковальським і Сосіном обмеження (які стали каменем спотикання ще під час створення редакції) неодноразово спричиняли критику з боку різних представників еміграції. Один із провідних діячів закордонного представництва Української головної визвольної ради (ЗП УГВР) Мирослав Прокоп у травні 1955 року писав, що на радіо «трудно говорити про українську державу, а навіть про боротьбу за національне визволення». Газета «Свобода» (США), тональність якої щодо радіо «Визволення» разюче змінилася ще протягом першого року існування українських програм, критикувала редакцію за те, що та нібито подає інформацію про події всередині Радянського Союзу під кутом, який суперечить «українським принципам», і, як вважало видання, вигідним росіянам. А в одному з випусків 1959 року у газеті взагалі написали: «Українська програма радіовисильні «Свобода» в Мюнхені не є українською і називатися такою не має ніякого права. Справі визволення уярмленого московським большевизмом українського народу вона не допомагає, а гальмує її».\nУ 1956 році українська редакція радіо «Визволення» випустила перший збірник матеріалів, що прозвучали у його ефірі за перші два роки існування. Редакція мотивувала публікацію збірника, насамперед, потребою донести свою справу до українців із еміграції. «Впродовж нашої праці ми встановили зв’язок із нашими земляками за «залізною заслоною» і маємо досить доказів, що наше слово доходить на Батьківщину і що там його слухають. Але українське громадянство на еміграції не має змоги слухати наші програми, тому ми хочемо бодай частинно знайомити його з характером і змістом нашої діяльності», – йдеться у передмові до збірника.\nОднак у появі цього видання була й інша причина – редакція хотіла дати відсіч вищезгаданим критикам. Працівники українського відділу радіо «Визволення», ймовірно, пов’язували незадоволення еміграції зі своїм політичним минулим, яке, можливо, з позиції еміграційних осередків, накладало на них певний ідеологічний обов’язок. У передмові до першого збірника редакція нагадувала критикам, що частина її співробітників свого часу пішла працювати на новостворену американським комітетом радіостанцію саме за рекомендаціями виконавчого органу УНРади – «щоб у рамках існуючих можливостей дати наш скромний внесок для визволення України від її найстрашнішого ворога». «Наші ідеали і завдання ні в чому не різняться від ідеалів і завдань кожного українського патріота, де б він не був», – наголошували тоді в українській редакції.\nКритика діячів УНРади, ймовірно, мала під собою і політичне підґрунтя: у 1955 році еміграційна преса писала про внутрішню кризу всередині цього основного органу Української Народної Республіки в екзилі. Критика полягала зокрема у тому, що Микола Ковальський та Михайло Добрянський – чільні співробітники радіо «Визволення» і на той момент ще члени Українського національного державного союзу – опинилися в опозиції до більшості цього самого УНДС, яка вимагала від виконавчого органу УНРади жорсткішої і радикальнішої позиції «у засадничих справах української закордонної політики». Закінчилося все тим, що УНДС просто виключив Ковальського і Добрянського зі свого складу. Приблизно у той же час від активної діяльності в УНРаді відійшли ще кілька осіб, які також були задіяні у передачах радіо «Визволення». Серед них, наприклад, – Михайло Воскобійник, один із провідних членів Української революційно-демократичної партії, заступник її лідера Івана Багряного. Він віддав перевагу роботі диктором і, зрештою, переїхав із Німеччини до США, де його робота на радіо «Визволення» тривала до 1964 року.\nПерші роки діяльності Радіо Свобода, по суті, сформували той дискурс, в якому корпорація (і, зокрема, сама українська редакція) працювала щонайменше до першої половини 80-х років, – критика від еміграції, несприйняття у деяких політичних колах у Вашингтоні і прагнення радянського керівництва заглушити, дискредитувати і, зрештою, знищити радіо.


Дуже відверто: Зіркова франківчанка вразила образом у прозорій сукні\n18.04.2019 17:32 Джерело: Фіртка\nУ середу, 10 квітня, у палаці «Україна» відбувся «Вечір прем'єр з Катериною Осадчою», на якому зірки українського шоу-бізнесу презентували нові пісні.\nПереспівати франківчанку: відома співачка оголосила челендж у мережі\nОднією з найяскравіших селебріті на шоу була Тіна Кароль. Вона з'явилася у відвертому і дуже ефектному вбранні: у прозорій білій фатиновій сукні від бренду Kristian Aadnevik на одне плече, з рюшами і з високим розрізом, який дозволив їй продемонструвати свої стрункі ноги, пише - Фіртка з посиланням на ТСН.\nПід вбранням на артистці був бежевий бюстгальтер, який підкреслив її пишні груди.\nСвій аутфіт Тіна доповнила хвилястою укладкою з проділом на бік, ніжним макіяжем з акцентом на червоній помаді і розкішними сережками Balenciaga у вигляді серця з каменями.\nКароль у цьому образі мала прекрасний вигляд. Всі присутні не могли відірвати очей від неї.\nДжерело: Фіртка Теги: #івано-франківськ, #новини івано-франківська, #новини івано-франківщини, #івано-франківські новини, #тіна кароль, #кароль


Як знову все не проїсти? » ЗМІ - Новости Украины и Мира. Обозреватель\nЗМІ - Новости Украины и Мира. Обозреватель » Статьи » Як знову все не проїсти?\n8-12-2017, 12:39 / 296\nЧому бюджет розходиться із розвитком.\nПроект державного бюджету на 2018 р., прийнятий у першому читанні, зараз спільно з урядом доопрацьовує профільний парламентський комітет.\nПопри те, що фінансування проектів розвитку у ньому планують збільшити на 37% порівняно з минулим роком, кошторис країни на наступний рік знову не стане "бюджетом розвитку". І це лише посилює важливість максимальної ефективності витрачання кожної бюджетної гривні.\nКволе економічне зростання, що переривалося глибокими економічними кризами, стало для України сумною реальністю останнього десятиліття. Це призвело до поглиблення відставання у розвитку навіть від найближчих європейських сусідів, до падіння реальних доходів громадян і накопичення боргів. Про необхідність реалізації стратегії, всі складові якої було б підпорядковано прискоренню економічного зростання, не говорить уже хіба що лінивий. І експерти, вивчаючи черговий проект бюджету, поданий урядом до парламенту, уперто шукають у ньому рядки, що дозволять (чи не дозволять) назвати документ "бюджетом розвитку".\nНе став винятком і проект бюджету-2018, де збільшення видатків розвитку порівняно з цьогорічним бюджетом заплановано на рівні 36,9%, або 31,1 млрд грн. При цьому зросли не тільки обсяги фінансування проектів розвитку, а й шанси, що за результатами року ці проекти справді буде профінансовано. Йдеться про співвідношення загального та спеціального фондів серед джерел цих видатків, що поточного року становить 1,4 до 1, а у проекті бюджету на наступний рік — уже 1,9 до1. Однак усі ці показники не є достатніми підставами для оптимізму.\nВ умовах, коли бюджет щороку переобтяжений соціальними зобов'язаннями та необхідністю обслуговувати державний борг, годі розраховувати на якісь радикальні зміни співвідношення "споживання/розвиток". Проте саме обмеженість бюджетних ресурсів спонукає розпоряджатися ними більш відповідально та ефективно. Якщо йдеться про видатки, які здійснюються за бюджетні кошти, визначальним критерієм ефективності є їхній вплив на поліпшення якості життя громадян, адже саме за цим критерієм останні оцінюють результативність влади. Водночас з макроекономічних міркувань кошти потрібно вкладати у проекти розвитку, що максимально підвищать динамічність національної економіки, її привабливість для інвесторів, поліпшать умови для підприємництва. Світова спільнота знайшла спосіб вирішити цю дилему.\nУ резолюції Третьої міжнародної конференції ООН з фінансування розвитку описується сучасна тенденція зміщення видатків та інвестицій розвитку на рівень місцевих громад. Територіальні громади здатні найефективніше розпоряджатися бюджетними коштами розвитку, адже добре знають сутність і масштаби проблем, що позначаються на якості їхнього життя. І саме якість життя у громаді визначає рівень підтримки спільнотою як місцевої влади, так і національного уряду.\nГлобальний тренд зміщення видатків розвитку на місцевий рівень не оминув і Україну. Досить показовим є співвідношення капітальних інвестицій, здійснених з державного та місцевих бюджетів. Починаючи з 2013-го капіталовкладення громад почали переважати над інвестиціями із держбюджету. Причому у 2013 р. це перевищення становило лише 13%, у 2015 р. — уже два, а в 2016 р. і першому півріччі 2017-го — три рази.\nПодібні зрушення стали можливими завдяки фінансовій децентралізації, що відчутно збільшила грошові ресурси місцевих бюджетів. За підсумками десяти місяців 2017 р., темпи приросту видатків місцевих бюджетів перевищували приріст видатків держбюджету в кілька разів: 47% порівняно з 11%. Відповідно, частка місцевих бюджетів у видатках зведеного бюджету поступово збільшувалася, сягнувши майже 47% у січні—жовтні 2017 р.\nФінансовий ресурс місцевих бюджетів у 2018 р., як прогнозується, зросте до 521 млрд грн, що майже на 9% більше рівня 2017-го. Слід очікувати, що через збільшення стратегічної активності об'єднаних територіальних громад (ОТГ) також посилюватиметься орієнтованість цього ресурсу на забезпечення місцевого розвитку. Разом з тим ці кошти витрачаються на розсуд органів місцевого самоврядування і перебувають поза впливом політики центральної влади.\nУ світлі вищезазначеного, аби повною мірою оцінити дієвість передбачених проектом держбюджету видатків розвитку, необхідно сконцентрувати увагу на тому, як саме кошти центрального бюджету впливають на стимулювання процесів місцевого розвитку. Слід наголосити, що урядовий проект, винесений на перше читання, містив відчутні позитивні зрушення у цій сфері.\nСтимули для місцевого розвитку\nПо-перше, заплановано виділити 11,4 млрд грн у вигляді субвенції із державного бюджету місцевим бюджетам на фінансове забезпечення будівництва, реконструкції, ремонту й утримання автомобільних доріг загального користування місцевого значення, вулиць і доріг комунальної власності у населених пунктах. Оскільки забезпечення ремонту місцевої шляхової інфраструктури і раніше перебувало серед фінансових пріоритетів громад, можна очікувати, що додаткова спеціалізована субвенція може дещо розвантажити власні кошти розвитку місцевих бюджетів, яким знайдуть інше призначення.\nПо-друге, субвенція з державного бюджету місцевим бюджетам на формування інфраструктури об'єднаних територіальних громад має становити 1,9 млрд грн, що на 400 млн більше, ніж цього року. Щоправда, розробники проекту бюджету у вересні передбачали встановлення прямих відносин з державним бюджетом 388 ОТГ. Однак після жовтневих місцевих виборів, за даними Мінрегіону, кількість ОТГ становить уже 614. Тепер уряду потрібно перераховувати міжбюджетні трансферти, зважаючи на перехід нових "гравців" на прямі відносини з державним бюджетом.\nПо-третє, в урядовому законопроекті було заплановано виділити 8,1 млрд грн для фінансування Державного фонду регіонального розвитку (ДФРР). Цю статтю не просто було збільшено на 4,6 млрд грн порівняно з планом 2017 р., а й, на відміну від минулого року, повністю віднесено до загального фонду. У 2017 р. із 3,5 млрд грн фінансування цієї програми 2,5 млрд планувалося взяти з коштів спецфонду. Відтак, цьогоріч уперше кошти фонду планувалося визначити на рівні 1% доходів загального фонду державного бюджету, що повністю відповідає вимогам статті 24-1 Бюджетного кодексу. У попередні роки невиконання цієї норми депутати традиційно закидали уряду.\nПочинаючи з 2015 р. і до сьогодні в активі ДФРР накопичилося 314 завершених проектів на загальну суму 3,1 млрд грн, з якої 2,5 млрд — це кошти фонду. На даний момент фінансується ще 166 незавершених проектів на загальну суму 1,4 млрд грн, з яких 1,17 млрд повинен сплатити ДФРР.\nПо-четверте, початково в урядовому проекті була відсутня субвенція на здійснення заходів щодо соціально-економічного розвитку окремих територій, так звана депутатська, що у бюджеті-2017 становила 5 млрд грн. Оскільки ця субвенція виконувала приблизно ті ж завдання, що й кошти ДФРР, у разі прийняття такої зміни гроші політично заангажованих "депутатських" субвенцій окремим територіям де-факто перейшли б до ДФРР, який має більш прозорий алгоритм розподілу коштів.\nУтім, дива не відбулося. Як і варто було очікувати, депутати не побажали втрачати у рік, що передуватиме президентським виборам, потужний фінансовий ресурс, який допомагає "удобрювати" електоральні "поля". Тому за результатами обговорення у парламенті законопроекту про бюджет-2018 у першому читанні депутати доручили уряду повернути до бюджету "депутатську" субвенцію у розмірі 5 млрд грн. Ці кошти мають бути взятими з ресурсу ДФРР, видатки на який запропоновано зменшити на таку ж суму. "Для зручності" депутати пропонують призупинити дію вже згаданого положення статті 24-1 Бюджетного кодексу.\nВплив таких змін на процеси місцевого розвитку неоднозначний. З одного боку, вони підвищують імовірність того, що місцеві бюджети отримають закладені кошти сповна. За даними Держказначейства, передбачені бюджетним розписом видатки на січень—жовтень 2017 р. за "депутатською" субвенцією було профінансовано повністю. Загалом у регіони було спрямовано 5,04 млрд грн: 2,54 млрд із загального фонду і 2,49 млрд із спеціального фонду. Щоправда, касові видатки місцевих бюджетів за цією субвенцією наприкінці жовтня становили лише 1,36 млрд грн. Натомість, як згадувалося вище, з 3,5 млрд грн коштів ДФРР за десять місяців було використано трохи більше 1,2 млрд.\nЗ іншого боку, "ручне управління" розподілом коштів закріплює патерналістські настрої місцевих громад. Органи місцевої влади ототожнюють процес пошуку ресурсів для власного розвитку із виборюванням централізованих асигнувань, небезпідставно сприймаючи їх як плату за лояльність чи до певних політичних сил, чи до корпоративних інтересів окремих депутатів. Від таких асигнувань не варто очікувати відчутного впливу на спроможність громади надалі генерувати власні ресурси розвитку. При цьому різного роду форми "демократизації" розподілу коштів на кшталт "народних бюджетів" ще більше закріплюють спрямування ресурсу на вирішення комунально-побутових питань.\nОтже, попри деякі позитивні зміни в обсягах фінансування, проект державного бюджету в нинішньому прочитанні не заохочуватиме місцеві громади вибудовувати пріоритети свого розвитку відповідно до власного стратегічного бачення. Втрачається можливість синергії між регіональною політикою, інструменти якої мали б фінансуватися коштами центрального бюджету, та місцевим територіальним розвитком, який генерується здебільшого за рахунок місцевих ресурсів. І це заважає зменшити територіальні диспропорцій, які в Україні є досить значними.\nВирішення цієї суперечності виходить далеко за рамки власне бюджетної політики та міжбюджетних відносин і потребує переосмислення відносин між центром і громадами відповідно до змін, що відбуваються внаслідок децентралізації. Проте наразі в рамках діючих інструментів і пріоритетів бюджетної політики можна і потрібно зробити низку кроків, що сприяли б більшій ефективності коштів держбюджету, які впливають на місцевий розвиток.\nНаприклад, можна оптимізувати дорожнє будівництво, яке, судячи з проекту бюджету, розглядається як ключовий пріоритет розвитку у 2018 р. Зокрема, передбачається спрямувати на будівництво та ремонт автошляхів 23,7 млрд грн ресурсів центрального бюджету, включаючи кредити, та надати 11,4 млрд грн субвенцій громадам на ці цілі. Необхідно під егідою Мінінфраструктури забезпечити координацію діяльності з будівництва та модернізації автомобільних доріг між Укравтодором, органами місцевого самоврядування, а також діями Міносвіти та МОЗ щодо оптимізації мережі освітніх і медичних закладів. Як відомо, потужною ланкою такої оптимізації є можливість довезення учнів чи пацієнтів, яку можна коригувати через вибір пріоритетів шляхового будівництва. Бажано також забезпечити громадський контроль за витрачанням коштів на будівництво та ремонт автошляхів органами місцевого самоврядування. За потреби слід надавати їм методичну підтримку в укладанні відповідних угод з підрядниками.\nТакож треба підвищити якість проектів, що подаються для фінансування з ДФРР, адже значний розрив між обсягами асигнувань для ДФРР і вартістю реально наданих проектів є відображенням недостатніх проектних вмінь місцевих громад. Для цього можна впровадити навіть спеціальну програму для навчання представників органів місцевої влади, наприклад під егідою Мінрегіону.\nДля оптимізації бюджетного фінансування треба використати позитивні здобутки децентралізації. Йдеться про можливість укладення угод про співпрацю між ОТГ, на основі яких вдасться ефективніше реалізовувати потенціал інвестиційних проектів, що фінансуються з бюджету, чи надавати послуги бюджетних установ. Предметами такої співпраці між ОТГ у регіонах можуть бути різні проекти: потужності із переробки та утилізації відходів, об'єкти малої енергетики, комунальної, шляхової інфраструктури, логістичні об'єкти для агровиробників, медичні та освітні установи тощо. Зміцнення суб'єктності ОТГ дасть змогу поширювати відносини публічно-приватного партнерства у різних сферах, в яких вплив фінансування з державного та місцевих бюджетів збільшуватиметься залученням частки приватних коштів.\nОтже, посилення орієнтованості видатків держбюджету на розвиток місцевих громад здатне компенсувати обмежений обсяг цих видатків у короткостроковій перспективі. Водночас самі ОТГ повинні навчитися витрачати кошти місцевого розвитку відповідно до стратегічного бачення довгострокового розвитку своїх територій.\nДжерело: Ярослав Жалило, Антоніна Дешко, Dt.ua\nВ Україні знову подорожчають алкоголь і сигарети: на\nЗалишили Росію позаду: стало відомо про велику перемогу


Бажаю тобі, друже, в день народження тільки здоров’я! Буде воно — буде все: сили для звершень, розум для відкриттів, ніжність для коханої, задоволення від вчиненого і ясність задуманого.\nШлях особистий свято принесе тобі удачу і гарний настрій. Нехай збуваються всі заповітні мрії. Міцного здоров’я тобі, подруга, величезною взаємної любові і благополуччя. Нехай в родині завжди буде порядок, достаток і мир.\nНехай твоє життя буде все – і робота, і достаток, любов і безтурботне веселощі! Зі святом!\nБажаю тобі, друже, відшукати свою гору щастя, і неодмінно подолати складний шлях до її вершині, на неї також візьми з собою всіх, хто тобі доріг, щоб розділити радість.\nЗ днем народження, друже! Бажаю відмінного самопочуття, веселощів, безтурботності, виконання заповітної мрії, яскравого і насиченого життя.\nДорогий друже! Бажаю тобі феєрично відзначити день твого народження, і нехай так само радісно пройде весь наступний рік! Удачі тобі, перемог на особистому фронті! Залишайся таким же молодець!\nЯ не просто хочу, а вимагаю, щоб ти був щасливий. А що для цього потрібно? Тобі видніше. Ніколи не впадай у відчай і не опускай руки. Все найкраще попереду. Я з тобою, друже.\nЗ великою повагою вітаю тебе з днем народження і хочу потиснути руку при особистій зустрічі. Поки ж побажаю по-чоловічому міцної волі, сили духу, вірних прагнень і великих перспектив!\nДруже, з святом! Нехай цей День Народження подарує тобі прекрасний настрій як мінімум на весь майбутній рік. Нехай робота буде легкою і прибутковою, улюблена жінка — щирою і ніжною, дозвілля — захоплюючим і надихаючим. Лови кожен шанс і цінуй міцні узи дружби!\nКрутиться земна куля, відраховуючи хвилини, дні, тижні і роки… Ось і прийшов твій черговий День народження! Так тримати, друже! Ніколи не виникнути, не скаржитися, не тремтіти перед загрозою і не опускати руки! Я ж тебе знаю – ти выстоишь в будь-яких ситуаціях і обов’язково вийдеш переможцем!\nЗдоров’я тобі міцного, відмінного настрою, молодецького запалу в очах і багато-багато днів попереду! Нехай твоє життя складеться вдало, і ти вийдеш сухим з будь-якої непередбаченої труднощі! Хай люблять тебе близькі, заздрять вороги і поважають друзі! Дай Бог тобі благополуччя, великих грошей і чудової роботи! Я за тебе горою!\nДруже, в день народження хочу побажати, щоб твоє життя стала непередбачуваною і яскравою, було побільше цікавих подорожей і запаморочливих подій, справжніх друзів і непідробних почуттів. Нехай доля усуне з твого шляху негаразди, труднощі і перешкоди. Будь завжди і у всьому лідером, галантним кавалером і просто хорошою людиною.\nБажаю, щоб тобі не доводилося силою брати від життя все, чого захочеш, а щоб вона сама тобі це давала. Нехай удача на твоє свято принесе найкращі подарунки та сюрпризи, довголіття нехай затримається в гостях, а щастя — пропишеться у тебе в будинку, без права на виписку, і нехай на все це прийде подивитися любов і залишиться у тебе назавжди.\nЯк часто життя ставить нас у безвихідь, і можливо, когось ці тупики зупиняють, когось загальмовують, когось змушують переосмислити… загалом (ім’я) я бажаю тобі, щоб якщо в твоєму житті і зустрічалися такі тупики, то при бажанні ти б прокладав нову дорогу і вів за собою близьких тобі людей! За цілеспрямованість! З днем народження друже!\nБажаю, щоб в будь-який день світлий, радісний або дощовий, ти завжди відчував любов, турботу та підтримку. Нехай можливі перешкоди на життєвому шляху тільки загартовують твій характер, силу волі та мужність. Щастя, удачі, мирного неба, фінансових успіхів і всього самого найкращого.\nДруже, з святом! Нехай цей день народження знову збере під одним дахом всіх людей, які дорогі твоєму серцю і які живуть у ньому навіть тоді, коли ви довго не бачитеся, і допомагають тобі долати всі перешкоди на шляху до вершини життя.\nДруже! З днем народження! Бажаю тобі опинитися в перших рядках журналу «Форбс» в списку найбільш успішних чоловіків! Ну і мене десь там, поруч з тобою в списку!\nТобі не позичати впевненості в собі, тому що ти 100 % чоловік! Це проявляється в кожному твоєму вчинку і рішеннях. Нехай те, що ти побажаєш досягти ще, неодмінно збудеться в повній мірі!\nУ цей день бажаю тобі здоров’я, щоб ти чесно зміг заробити великі статки, а ще бажаю довголіття, щоб довше насолоджуватися ним. Але в гонитві за багатством, не забудь знайти найкращу з жінок і одружитися, щоб було на кого витрачати твої величезні скарби, і було кому їх залишити.\nМій славний, добрий друг! Від усієї душі тебе я вітаю! Нехай життя твоє не знає бід і поразок, нехай радість сповнює її всю! Любові бажаю, бадьорості, перемог у боях за право бути щасливим і успішним! І ніколи, ти чуєш, ніколи не забувай друзів своїх, щоб не сталося, адже головне, що небом нам дається, це відданість і дружба на віки! Будь щасливий! З днем народження тебе! ©\nМій неймовірний друг, я хочу привітати тебе з твоїм святом. Пам’ятаю, як кілька років тому ми з тобою відзначали твій День народження у такий же компанії. За ці кілька років змінилося багато чого, але тільки не наша дружба. Так, у нас теж були якісь проблеми у спілкуванні, але все встало на свої місця, причому багато в чому завдяки тобі. Я хочу привітати тебе, наш дорогий іменинник, і побажати тобі, напевно, тільки здоров’я. Все інше ти можеш зробити сам, бо ти у нас такий працьовитий і цілеспрямований молодий хлопець в самому розквіті сил. Я дорожу нашою дружбою, яка перевірена довгими-довгими роками. Будь впевнена, що далі буде ще краще, тому навіть не заморачивайся. Ми вітаємо нашого чудового друга і бажаємо йому всього самого чудового, прямо як він. Просто живи і насолоджуйся життям.\nЯ бажаю тобі міцного здоров’я, багато вірних друзів і купу грошей. А ще будь завжди таким же чесним, добрим і чуйним! Ти справжній друг, який завжди приходить на допомогу в скрутну хвилину, який допоможе і дасть слушну пораду. Ти не просто хороша людина, ти чолов’яга, яких зараз мало! Я вітаю тебе з днем народження! Будь же щасливий, ти гідний цього, як ніхто інший! ©\nДорогий друже, багато років минуло з того дня коли ти народився. Добру половину з них ми відсвяткували разом. І я бажаю, щоб всі дні твого життя були сонячними та радісними. Будь прикладом для своїх дітей, і нехай тебе обожнює вся твоя сім’я! Досягай вершин своєї кар’єри раніше, ніж підеш на пенсію. А ще ніколи не здавайся, адже всі труднощі тільки загартовують! ©\nСкільки століть найсвітліші уми описували дружбу у багатьох іпостасях. Здавалося б, сказати простіше нікуди. Однак у твій День Народження мені б хотілося все ж вибрати найбільш точні їх вислови, і сказати, що дружба – це відданість, довіра, самовіддача, любов. Ти, мій друг – втілення всього вищесказаного! Мені дуже пощастило, що в моєму житті є така людина, і мені дуже приємно бути зараз поруч і вітати тебе з Днем Народження. Нехай у твоєму житті буде багато щасливих моментів, але нехай будуть і такі, коли тобі знадобиться моє плече. Це зробить нашу дружбу ще сильніше, це зробить сильнішим за нас.\nДень народження — це привід сказати про те що на серце. І я з чистою совістю заявляю — в мене на серці радість тому що ти, дорогий іменинник, є на світі, що ти прикрашаєш наше життя, що ти поруч! Люби життя і нехай вона любить тебе! Якщо є проблеми – звертай на них менше уваги, якщо є удачі — продовжуй в тому ж дусі, залишаючись щасливим і успішним!\nМій друг, я мовлення рідко вимовляю, знаєш сам. Але пару слів скажу. Здорово, коли є найкращі друзі, надійні, авторитетні, заради дружби готові відірватися від монітора, зірватися з дивана, помчати на допомогу. Бажаю, щоб все поруч йдуть по життю з тобою ніколи не підводили, простягали руку допомоги, коли буде потрібно. Не втрачати бажаю друзів, не змінювати їх. Нові розумні нехай будуть, але колишні вірні друзі завжди нехай залишаються з тобою.\nЯ хочу привітати з таким важливим днем мого друга, з яким ми дружимо з дитячого садка. Правда тоді він збирався одружитися, і кожен день дарував подарунки, а зараз ми справжні друзі, які виручають один одного в різних ситуаціях. Мій дорогий, я вдячна долі за те, що у мене є такий відданий і чуйний друг, як ти. Я хочу, щоб ти завжди був щасливий і любимо. Ти, звичайно, дуже вибагливий, тобі важко підібрати наречену, але я думаю, що незабаром вирішу це питання. Я вітаю твоїх батьків, адже у них теж сьогодні свято. Пам’ятай, як вони кожен раз намагалися вмовити тебе не забирати іграшки з садка. А ще ти забирав свої речі і говорив, що більше ніколи не прийдеш у сад. Щастя і здоров’я тобі і твоїй родині!\nТи чудовий друг, ти людина, яка заряджає оптимізмом і позитивом всіх оточуючих. Бажаю завжди бути життєрадісним, удачливим і незалежним. Нехай твоя життєва енергія б’є через край, надихаючи на реалізацію цілей і досягнення нових перемог. З днем народження!\nЗ днем народження, друже! Бажаю залишатися такою ж людяним, щирим, добрим. Нехай на твоєму життєвому шляху зустрічаються тільки хороші люди, а зло обходить стороною. Нехай удача супроводжує вас у всіх, а кожне починання закінчується успіхом. Нехай любов завжди живе в твоєму серці. І, звичайно ж, левового здоров’я тобі і стійкості духу!\nДруже, вітаю з днем народження! Будь завжди здоровим, сильним, мудрим і, в підсумку, успішним. Нехай тебе завжди оточують близькі тобі люди, вірні друзі, кохані жінки і просто близькі тобі по духу люди. Удачі у всіх справах і починання, достатку, тепла і затишку у житті!\nОдин! Сьогодні такий чудовий день хочу привітати тобі щастя, здоров’я, удачі та успіхів! Як сказав Піфагор: “Живи з людьми так, щоб твої друзі не стали недругами, а недруги стали друзями”. З Днем народження!\nДруже, з днем народження! Бажаю тобі справжніх чоловічих радощів – красивих жінок, крутих автомобілів, успіхів у бізнесі і вірних друзів. І нехай здоров’я і удача завжди буде з тобою!\nДруг це більше, ніж хлопець, але менше, ніж улюблений. Ти – мій друг і я вітаю тебе з днем народження. Друже, залишайся іншому! Це свято!\nЗ днем народження! Від усієї душі сьогодні бажаємо тобі величезного людського щастя, багато радості, океан любові і ніжності. ©\nДень Народження друга – важливе свято! Це подія, яка не може залишитися непоміченим, тому я хочу побажати тобі більше радісних моментів у твоєму нелегкому житті! Я знаю, дощі в твоєму житті – не рідкість, так нехай після кожного з них з’являється веселка і дарує тобі надію!


Останнє оновлення: Субота, 22 лютого 2020, 20:13\nКафедра «Технологія металів», в даний час кафедра «Якість, стандартизація сертифікація та технології виготовлення матеріалів» (ЯСС та ТВМ) УкрДУЗТа, була створена в складі механічного факультету одночасно з Харківським експлуатаційно-тяговим інститутом залізничного транспорту (пізніше ХІІТ, нині - УкрДУЗТ) в 1930 році. З початку 1930-31 навчального року розпочато підготовку фахівців з дисциплін: технологія металів, технологія обробки деревини, організація і раціоналізація виробництва, обладнання паровозо і вагоноремонтних заводів, організація ремонту, ремонт паровозів і вагонів, теплосилове господарство, техніка безпеки.\nЗа роки існування кафедра пройшла складні етапи свого розвитку:\nДовоєнні роки. Організатором і першим завідувачем кафедри «Технологія металів» був доцент Іванов Микола Львович. На кафедрі були організовані нові лабораторії: металографічна і зварювальна, читався курс «Матеріалознавство» з розділами: металургія; ливарне виробництво; гаряча обробка металів тиском; зварювання; верстати. В цей період на кафедрі створено також навчально-виробничі майстерні (верстатні, слюсарні, столярні, ковальські).Завідували кафедрою на цьому етапі: 1930-1931рр – доцент Іванов Н.Л.; 1932-1933рр – доцент Чупіс Н.М.; з 1934року доцент Середенко В.Н. – один з перших аспірантів інституту (аспірантура була відкрита разом з інститутом у 1930 році).\nВоєнні роки. У 1941 році кафедру разом з ХІІТом було евакуйовано до м. Ташкенту. Після повернення з евакуації у 1944 році кафедра «Технологія металів» заново відновлювала приміщення, навчально-виробничі майстерні, монтувалося устаткування. Завідував кафедрою к.т.н., доцент Середенко В.Н.\nНа цьому етапі основна увага приділялася науково-методичній роботі. Були створені нові лабораторні роботи з усіх дисциплін кафедри, організовувалося курсове проектування. Відпрацьовувалася методика проведення занять зі студентами вечірнього і заочного факультетів. Також підтримувався тісний зв'язок із заводами Харкова (ХВРЗ, «Серп і молот», ХТЗ, «Світло шахтаря»), а також з локомотивним депо «Жовтень».\nЗначно активізувалася наукова і навчальна робота на кафедрі. З'явилися свої аспіранти. Керував аспірантурою д.т.н., професор Петросян П.П. На кафедрі з'явилася нова дисципліна «Технологія машинобудування» для студентів механічного факультету спеціальності БКМ, На базі ливарної ділянки ХВРЗ була організована ливарна лабораторія. Це була найбільша і єдина ливарна лабораторія серед вузів Харкова і системи МПС СРСР.\nВ цей період основна увага приділялась науковій роботі кафедри. На кафедрі було створено науково-дослідну групу, яка розробляла питаннями хіміко-термічної обробки металів. Завідував кафедрою з 1962 - 1972 року удруге доцент Середенко В.Н., а з 1972-1977рр. – доцент Овчаров В.П.\nБуло проведено велику методичну роботу. За всіма дисциплінами і видами занять, проведених кафедрою, було перероблено методику викладання. Завідував кафедрою «Технологія металів» з 1977 -1982 – доцент Носач П.И.\nНа кафедрі обновленно технічні засоби навчання, удосконалино верстатні майстерні, зварювальні та лабораторії ливарного виробництва. У 1997 році кафедру було приєднано до кафедри “ЕРРС”, як секцію "Технології машинобудування". У 1999 році було створено навчально-виробничий комплекс "ХарДАЗТ – ПТУ№23". Завдяки комплексу, студенти I курсу механічного і будівельного факультетів за один рік здобувають робочі професії за своїми спеціальностями, що надає їм право посідати робочі місця за проходженням практики. Завідувач кафедрою був з 1984-2000 рр – доцент Жученко В.В.\nУ 2001 секція "Технологія машинобудування" кафедри ЕРРС придбала статус кафедри. 01 жовтня 2001 року кафедра стала називатися "Матеріали і технології виготовлення виробів транспортного призначення" (МТВ). Кафедра орієнтована на нові екологічно-чисті технології виготовлення, ремонту та відновлення деталей для рухомого складу. В 2002 році було відкрито аспірантуру за спеціальністю 05.02.01 Матеріалознавство та 05.01.02 стандартизація та сертифікація а у 2003 році – докторантура за спеціальністю 05.02.01 Матеріалознавство. В 2004 році кафедра МТВ стала випускаючою, так як була відкрита нова спеціальність 7.000001 "Якість, стандартизація і сертифікація". А у 2005 була відкрита магістратура за спеціальністю 8.000001 "Якість, стандартизація і сертифікація".\n2014-по теперішній час\nВ жовтні 2014 року кафедра Матеріали і технології виготовлення виробів транспортного призначення (МТВ) була перейменована в кафедру «Якість, стандартизація, сертифікація та технології виготовлення матеріалів» (ЯСС та ТВМ). Завідує кафедрою професор, доктор технічних наук Тимофєєва Лариса Андріївна. За розробку теоретичних і практичних основ, створення і промислового освоєння нового покоління конкурентоспроможних, високоефективних та надійних апаратів пневматичних систем дорожніх транспортних засобів їй присуджено Державну премію України в галузі науки і техніки "За розробку нових екологічно чистих ресурсозберігаючих технологічних процесів поверхневого зміцнення матеріалів". У 2018 р. штат кафедри складає 12 осіб: 2 професора, 3 доцента, 1 асистент, 2 аспіранта денної форми навчання, завідувач навчальними лабораторіями кафедри, 1 старший лаборант, 1 завідувач навчально-виробничими майстернями та 1 інженер I категорії.


У ХПІ відкрилася міжнародна академія з кібербезпеки – Національний технічний університет\nIT-новини НТУ "ХПІ" У ХПІ відкрилася міжнародна академія з кібербезпеки\n07.07.2021 07.07.2021 Прес-службаIT-новини НТУ "ХПІ", Новини, ТикерІТ, міжнародне співробітницство\nНа базі кафедри систем інформації НТУ «ХПІ» відкрився партнерський освітній центр «Академія кібербезпеки Palo Alto». Тут у студентів, викладачів, фахівців, які працюють в IT-сфері, та всіх охочих є можливість пройти практичні курси з кібербезпеки. Вони зможуть вивчити основи цього напряму: мережевої та хмарної безпеки, як функціонує Security Operations Center (SOC — центр забезпечення безпеки) та інше. Заняття можна відвідувати в очному або дистанційному форматі. Тривалість курсів — до 2-х місяців, мова навчання — англійська. Інструкторами програм будуть викладачі харківського Політеху.\nМатеріали курсів розроблені американською компанією Palo Alto Networks. До них входять: інформація для інструкторів, комплекти для студентів, презентації, відео, посібники та ін. Навчальні програми узгоджені з національною ініціативою США з освіти в галузі кібербезпеки (National Initiative for Cybersecurity Education — NICE).\nСтуденти Академії в НТУ «ХПІ» навчаться:\nналаштовувати необхідне середовище розробки, щоб почати створення брандмауерів («міжмережевий екран» для захисту інформаційної системи від нападів ззовні),\nрозгортати і налаштовувати міжмережевий екран на хмарному сервері,\nуправляти потоком пакетів через брандмауери,\nналаштовувати управління якості передачі (quality of service — QoS) в мережах передачі даних, та іншим навичкам.\nЗа підсумками навчання, учасники отримають свідоцтва про проходження курсу і знижку на сертифікаційний іспит в незалежному центрі компанії. Випускники програм зможуть стати фахівцями з мережних операцій, аналітиками системної безпеки, аналітиками з кіберзахисту.\nЗаняття в харківському Політеху будуть проходити під керівництвом інструкторів — доцентів кафедри «Системи інформації ім. В.О. Кравця» Наталії Дженюк і Максима Толкачова. Вони пройшли спеціалізовану підготовку і отримали сертифікати акредитації «Уповноважений інструктор з мережевої безпеки».\nСписок всіх курсів та інформація про Академію — на сайті http://web.kpi.kharkov.ua/paloalto/\n! Охочі записатися на курси повинні мати базові знання з побудови та налаштування комп’ютерних мереж.\nАмериканська компанія Palo Alto Networks заснована в 2005 році і є піонером підходу next generation firewall для мережевого захисту. Платформа забезпечує безпеку мережі на рівні додатків, користувачів і контенту. Кількість користувачів — більше 77 тисяч в сотні країн світу. Штаб-квартира компанії розташована в Санта-Кларі (Каліфорнія, США). Компанія має представництва в 17 країнах (Австралія, Китай, Японія, держави Європи, Азії, Близького Сходу).\nПопередній Попередній запис: ХПІ — у топ-7 українських вишів, які визнаються Єгиптом\nНаступний Наступний запис: Україно-польська програма подвійного диплома у ХПІ. РЕЄСТРАЦІЯ!


Отруєного Алібасова підло обдурили: такої жорстокості ніхто не очікував. Politeka\n14 Червня 2019, 09:01 Читать на русском\nШахрай заробив на коті Барі Алібасова\nДнями стало відомо, що поки продюсер і засновник групи “На-На” Барі Алібасов знаходиться в лікарні, втік його кіт по кличці “Чуча”. Тварина – канадський сфінкс гаряче любив його господарь.\nЗа упіймання кота рідні оголосили нагороду в розмірі 800 тисяч рублів. 12 червня вранці синові Алібасова подзвонив невідомий. Чоловік повідомив, що знайшов кота і чекає свою нагороду. Родич продюсера зрадів такій новині і залишив гроші в квартирі. Незнайомця зустріла помічниця Алібасова, яка не стала розбиратися. Жінка забрала кота і віддала чоловікові гроші.\nА ввечері з’ясувалося – кіт виявився чужим. Таким чином, рідні та близькі шоумена нарвалися на шахрая. Зараз постраждалі планують звертатися до поліції.\nНа жаль, де кіт “Чуча” наразі невідомо і його пошуки тривають, а винагорода не скасовується.\nНагадаємо, про зникнення кота стало відомо від PR-директора продюсера – Вадима Горжанкіна. Останній повідомив про це під час прес-конференції.\nПередбачається, що “Чуча” втік 11 червня. Рідні та знайомі Алібасова думали, що сфінкса забрав до себе додому помічник продюсера, тому забили на сполох не відразу. Однак пізніше з’ясувалося – кота ніде немає.\nЗа словами Барі Алібасова-молодшого, сфінкса могли налякати журналісти, які приїхали в квартиру засновника групи. Тоді були відкриті двері в під’їзд і в квартиру.\nПутін видав свою хворобу під час прес-конференції: "Викликайте санітарів!" Знайдено труп зірки групи "Пісняри": деталі трагедії Каменських засвітилася в компанії Полякової і викликала гнів в мережі: "Та це повне г*но!" Вчені з'ясували, кого комарі кусають частіше за все: "Знаходять жертв по ..."\nРодина зірки просить всіх, хто бачив лисого кота, зателефонувати за номером телефону, вказаним на офіційному сайті групи “На-На”.\nВідзначимо, як повідомили медики, за той час поки Алібасов знаходився у медикаментозній комі, він прийшов до себе 1 раз на кілька хвилин. Схвильований шоумен відразу ж запитав, де його “Чуча” і що з ним, а далі знову занурився у сон.\nКрім того, є інформація, що ім’я улюбленого сфінкса вписано в заповіт продюсера. У разі смерті зірки доглядати за “Чучей” буде зобов’язаний Сергій Моцарь – помічник Алібасова.\nНагадаємо, Барі Алібасов потрапив до лікарні вночі 4 червня. Як виявилося, шоумен переплутав засіб для очищення труб “Кріт” з йогуртом. У чоловіка діагностували опіки шлунка четвертого ступеня і пошкодження дихальних шляхів. П’ять днів продюсер перебував у штучній комі, а вийшовши з неї, частково втратив пам’ять і не міг говорити.\nНагадаємо, відомий актор розкрив таємницю порятунку Алібасова від неминучої загибелі\nЯк повідомляла Politeka, з’явилося перше відео Барі Алібасова після коми.


Україна, США і 14 держав-членів ЄС видворять російських дипломатів\n26 Березня 2018 17:07\n"Готувалися до цього певний час, але зробили скоординовано з нашими друзями та партнерами", – зазначив очільник МЗС.\nТакож 14 держав Європейського союзу вирішили видворити російських дипломатів у відповідь на отруєння колишнього шпигуна Сергія Скрипаля і його доньки у Британії.\nЗгідно з інформацією ВВС, США теж не залишаться осторонь і збираються вислати 60 дипломатів.\nРФ висилає 60 дипломатів США і закриває консульство в Санкт-Петербурзі 30 Березня 2018 13:27\nУкраїнець Показати IP 26 Березня 2018 17:15\nЄвропейські клоуни роблять, а наші клоуни як папуги повторюють. Сміх та й годі. Головне, що Путін дуже сильно цього "боїться". :)\nВасиль до Українець Показати IP 26 Березня 2018 18:05\nДійсно як папуги. Бо їх мали б вислати ще у 2014.\n1 до Українець Показати IP 26 Березня 2018 20:15\nХахаха ... Як собак скажених, виганяють лішнєхромосомних. А вони все дурників невинуватих з себе корчать.\nУкраїнка до Українець Показати IP 27 Березня 2018 01:46\nВигнання кацапів з цивілізованого світу радує. Гарні новини, щоб ви щодня так жили нелюди\nГлеб Показати IP 26 Березня 2018 18:35\nКакая мерзость эта ваша западная демократия на вранье.\nВау до Глеб Показати IP 26 Березня 2018 20:21\nДали смачный подж*пник лапотникам. Тролефермам теперь работа, желчью брызгать на всех.\nГлеб до Вау Показати IP 27 Березня 2018 09:04\nДавно із псіхушки вийшов?\nІван Показати IP 26 Березня 2018 19:02\nКуди кінь з копитом, туди рак з клешнею.\nХм Показати IP 26 Березня 2018 20:15\nУкраїна не буде цього робити, ви писаки добре читайте що влада говорить.\nукраїнець Показати IP 27 Березня 2018 09:27\nБраво, женіть цих скаженних собак скрізь де бачите


1.1 Москва як центрформуванняМосковськогоКнязівства\n1.4 Князь ДмитроІвановичДонськой йКуликовська битва\nІсторіявсієїРосії -це багатостоліть, що принесли йрадість йбіль. Цевеликізавоювання йпротистояння.\n>ЗародженняРусіпочалосяще до Хстоліття, але й основоюполягли дляРусістоліттяXІІІ-XV.\nНа нашійземлііснуютьміста старшеМоскви, але йсаме вонз'явилася самим центромоб'єднання до одного ізнайважчихмоментівнашоїісторії.\n>Деякапослідовністьфакторівуплинула тих,щобце колисяневеликекнязівство стало великим йз'єднуючоїміж собоювойовничісторони,щобстворитиєдинувелику державу.\n>Знадобилося более двох із половиноюстоліть,щобросійськінародиоб'єдналися й сталинезалежні відчужоріднихкраїн.\n>Вигіднегеографічнеположення,спритність йвнутрішніякостікнязівзмоглизробитицекнязівство центромдуховним, центромнародним й центромусієїРусі.\n>Перш ніж перейти довизначення причин й ходуузвишшя цогокнязівства,требасказатикількаслів про йогоголовне місто - Москва.Першізгадування про Москвузустрічаються влітописі неранішеXІІ в. Унійрозповідається, що в 1147 р.ЮрійДовгорукий запросивши свого союзника, князя Святослава ОлеговичаЧернігівського, напобачення у Москві, де смердотібенкетували іобмінялисяподарунками.\nПриописіподій, щопішли вСуздальськійРусі засмертюАндріяБоголюбського,літописивпершеговорять про Москву, як про місто, й про ">Москъвлянах", як його жителів.Іпатіївськийлітопис под 1176 р. (6684)розповідає, щохворий князь Михалко,направляючи ізпівдня вСуздальську Русь, бувпринесений на ношах "доКуцкова,рекше доМоскви"; тамвіндовідався пронаближення свого ворога Ярополка йпоспішив у Володимир "ЗМоскві" усупроводімосквичів. ">Москьвляне ж, -продовжуєлітописець, - котріслихали,ожейде на не Ярополк, йвзвратишася тому,блюдучебудинківсвоїх". Унаступному 1177 р. (6685)літописець прямоназиває Москвумістом урозповіді пронападГлібаРязанського на князя Всеволода. ">Гліб ж туосіньприїхав наМосквь (до списків: у Москву) йпожежі місто весь й села".Цізвістки, незалишаючи уженіякихсумнівів віснуваннімістаМоскви, в тієї ж годинудають одинцікавийнатяк. Але вонище невстановленеодноманітненайменуванняміста: містоназивається то - ">Москвь", то - ">Кучково", ті - ">Москва".\nЗпівдня, ізЧернігівськогокнязівства, дорога у Володимирйшла через Москву, йсаме Москва бувпершиммістом, щозустрічалиприхожі ізпівденно-західноїРусі вСуздальсько-ВолодимирськійРусі. Колі, до смертиБоголюбського, князь МихалкоЮрійович й Ярополк Ростиславовичпішли напівніч ізЧернігова, -саме вМоскві, награницяхкнязюванняАндріяБоголюбськогозустріли їхніростовці.Вони натискали Ярополка далі, аМихалку,який небажалипускатиусерединукнязівства, смердотівказали: ">Пожди мало, наМоскві". Ярополквідправився "додружини Переяславля", а Михалко, неслухаючиростовців,поїхав у Володимир. Москва тутмалюється, якперехрестя, відякого можна було бтримати шлях й в Ростова, напівніч, й у Володимир, напівнічний схід.ВнутрішнішляхиСуздальськоїРусісходилися вМоскві до одного,якийвів напівдень, уЧернігівську землю. Черезрік Михалко,вибитий ізВолодимира,зновуйде ізЧернігова напівніч позакликуволодимирців.Назустрічйомувиходять йволодимирці, його друзі, йплемінник Ярополк - його ворог.Першіхочуть йогозустріти іохороняти,другийбажає недопустити його взайнятуРостиславичами землю. Прирізнихцілях ворогипоспішають в тієїсамий пункт - у Москву. Вочевидь, уданомувипадкузустрічатиМихалкаусьогозручніше було б награницікнязівства, ізякою біметою його анізустрічали. Колі,нарешті, Михалко й брат його Всеволодзміцнилисяміцно уВолодимирі, князьчернігівський, Святослав Всеволодович,відправив перед тимїхніх дружин, ">приставя перед тимсина свогоОлгапроводити доМоскві". Провівши княгинь, Олегповернувся "у свою волость уЛопасну".Княгинь проводили до Першого пунктуволодіньїхніх чоловіків.Усіприведеніуказівкивідносяться до 1175-1176 р. Неменшцікавий йпізніший факт. Князь ВсеволодЮрійович,затіявши в 1207 (6715) р.похід напівдень, наОльговичів ("хочупійти доЧернігова", - говоритивін), відправивши у Новгород,вимагаючи,щоб сін йогоКостянтин ізвійськомприйшоввідтіля наз'єднання із ним;Костянтинпослухався й ">дождася батька наМоскві". На Москвуприйшов й сам Всеволод й,з’єднавшись тамзісвоїмисинами, ">пійди ізМоскви... йпридоша доОкі", що був тоді поза межамиСуздальськогокнязівства. У цьомувипадку Москва яснопредставляєтьсяостаннім, самимпівденниммістом уволодіннях Всеволода,відкіля князь прямовступає вчужу землю, уволодіннячернігівськихкнязів.ПрикордоннеположенняМоскви природноповинне було бзвернутинеї цого разу взбірнемісце дружин Всеволода, вопераційний базиспочатого походу.\nАлі не лишестосовно чернігівськоїземлі Москвавідігравала рольприкордонногоміста, - із тім ж самимзначенням буввініноді і увідносинахСуздальської чиРязанської земель. У 1177 (6685) р. князьрязанськийГліб,нападаючи наволодіння Всеволода,звернувсясаме на Москву, якцезазначеновище. Ті жповторилося і у 1208 (6716) р.;рязанськікнязі ">начаставоювати волостьВсеволожю великого князябіляМоскви". МосквастосовноРязаніпредставляється нампершимдоступним длярязанців пунктомСуздальськоїземлі, доякого у яких бувзручний шлях поМоскві-ріці.Цим шляхом так чиінакшескористалися йтатариБатия, щоприйшли ізрязанськоїземлі, відКоломни,насамперед доМоскви.\nОтже,випливаючи політописах запершими часткамиМоскви,насампередзустрічаєтьсяїїім'я врозповідях провійськовіподіїепохи. Москва - пункт, уякомузустрічаютьдрузів йвідбиваютьворогів, щойдуть ізпівдня. Москва - пункт, наякий,насамперед ,нападають ворогисуздальсько-володимирськихкнязів. Москва,нарешті, -вихідний пунктвоєннихопераційсуздальсько-володимирського князя,збірнемісце йоговійськ удіяхпротипівдня. Вочевидь, щоце місто було бпобудовано у видахогородженняСуздальсько-Володимирськоїземлі із боцічернігівськогопорубіжжя.Принаймні, процешвидше надозволяє говоритиписьмовийматеріал.\nякмаленьке йновемістечко, Москвадоситьпізно сталостольниммістомособливогокнязівства.Найбільшпомітним ізпершихмосковськихкнязів був Михайло Ярославович Хоробрит, прозвань так свої, щовін безусякого права,завдякиоднійсвоїйсміливості, скинувши князя Святослава йзахопив у свої рукивеликекнязювання.Незабаром заХоробритоммосковськийстілдіставсякнязевіДанилові Олександровичу, щовмер у1303р., щозробився родоначальникоммосковськогокнязівськогобудинку. З тихийпір Москва сталаособливимкнязівством ізпостійним князем. \n>Московськевеликекнязівство,феодальна держава наРусі.Утворилосябілясередини 14 в. урезультаті зростаннюМосковськогокнязівства, щовиділилося в 1-їполовині 13 ст. як часткаВолодимиро-Суздальськогокнязівства. З 1276 уМосквікняжив Данило Олександрович.\nДвапершихкнязівстигли ">примислить"собі весьплинМоскви-ріки,віднявши відрязанського князя місто Коломну наустя р.Москви й відсмоленського князя містоМожайськ наверхів'ях р.Москви.\nДанило Олександрович (1261 - 1303), князьмосковський (із 1276), родоначальникмосковськихкнязів. СінОлександраНевського.Приєднав Коломну в 1301 й ряд волостей. Здобувши зазаповітом у 1302Переяславль-Залеський йМожайськ у 1303,поклавши вухо зростаннюМосковськогокнязівства. \nСін його >Юрій Данилович (1303-1325),землі йбагатстваякоговирослинастільки, щовін, якпредставникстаршоїлінії впотомстві Ярослава II Всеволодовича,зваживсяшукати вОрдіярлика навеликекнязюванняВолодимирське й вступивши уборотьбу за Володимир зтверським князем Михайлом Ярославовичем (>цей князь Михайло бувплемінником князяОлександраНевського йприходивсямолодшимдвоюрідним братомДаниловіМосковському й, стало бути,дядьківкнязевіЮрієві Даниловичу).Боротьбавелася вОрді шляхомінтриг йнасильств.Обоє князя, ймосковський йтверський, вОрді булиубиті.Великокнязівськийстіл тодідіставсясинові Михайла, ОлександровіТверському; аМосквівокняжився брат Юрія,Іван, напрізвисько Калита (>тобтокошіль).\n>Іван Данилович Калита (>рікнародження невідомий -вмер у 1340) -московський князь із 1325,московський великий князь 1328 - 1340 ; сінмосковського князя ДанилоОлександровича.Бувжорстоким йхитрим,розумним йзавзятим удосягненнісвоїхцілей правителем.Зіграввелику роль упосиленніМосковськогокнязівства,збиранніросійських земельнавколоМоскви,використовуючи вцихціляхдопомогаЗолотоїОрди, дляякоївінзбирав із населеннявеличезнуданину.Нещадноприпинявнародненевдоволення, щовикликалосяважкими поборами,розправлявся ізполітичними супротивниками -іншимиросійськимикнязями.\n>ВчасноправлінняІванаКалитивідноситьсярозширення територїМосковськогокнязівства йпосиленнязначенняМоскви, що сталаосновоюоб'єднанняРозрізненоїРусі вєдину державу ізєдинимурядом.\n>Великекнязюванняненадовгоудержалося утверського князя. Олександр Михайлович ставши начолітверичів, щорозправилися із татарами, щонасильничали уТвері. На карутатарськевійськоспустошилоТвер йзмусилоОлександрабігти в Псков.ЦіноюруйнуванняТвері цого разу бувврятована Москва.Тверрозорили задопомогоюКалити, що ходили в Орду й повернулися із великоютатарськоюраттю. У 1328 р.Іван Даниловичзновуходив в Орду йповернувся ізярликом навеликекнязювання, котріопинились до рук, щовмілиміцнотриматиотримане добро. Москваміцнозробилася столицеюПівнічно-СхідноїРусі.\n>Віннагромадиввеликібагатства (>звідси йогопрізвисько "Калита" - ">кошіль", ">грошова сумка"), щовикористовував на купівлю земель у чужихкнязівствах йволодіннях.\n>СтосовноОрдимосковський князьвівтрадиційнуполітику батька йдіда. УОрдівіннезаміннезустрічаввеликіпочесті від ханаУзбека, щоприходивсяйому свояком. Узбекприслухався до думиІвана Даниловича, щовмілонаправлятиподії у своюкористь. Калита добро знавшихижізолотоординські порядки,ретельнозбирав ізросійських земель ">вихід" йготовий бувйтиназустрічгрошовимдомаганням татар у тому,щобзбирати на їхнікористьщедодатковийзапит. Алі дармабачити вКалитіякогось заузятогонизькопоклонника передОрдою.Найважчийгрошовийпобір бувусе-такилегшеспустошливихтатарськихнабігів. У кожномуразі, Москвакористувалася приКалитіповним йнебаченим доньогоблагополуччям.\n>Володіннямосковського князя сталипомітнопросуватися наДалекуПівніч. У 1337 р.московська рать працювала у областьПівнічноїДвіни, що належалаНовгороду. У тієї годинуДвинськая областьзалишилася вновгородськомуволодінні, але йІван Данилович вжерозпоряджався наПечері йдарував "...>сокольниківпечерських,хто дивитисяПечеру",різнимипільгами.\nКалитазаклавосновимогутностіМоскви.Вінпершийпочавпоєднуватинавколонеїросійськіземлі.Післядовгогопроміжку годинивін бувпершимавторитетним князем,впливякогопоширилося протягом усьогоПівнічно-Східну Русь. Кремль приІваніКалиті бувзначнорозширений йобнесенийміцноюдубовоюстіною (1339 ), уньому булипобудовані Першікам'яні церкви, у томучисліУспенський собор, щозробивсяусипальницеюмитрополитів, йАрхангельський собор, деховалисямосковськихкнязів.Кам'яні приміщення,зведені приІваніКалиті до нас потребу незбереглися, бо булизаміненіновими приІвані.Багатствомосковського князяпідкреслюється йогопрізвиськом "Калита", щоозначає ">грошова сумка".\nЗазаповітомІванаКалитиМосковськекнязівство було брозділеноміж йогосинами Семеном,Іваном й Андрієм;спадкоємцемКалити був його старший сін СеменГордий.\n>ДіяльністьКалити неоднозначнооцінюється йогосучасниками іісториками. З одного боці,вінвважаєтьсяголовнимнатхненникомрозгромуТвері, щозахищала права йдостоїнстворосійських людейпротитатарськихґвалтівників. Зіншого боці,він ставшипрямимпродовжувачем політикиОлександраНевського, щодомагалося догоди ізЗолотоюОрдою зазаради Ро-сійськоїземліще неготової дорішучоїборотьби із татарами, щонезабаромпроведе з собою наКуликове полі ДмитроДонськой,онукКалити.\nНаоднійчаші вагруйнуванняросійськоїземлі,пожежі йруйнуванняТвері,Торжка,Кашина іінших міст,незліченнакількістьполонених, щоженуться втатарське рабство.\nНаіншійчаші ваг Москвазробиласямістомславним ">лагідністю",вільним відбезперервноїпогрозитатарських навал, аце винне було бнадзвичайносприятиростові йбагатствуміста.ПеревагаМоскви надТвер'ю, чого такдомагавсяЮрій, було б остаточнодосягнуте при йогомолодшомубраті.\nПриІвані Москва сталарезиденцією митрополита ">усіяРусі", що маловажливезначення, боцерквакористувалася великимідеологічним йполітичнимвпливом.ДіяльністьКалитисприяла бо бувзакладена основаполітичної іекономічноїмогутностіМоскви йпочавсяекономічнийпідйомРусі.\nСиніІванаКалитивмирали вмолодихроках й княжили недовго. СеменГордий (1340-1353) помер відморовоївиразки (>чуми), щообійшла тоді всюЄвропу;Іван Червоній (1353-1359) помер відневідомої заподій,маючивсього 31рік.Після Семенадітей незалишилосязовсім, а послеІваназалишилосявсього два сині. Батьківщинамосковськихкнязів, таким чином, незбільшувалася, ймосковськіпитоміземлі недробилися, як тібувало вінших частках. Тому силаМосковськогокнязівства неослабшала ймосковськікнязі однеіншимодержували вОрдівеликекнязювання йміцнотримали його за собою.Тільки после смертиІванаЧервоного, коли вМоскві незалишилосядорослихкнязів,ярлик навеликекнязювання буввідданийсуздальськимкнязям. Однакдесятилітніймосковський князь ДмитроІванович (1359-1389), щонаправляється митрополитомАлексією й боярами,почавборотьбу зсуперниками,устигзалучити зважується на власну бік хана йзновуопанував великимкнязюваннямволодимирським.Суздальський князь ДмитроКостянтинович був великим княземусьогобіля двох років. \nТакпочалосячудовекнязювання ДмитраІвановича.Перші його роктакерівництвосправами належаломитрополитовіАлексію й боярам;потім, коли Дмитрозмужнів,вінвів справ сам. О першій годиніоднаково політикаМоскви приДмитрівідрізняласяенергією йсміливістю.\n>По-перше, упитанні провеликекнязюваннямосковський князь прямо йрішуче ставши натаку точкузору, щовеликокнязівський сан й місто Володимирскладають "вотчину",тобтоспадкоємнувласністьмосковськихкнязів, йнікомуіншомуналежати неможуть. Так Дмитро мовивши удоговорі ізтверским князем й так саме писавши усвоїйдуховнійграмоті, уякій прямозаповідаввеликекнязювання, вотчину свою,старшомусвоємусинові.\n>По-друге, увідношеннііншихкнязівВолодимиро-СуздальськоїРусі, а й увідношенніРязані й Новгорода Дмитротримавсявладно йповелительно.Вінвтручався в справіншихкнязівств: затвердившисвійвплив уродинісуздальсько-нижегородськихкнязів,перемігрязанського князя Олега й последовгоїборотьбипривів у залежність відМосквиТвер.Боротьба ізТвер'ю був особливозавзята йтривала.Тверський великий князь Михайло Олександровичзвернувся подопомогу долитовськихкнязів, що в тієї годину малі вжевеликісили.Литовський князь Ольгерд осадивши саму Москву, лише щообнесенуновоюкам'яноюстіною, але йвзятиїї неміг й прийшов у Литву. Амосковськівійськапотім взяли в облогуТвер. У 1375 р.міжТвер'ю йМосквою бувукладений,нарешті, світло, поякомутверський князьвизнавав собі ">молодшим братом"московського князя йвідмовлявся відусякихдомагань наВолодимирськевеликекнязювання. Алі ізЛитвоюзалишилася вМосквиворожнеча й после світу ізТвер'ю.Нарешті, увідношенні Новгорода Дмитротримав собівладно; коли ж,наприкінці йогокнязювання,новгородціослухалися його,він прийшов на Новгородвійною іупокорив його,наклавши нановгородців ">окуп" (>контрибуцію) у 8000карбованців. Таквиросло приДмитрізначенняМоскви впівнічнійРусі: вон остаточнотріумфувала надусімасвоїмисуперниками йворогами. \n>По-третє, приДмитрі Русьупершенаважилася навідкритуборотьбу із татарами. Мрія прозвільненняРусі відтатарського ярма жила йранішсередросійськихкнязів. Усвоїхзаповітах й договорах смердотінерідковиражалинадію, що "Богвизволить відорди", що "Бог Ордуперемінить". СеменГордий усвоїйщиросердечнійграмотіперестерігавбратів жити у світі поотцовузавіті, ">щоб продовжуєпам'ятьбатьків наших й наша,щобсвіча незгасла".Підцієюсвічеюрозуміласяневгасима думка пронароднезвільнення. Аліпоки Ордазалишаласясильне йгрізної, ярмоїї як йранішетяжіло надРуссю.Боротьба із татарами сталаможлива йнеобхідналише тоді, коли вОрдіпочалася ">замятнямнога",інакшекажучи,триваламіжусобиця. Там один ханубивавіншого,володарізмінювалися ізнезвичайноюшвидкістю, притулоклиласяпостійно й,нарешті, Ордарозділиласянадвоє ймучиласяпостійноюворожнечею.Можна було бзменшитиданинуОрді йтримати собінезалежніше. Понад те:з'явиласянеобхідністьузятися зазброюпроти окремихтатарськихзграй.Під годинуміжусобиць ізОрдивибігали напівнічвигнанцітатарські йневдахи,яким вОрді загрожувала зазагибель.Вонизбирались увеликівійськові зажени под проводомсвоїхкнязьків й жилиграбіжництвомросійських ймордовськихпоселень вобластірік Оки йСури.Вважаючи них запростихрозбійників,російські люди безстисненьганяли їхнього й били.Князірязанський,нижегородські й сам великий князь Дмитропосилалипроти них своїраті.ОпірРусіозлобляло татар йзмушувало них, у своючергу,збиратипротиРусіусівеликі йвеликісили.Вонизібралися под начальством царевичаАрапши (>Араба-шаха), завдалиросійськимвійськам сильнапоразка на р.Пьяне (>припливСури),розорилиРязань йНижній Новгород (1377). Зацемосквичі йнижегородцирозорилимордовськімісця, у якітрималисятатари, на р.Суре.Боротьбаставалавідкритої йзапеклою.ТодіопанувавОрдою йпотімпроголосила собі ханом князь Мамайвідправив на Русьсвоєвійсько дляпокаранняперекірливихкнязів;Нижній Новгород бувспалений;постраждалаРязань; Алі ДмитроІвановичмосковський не пустивши татар у своїземлі йрозбив нихРязанськійобласті на р.Воже (1378).\n>Обидвісторонирозуміли, щомає бутиновезіткнення.Відбиваючирозбійницькізграї,російськікнязіпоступововтяглися вборотьбу ізханськимивійськами, щопідтримувалирозбійників;перемога з них даваларосіяниноммужність дляподальшоїборотьби.Випробувавшинепокору із боціРусі, Мамайповинний був чивідмовитися від влади надРуссю, чи жйтизновускоряти Русь, щопіднялазброяпротинього. За дві рокта послебитви наВоже Мамайпочавпохід наРусь.\n>Розуміючи, що Русьзробитьйомустійкийопір, Мамайзібраввелику рать й,крім того,ввійшов узносини ізЛитвою, що, як мизнаємо, був тоді ворожачиМоскві.Литовський князь Ягайлообіцяв Мамаюз'єднатися із ним 1вересня 1380 р.Довідавшись проготування Мамая,рязанський князь Олетакожввійшов узносини ізМамаєм й Ягайлом,намагаючисьуберегти свій край від новогонеминучогоруйнування татарами. Неукрилисяготування татар до походу й відмосковського князя.Вінзібравнавколо собі всіхсвоїхпідручнихкнязів (>ростовських,ярославських,бєлозерських). Надіславшивінтакож задопомогою доінших великихкнязів й в Новгород, але й ані від кого із нихвстигодержатизначнихдопоміжнихвійськ йзалишився при однихсвоїх силах.Силиці,щоправда, буливеликі, йсучасникидивувалися яккількості, то йякостімосковськоїраті. Позвістках про рух Мамая князь Дмитровиступив упохід усерпні 1380 р. Передпочатком походу буввін у преподобногоСергія в йогомонастирі і здобувши йогоблагословення на лайку.Знаменитийігумен давши великомукнязеві ізбратії свогомонастиря двохбогатирів поіменіПересвітла іОслебя, яквидимий знак свогоспівчуття до подвигу князя Дмитра.Спочаткумосковськевійсько руйнувало на Коломну, дограницьРязані, бо думали, що Мамайпіде на Москву черезРязань. Колі ждовідалися, щотатарийдуть назахід,щобз'єднатися ізЛитвою, ті великий князьрушивтеж назахід, доСерпухову, йвирішив нечекати Мамая насвоїхграницях, айти доньогоназустріч у ">дике полі" йзустріти йогораніш, ніжвінустигне тамзійтися ізлитовськоюраттю. Недатиз'єднатися ворогам йбити нихпорізно -звичайневійськове правило. Дмитропереправився через Оку напівдень, прийшов доверхів'їв Дону,перейшов й Дон, й на Куликовому полі, приустірічкиНепрядви ( щовпадає в Донправоруч)зустрівМамаєвурать.\n>Литовський князь невстигз'єднатися із нею й був, як говорили тоді,усього на день шляху відмісцязустрічіросіян й татар.Боячись поганого результатумайбутньоїбитви, великий князь поставивши употайливомумісці, удіброві в Дону,особливийзасадний полк под начальством свогодвоюрідного брата князяВолодимираАндрійовича й бояринаБоброка,волинця родом.Побоювання Дмитравиправдалися; унайжорстокішійсічітатариздолали йпотіснилиросіян; впала багатокнязів й бояр: сам великий князь пропавшибезвісно;збитий ізніг,він безпочуттів лежавши под деревом. Укритичнухвилинузасадний полк ударивши на татар,зім'яв їхні й погнавши. Неочікували ударутатари кинулисвійтабір йбігли незважаючи. Сам Мамайутік ізбойовища ізмалимпочтом.Росіянипереслідували татаркількадесятків верст й забралибагатийвидобуток.\n>Повернення великого князя у Москві було бурочисто, але й йсумно. Велика бувперемога, але йвеликі йвтрати. Колі, після двох рокта (1382),новийординський хан, що скинувши Мамая,Тохтамишраптовоприйшов ізвійськом на Русь, у великого князя не було б под рукамидосить людей,щобзустріти ворога, йвін незмігїхнійнезабаромзібрати.Татарипідійшли доМоскви, а Дмитро прийшов напівніч. Москва бувузята татарами,пограбована й спалена;розорені були ііншіміста.Татаривидалилися із великимвидобутком й ізполоном, а Дмитроповинний буввизнати собізнову данником татар йдатихановізаручником свогосина Василя. Таким чином, ярмо не було бскинуто, апівнічна Русь бувзнесиленабезуспішноюборотьбою зазвільнення.\n>ПротеКуликовська битва малавеличезнезначення дляпівнічноїРусі й дляМоскви.Сучасникивважалиїїнайбільшоюподією, йпереможцеві татар, великомукнязевіДмитрові, далипочеснепрізвисько ">Донського" заперемогу на Дону.ВійськовезначенняКуликовськоїперемогиполягало втім, що воназнищилаколишнєпереконання внепереможностіОрди й показала, що Русьзміцніла дляборотьби занезалежність.Набіг Тохтамиша незменшив цогозначенняМамаєвапобоїща:татариздолали в 1382 р. лише боприйшли ">изгоном",раптово йкрадькома, а Москва їхньогопрогледіла й неубереглася.Усірозуміли, щотепер Русь непіддасться, як колися,наваламОрди й що татарам можнадіятипротиРусі лишененавмисниминабігами.Політичне ж йнаціональнезначення Куликовськоїбитвиполягало втім, що вона далапоштовх дорішучого народногооб'єднання подвладою одного государя,московського князя. Зпоглядутодішніхросійських людей,події 1380 р. малітакийзміст: Мамаєва навализі страхомчекала всяпівнічна Русь.Рязанський князь,боячись за собі, ">змінив",ввійшовши впокірну угоду із ворогом.Іншівеликікнязі (>суздальсько-нижегородські,тверські)причаїлися,вичікуючиподій. Великий Новгород непоспішавзісвоєюдопомогою. Одинмосковський князь,зібравши своїсили,зваживсядативідсіч Мамаю йпритім не так насвоємурубежі, а дикогополі, девін застуючи собою жодна своя частка, а всю Русь.Прийнявши у собітатарський тиск, Дмитроз'явивсядобримстраждальцем за землюРосійську; авідбившицей тиск,вінвиявивтакуміць, що ставила його природно начолівсього народу,вище всіхіншихкнязів. Донього, як до свогоєдиного государя,потягнувся весь народ. Москва стала всіх центром народногооб'єднання, ймосковськимкнязямзалишалося лишекористуватися плодами політикиДонського йзбирати воднецілеземлі, щойшли вїхні руки.\n>Донськойвмерусього в 39 років йзалишив после собітрохисинів.Старшого, ВасиляДмитровича (1389-1425),він благословивши великимкнязюваннямВладимирським йзалишивйомучастина вМосковськійдолі;іншимсинамвінподіливіншіміста йволостісвоєїмосковськоїдолі. При цьому усвоємузаповітівінвиразився так: "а, погріхомотиметь Богсинамого князяВасилья, ахто якщо под тім сін мой,ино томусиновімоємукняжВасильєв частка". Напідставіцихслівдругий сін Дмитра,Юрій,вважав собіспадкоємцем свогостаршого брата як умосковських землях, то й у великомукнязюванні. У цьомувін бувнеправий, бо Дмитромав наувазі лише тієївипадок,якби Василь помербездітним;узагалі жмосковськікнязітрималися усвоїхзаповітах початкусімейногоспадкування, а чи не родового, й сам натискали собі ">вотчинниками"великокнязівських йсвоїхпитомихземель.\nВеликий князь ВасильДмитрович бувлюдинубезособовий йобережний. Приньому МосквазахопилаНижній Новгород усуздальськихкнязів увидізвичайного у тому годинупримисла. Великий князьспирався вційсправі на ханаТохтамиша, що давшийомуярлик наНижній понадярлик навеликекнязювання. Алі колиТохтамиш бувскинутийазіатським ханомТимур-Ленком чи Тамерланом, тівідносини із татарами у Василязіпсувалися. Русьочікуваластрашноїтатарської навали йготувалася до оборони. Великий князьзібраввеликевійсько й ставши насвоємурубежі, наберезі Оки,зважившисьвідбити ворога. Москва був готова до облоги. МитрополитКупріян, у тому,щобпідтриматибадьорість ународі, подавши думку принести у Москвіголовнусвятинюусього великогокнязювання -ВладимирськуІконуБогоматері,привезену у Володимир ізпівдня князем АндріємБоголюбським. (З тихийпірцяіконазалишається вмосковськомуУспенськомусоборі). Алі Тамерлан