Toimetus ja talitus: Tallinn, Lai t. 39/41. Postkast 70. Telefon XLs"'> Eesti Tellimise h i n d : aasta peale 700 marka, kuu peale 60 marka. Spo - PDF Free Download\nToimetus ja talitus: Tallinn, Lai t. 39/41. Postkast 70. Telefon XLs"'> Eesti Tellimise h i n d : aasta peale 700 marka, kuu peale 60 marka. Spo\nDownload "Toimetus ja talitus: Tallinn, Lai t. 39/41. Postkast 70. Telefon XLs"'> Eesti Tellimise h i n d : aasta peale 700 marka, kuu peale 60 marka. Spo"\n1 Toimetus ja talitus: Tallinn, Lai t. 39/41. Postkast 70. Telefon XLs"'> Eesti Tellimise h i n d : aasta peale 700 marka, kuu peale 60 marka. Spordileht ilmub iga neljapäev. Moment Manchesteri värava all boltonlaste pealetungil. Smith on peaga annud palli posti x varjus seisvale Jackiga, kes aga sellega"ofsaidi jääb. Üleval ovaalis annab inglise kuningas Georg karika võitjatele üle.' Terve 7V2-miljoniline hiiglalinn elab nädalapäevad juba enne suurvõistlust karikapalavikus. Ajalehed ja ajakirjad kutavad omaltpoolt veel harutuste ja ennustustega üldist kõrget atmosfääri. Karika lõpuvõistlus, cup final, on tõelik rahvapüha, mida igaüks põnevusega ootab ja valmis on oma week end'i sellele ohverdama. Isegi teaatrite ja varieteede eeskavad muutuvad selle suursündmuse kohaseks ja Savoy hotelliski, maailma suursugusemas võõrastemajas, on jalgpall selpuhul tooniandvaks kõneaineks. Boltonlased ja manchesterlased, missuguste meeskonnad finaalini välja raiusid, hakkavad juba redel, 23. aprilil Londoni tänavaid kirjuks tegema oma värviliste lintide ja rosettidega. Igalpool on neid liikumas näha ühes oma poolehoidjäte londonlastega elavas mõttevahetuses ja uhkes iseteadvuses. Reede õhtul peab raadiokõne Arsenali kuulus internatsionaal C h a r l e s B u c h a n, kes nagu enamus lihtsurelikkegi boltonlasi favoriitideks peab. Kuigi manchesterlaste teekond karikani rekordirik- kam ja kindlam oli, peab ta boltonlaste vormi paremaks ja oletab neile suuremaid kogemusi, kuna boltonlased alles aastal karikafinaalis seisid, Laupäeva ennelõunal algab suur rahvaränd Wembley pargi poole, kus läinud aastal ilmakuulus näitus peeti. Terved voorid autobusse ja autosid, täiskiilutud allmaarongid ja jalgsirändajate karjad rühivad laviinina suursündmusele vastu, Peab tähendama, et boltonlasi, kes ainult mõne miili kaugusel Londonist asuvad, sümpateeris pea terve London ja ju(järg 2. leheküljel.)\n2 2 Spordi mõju moraalile ja eetikale. da jalgpalli kodumaa näinud. Esmalt näib, nagu peaksid boltonlased tugevalt võitma, Dr. Hainz. sest manchesterlased koonduvad peaasjalikult kaitsele. Vasak tiib Vizard Joe Kes hariliku mittesportlasega, tosina- eluviisi produkt. Mida enam sportlane Smith, kes ligi viisteistkümmend aastat inimesega vanast koolist, ükskõik missu- suudab vabaneda mateeriast, seda suurekoos mänginud j a täiesti ühte kasvanud, guse haridusega ja poliitilise ilmavaatega, maks kasvavad tema saavutused. teeb pealetungi pealetungi järel. Kolmanspordiliikumise tähtsuse j a vajaduse üle Vabanemine m a t e e r i a s t, mis ai- dal minutil pääseb Smith esimesele löögile, kõneleb, seda üllatab täielikult pealis- nult vaimlisel ja tahtejõulisel kontsentratkaudne, spordi psüholoogiasse süvenematu sioonil võimalikuks saab, kõrvaldab kõik mille väravavaht toredalt püüab. Kohe selle järele annab Vizardi tsenderdus esija kiirustav võhiklik otsustus. kahjulikud mõjud üheaegse aktiivse mõ- mese nurgalöögi Boltonile, mis tõrjutakse. Kui t a sõnad just vaimuste küsimus- jutamise läbi; t a on kahekordne tegevus, Algab teine veerandtund, ilma et Manchestega tegutsemise puudumise tõttu läi- l o o b u m i n e ja t e g u t s e m i n e. teri edurivi tõsiselt oleks saanud tööle ralaksrnämmitud üldistel fraasidel ei tugene, Samavähe kui sportlisele saavutusele kenduda. Kuid siis pöördub lehekülg, esiei suuda ta ka mingit kaaluvamat põhjen- kahjulikkude momentide kõrvaldamine, mene tormi jooks on tõrjutud ja tänu oma dust oma väitele anda, vaid väljendab um- näit. tervenemine haigusest, alkoholi ja ni- kaitsele lähevad sinised hoogu. 19. minubes nii: Ja muidugi, kuigi ma ise mingit kotini tarvitamise mahajätmine mõjub, til tõrjus Pym rusikaga kõrgushüppel väsporti ei harrasta, vaid kunsti j a teadust samavähe aitab ka üksinda edasiviiv ele- ga kardetava Hicksi ettesöödu. Bolton hindan, olen ma valmis sporti, kui ta liial- ment treening. Kui ainult võimalikult vastab sellele Joe Smithi napi ülelöögiga. dusteni ei lähe, tervishoidliselt tähtsaks täiuslikul kujul suudetakse harmooniliselt Selle järel tuleb JPymil korduvalt näidata tunnustama. See on maksimum, mida ha- loobumist liita tegutsemisega, võib suurt poksilöögi kindlust käega tõrjumisel. Kui rilikult niisuguselt tüübilt võib kuulda. tagajärge saavutada. Kunaski ei või aga 24. minutil internatsionaal Roberts 8 Kuid sagedasti ei ulata ta poolehoid selle- karsklane, olgu ta kui terve ja tugev tahes, meetri pealt löögile asus, näis Manchestenigi. kuid ilma aktiivse treeninguta, sportliselt ril edu kindel olevat. Pym aga päästis maainult välised p u h t m a t e r i a a l s e d välja paista, nagu inimenegi, kes rohkelt haviskega veel palli väravajoonelt. Selle nähtused on mõistetavad mittesportlasele. treneerib, kuid ka alkoholi ja nikotiini järel tekkis mängu esimene of said BroSeesmiste e e t i k a, i d e e ja m o r a a l i palju tarvitab. welli läbi. 31. minutil lööb sama mängija väärtuste, kogu spordi mõõtmatu ja kaaehtsale ja veendunud spordi jüngrile on peaga teravalt Hicksi söödust, Pym püüab lumatu psüühilise ilma üle ei ole mitte- ainult üks tee ülespoole: see on eetika ja siiski meisterlikult. Kuni vaheajani võib sportlasel mingit aimu. Ta ei tea põr- moraali tee. Ainult see tee viib suurele, võistlust juhtimise pärast ühe jõuliseks pimugi, et õige spordikäsitus ja sellest järg- väljapaistvale, püsivale j a väärtuslikule dada. Mängu tempo on seejuures väga nev adäkvaatne treening paratamatusena saavutusele. kiire ja võtted ägedad, nii et vahekohtusunnib-inimest puhtalt ja ülevalt mõtlema, Ja sellel just põhjeneb spordi suur nik isegi Cowani hoiatama peab. Esimene tagasihoidlikuna kõigist materiaalsetest väärtus, mis teda ka teistest ilmavaade- poolaeg ei anna väravat. mõnudest, ohvrivalmina, julgena ja vap- test kõrgemale tõstab, kuna ta mitte aiüldine olukord näis Boltonile soodsam rana, et sport põlisest materialistist selle nult s õ n u, vaid tegusid nõuab. Temale olevat, kuigi Manchester poolte vahetuse sõna kitsamas tähenduses idealisti loob, ei aita, teoreetiliselt ideeline inimene olla, mitte eluvõõra teoreetiku mõttes, vaid ak- ta nõuab eetika j a moraali sügavamale järel hakkas tugevalt suruma. Viik oleks tiivse j a energilise teguinimese mõttes, seadusele konformset käsitust: T a o n vastanud mõlemate saavutuste kokkuvõttele, kuigi Boltonil soodsamad väravasikelle eesmärk ei ole jaht mammona järel, t e o k s s a a n u d e e t i l i n e t a h e. vaid kelle eluülesanne on oma isiku täiussee on spordi eetiline alusmüür. E t tuatsioonid leidusid. 47. minutil on J. R. Smith lähedalt dislik j a igakülgne arendamine. Sport loob teadagi mitmeid vahe- ja arenemisastmeid tantsilt löögil, kuid palli püüab Goodchild. täiusliku karakteri, täiusliku inimese. Sest püramiidi ideaalsest tipust allpool leidub, see on tema põhimäärusena maksev, et tee selle vastu ei taha keegi vaielda. Tõsias- Selle järel on tee vaba Manchesteri meessuurele püsivale, mitte tee kiirele möö- jaga on aga tõestatud, et ehtne spordi vaim tel. Hicks teeb läbimurdeid üksteise jädaminevale saavutusele viib kaudu enese- inimese eetiliseks kasvatab. Ja kes seda rel. Nuttall atakeerib seda karmilt, milvalitsemise, aktiivse kehakultuuri, valju ei usu, see küsigu mõnda Kolehmaist, lele karistuslöök 16 mtr. joonelt järgneb. dieedi, mõnude põlgamise. See on ümber- Shrubb'i, Carpentier'd või ükskõik missu- Palli kihutab Johnson vihaselt üle lati. Kohe läheb Hicksi terav pomm latti riivalükkamata tõsiasi, et kõik s p o r d i gust suurt sportlast. s u u r m e i s t r i d, ükskõik mis alalt, aikas leidub selle järel spordist eeskuju- tes outi. Manchester on kestval pealetunnult raudse seesmise distsipliiniga oma lisemät kasvatustegurit nii üksikule kui gil. Boltoni väravaruumis tekib kõige erusaavutusteni on võidelnud. Lugedes suur- üldsusele? Kui meie spordi seesmisi eeti- tavamaid momente. On tundmus, et v ä sportlaste elulugusid, memuaare j a juha- lisi väärtusi rõhutades, mitte ainult spordi r a v gigantse heitluse iga silmapilk otsustusi, võib igas reas veenduda, et parimad välispidist kasvamist hinnates, tema kaudu tama peab. Roberts juhib City tormiliini atleedid oma klassiliste saavutusteni ai- saavutatava enesearendamise tendentsi toredalt. 58. minut näeb Boltonile eriti nult puhtaima eluviisiga on jõudnud. T e - õigesse valgusse seame, võime meie spordi kardetav välja; Haworth tõrjub ainult Õngeliku materiaalse s u u r s a a - läbi enese rasketes oludes viibivale rahvale nega väravajoonelt. Pym poksib palli elev u t u s e teonemine on eetilise, ideelise suurt seesmist j a välispidist jõudu anda. gantselt väljale tagasi. Bolton tuleb maksvusele ainult vahetevahel. Joe Smith söödab 71. minutil Jack'ile, hulljulgelt viskab Cowan vahele ja tõrjub maas lamades peacvip firrol. ga palli teiste jalgade vahelt. See kutsus tormise aplausi välja. (1. lehekülje järg.) 78. minut annab värava. Ääreajaja maldasid muidugi kaaslinnalased, kuid si- loosi j a valib väljapoole kerge seljatuubutler saab Seddonilt palli, mille t a kuni semaa tugevalt Manchesteri poole hoidis. lega. Mürisevalt kiidab pealine rah- karistusalani välja dribeldab, McMullani Laupäeva lõunal kell 3 jooksevad ataakide peale vaatamata. Täiesti mööda Wembley väljale maa-alusest tunnelist vas seda heaks. Vahekohtuniku J. Bakeri algvileks piirijoont liikudes söödab ta palli keskele, esimestena manchesterlased, valges pükstes j a tumesinistes särkides. Vastuvõtt asuvad meeskonnad järgmistena posit- kus Jack j a Smith löögivalmilt valvavad. on publiku poolt südamlik. Kui aga mus- sioonidele : B o l t o n W a n d e r e r s : R. Kuidagi satub pall kaitsele, kuid Vizard tapüksilised valgesärgilised boltonla- H. Pym; R. Haworth H. W. Green- hangib selle ja annab jälle sisetriole. Goodsed murule ilmuvad, ei taha aplausil lõp- halgh; H. Nuttall J. Seddon W. Jen- child näib lööki ootavat Smithilt, kuid palli pu tulla. Meriväe orkester alustab mängu nings; W. Butler D. Jack John võtab Jack ja kihutab selle otse võrku. ja meeskonnad seavad endid kuningliku Smith Joe Smith (kapten) E. T. 1 : 0. Juubeldusel ei ole piire. Jacki kallooshi ette üles. Sealt tõuseb kuninga Vizard. M a n c h e s t e r C i t y : A. J. listatakse kaasmängijate poolt. Kuigi Bolvanaduse peäle vaatamata värske kogu ja Goodchild; S. Cookson P. McCloy; G.ton tegelikult juhib, tundub Manchester sammub väljale. Kuningas surub spordi- Pringle S. Cowan J. McMullan (kap- seisukorra peremehena j a ei lase ennast mehelikult 22 mängijal kätt j a ajab eriti ten) ; S. W. Austin T. Browell F. sugugi heidutada. Bolton mängib nüüdsest peale kolme ajaja ja viie poolkaitsjasüdamlikult juttu Joe Smithaga, Boltoni Roberts T. C. Johnson G. Hicks. ga. Tundub, et Manchester kiirelt värava kapteniga. Kui kuningas looshi uuesti Viimaks algab võistlus, mida rahvas tõuseb, teevad meeskonnad kerge treenin- hinge kinni pidades jälgib j a oma arene- tasub, kuid minutid kaovad ja korraga kogu. Kaptenid loosivad. Smith võidab mises kõige pinevamate hulka kuulub, mi- lab keset kõige ägedamat võitlust vile (Järg 6. leheküljel.)\n3 3 JVli^ii^cJlm^^OLjooli:^ cymt juttoa h o o s. Esimene politsei murdmaajooks. H. Paal on murdmaas võitmatu. Politseikooli õhutusel võidab spordivaim meie politseis pinda, eriti on märgata tema tubli instruktori A. Klumbergi initsiatiivi.. Kuigi politseis õige mitmeid meie tegevsportlasi on teeninud ja teenib, on spordiliikumine kui niisugune seni meie politseis ikka puudunud, üksikud avaldused on juhuslikku laadi kannud. Kuna välismaadel aga kehakultuur politseinikkude kasvatuses üks mõjuvam tegur, on hakatud ka meil sellele viimasel ajal suuremat rõhku panema, eriti politseikooli tekkimisest saadik. Kuna nüüd õnnelik mõte on tekkinud Tallinna ja Riia politseinikkude vahel sportlisi võistlusi korraldada, on tõuge antud kavakindlaks sportliseks treeninguks. On juba politseinikkonnas katseid tehtud ja lubavamad mehed eritreeninguks välja Kaks murdmaavõitjat s Paal j a Ertis. valitud. Riia Tallinna võistlused leiaksid tänavu aset kokkuleppel üks Tallinnas, Maa esimene pool kaeti tänavu siiski Pehmed kevadised ilmad meelitasid teine Riias. Kava, mis rohkelt alasid haajooksjaid aegsasti treeningule. Mitmelgi aeglaselt, meestel ei olnud kellegil suurt rab, on juba kokku seatud. Esimese suurema katsena politseinik- mehel on tänavu juba oige soliidne arv lusti vedama minna ja tempot arendada. Võist- Tagasi tulles hakati vast litsuma, seda kude treeningus oli 2. mail ette võetud jookstud kilomeetreid seljataga. murdmaa jooks Nõmmelt Tallinna, Falgi lusi on siiski veel vähe peetud, provintsist enam, mida lähemale linnale jõuti. Siis hakkasid Paal ja Laurson rind-rinnaga aeda. Maa pikkus umbes 6 km. Võistle- ei ole kuulda midagi. konkureerima. Täiesti ühes jõuti ka Esimeseks murdmaajooksuks võib vist jaid kogus starti rohkelt 38 meest, kes füüsiliselt terve ja kena materjal. Teiste tänavu allohvitseride kooli oma 30. april- Falgi aeda, kus veel ring ümber puiestiku hulgas startis ka mõne aasta eest edukalt lil pidada, millest ligi 400 kaitseväelast tuli finishini teha. Niipea kui väravast esinenud Tann, kel Eesti rekordidki sel eiosa võttis. See kena hooaja sissejuhatus sisse jõuti, hakkas Paal spurtima. Laurson ei suutnud ennast enam kannul hoida puudunud. Nüüd on mees läinud üle dshiü- näitab, et spordihuvi on kaitseväes elav. dshitsu peale ja tunneb enam huvi ras2. mail järgnesid kaitseväe jooksule ja jooksis lõpuringi lõdvalt. Kolmandana kejõustiku vastu, nii et jooks tal enam pealinnas veel kaks võistlust Eesti esi- tuli pärale jalgpallimees Birkentak, keda endise kergusega ei lähe. Tannile oli vi-võistlus murdmaas ja politseinikkude aga auhinnasaajate hulka ei arvestatud, saks konkurendiks Eesti raskekaalu maad- murdmaa, millest viimane esimene selle- kuna ta jooksu väljaspool võistlust kaasa tegi. Siis hakkas omavahel konkureerides lusmeister Teearu, kes on üks kaunim ja sarnane ettevõte Eestis. mitmekülgsem sporlastüüp Eestis. Peale Murdmaa esivõistlusest osavõtjate tulema teisi. maadluse, kus mees meister, on ta ka arv on enamisti ikka kõikunud tosina Võistluse tagajärjed kujunesid järgvõrdlemisi kena tõstja ja poksija (esines ümber, ennem alla kui üle. Ka tänavu oli misteks: 1. Paal, Sport, 31.48,8; 2. Laurneil aladel Eesti Läti maavõistlusel), neid ümmargune tosin, kellest 10 meest son, Kalev, 31.57,7; 3. Maasik, Riigiteeniheidab heal juhusel ketast 40 meetrit, tõu- jooksu lõpuni läbi tegid. Väljastpoolt Talkab kuuli üle 11 mtr., heidab raskust üle linna osavõtjaid ei olnud ka lendav jate spordiühing, 32.07,4; 4. Niit, Sport, 9.50 mrt. ja vasarat üle 30 mtr. Mehel tapalane" Laurson on tallinnlaseks saa ,0; 5. Rebas, Kalev; 6. Vunder, Kaei tee aga raskust ka jooks, laseb kades- nud, kuna ta 12. aprillist s. a. on sõja- lev; 7. Kalmann, Kalev; 8. Looring, Katatava kergusega üle pehme heinamaa mä- väelane ja teenib sidepataljonis. Kurtis lev; 9. Luukas, Kalev; 10. Veiss, Sport. taste nii, et mitmed päris jooksjadki" jä- mehike, et vats ei ole veel hästi kroonu Murdmaameister Paal väljendas jooksu rele ei jõua. supiga harjunud ja ka treeninguks pole järel, et ta tänavu tahab jälle ka suuremat Jooksu võitis siiski Ertis, kes on lu-aega suuremat jätkunud. rõhku rajajooksule panna, üldse enam bav kestvus jooks ja. Kohane kehaehitus, Laurson ja mitmekordne võitja Paal kergesportlane olla eeloleval suvel, kui energiline ja visa. Jooksu tagajärjed olid: olidki esivõistluste favoriidid, kuigi neile jalgpallimees. Meelitav on ka uus staa1. Ertis, 4. poi. jaosk., 23.04,2; 2. veel sarnased mehed kui Rebas, Vunder, diooni jooksuring, millel vast võimalik on Tann, politseikool, 23.42,0; 3. Teearu, 3. Maasik ja teised seltsisid. Rebas näis oma seniseid saavutusi parandada. Ka poi. jaosk., 23.52,4; Juhkam, politseikool, siiski tänavu nõrgemana endisest. Rõõ- jalgpallist ei loobu Paal, kuid tahab selle 24.14,0; 5. Ed. Maddisson, politseikool, mustas ka koguke uusi nägusid, tõusev treeningule vähem aega kulutada. Tema kestvus j ooks j ate generatsioon ,2. kogemused näitavad, et meie seltsides vamurdmaajooksu marshruut oli ikka en- litseva noaaegse treeninguviisi puhul, mis Murdmaajooksu v õ i s t l u s e dine, Spordi aiast (tänavu tegelikult küll seisab ühe värava peale tagumises, võib korraldas Tartu Kalev 2. mail Elva alevis. Osavõtjaid oli vähe ilmunud 6, ja needki kõik kõr- Falgi aiast) Tondile ja tagasi. Maa pidi vähema treeninguga veel enam saavug i d a ja seltsi liikmed. Ilm oli udune ja jahe; napilt 8 km. olema, kuid jooksjate koge- tada. Siis jääb vaim ometigi erksamaks, Peäle jooksu hakkas sadama. Jooksu algus oli muste järel tõusis ta vist poole kilomeetri ei tölpi mõttetust porimisest", mis hookell Vi\_. Võistlusmaa pikkus ZVz km. Võitjaks või rohkem võrra sellest üle, oli pikem kui aja lõpuks täiesti ära kurnab ja vormist tuli noor jooksja L a a s ajaga 11.01,3, teseks tuli R e i m a n 11.28,5, kolmäaidaks Michel- endistel aastatel. Seda näivad ka jooksu välja viib. ajad kinnitavat. son, H. /Ä#> /$t^r* Eesti akadeemilise spordiklubi juhatus on nia liigetel ära keelanud Tartu Kalevi korral Viljandi spordiringi peakoosolek peeti datavatest võistlustest osa võtta, missugune as- A. Holdt, abiks pr. L. Võsu,' varahoidjaks _ V. jaolu on aga klubi võistlejatel pahameele esile Poom, abideks H. Ott ja J. Blum, kasspidajaks möödunud pühapäeval. Kuna arvukas kogu liika. Jõgar, abiks J. Kustlov. Revisjoni komisjoni meid vastasutatud kaitseliidu spordiklubisse üle kutsunud. _ Ed. J n. on läinud, oli ainult paarkümmend truuksjäävaliti: J. Visnapuu, P. Abram ja E. Asper. Viljandi kaitseliidu spordiklubi peakoos- nud" kokku tulnud. Otsustati peaasjalikult jalg Jõgeva Kalju aasta-peakoosolek peeti 18. aprillil. Seltsi tegevus oli läinud aastal võrdle- olek peeti 25. aprillil üle 30-ne liikme osavõtul. palli alal tegutsema hakata. Ringi juhatusse vamisi loid, väljaarvatud jalgpalli osakond kevade- Juhatusse valiti hrad: Lassen, Reiman, Schults ja liti: Juhkamson, Aur, Palu, Visnap ja Puskar, P le- Kassa aruanne bilanseeris ga, üle- Hunt, kandidaatideks hrad' Kasperson ja Laos. revisjoni komisjoni Braunschweig, Laos ja jäägiga marka. Juhatusse valiti: esime- Otsustati astuda Ekrave j a jalgpalliliidu liik- Naar. gius. heks J. Võsu, abiks J. Pihlak, kirjatoimetajaks meks.\n4 4 Sportlased kes suvet kardavad! Tartu Kalevi maadlus- j a t õ s t e võistlused peeti 30. aprillil ja 1. mail majaomanikkude seltsi ruumes. Osavõtjaid 25. Maadluses olid paremad A. Martinson, kes võitis Voltfi punktidega sulgkaalus; Reiman, H. kergekaalus j a Zettermann keskkaalus. Tõstjatest väärib tähelepanu Treufeldt, kes harjutab esimest aastat, saavutades kogusumma 420 kg. Tõstmises. S u l g k a a l : 1. Miller, 300 kg.; k a a l : 1. A. Martinson; 2. Volt; 3. L. Martinson. K e r g e k a a l : 1. H. Reiman; 2. Tedre; 3. Muttik. K e s k k a a l : 1. Zettermann; 2. Kasakov; 3. Palm. P o o l r a s k e k a a l : 1. Jääl; 2. Kangro, Herb.; 3. Wink. Tõstmises. S u l g k a a l : 1. Miller, 300 kg.; 2. Eglit 247^ kg. K e s k k a a l : 1. Kukk 395 kg. P o o l r a s k e k a a l : Treufeldt 420 kg. Ed. Jn. Kergejõustik Soomes. Peäle arvukate murdmaavõistluste on Soomes asutud juba ka üldiste võistluste pidamisele. Nii jooksis I. Helle Turus 100 mtr. 11,5, A. Lang tõukas 5.44 kg. kuuli 15.42, H. Malmivirtä heitis ketast ja K. Rolig hüppas kõrgust Ameerikas Niisugused mehed on Aksel Niggol ja selt jääauku puhastamas ja suplemas jäljaan Luksep, mõlemad Tartu veespordi legi näha. klubi liikmed. Ainuke kurtmine, mis jutuajamisel kuuloli juhus ülemalpool tähendatud härrade da sain olevat jääaugu puhastamine, supelust Tartus Emajões jäälagunemise mis suurt tööd nõuab. Eeloleval sügisel ajal näha ja nende hädaldamist kuulda, et lubavad mehed aegsasti omale suurema see talv, kenam aeg, kus rahulikult ilma seltskonna soetada, ja nagu näha, võib ka segamata jääaugus supelda võis, möödu- seda uskuda, sest järgmisel päeval nende nud on. Härrased on tänavu talvel järje- supelust jälgides, nägin ka kedagi õrnema kindlalt igapäev kella 1 2 vahel vähemalt soo esitajat, sama klubi liiget E. L. vees 10-minutilise vannituse teinud, sealjuures jääpankade vahel askeldamas. Armastan ka ise vett, ka talvel kuid näivad nad nii roosad ja värsked ei mingisugust haiguse tundemärki. Eelmistel vannis (muidugi sooja), ja jääpankade vaaegadel on nad tihtilugu haigetena ja ki- hel ristleda see mulle küll ei meeldi; duratena endid, tunnud, kuid peale talise kuid mine tea üks äärmus on meil amsupeluse olevat see nagu käega pühitud. mu harrastatav maratonimeistriga eesotsas on vihtlemine meil kirgliselt harrasnendega juttu vestes oli mul au kuul- tatav, mis siis ka imestada, kui taliste supda, et ainult jõululaupäeval on nad supe- lejate seltskond jõudsalt suureneb. lusest loobunud, kuna Luksepal, kes juukpildil näeme Niggolit ja Lukseppa väiselõikuse äri peab, rohkelt tööd oli, ja Nig- kest puhkust tegemas jääpangal (Niggol golil üksinda paistis raskena jääauku lahti lühem ja Luksep pikem). raiuda, kuid esimesel pühal võis neid ühin. Kursmann. jooksis R. Locke Minneapolis 100 yardi 9,6 ja Hoff hüppas teivast 4.19,7. Hoff läks küll ka 4.26 üle, kuid kohtunikud tühistasid hüppe, kuna Hoff latti riivas, see võnkus ja kohtunikud läti liiga nõtke arvasid olevat. Houser tõukas kuuli ja heitis ketast Prantsus S h v e i t s 1:0. Prantsuse rahvusmeeskonna vorm on kiirel tõusul. Belgia j a Portugali järel sattusi nüüd olümpiaadi finalist 24. aprillil gallia kuke ohvriks. Võistlus peeti Kolombi staadionis pealtvaataja juuresolekul, itaallase Bellini juhtimisel. Sadas vihma j a terrään oli raske. Sellegipoolest natas prantsuse meeskond ilusat mängu. Meeskonnad esinesid: Prantsus: Cottenet; Vallet Canthelou; Dauphin Domergue Villaplane; Devaquez Lieb Nicolas CrutBonello. Shveits: Pulver; Ramseyer Hürzeler; Oberhauser Neuenschwander Faessler; Ehrenbolger Brandt Pasello Abegglen Martenet. Nicolas saavutas võiduvärava kohe mängu esimesel minutil Bonello söödust. Pulver suutis kätega palli riivata, kuid see oli märjast libe j a hüppas võrku. Shveitslased ise oletavad, et värav olevat sündinud ofsaidi seisust. Prantslased olid kogu mängu tehnilises ülekaalus ja kõik shveitslaste tasumiskatsed purunesid Cottenet, Vallet j a Domergue'i eeskujuliku töö vastu. 2 : 0 oleks vastanud enam mängu käigule. Meimer võistleb Pariisis? Praaga Viin 4 : 3 (2:0), (E. S p o r d i l e h e V i i n i Linnavõistlusel, 25. aprillil, ihaldasid tshehid hiljuti kaotatud maavõistluse eest revanshi võtta, mis neil ka hiilgavalt korda läks, kuna nad üleolevalt võitsid. Viinlaste ainsamaks troostiks on asjaolu, et Praaga meeskonna kardetavamad ja paremad ajajad just Kännhäuser j a Patek olid, kes ise viinlased on ja praegu DFC juures mängivad. Teiseks oli Viini meeskond täielikult halvasti kokku seatud. Meeskonnad ilmusid väljale järgmistes koosseisudes. V i i n : Edi Kännhäuser (Sportklub); Tandler (Amateure) Blum (Vienna); Schneider (W. A. C.) Resch (Vacker) Nietsch, kapten (Rapid); Cutti (Amat.) Gschweidl (Vienna) Höss (Sportklub) Wieser (Amateure) Fischer (Vienna). P r a a g a : Staplik (Slavia); Kuchynka (D. F. C.) Perner (Sparta); Mahrer (D. F. C.) Kada, kapt. (Sparta) Cerveny (Sparta); Bobor (D. F. C.) Patek (D. F. C.) Kännhäuser (D. F. C.) Krystäl (Viktoria) Jellinek (Viktoria). Ehk küll vihma kui oavarrest sadas ja kogu aeg välku lõi, oli siiski inimest HoheWartele tulnud ja jälgis kannatlikult mängu. Juba mängu esimestel minutitel võis märgata, et meeskonnad just vastupidi maavõistluse ajal näidatud vormis mängisid ja Edi peab juba 9. minutil Krystali poolt löödud palli võrku laskma. Austerlased katsuvad küll ka pressida, kuid asjata. Gschveidl ja Höiss on päris saamatud, ainult Cutti on oma harilikus suurvormis, aga egä/s t a üksinda viie eest ka mängida suuda! kirjasaatjalt.) Tshehide parem tiib kombineerib seevastu kaunilt ja Austria värav on kogu aeg hädaohus. 28. minutil lööb Perner karistusaks piirilt vastu ühte Austria kaitsjat j a päll põrkab temast võrku. Seis juba 2:0. Sellega minnakse poolajale. Teisel poolajal mängib Gschweidli asemel, kes ka publiku poolt halastamatult välja vilistati, Slovani parem tormaja Hanel. Ta toob kohe elavust tormajatesse ja juba 2. minutil isaab t a lubamatult karistusatel kinnipeetud, penalty lööb Schneider püüdmatult sisse. Ilm muutub päris maruks, kuid selle peale vaatäimaa mängitakse edasi. 9. minutil lööb Schneider tshehi värava pihta, Staplik püüab, kaotab aga märja palli ja Höss lükkab t a tühja väravasse. Seis on 2:2. Viinlateed juubeldavad, kuid samal minutil lööb Kännhäuser oma vennale 3. värava. 16. minutil suurenidab Krystal seisu 4:2 peale. Seal õnnestab Hanelil 3-dät väravat Viini eest lüüa. Staplik saab palli küll puudutada, aga märg pall läheb võrku. Tshehid protesteerivad, sest Hanel seisis ofsaidis. Värälv loetakse siiski. Viimase 20-ne minuti jooksul on mäng lahtine, väikse tshehi paremuse juures. Mängijatest olid tshehidel kõik head, eriti Kada, Krystal, Patek, Kännhäuser, Jellinek, Cerveny. Viinlastel moodustasid parema osa kaitsjad Tandler ja Blum ning Cutti. Teised olid kõik nõrgavõitu. Mängu korraldajaks olid Viini ja Praaga mängijate liidud. See oli esimene võistlus nende korraldusel. Sissetulek t läks vigastatud mängijate fondi heaks. A. V. 4. juulil võistlevad paremad Berliini spordiklubid oma väljavalitud meestega, kogusummas 15 meest, Pariisis. B. Z. am Mittagi teate järel on Berliini esitusmeeskond järgmisena moodustatud: Pampe, Malitz, Schlösske, Schmidt, Trossbach, Skorczinski, Hänchen, dr. Lüdecke, Leppke, shveitslane Borner ja eestlane Meimer. :on O o d a t u d I n g l i s e Ja S a k s a tennis reie kohale jõudnud. S a a d a v a l suures valikus k õ. k s u g u spordi tarbeid. K..-I». Spori N a r v a m. 19. T e l. 3C5-00.\n5 5 F^ierre Lewden. Osborne'i kõrgushüppe stiili üle on peetud laialdast poleemikat. Inglise eksperdid on selle leidnud täielikult määrustevastase olevat. Mina pean ütlema siiski, et teoreetiliselt temas midagi määrustevastast ei leidu, küll aga praktiliselt ta mõnikord sarnase ilme võtab, et püstitatud rekordi määrustepärasuse üle võib kahtlus tekkida. Stiili, mida Osborne kasutab, on omal ajal edukalt juba esitanud Horine. Osborne on seda ainult suurelt viimistlenud. Osborne hüppab ära seesmise jalaga, kui nii võib nimetada, see on jalaga, mis asub hüppelatile hüppe momendil lähemal. See on üks peamine erinevus teistest hüppestiilidest, näit. laialtharrastatud käärhüp- Pest pöördega sissepoole. Osborne võtab hüppeks hoogu umbes 12 meetrit, vasakult poolt ja 45 kraadi all latile. Ta esimesed sammud on lühikesed ja paenduvad, ja ainult kolm viimast samniu on kiiremad, musklid valmistuvad lõpu- Pingutusele. Osborne teeb oma ärahüppe seesmise jalaga, tähendab temal vasakuga. Enne tõuke j ala asetamist maha, kogub Osborne ennast, keha kaldub vastupidisele poole hüp- Pe suunast, mis 1-sel joonistusel näha, siis aga tõuke tegemisel kaldub keha tõuke j ala Poole. Kontakti saavutamisel maaga peatub hetkeks vasak jalg, kuna parem jalg samal ajal jõuliselt lati suunas heidetakse. Kui keha tõuseb lati kõrgusele, vajub ta veidi kokku ja sünnitab reitega õige nurga. Parem jalg tõuseb üle lati ja annab kehale rotatsiooni ja pikendab väljasirutatult keha. Vasak jalg on liikumatu. Kui hüppaja keha tõuseb lati peale, sirgub ta horitsontaalselt ja laskub vasakule küljele. Käte kaasabil täiendub keha rotatsioon, kusjuures pöördeteljeks on vasak õlg, mis võimalikult lähedal latile asub. Rotatsioon viib keha latist üle ja hüppaja kukub alla. Kuna kehal täielikult tasakaalu liigutused puuduvad, kukub ta kiiremini kui jalad, ja hüppaja langeb maha kas kätele või õlgadele, harvemini jalgadele. Kinnitatakse, et Osborne peale üle jõudmist latist teeb korrigeeriva liigutuse tasakaalu saavutamiseks. See on seda märgatavam, mida suurem hüppe kõrgus. Langemise &eg on muidugi pikem ja võimaldab kontrolli liigutuste pretsiseerimiseks. Mahakukkumise küsimus on palju tähtsam, kui seda harilikult arvatakse, sest et kukkumine õlgadele või ülemisele kehaosale tuntavalt väsitab; kukkumine jalgadele on palju kergem. Minu mulje Osborne'ist on, et tema hüpe aeglasemalt sünnib kui meie oleme harjunud nägema. Tõesti, meie näeme harilikult hüppeid tugeva käte-jalgade tööga, kuna Osborne'i hüpe on enam grupeeritud, enam täiusliku keha evolutsioon. Kohati näib koguni, et Osborne jääks kui seisma lati kohal, mil ta keha teeb roteeriva liigutuse. Kuid see on ainult illusioon, ja kui seda kontroleerida matemaatiliselt, ei ole kahtlust, et vahe Osborne'i ja teiste hüppajate lati peal viibimise vahel, hüppe kõrgust arvesse võttes, kahaneb miinimumini. Kõrgushüppajad tõendavad, et Osborne'i hüppestiil erineb vähe käärhüppest pöördega sissepoole, mida enamuses üle terve Euroopa tarvitatakse. Osborne teeb ka hüppel kääre, kuid vastupidiselt harilikkudele käärhüppajatele, kuna ta ära hüppab nendele vastupidise jalaga. Keha tõuseb mõlemal hüppel kokkusurutult, õige sarnaselt. Lõpuks on ka kehapööre latil sissepoole niihästi Osbornell kui teistel. Mina ei pea Osborne'i pingutuse kasutamist täiuslikumaks, kui see on näit. Guilloux'l, *Zwahlen'il või Jansson'il, eriti viimasel, kelle hüpe väga edurikas. Mis võib ainult öelda, on, et Osborne'i hüppestiil on vähem komplitseeritud ja kergem õppida. Seda on kerge näitega tõendada: Kui algaja kõrgushüppaja näeb hüpet pöördega sissepoole, nagu seda teevad Guilloux, Jansson, Brown ja mina ise, ei maksa tal loota, et ta väljapaistva resultaadini vast kümne treeninguga jõuab. Kui ta tahab stiili enesele korrektselt omandada, peab ta vähemalt terve hooaja hoolikalt treneerima, rõhku pannes kõigile hüppe detailidele. Osborne'i hüpe ei vaja nii põhjalikku ettevalmistust ega nii suurt püsivust. Kõige raskem takistus, mis seal võita, on kartus välisjala ülesviskamisel ja tõusmisel tasakaalu kaotada. See kartus on aga kiirelt võidetav lihtsa harjutamisega, ja juba esimese korraga võib vahel rahuldava või vähemalt julgustava tagajärjeni jõuda. Mina olen mitmel demonstratsioonil Osborne'i stiiliga saavutanud häid tagajärgi, vaatamata, et ma spetsiaalselt seda stiili kunaski harjutanud ei ole. See Osborne'i tšiili lihtsus annaks põhjust tema soojaks soovitamiseks, kui mitte võimalik määrustevastasus hirmutavalt ei mõjuks. Ameerikas on terve rida väljapaistvaid hüppajaid, nagu Horine, Beeson, Templeton, Osborne, Juday, seda uut hüppevoolu kultiveerinud, viimasel ajal veel arvutu hulk noori tema kallale asunud nii et vast ehk lähemal ajal ka võimalikud määruste vastasused kaotatakse ja see lihtne stiil tõesti ideaalseimana püsima jääb.\n6 6 Hea tahtmisega võib saada ilmameistriks. Harold Osborne. Mr CXC -^! JtClC# LJ Ma olen 26 aastat vana. Ma olen sündinud taluniku pojana Butleris (Illinoisi osariigis). Varasest lapsepõlvest saadik olen ma tunnud huvi spordi vastu. Ka minu kolm venda ja üks õde pooldasid minu vaadet. Omavahel tegutsesime tihti spordin arjutuste kallal. «Minu vennad saavutasid kolledshis päris kenu tagajärgi, üks oli hea teivashüppaja, kelle tagajärjed ulatasid üle ne. Ka jooksis ta keskmaid korralikult. Kadett Clarence oli ka teivashüppaja. Ta jooksis ka 100 yardi 10,6 ja 220 yardi madalaid tõkkeid 27,0. Mina kui kõige noorem vend hakkasin ka hüppeid harrastama. Õige noortena meisterdasime meie endile tõkked ja mina ka enesele ketta. Teivashüppes olime meie päris spetsialistid ja tegime endile hickory okstest teibad. Abinõud olid meile treeninguks seega kõik olemas.. Lapsepõlves ei huvitanud mind ükski asi rohkem kui sport. Ma lugesin kõike mida kätte sain spordi üle ja püüdsin oma teadmisi suurendada. Mul oli selge ettekujutus kõigi.alade tehnikast, nii et ma juba võrdlemisi arenenud olin, kui ma treener Harry Gell'i õpilaseks sain Illinoisi ülikoolis. Et välja paista igal alal, püüdsin ma võimalikku täiust igal neist saavutada. Kui ma mõnel alal kellelegi kaotasin, hakkasin ma just seda ala siis eriti treneerima, et järgmisel korral võita. Ma ei ole kunaski armastanud võidetav olla, ja ma leian et see on minu edu alus. Ma võtan ülikooli võistlustest osa juba 4 aastat, ja võistlen peale kergejõustiku ka jalg- ja korvpallis. Ülikoolis oli mul huvi teadusmeheks hakata ja õppisin hoolega. Ma leidsin, et ma olen parem oma kolleegadest-hüpetes ja loobusin seetõttu jooksude treneerimisest, mida ma ülikooli astudes intensiivselt harrastasin. Siiski teen ma vahetevahel mõninga murdmaajooksu praegugi. Hiljem tahtsin ma raudtee-inseneriks õppida, kuid elu tegi minust Õpetaja. Mu kirg on spordi kõrval automobiilide parandamine. Ma olen mehaanika-klassi juhata Urbano kolledshis, Illinoisis. Ma lõpetan oma lühida autobiograafia mõne printsiibi märkimisega, mil ma oma kogemuste järel tean väärtust olevat: Kui teie tahate aktiivne ja edukas olla ükskõik mil alal, hoolitsege kõigepealt, et teie tervis hea oleks. Hakake harjutama noorelt. Tehke katseid tegelikus elus oma teadmistega. Lugege kõike mil väärtust on teie eesmärgi saavutamiseks ja püüdke teostada seda oma tööga. Kontroleerige iga oma vähematki liigutust ja viige see kooskõlla oma ideega. Tehke niiviisi püsivalt, need pingutused tasuvad endid rikkalikult. (2. lehekülje järg.) mäng on lõppenud. Boltoni kaitsjad olid juba täies segaduses ja katsusid võimaluse korral aega viita palli outi põmmutamisega. Ainsam mees, kes närve ei kaotanud kõige keerulisemates olukordades, oli Boltoni meisterväravavaht Pym. Publiku rõkkamise saatel rivistub Bolton Wanderers kuningliku looshi ees. Kuningas annab üle kapten Smithile karika ja kuldmedaalid. Siis tuleb Manchester City, vahva kaotaja, ja võtab kuninga käest vastu hõbemedaalid. Muusikakoor mängib rahvushümni ja inimest laulavad paljastatud peadega kaasa. Määratu rahvahulga lahkumine sünnib väljalt kõige eeskujulisemas korras. Linna jõudes ootavad neid juba värsked ajalehed ees, kus võistluse täielik kirjeldus ja momentülesvõtted sees. Bolton Wanderers seisis neljandat korda finaalmängus. Esmakordselt oli see aastal, mil nad Notts Countylt 4 : 1 lüüa said aastal aastal seisis ta oma tänavuse rivaali Manchester City vastu finaalis ja kaotas 1 : 0. Värava lõi ilmakuulus paremäär Billy Meredith. Kolmas kord oli see aastal, kus ta selleaegset teise klassi meeskonda Westham United'i 2 : 0 võitis. Manchester City ei ole finaalis olnud peale mainitud võistluse aastal. Tänavune mäng, mis esmakordselt uue ofsaidi määruse järele peeti, oli erakordselt kiire, täielik karikamäng, selle sõna paremas mõttes. Ta oli kaasakiskuv, kuid mitte sarnane klassilik-akadeemiline, nagu Hugo Meisl ülistab. Kiires tempos on kesktriol kombineerimiseks vähe mahti, kolossaalset tööd tegid äärea j ajad. Kokkuvõttes võib öelda, et kultiveeritum meeskond võitis, vilumus ja kogemused võitsid karika. On isegi imetlemisväärt, et Bolton Wanderers, kes oli vana ofsaidi puhul Red Grange, Ameerika jalgpalli (rugby) kangelane, rahvahulkade suurim lemmik. See mees tegi peadpööritava karjääri puudustkannatavast Illinoisi üliõpilasest kätelkantävaks pool jumalaks, Aastavahetusel oli Red Grange kogu maailma ajakirjanduse kõmuaineks, kuna ta ühe kuuga teenis, jalgpalli elavamal hooajal, dollarit, s. o. ligi Emk. Sportlaste sünnipäevad. 1. mail: Eoman Vunder, Kalev, 28 a. 2. Elmar Jaska, Tõrva Sakala, 16 Ludvig Sild, Tartu Kalev, Voldemar Adamson, Sindi Kalju, 20 Karl Tepp, Sport, Jaak Gerberson, Pärnu Vaprus Karl Kiisk, Sindi Kalju, 25 Voldemar Lüdimois, Tartu Kalev, Johannes Moosberg, Kalev, Helmuth Bysäi, Kalev, 25 Heinrich Arst, Tartu Kalev, 26,, Johannes Jeg, Kalev, Artur Palgi, Kalev, 17 Rudolf Parts, Kalev, 24 On möödund jälle seitse päeva, kui ilmus viimne Spordileht", ei maksa see teil palju vaeva kui loete, mis sel ajal teht. Ei peetud jalapalli matshe, ei tõstetud, ei poksit ka vaid ainsaks sündmuseks pea oli Ekrave" korraldet murdmaa. Ja veel üks käsipallõhtu, (mis peeti Imkas muidugi), ning see on kõik mis tõi see nädal (läks kah ehk korda kuidagi). Ilm ainult tegi võllanalja, kõik sopid täitis lumega, nii teisel mail võis teha teivast ja kolmandal ju suusata. Eski Lipp» üks väljapaistvam kombinatsioonimeeskond, Manchesteri suutis uue määrusega kohanemises üle trumbata. Ometigi koosneb Manchester City noorematest ja jõurikkamatest poistest. Muidugi ei ole ka Manchesteri poisid mingid baby'd, kuid Boltoni ridades on mitmeid halle päid ja kaptengi on 38 aastat vana. Kuigi Manchester enamuses shotlastest koosnes, ei näidanud nad tüübilist shoti mängu, mängisid ennem poolkõrgelt või isegi kõrgelt. Boltoni veteraanide! olid lõpmatud tagavarad trikke ja tehnilist lihvi, söötmine oli madal ja kiire.\n7 Üleskutse. Käesoleval aastal vaatab Tartu spordiselts Kalev tagasi oma möödunud 25. aastai tegevuse peäle. Sel puhul kavatseb selts oma 25-aastast tegevust jäädvustada juubelialbumi väljaandmise läbi. Seks pöörame siinkohal kõikide e n d i s t e seltsi l i i g e t e, k ü l a l i s t e j. t. poole palvega, kellel leidub mingisugust materjali, nagu ülesvõtteid, kirjeldusi, joonistusi, märkeid j. m. s. s. üksikutest isikutest ehk üldsemal kujul seltsi minevikust a., mis milgil kombel juubelialbumi väljaandmisel kaasa aitaks, neid ära tuua ehk saata seltsi juhatusele (Tartu, Vallikraavi t. 23 N. M. K. Ü.). Jääme lootma, et meie üleskutsel tagajärgi on, kui iga sportlane, kel vastavat materjali' olep a s, seda lahkelt kasutamiseks annab, mille soovikorral hiljem tagasi saadame ja tarvitamist leidnud materjali saatjale tänuks albumi kätte saadame. Austusega Tartu s.-s. Kalevi 25. a. juubeli toimkond. Läti kiri. Riia jalgpalliklubi võitis 25. aprillil Hakoahi 3:0 (3:0). Klubil oli palju suurem ülekaal, kui see väravates väljendus. Riiäi tsirkuses peetaval tshempionaadil on end. Eesti raskekaalu meistermaadleja Peterson saanud 3 kaotust (Leskinovitsch, Karsch, Vildniann). Eestlased Kristof ja Erdman ainult kukuvad üksteise võidu. Maadlused on iseenesest täielik jant. Ka Läti raskekaalu meister Janis Polis on väljaspool võistlust hakanud tshempionaadiš esinema. Ta on senini kergelt võitnud oma vastär seid. Läti maadlusvõistlused, millest 40 meest osa võttis, peeti 30. aprillil ja 1. mail. Tagajärjed olid: kärbeskaalus 1. Melkerts, 2. Kundzinsh, 3. Beiners; sulgkaal 1. Everts, 2. A. Traktinsh, 3. K. Rumba; kergekaal 1. Kopmans, 2. Jekabsons, 3. Neikovskis; keskkaal 1. Dzeguze, 2. Atars, 3. J. Balodis; poolraskekäal 1. Rone, 2. Petersons, 3. Palmbächs; raskekaal 1. Zvejnicks, 2. Baumanis, 3. Bjaks. Tuntud maadleja Vilcinsh läks üle töölisspordiliitu. Alberts Ozolinsh püstitas uue Läti rekordi vasakuga rebimises kergekaalus 70 kg. Liibavi Olimpija võitis laupäeval JSB't (Jelgavas sporta biedriba) 4:0 (2:0) ja pühapäeval Riia LSB't 2:1 (0:0). IKS (Riia. YMCA) võitis laupäeval Liibavi LNJS'i 4:2 ja mängis pühapäeval viigi Liibavi Makkabiga 2:2. LSB treeneriks on palgatud E. Oshe 7000 Läti rublalise kuupalgaga. Olimpijat treneerib Graupner senior. Läti.esivõstluse korvpallis võitis RFK ilma ühegi kaotuseta. Teiseks tuli IKS ja kolmandaks LSB. Ad. Plum. Leedu kiri. Kohalik selts Makabi, kes jalgpallis A klassis läinud aastal neljandale :kohale tuli, pidi veel B klassi meistri Jak'iga võ stlema, nagu ma eelmises kirjas tähendasin. Võistlus leidis aset 17. aprillil. Mäng äärmiselt toores jäi vali. Kuidas saaksidki ka kaks juudi meeskonda mängida ilma lööminguta? Kohe alguses kõrvaldas vahekohtunik Balciunais kumbagist meeskonnast ühe mängija, nii et terve mäng peeti mõlemalt poolt kümne mehega. Jak oli õige nõrk ja kaotas 0:4 (0:2). 18. aprillil peeti sõprusmängu LFLS Sõjakool. Tulemus 5:0 LFLS kasuks. Läti jalgpalliliit tegi Leedule ettepaneku mai lõpul maavõistlust pidada, mis aga Leedule arusaadavatel põhjustel vastuvõetav ei ole. Leedulär s ed tahavad suve lõpul mängida, et meeskond r ohkem vormi tõuseks., Kevadise ringi esivõistlused on juba alganud Ja pühapäeval, 25. aprillil, pidid esimestena kohtama KSK LFLS. Puhub maruline tuul põiki üle välja. Väli on aga täitsa kõlbmata; sai alles nädala sees üles küntud ja käi kraavitatud, lisaks veel porine ja. pehme. Sel põhjusel protesteerib KSK ja ei taha niängu esivõstlusena pidada sarnasel kõlbmatal väljal. Läbirääkimised kestavad üle 40 minuti. Lõpuks otsustatakse pidada sõprusmängu, mänguajaga kaks korda 30 min. Võitis LFLS kui füüsiliselt tugevam 4:1 (1:0). Samal päeval ja tunnil kohtasid esivõistlustel Kõvas Makabi, kus senine Leedu meister Kõvas wõitis puhtalt 4:0 (1:0). Joh. Holsmann. Viljandi spordielust. _Tali möödus vaikselt, kuna ainustki talispordivõistlust ei peetud. Neist polnud just tarvetki, sest treeningus polnud ühtegi sportlast. (!) Va* e l tehti lühem käik järvele, hüpati ka mõni meeter ja see oli peaaegu kõik, mis suusataja näitas. 7 Sportlist noorust hoidis ärevel võrkpall, mida kogu talve klopiti, isegi Pärnuga. Maakonna gümnaasiumi spordiühingu korraldusel võistlesid kohalikkude keskkoolide naiskonnadki. Suvihooaja tulekul võib märgata väikest liikumist sportlaskonnas, kus varemalt kaunis ükskõikne oldi. Üheks sportlaskonda raputavaks sündmuseks oli kaitseliidu spordiklubi asutamine. Olles küllaldaselt varustatud igasuguste abinõudega (nii võimaldus kevadtalvel kaitseliitlastel vehklemine ja poks, mida Viljandis uudisena paarkümmend meest üldjoontes vähemalt õppis), meelitas ta enamiku startidatahtvaid sportlasi oma ridadesse. Läks ka rida spordiringi jalgpallimängijaid, 1. ja 2. meeskonna mehi, peaasjalikult vanemaid kooliõpilasi. Et spordiringile siiski mehi küllalt jääb, võib loota eeloleval hooajal kaitseliidu ja spordiringi vahel ägedat heitlust meistri tiitli omandamiseks kohapeal. Vast võtavad rivaalid moodsamad treeningmetoodidki tarvitusele, sest senised ei kannata tänapäeva trükimusta, seistes vaid palli tagumises väravasse. Näpunäiteid on kahel korral annud hr. Lugenberg, tehes arusaadavaks treeningu põhimõtet ja viisi. Senist viisi treeningut aga jätkates ei tõuse Viljandi klass kuigi tuntavalt. Vast lahendub asi treeneri soetamisega, milleks kaitsliidu spordiklubi samme on astunud. Spordiseltsidelt peale. kaitseliidu spordiklubi võib vaevalt midagi loota. Esiteks puudub neil aineline alus, teiseks hea tahtmine. Kui kenad on ka Viljandi spordiseltside nimed ja eesmärgid, pole nad kumbagile kuigi lähedale jõudnud. Rea aastate tegutsemisega pole suudetud isegi korralikku spordivälja soetada. Nimepidi on neid kaks, kuid tegelikult võib ainult maak. gümnaasiumi pargiga arvestada. Teine, järveäärne n. n. Koplipealne" spordiväli on liiga vesine ja aukline. Eelolevast hooajast saab kaitseliit ta omale ja kavatseb plaanikindla tööga lähemate aastate jooksul nii korraliku välja soetada. Kui _ juhtivale ringkonnale loidust ette võib heita, siis paremat ei saa ka sportlaskonna enese kohta avaldada. Olgugi treeningu- ja võistlusvõimalused viletsad, seda on nad mujalgi. Ka pole mingit tõendust, et siin see viletsus kõige karjuvam oleks. Sportlastel peaks teada olema, et ka viletsates oludes treening hästi võib edeneda ja seda teinud on. Näiteks võiks tuua luiulsusigi, kes primitiivse treeninguga on tõusnud. Kindel mulje jääb aga. et head tahtmist meie sportlastel vähe on. Kellelgi pole püsivust ühegi spordisaladuse lahendamiseks olnud, on vaid plaanitut hüplemist ühe kui teise alaga. Seda võib kinnitada meie paremategi meeste juures. Kuigi harjutatakse, siis stiilist hiilitakse ikka mööda; sellest ka võimete ja konkurentsi nõrkus. Pahandatakse publiku huvi puuduse üle, kuid milleks?' Vaevalt huvitab vähegi teadlikku inimest 100 m. 13, kõrguse 140, kauguse 5,5, teiva 2,2, oda 35 jne., mis läinud sügisel näidati. Tõsi on ju, et meie sportlased kunagi treeneri pole näinud, aga see ei too alati kõike". gius. Rakvere oludest. luses ja tõstmises. Tugevamaks vastäiseks Kruusenbergile oli O. Steinberg, kelle võitmiseks tal kulus 14 minutit. Nagu kuulda, olla Kruusenberg elukutseliseks läinud. Huvitav käsipaliiõhtu. Esimesel maiõhtul peeti NMKÜ ruumikas võimlussaalis, Kaarli tänaval, järjekorralist käsipalliõhtut. Kuna juba ammu oodatud suurkohtamine korvpallis NMKÜ Kalev kavas, oli saal publikut täis. Õhtu algas naisvõrkpallimänguga, mis väga halvast klassist oli. Imelik, et see ala meil seni veel nii arenematu on. Kalevi naiskond kaotas 15:12 ja 15:2. Peale naismängu ilmusid platsi Spordi rohelissärgid, kes tüki aega võrkpalli loopisid, kuni liidukohtunik Mast jun. teatas, et Hõimla mitteilmumise tõttu Sport võitjaks tunnistatakse. Järgnes mäng ÜENÜTO Võitleja, mis pigem ainult Võitleja serveerijate demonstratsioon oli, sest 15:1 ja 15:0 saadi pea ainult serveerimisest. ÜENÜTO'l tuleb veel palju võrkpalli taguda. Järgnes õhtu huvipunkt, korvpallivõistlus. Kuna Kalev võrdlemisi vähe treneerinud oli, võis NMKÜ võitu ennustada. Algus aga kippus ootusi uperkuuti paiskama. Juba 3 minuti järele on seis 6:0 Kalevi kasuks Uuli ja Normanni visketest. Mäng muutus kiiretempoliseks. Poolaja lõpul oli seis 12:8 NMKÜ kasuks. Tähelepanu väärib näit. Mikki viske, mis tsentri joonelt krampliku vindiga saadetuna, ennast sõna tõsises mõttes korvi sisse kruvis. Kogu mäng lõppes 23:14 NMKÜ kasuks. Üldiselt peab tähendalma, et mäng oli võrdlemisi toores, pea iga minut tuli ette foule, misi mängu käiku tuntavalt takistasid. Silmapaistev oli ka Kalevi meeste ilmne vabaviskete oskamatus ainult möödavisatud foulidest üksi oleks nende õigesse kohta juhtimisel Kalevi võiduks jätkunud. Mäng oli mõlemal poolel peaaegu võrdne, nõrgemad sissevisked olid Kalevi pool, kelle edurivi palju isblansse tühjalt ära kulutas, kas möödäviske või viivituse tagajärjel. Joh. P. Jalgpallist Tartus. Tartus valmistatakse jalgpallis kõvasti hooaja vastu. Peaaegu igas seltsis võib elavat liikumist märgata. Meeskondasid seatakse kokku, pühapäeviti tehakse murdmaajookse, arutatakse eelolevaid võistlusi jne. Esimese välistreeninguga jalgpallis tegi algust noor Veespordi klubi. Veespordi meeskond on asja tõsiselt võtnud, harjutades ka talvel, nii palju kui võimalik on olnud. Möödunud hooaja võit Lõuna-Eesti ringkonna meistri üle on poissa ergutanud ja sel hooajal lubavad nad Tartus esikohale tõusta. Teistest jalgpalliseltsidest on nimetada veel Kalevit ja Äkad. Sp.-klubi, kuna Noorsooselts olevat talve jooksul välja surnud. Kuuldavasti tahtvat ka NMKÜ meeskonda välja panna. Kalev lubab esineda seninägemata" meeskonnaga, nagu ta kohalikus ajalehes kirjutas. Hiljuti esines Kalev linnavalitsuses palvega, lubada Karlova mõisa aed jalgpallivälja asutamiseks, mis jaatavalt arvatavasti otsustatakse. Siis oleks Tartu platside" poolest jällegi rikkam, seni oli ainult A. S. K. väli, kus veidigi korralikult sai mängida. Kuid üks ilus ootus on Tartul veel, see on staadion Tamme linnaosas, kuid millal see teostub, seda ei tea keegi. Suuremad jalgpallivõistlused korraldab Kalev oma 25. aasta juubeli puhul. Kohalikkude seltside ühisel korraldusel muretsetakse vist pealinnast treener, kes kõiki seltse juhataks. 24. apr. korraldas Rakvere šeminaari spordiring omavahelise sisevõistluše, mis oli esimene sellesarnane Rakveres. Ka on šeminaari võimla ainuke (!) Rakveres, kuna seltsidel (Kalevil ja Spordiklubil) puuduvad võimlad. Viimane asjaolu on suureks takistuseks kergejõustiku ja käsipalli arendamisele. Paremad tagajärjed olid: 15 m. jooks: 1. Tepp 2,7; 2. Pärnik 2,8; 3. Aalbäu 2,9. Kõrgus hoota: Lahi 1,25. Kaugus hoota: Lahi 2,81. Kolmik hoota: Lahi 8,09. Kõrgus hooga: 1. Embach 145 (150); 2. Lahi 1,45. * Hiljuti avati Kalevi juure kergejõustiku osarkond. Nimetatud osäikond kavatseb laiemalt teherbert Küttim, kes pikemat aega Pariisis gevust alata. Tahaks loota, et ta rohkem elujõu- elas, tuleb maikuus Tallinna. B. Z. am Mittagi lisem ja tegevam oleks, kui seda oli talispordi teatel jäävat Küttim edaspidi Berliini elama. osakond. Raskejõustik etendab Rakveres täitsa vaeselapse osa, puuduvad selleks ruumid ja tõstmiseks tõstekang. Vahetevahel käiakse harjutamas väikeses liuvälja garderoobis. Kä; poksiga on halb lugu, Kalev korraldas ka talvel paarinädalased poksikursused ja muretses tarvilised abinõud, kuid kaugemale sellest ei saadud. Oleks vähemalt ükski poksivõistlus korraldatud, asjast huvitatuid on küllalt! Kui seltsid võistluste pidamisega hakkama ei saa, siis korraldab sellevastu P. Sarmulin 7. mail juba teise, seekord n. n. Rahvusvahelise poksivõistluse". ' Kaunid, k e r g e d, kiired, t u g e v a d j a P. Sarmulin ( Eesti elukutseliste keskkaalu o d a v a d on j a l g r a t t a d meister") poksib lätlase F. Käilninshi (Läti a. keskkaalu meister) vastu. Peale selle on osavõtjaid kohalisest Kalevist ja Tartu Kalevist, kuuldavasti Tartumaa meistrid, kes esinevad iga ratta tt st täieline vastutus. Müük suurel maadluses ja poksis. Igatahes on vist sarnastest ja väiksel arvu1, nii ka osamaksuga soodsavõistlustest osavõtmine asjaarmastajäitele keelatel tingimistel ainuesitaja juures tud. D r o m m e t e r & Ko. Lai t. 5. H. Kruusenberg (Eesti a. raskekaalu meister) esines kolmel õhtul kino Unionis maad- Lancett" ja Exeelsior"\n8 8 Jalgpalli vahekohtunikkude ettevalmistamisest. jj \_ RESEV-RESEL (Algus E. Spordilehes nr. 8). Määruste läbilugemine ei tähenda veel nende tundmist. Määrust peab selgitama ja seletama seda ülesannet tuleb täita vahekohtunikkude kolleegiumil. Nüüd tekib küsimus, kuidas seda teostada? Ainsam võimalus selleks on kursuste korraldamine. Iga jalgpallihooaja eel tuleb korraldada tulevastele vahekohtunikkudele kursused Tallinnas ja võimaluse korral ka teistes linnades. Kursuste juhtimine peab usaldatama vahekohtunikkude katte, kellel teatav praktika ja ka pedagoogilised kalduvused. Kursuste kestvus ei tohi liig pikk olla, umbes 4 5 nädalat. Õpetust tuleb jagada kahte ossa: teoreetiline (kinnises ruumis) ja praktiline (mänguväljal). Teoreetilisi harjutusi on kõige parem korraldada küsimuste ja vastuste näol, sest see süsteem annab rutem soovitavaid tagajärgi ja ei ole liig koormav ja igav kursantidele. Teoreetilised harjutused jagunevad omaltpoolt üld- ja spetsdiaalküsimusteks. Üldküsimuste all mõistame meie jalgpallimängu tähtsust kehakultuurina, vahekohtuniku tähtsust ja tema ülesandeid. Peale selle ori kursustel vaja puudutada vahekohtunikkude organisatsioone, mängu juhtimiste metoode, vahekohtuniku ülevalpidamist mänguväljal ja eraelus, vahekohtuniku autoriteedi tõstmist, solidaarsust, esimest arstiabi, sest tihti juhtub, et väljal puudub arst ja vahekohtunikul tuleb õnnetuste puhul arsti aset täita. Kui üldküsimused on tarviliselt selgitatud, tuleb üle minna määruste üksikute punktide selgitamisele. Seda on otstarbekohasem teha analüseerides ja valgustades isiklikkude kogemuste seisukohalt. Seda läbi võttes oleks kursantidel teatud teoreetiline alus olemas. Sellest aga on veel vähe! Nüüd tuleb praktiliste tööde peale üle minna. Et kergendada uute vahekohtunikkude esimesi samme, tuleb korraldada ülalnimetatud harjutusi, millel praktiline tähtsus oleks. Selleks võiks kasutada esimeses järjekorras seltside poolt kevadel korraldatavaid harjutusmänge, millised muidugi täiesti kinnised oleksid, täiesti ilma pealtvaatajateta. Kevadel korraldavad pea kõik seltsid treeningvõistlusi, mille meeskondade koosseisud juhuslised. Nende mängude resultaat ei ole tähtis ja siin võib algaja esmakordselt oma saadud kogemusi katsuda ja ennast praktiliselt ettevalmistama hakata. Nende mängude juhtimine läheb kursuste juhataja kontrolli ja näpunäidete all. Selajal kui üks algajatest mängu juhib, võtab kursuste juhataja ühes teiste kursantidega aset kohal, kust mängu kõige pa- rem jälgida, seletades kõiki vigu, mis mängu juhtiv vahekohtunik teeb. Et huvi suurem oleks ja kõik kursandid mängu juhtida jõuaks, võib vahetada kursante mängu juhtimiseks iga minuti järel. Sel moel tuleb iga algajat paar korda mängu iseseisvalt juhtida lasta. Kursuste juhataja märgib puudused ja vead üles, milliseid pärast ühiselt sõelutakse ja seletatakse. On veel teine moodus praktiliste tööde läbiviimiseks. Treeningmängudes ei tule alati kõik mängufaasid ette, mille tõttu ka algaja igast mängu juhtumisest täielist pilti ei saa ja loomulikult ei tea, kuidas neid juhtumisi lahendada. Selleks on vaja vanadest kogenenud mängijatest ja vahekohtunikkudest' kombineeritud meeskond kokku seada, kes kõiksuguseid kombinatsioone läbi viia katsub, kuna kursuste juhataja nende lahendamist seletab. Nende kombinatsioonide demonstratsiooni tuleks järgmiselt teostada: mängijad asetuvad teatavasse mängu fäiasi (nagu: 11 meetri löögil, kust väravavaht välja jookseb varem kui trahvilöök tehtud, mängija ofsaidi seisus olles võtab palli vastu ja mängib teda jne.) ja mängu juhtiv kandidaat vilet andes peab otsust tegema. Juhataja seletab kombinatsioonide iseäralsust ja annab seletust, parandades valesti tehtud otsusi. Kursuste juhataja võib oma äranägemise järel kõiki valevõtteid demonstreerida lasta, nagu vale nurgalöök, alglöök jne. Need demonstratsioonide harjutused peavad samuti täiesti kinnised olema. Peale kõiki harjutusi tuleb korraldada kandidaatidele eksamid. Selleks moodustatakse kolleegiumi poolt kogenenud vahekohtunikkudest eksamineeriv komisjon. Komisjonil tuleb eriti rõhku päinna, et vastused kiirelt antaks ja kiirelt seletataks, et kandidaadi otsustusvõimet ühtlasi katsetada. Eksame tuleb korraldada jällegi kinniselt, kus peale komisjoni ainult eksamineeritav oleks. Eksami sooritamise järel tunnistatakse kursant vahekohtuniku kandidaadiks. Peale mitmeaastase töö kandidaadina võib tema kolleegiumi ettepanekul kohtunikuks kinnitatud saada. See oleks üldjoontes uute vahekohtunikkude ettevalmistamise kava. Kas on nüüd ettevalmistatu heaks vahekohtunikuks saanud? Kaugeltki veel mitte. Ainult aastate praktika ja kogemused annavad seda, mis healt vahekohtunikult nõutakse. Muidugi tuleb kolleegiumil algaja esimeste mängude juhtimist jälgida ja tema vigu selgitada. Kindla töö ja juhtimise abil saaksime meie omale sel teel kontingendi iseseisvaid vahekohtunikke. A. L. Kiri Tartust. Sest saadik, kui meie auväärt, kuid mingipärast lugupidamata spordiajakirjanik ja följetonist isand Killip Tartust lahkus, pole keegi siinseid olusid valgustanud. Seda võtsin hüüd hädasunnil ise teha, põhimõttel parem natuke, kui mitte midagi. On juba tükk aega sest mööda, kui Tartu NMKÜ käsipallimeeskond pikema turnee Lõuna-Eestisse tegi, sporti laialdastele hulkadele propageeris ja muuseas ka väikse moodsate tantsude kursuse ätndis. Ühe sõnaga, löödi mitu kärbest ühe hoobiga. Et see kummaline reis, kui mitte muile, siis ometi asjaosalistele huvi pakub, siis sellest mõningad read. Ühel ilusal hommikul, märtsikuu lõpul, võis Valga tänavatel kuueväel jalutavaid inimkogusid näha. Kahvas vaatas ja imestas, sest soojust teps veel ei olnud ning ilmaklaas näitas nii mõnedki pügalad alla nulli. On vist küll laplased - arvasid mõned päriselanikud. Kuid seda nad polnud, see selgus peagi. Need olid tartlased: Pikk-Peta, Sass, Härbä, Niiler jne., kes Pat ja Patashoni mängisid ning õhtuks käsipallivõistlusteks reklaami tegid. Valgas on säärane mäng alles uudis ning kust sa siis muidu saad pealtvaatajaid, kui reklaami ei tee. Päevane eeletenduš andis tagajärgi ja meie mehed võisid üle 300 (loe kolmesaja) pealtvaataja ees omi võimeid näidata. Noh need võimed olid keskpärased, kuid alaline ah ja, oh kostus kui mõni meie mees võrkpalli suutis natuke kiiremini vajutada. Suutsime selles mängus võita 15:0 ja 15:2. Korvpall läks ka kaunis ladusalt ning võrk valklastel aina sahises min. mänguaja jooksul suudeti teenida 61 punkti 8 vastu. Kuid vastased trööstusid sellega, et algajate asi jne. õigus neil ju on. Imelik linn see Valk. Asub teine mitme suurlinna vahel, piirilinn räägitakse seal Vastutav toimetaja H. Tammer. mitmesuguseid keelemurdeid, aga paistab nagu oleks mitukümmend aastat ajast maha jäänud. Peale võistluste oli tütarlaste koolis, mida hüütakse Neitsite koduks",. peokene, kuhu ka meie läksime. Harilik koolipidu tantsuga lõpuks.. Muidu eeskava kaunis kenäi, aga see tants! Kõiksugused mignonid, aishad jne., ning viimati kõlas ka Forget me pot" ning vana tuntud viisi järele tantsisid mõned paarikesed seda ilusat ja armast fox'i, mida 4 5 aastat tagasi näha oli. Meie vaatasime ja imestasime. Mõni üksik paar tantsis midagi kaelamurdvate hüpetega ja paenutustega. Pikk-Peta läks ühele niisugusele +erve meeskonna nimel õnne soovima ilusa ettekande puhul, kuid seda ei võetud vastu. Meie proovisime nüüd neid kõige moodsamaid samme, mida. Härbs Tallinnas oli näinud. Küll siis oli suur imetlemine. Et need sammud just kõige kenamad pole, samuti ka kehahoid, seda teatakse. Nii mõnelgi piigal, kes pealt vaatas, ajas see puna palge. Üks ei kannatanud enam välja, tõusis üles ning pidas suure moraaliepistli. Kõige selle taga/tipp oli, et Tartu Noortemeeste Kristliku (sic!) Ühingu meeskond sai täies koosseisus peolt välja heidetud. Mis Tallinnas ammu olnud, ei jõua Valka niipea. Vahe on nende linnade vahel liig suur! Pärnu võistluste kohta; juba teatakse. Võib veel niipalju juure tähendada, et Pärnu omab parema võimlemissaali Eestis. Kahju ainult, et ristpalgid laes segavad tõstmist, surumist nad vähe tunnevad, kuid see on liig juhuslik ning ilma treneerimata saavutatud. Publikut huvitab käsipall Pärnus nähtavasti vähe ning Valgal on lootusi korvpallis vahest võitjaks tulla. Välgalased on ju lõunamaalased, keevaverelišed ning omavad suurema tempo ja võistlusinnu. On küll Tartu kiri, kuid räägib kõigest muust, kui Tartust! Küll on aga kä Tartu sport- wtomu T a l l i n n * T o o m p u i e s t e e 1Q, lelef. ao~19. Soovitab o m a valmist a t u d s p o r d i Ja v õ i m lemise abinõusid. % mmmmmrmmmmmmmmmmi lastel visa^ harjutustahe. Päris imestamisväärilisi raskusi peab ta ületama, kui saab vähegi harjutada. Õn seal küll spordiplats kuid see haigutab tühjusest. Põhjus platsil ei lasta harjutada. Spordi ülempreester ja valitseja on platsi vaht, linna koolivalitsuse sulane. See on aga harjutamise ning igasuguste spordiabinõude tarvitamise platsil keelanud ja kurja näoga vaht valvab piinliku hoolega, et kuritarvidusi esile ei tuleks. Vargsi saab kusagil varjulises nurgas oma poolt kaasa toodud kuuli salaja lükata. Ei tea, milleks see plats? Vist mõni vabaõhu muuseum. Nimekamad võistlejad on pea eranditult Tartust lahkunud. Ainuke Feldmann on saavutanud esimestel harjutustel tagajärgi kettas 38 mtr. ning kuulis üle 12. Peale tema, Laursoni ja Mihelsoni, pole teistel veel platsitreening alganud. Kehv ja kurb on vist Tartule saabuv hooaeg. Pole uusi ja vanad vetaraanid on lahkunud ning ära sõitnud. Kuid vast veab s i i s k i... J. Kg. Sprinterite kursuse korraldas Saksa spordivalitsus Frankfurdis Maini ääres. Koondatud olid sinna kõik paremad praegused saksa sprinterid, kellele õpetust andsid riigitreener Waitzer, dr. K. Halt, Richard Rau, Kern ja teised autoriteedid. Peäle jooksutehnika ja treeningu selgitati vastavat erivõimlemist, tööd meditsiinpalligä1, tõstmist, demonstreeriti aegluubiga võetud kiirjooksu filmi saksa esivõistlustest. Lõpuks korraldati ka katsevõistlus, kus Houben, Schüller, Büchner ja Courts 4 X 100 mtr. jooksus fenomenaalse aja 41,6 näitasid. Trossbach, Asseyer, Malitz ja Schlösske said 8 mtr. ette ja tulid ajaga 42,0 teiseks. Ka teistel aladel saavutati häid tagajärgi. Nii jooksis dr. Peltzer 800 mtr. 1.58,2, Söllinger tõukas kuuli 13.92, Trossbach jooksis 110 -mrt. tõkkeid 16,0, Wege 200 mtr. 22,2, Koepke hüppas 1.78 kõrgust ja Steinbrenner heitis ketast Willy Arend, Saksa rattameister, pühitses neil päevil oma 50-aastast sünnipäeva, on seega kõige vanem praegu võistlevatest jalgrattameestest. Veel aastal tuli ta Nürnbergis Saksa meistriks. Tallinna Eesti Kirjastus-Ühisuse trükikoda, Pikk täu. 2. Tallinn, Pikk tän. 47, Telefnn 10-02, on kõige täielikum ja s u u r e m k o d u m a a spordir i i s t a d e kauplus. Soovitab ainult e s i m e s e järgu headuses tarbeid kodu- ja välismaade pa:: r e m a t e s t t e h a s t e s t. : : Väljaandja Eesti spordi keskliit.


Vilniuse endine linnapea: tasuta ühistransport on inimõigus - Liiklus\n"Tasuta ühistransport on õigupoolest inimõigus, mida ei peaks järgitama mitte ainult linnades, vaid ka maapiirkondades elavate inimeste puhul," leidis tänase tasuta ühistranspordi konverentsi esinejate debatil Vilniuse endine linnapea ja praegune linnavolinik Arturas Zuokas.\nVilniuse endine linnapea: tasuta ühistransport on inimõigus\n"Kui riikide valitsused koondavad või lasevad kõik teenused tõmbekeskustesse kokku koondada, siis tuleb riigil vastutasuks pakkuda tasuta ühistransporti," märkis Zuokas. Tema sõnul peaks ligipääs olulistesse kohtadesse nagu postkontor, pood või pangaautomaat olema maakondades riigi poolt tagatud. "Lennusõit siia alla ei saa mõistagi kuuluda, kuid näiteks bussitransport on inimeste eksistentsiks hädavajalik." Zuokas tõmbas transpordi puhul paralleeli riigi jaoks teiste kohustuslike teenuste osutamisega nagu haridus või arstiabi.\nSuurem osa konverentsi debatist keskendus tasuta ühistranspordi maksumusele, mis riigiti kujuneb üldjoontes sarnaseks. Kui Saksamaa Tübingeni linnapea Boris Palmeri sõnul kuluks seal tasuta ühistranspordiks elaniku kohta 15 eurot kuus ehk ligi mõnisada eurot aastas, siis näiteks Avestas Rootsis kujuneb see summa pea samaks: enne 180 eurot aastas elaniku kohta, aga nüüd 200.\nPoola linna Zory linnapea nõuniku Ana Ujma kinnitusel aga kaalub saadav tulu kuhjaga üles ühistranspordi täieliku subsideerimise kulu. Kui subsiidium ületab teatud piiri, umbes 2/3 kulust, ei tasu piletiraha korjamine enam ära ning lisanduv kulu kaetakse aktiivsemast inimeste liikumisest lisanduva maksutuluga. "Paljud inimesed meil Zorys on otsustanud auto ostmata jätta. Kui nad lähevad puhkusele, siis lennukiga, kui piirkonnakeskusesse, siis ühistranspordiga. Väga paljud ütlevad, et meie linnas pole autot vaja ja see on suurepärane," rääkis linnapea nõunik.\nTübingeni linnapea Boris Palmer omakorda lisas, et olles vestelnud mitmekümne olulise pankuriga, siis nad ei kasuta ühistransporti pileti ostmise tülikuse tõttu. Taksot on lihtsam võtta. Palmeri sõnul on mõttekas vaadata tasuta ühistranspordi süsteemi laiemalt, integreerida sinna autode ühiskasutus ning taksod.\nSama meelt oli ka Leedu poliitik ja palju aastaid Vilniust juhtinud Arturas Zuokas: "Me hõlmasime Vilniuse ühistranspordisüsteemi juba aastaid tagasi taksod, ka autode sõidujagamise. On võimalik tellida äppide abil endale ajutiseks kasutamiseks auto, ja see on hea, sest siis ei osteta endale autot." Zuokase sõnul mõtisklevad paljud Vilniuse poliitikud tõsiselt linna üle viimisele tasuta ühistranspordile.\nDunkerque`i linnapea Patrice Vergriete väitel taandub tasuta ühistranspordi sisseseadmine lõpuks ainuüksi poliitilisele tahtele, poliitilistele valikutele. Seega põhiküsimus pole tema arvates raha leidmine, vaid võime langetada kaalukas poliitiline otsus. "Eelmine linnapea tahtis ehitada suure staadioni, see maksnuks sama palju kui tasuta transport terve aasta jooksul," ütles ta. "Tasuta ühistranspordiga saab inimeste igapäevaelu paremaks muuta."


Donald Trump tähistab täna 72. sünnipäeva | Õhtuleht\nToimetas Greete Kõrvits, 14. juuni 2018 17:50\nMida võis Trump soovida?Foto: Ministry of Communications and Information, Singapore/REUTERS\nUSA president Donald Trump tähistab täna oma sünnipäeva. 72aastaseks saanud riigipeale meeldivad ekstravagantsed peod, mida seisus tal enam pidada ei luba. Samuti meeldib talle väga õnnitlusi saada.\nTrump tähistas sünnipäeva paar päeva varem Singapuris, kus kokad presidendile esmaspäeval lõunalauas üllatustordi ette tõid, vahendab Newsweek.\nSingapuri välisminister postitas pildi Trumpi sünnipäevast ja üllatustordist Foto: @VivianBala / Twitter\nTrumpi eelmist, 71. sünnipäeva varjutas ebameeldiv juhtum, kui relvastatud mees pesapalli mänginud Vabariiklaste partei poliitikute pihta tule avas. Üks kongresmen sai viga, kuid paranes saadud haavadest täielikult.\nTrumpi austajad tähistasid täna samuti presidendi sünnipäeva koos Trumpi papist väljalõikega Foto: Reuters/Scanpix\nPresidendiametis olles pole Trumpil enam aega (ega vast ka võimalusi) pidada sünnipäevi sama ekstravagantselt ja suurejooneliselt, mil ajal, kui ta nautis suuremat vabadust jõukuri ja ärimehena. Näiteks Trumpi 42. sünnipäeva osadeks olid ligi viiemeetrine laservalgustite ja tossumasinaga rakett ning tantsijad, kes esitasid Michael Jacksoni hiti „Bad“, kuid muudetud sõnadega, mis sünnipäevalast kiitsid.\nTrumpile meeldib ka, kui teda õnnitletakse. 2009. aastal kuulutas ta Twitteris: „Donald Trumpil on sünnipäev! Minge soovige talle õnne“, lisades juurde lingi enda Facebooki-lehele. 2016. aastal otsis Trump sama säutsu üles ja kirjutas selle all solvunult, et sai tookord, kui ta polnud veel presidendiks kandideerinud, kõigest kaks õnnitlust. „KURB!“ oli toonase presidendikandidaadi hinnang fännide leigusele.\nSelle aasta aprillis, kui sünnipäeva tähistas Trumpi abikaasa Melania, jäi president vahele piinliku seigaga, kui ütles otse-eetris kogemata välja, et ei ostnud naisele ühtki kingitust. Ta selgitas, et oli liiga hõivatud, et kingitusi otsides ringi sebida.


Euroala tippkohtumise ettepanekud: pikendada Kreeka laenude tähtaega, vähendada intressimäära | Finantsvaade\nEuroala tippkohtumise ettepanekud: pikendada Kreeka laenude tähtaega, vähendada intressimäära\nMärten Kress, 21.07.2011\nUudisteagentuurile Reuters on väidetavalt “lekitatud” täna Brüsselis toimuva euroala tippkohtumise lepingute tööversioonid. Viimaste kohaselt tehakse liikmesriikide esindajatele ettepanek pikendada Euroopa Finantsstabiilsusfondi (EFSF) poolt Kreekale antud laenude tähtaeg 7,5 aastalt 15 aastale ja seada Kreekalt küsitav intressimäär tasemele 3,5%. Euroopa aktsiaturud reageerisid uudisele positiivselt pöördudes pärast langusega alanud kauplemispäeva tugevale tõusule.\nDokumendi kohaselt antakse EFSF-ile ka õigus sekkuda Euroopa riigivõlakirjade turule, seda nii esmasel kui ka järelturul. Samuti on EFSF-il õigus kasutada liikmesriikide valitsustel saadud vahendeid hättasattunud kommertspankade rekapitaliseerimiseks.\nUudisteagentuuri sõnutsi on Kreeka võla ümberkujundamise arutamisel laual jätkuvalt kolm võimalust: 1) turult võlakirjade tagasiost diskontoga (ca 50-60% nominaalist) EFSF-i poolt, 2) võlakohustuste ülerullimine ehk eelkõige maksetähtaegade pikendamine ja 3) võlakohustuste vahetus näiteks EFSF-i poolt emiteeritud võlakirjade vastu. Ajalehe Daily Telegraph Brüsseli korrespondendi Bruno Waterfield’i sõnutsi on Brüsselis kõlav uus žargoo Kreeka maksehäiretest rääkides mitte enam valikuline (selective), vaid ajutine (temporary) maksevõimetus. Reitinguagentuuri Standard & Poor’s definitsiooni kohaselt tähendab see tunde kuni mõningaid päevi kestvat maksehäiret/-võimetust.\nEFSF-i kokkuleppe muudatused loodetakse allkirjastada veel juuli kuu jooksul. Plaanide kohaselt peaks EFSF uuel kujul alustama funktsioneerimist hiljemalt käesoleva aasta lõpuks.\nEesti kohustuste osa suurus uue EFSF lepingu eelnõu kohaselt on 1,99 miljardit eurot ehk ligikaudu 13,8% Eesti 2010. aasta SKP-st. Kuigi tegu on garantiiga ja mitte kohe väljamaksmisele kuuluva rahaga, on tegu siiski suhteliselt suure summaga. Eriti kui arvestada, et Eesti avaliku sektori laenukoormus aasta lõpu seisuga oli ligikaudu 6,6% SKP-st.\nEFSF-i lepingu muutmise eelnõuga saab tutvuda siin.\nRubriigid: Uudised, märksõnad: Eelarvepoliitika, Makromajandus, Rahapoliitika. Salvesta püsiviide oma järjehoidjasse.


Väärika Rootsi akadeemia uus nägu: avalik poriloopimine, ahistamissüüdistused ja liikmete lahkumine - Eesti Päevaleht\nProbleemid algasid möödunud sügisel, kui avalikkuse ette astusid 18 naist, kes süüdistasid Rootsi tuntud kultuuritegelast Jean-Claude Arnault’d seksuaalses ahistamises ja vägistamises. Arnault’ abikaasa, nimekas luuletaja Katarina Frostenson on Rootsi akadeemia liige.\nKolm akadeemia meesliiget teatasid pärast süüdistusi, et Frostenson peaks tagasi astuma. Järgnes hääletus, milles Frostensoni toetajad said ülekaalu. Seepeale teatas kolmik, et nad taanduvad ise akadeemia tegevusest.


Mida kujutavad endast ökosüsteemi teenused? - Erametsakeskus\nKeskkonnaameti looduskaitse nõunik Roland Müür kirjutas õppeleht Sinu Mets viimases numbris ökosüsteemi teenustest.\nTeenus on turumajanduslik mõiste, mis viitab kaubale. Ökosüsteemide “kaup” ei tähista klassikalist turukaupa, vaid kõike seda, mida inimene looduselt saab ja kasutab.\nÖkosüsteemi teenuste üle arutlemine tundub Eesti inimesele veel asjatu – me oleme sattunud elama piisavalt mõnusasse keskkonda, kus looduskatastroofe peaaegu ei esine. Ja kus me oma hõreda asustuse ja tagasihoidlike majandusnäitajatega pole suutnud (veel) loodusele ülemäära kurja teha. Seetõttu ei ole tihti nähtud ka põhjust arutada selle üle, mida loodus meile eluks pakub. Ja mida teha juhul, kui seda lahket loodust vähemaks jääb.\nSiiski on viimastel aastatel nii meedias kui inimest suus see mõiste – ökosüsteemi teenused, järjest rohkem kõlanud. Viimane puhang oli metsaseaduse muutmise aegu. Puit, põder ja vaikus\nÖkosüsteemi teenused on inimese jaoks vajalikud looduskeskkonna teenused. Need on ökosüsteemide võimed pakkuda n-ö oma kaupu ja teenuseid, mis rahuldavad inimese vajadusi kas otseselt või kaudselt. Inimkond kasutab oma eksistentsil nii ökosüsteemide ressursse kui ka protsesse.\nMetsaomaniku vaatevinklist on teenuseks ehk n-ö loodusest saadud kaubaks metsas asuv puit, jahimehele põder, marjulise jaoks metsasaadused, kohaliku elaniku jaoks ehk vaikus, puhas õhk ning pinnaja põhjavesi, loodusfotograafi jaoks metsafauna jne. See, et tegu on väärtusega, mis omab meie igapäevaelus olulist rolli, selgub ja tuleb jutuks tavaliselt siis, kui me sellest ilma jääme. Ennetusliku viisina on välja mõeldud meetod, mille abil saab ökosüsteemi inimesele vajalikke teenuseid hinnata. Hindamise mõte on arvutada kokku, kui paljust me looduselt võttes ilma jääme. Et hindamise tulemus oleks majanduslikus mõttes inimestele kõige arusaadavam, võimaldab meetod väärtust esitada rahaühikutes.\nKuidas loodust ja selle teenuseid rahas mõõta? Kohati on see kerge või vähemalt tavapärane. Kui omanik oma pikalt kasvanud metsast mingil põhjusel enam kvaliteetset saematerjali ei saa – on siis torm puud pikali lükanud või ehk ei luba hoopis mõne haruldase liigi kaitseks kehtestatud looduskaitsepiirangud saega metsa minna – saab hakata arvutama. Kui takseerandmed on olemas,\nraie, väljaveo, puidu kokkuostuhinnad jms teada, on lihtne kalkuleerida, millest sai ilma jäädud.\nTeenuste kaudne väärtus\nKuid see on vaid üks vaatenurk ja üks teenus, mida metsast võib saada ja mille väärtust me mõõta saame. Keerulisemaks läheb siis, kui tahame sama metoodikat rakendada vastupidisel näitel – kuidas samal põhimõttel arvutada kokku kahju, kui metsa langetamisel hävinesid haruldaste liikide elupaigad. Sellega väheneb meie koosluste elurikkus, suuremate muutuste puhul nõrgenevad ökosüsteemid. See on näide juhtumist, kus ökosüsteemiteenuseid ei saa klassikaliseks turukaubaks määratleda ja ka nende hinda pole võimalik otseselt välja arvestada.\nTaolistes olukordades kasutatakse tingliku hindamise meetodit. Selles lähtutakse hüpoteetilisest stsenaariumist, et analüüsitav kooslus kaob või muutub ning ei paku oma praeguseid hüvesid.\nKüsitlustel ja intervjuudel põhineva uuringuga selgitatakse välja, palju teenuste kasutajad on nõus teenuste säilimise eest reaalselt maksma või kui suur peaks olema kompensatsioon, et nad oleks valmis taluma muutunud olukorda. See on üks vähestest võimalustest mõõta ökosüsteemi kasutusväärtust rahas.\nMeie metsanäite puhul tuleks küsitleda kõiki eespool nimetatud huvilisi. Nende huvi ja sellega seonduvalt ka hüpoteetiline rahaline panus sõltub mitmest asjaolust, kuid olulisel kohal on muutuse ulatus, asukoht, pakutavate teenuste hulk ja iseloom ning nende kasutusväärtus. Mõnehektarilisel tulevasel lageraielangil on see väiksem kui tuhandel hektaril raadataval tulevasel harjutusväljal.\nMajaomaniku vaatevinklist on näiteks kallim mets, mis asub tema kodu ja kiirtee vahel – ilma selleta oleks elukvaliteet halvem. Vaikust oleks vähem. Hoidistetegijad hindaks häid seene- või marjakohti jne.\nMeetod on jõudnud Eestisse\nMillal ökosüsteemi teenuste hindamist kasutada? Iga muutusi kaasa toova teo hindamine pole vajalik ega võimalik. Ökosüsteemi teenuseid ja nende muutumisega kaasnevaid mõjusid peab aga uurima oluliste mõjudega protsesside puhul. Olgu selleks siis planeeringu kehtestamine, seaduse muutmine või kas või kaevandusloa andmine. Tegu on suuresti majandusliku otsusega, mis ei anna vastust sellele, kas eelistatud lahendus on parim ka ökosüsteemile endale. Metoodika edukast rakendamisest mujal maailmas on üks tuntumaid näiteid New Yorki joogiveepuhastusjaama\nrajamise kava. Juba 20 aasta eest leidsid linnavõimud, et otstarbekam on veepuhastusjaama rajamise asemel investeerida keskkonda, puhastades ja kaitstes saastunud veehaaret. Nii oli selle projekti puhul tulusam – jaama rajamine maksnuks 6 miljardit dollarit, millele lisandunuks selle käigus hoidmise tasud. Keskkonnakaitsesse investeerides sai sama tulemuse kõigest 1,5 miljardi dollari eest.\nKa meil on alustatud ökosüsteemi hindamisega. Riigi tellimisel hakatakse hindama Eesti looduse hüvede väärtust, et sellega edaspidi inimtegevust planeerides rohkem arvestada. Tulu-kulu analüüs aitab riigil ja kohalikel omavalitsustel edaspidi vastu võtta paremaid keskkonda puudutavaid otsuseid. Meetod on rakendatav ka metsas, kus saab määrata näiteks raietegevuse kogumõju või metsaomaniku kogupanust.\nEuroopa Maaomanike Organisatsioon (ELO) on läbi viimas uuringut kultuuriliste ökosüsteemiteenuste kohta. Osalema oodatakse inimesi, kes on seotud kultuuriliste ökosüsteemiteenuste pakkumisega oma või muude maa-alade majandamise/hooldamise kaudu.\nEestikeelse küsimustiku, millele oodatakse vastuseid hiljemalt 18. jaanuariks 2018, leiab SIIT.


Meeste paksus meestel - MEESTELE MÕELDUD NAHAHOOLDUS - D'DIFFERENCE\nEnamasti näitab arst ette, kuidas ja millise piirini oleks mõistlik eesnahka venitada ja hiljem jätkavad raviprotseduuri kodus vanemad või poiss ise. Laevandus ja käitlemise tasu ei tagastata, meeste tehtud vead ei gurantee, nagu katki, kriimustatud ja nii edasi. Kõige väiksem, esimese astme veenilaiend on katsumisel tuntav vaid siis, kui tõsta kõhusisest rõhku.\nKõige keerulisemaks vormiks ravi aspektist on kroonilise vaagnapiirkonna valu sündroom, kus enamasti on tegemist varem põetud põletikulisest prostatiidist tingitud eesnäärme ja seda ümbritsevate kudede kahjustusega.\nEesnäärmepõletik on kõigi meeste seksuaalhäirete peamine põhjustaja. Eesnäärme healoomuline suurenemine ehk eesnäärme adenoom on kõige sagedasem healoomuline Meeste paksus meestel meestel ja selle esinemissagedus on otseses seoses mehe vanusega. Puudub otsene seos eesnäärme suuruse ja kusemishäirete vahel.\n3 tekenen die de meeste depressieve mensen hebben\nSiiski võib eesnäärme suurenemine kitsamaks muuta kuseteid ja läbi selle põhjustada juhtivalt just kusevoolu takistust. Iseloomulikud kaebused on kusejoa nõrgenemine, pingutamise vajadus kusemise alguses ja põie mittetäielik tühjenemine. Eesnäärme pahaloomuline kasvaja ehk eesnäärmevähk on eesti meestel kõige sagedasem pahaloomuline kasvaja ja sellesse kasvaja vormi haigestumine kasvab kiires tempos.\nVäga sageli on tegemist kombineeritud hüpogonadismiga, kus põhjused on nii munandi tasemel kui ka tsentraalselt aju poolel. Selle tulemusel on nahk kahjustunud ning võivad tekkida ebameeldivad punnid, ärritus ning kipitus. Pidevalt raseerimise käigus haiget saanud nahk muutub halliks ja jumetuks.\nSeetõttu on oluline, et raseerimisel kasutatakse õigeid vahendeid näiteks habemeajamisvahtuet vältida ärritust ning peale raseerimist tuleks kindlasti ka nahka niisutada. Olenemata sellest, et mees saab ka kodus näonaha eest hoolt kanda, võiks ta aeg-ajalt külastada kosmeetikut. Eriti on see vajalik juhul, kui esineb näonahaga probleeme.\nMees ilusalongis ning näohooldusel ei ole absoluutselt midagi tavapäratut, sest mida aeg edasi, seda rohkem mõistavad ka mehed, et nende näonaha eest hoolitsemine on vajalik. Milline üks salongi näohooldus mehele välja näeb? Salongi näohoolduse eesmärk on teostada näohooldus vastavalt kliendi näonahatüübile.\nKord või kaks nädalas jäta LUMI Puhastuspiim sügavpuhastavaks maskiks 5-minutiks näole, et probleeme ennetada. Ära kasuta raseerimiseks liiga kuuma vett, sest see võib panna aluse ärritusele, punetusele ja kuivusele.\nKõige parem on raseerida karvakasvu suunas, et karvade sissekasvamist vältida.\nKui vastupidises suunas habemeajamine aga vältimatu on, siis peaks seda tegema võimalikult aeglaselt ja õrnalt. Pea ka meeles, et loputaksid raseerijat põhjalikult ning vahetaksid selle tera regulaarselt.\nKa habemeajamine pardliga või 3-päevase habemetüüka trimmimine võib nahka ärritada, seega on ka sel puhul hea neid nippe järgida. Aastakümneid on pärast habemeajamist kasutatud odekolonni. Selles sisalduvad parfüüm, alkohol ja muud kahjulikud ained aga ärritavad nahka, põhjustades selle normaalse tasakaalu häirumist ja kuivust. Lisaks niisutamisele on näokreem oluline kudede pehmendaja, mistõttu on väiksem karvade sissekasvamise oht. Normaalsele nahatüübile soovitame Antioksüdantidega päevakreem i, mis imendub kiirelt, kuid niisutab tõhusalt ning on tänu naturaalse tselluloosi sisaldusele ka matistava toimega.\nArtiklis suuname pilgud meeste nahahooldusele ja jagame nõu, kuidas peaksid mehed oma naha eest hoolitsema ning milliseid eripärasid arvesse võtma.\nKui näonahk on kuiv või tundlik, soovitame üks kuni kaks korda päevas kasutada Naha struktuuri taastavat sügavniisutavat näokreemi. Selles sisalduv patenteeritud niisutuskompleks pakub pikaajalist niisutust, pantenool rahustab ja kanepiseemneõli on taastav, pakkudes vajalikke toitaineid ning vitamiine. Silmakreem võiks kindlasti olla ilma lõhnata, pungil aktiivainetest peptiidid ja hüaluroonhape ja kiiresti imenduv.\nKasutage hommikul ja doseerige ½ pumbatäit. Hõõruda pole vaja, kandke neljanda sõrmega silmade alla ja vajutage või patsutage kergelt. Tegu on peptiidide rikka kreemiga, mis on nii tõhus, et naised hakkavad seda peaaegu alati meeste tagant näppama.\nAga sina ei ole ju kade, eks? No nii 1 kord nädalas. Uskuge mind, see annab hoopis uue tunde! Puhtus, värskus ja siledus, mida ei anna ükski kreem ega puhastusgeel.


53.15 € / m2\nMüüa elamumaa Saare 6c\nPärnumaa, Pärnu linn, Raeküla\nKrunt koos elamuprojekti ja elektriliitumisega.\nPildid (9) Pdf brožüür\nmaaklerteenuse juht, kutseline maakler\nKrunt 809 m2\nHind 43 000 €\nRuutmeetri hind 53.15 €\nHoonestamata krunt koos elamuprojektiga Raeküla alguses.\nTeostatud elektriliitumine 3x25A, kehtiv detailplaneering ja kooskõlastatud projekt. Vastavalt projektile paiknevad viilkatusega elamu (195 m²) esimesel korrusel elu-, abi-, ja saunaruumid ning garaaž, teisel korrusel 3 suurt magamistuba ja avar vannituba.\nLäheduses nii jõgi (400 m, otse pääs läbi kergliiklustunneli liivarannaga ujumiskohta), meri (800 m) kui ka Kännu ja Raeküla mets.


Menetlusse võeti eelnõu Eesti Haigekassa seaduse muutmiseks - Riigikogu\nMenetlusse võeti eelnõu Eesti Haigekassa seaduse muutmiseks\n26.09.2017 / Pressiteated, Muu\nValitsuse 25. septembril algatatud Eesti Haigekassa seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu (512 SE).\nEelnõu näeb ette viia Eesti Haigekassa tulubaasi laiendamise raames osa riigieelarvest rahastatavaid teenuseid Eesti Haigekassasse, et vähendada rahastamise killustatust ja seeläbi suurendada tervishoiusüsteemi tõhusust.\nKehtiva regulatsiooni kohaselt moodustub ravikindlustuse tulubaas riikliku ravikindlustuse vahenditesse ülekantava sotsiaalmaksu osast, mis moodustab 13 protsenti töötava inimese tasudelt. Samuti on kehtiva regulatsiooni kohaselt käesoleva eelnõuga üle viidavate teenuste rahastamine riigieelarveline kohustus. Teenused on rahastatud kas Sotsiaalministeeriumi või Terviseameti poolt.\nEelnõuga kehtestatakse Eesti Haigekassa tulubaasi etapiline laiendamine ja sellega seotult riigieelarvest kulude üle viimine Eesti Haigekassasse. Valitsus kinnitas 23. aprillil riigi eelarvestrateegia 2018–2021 läbirääkimiste raames Eesti Haigekassa tulubaasi laiendamise ja panustada selle eelarvesse 2018. aastal 7 protsenti, 2019. aastal 10 protsenti, 2020. aastal 11 protsenti, 2021. aastal 12 protsenti ja 2022. aastal 13 protsenti mittetöötava vanaduspensionäri pensioni kohta. Juhtivkomisjoniks määrati sotsiaalkomisjon.\nValitsuse 25. septembril algatatud 2017. aasta riigieelarve seaduse muutmise seaduse eelnõu (510 SE).\nMuudatustega kohandatakse eelarvekulusid seoses muutunud vajadustega. Kulude ja tulude kogumaht selle tulemusel ei muutu. Täpsustuvad ministeeriumide ja teiste asutuste jooksva aasta kulud ja samal kombel on neid jooksva aasta riigieelarve muudatusi tehtud igal sügisel. Kokku esitab valitsus riigikogule 54 muudatusettepanekut. Nende hulgas on Euroraha kaasfinantseerimise jäägi arvelt suunatakse kolm miljonit eurot sotsiaalteenuste osutamiseks, sh erivajadustega laste rehabilitatsiooniks ja abivahendite järjekorra likvideerimiseks. Kaasrahastamise jäägist suunatakse ka laboriseadmete soetamiseks kokku 1,4 miljonit eurot Sotsiaalministeeriumi, Justiitsministeeriumi ja Maaeluministeeriumi alla kuuluvatele asutustele. Haridus- ja Teadusministeeriumi valitsemisalas suunatakse 2,4 miljonit eurot valitsuse hariduskulude toetusfondi kohalikele omavalitsustele õpetajate palga tarbeks. Sotsiaalministeeriumi valitsemisala sees suunatakse ravimite eelarveülejäägist 100 000 eurot Põlva haiglale, et nad saaksid paremini koostööd teha Tartu Ülikooli kliinikumiga. Samuti läheb ravimite eelarveülejäägi arvelt 186 000 eurot kiirabiteenusele ja 14 000 eurot Kihnu helikopteriplatsi tarbeks, mis on vajalik kiirabiteenuse osutamiseks. Juhtivkomisjoniks määrati rahanduskomisjon.\nValitsuse 25. septembril algatatud kõrgemate riigiteenijate ametipalkade seaduse ja prokuratuuriseaduse muutmise seaduse eelnõu (513 SE).\nEelnõuga tehakse muudatus, mille kohaselt prokuröride, välja arvatud abiprokurörid, ametipalk sätestatakse Vabariigi Valitsuse määruse asemel seaduses.\nSeletuskirjas märgitakse, et kohtunike ja prokuröride ametipalkade võrreldava konkurentsivõime tagamine on oluline avalikus sektoris tööjõu vaba liikumise soodustamiseks, prokuröride sõltumatuse tagamiseks ning kiiret ja tõhusat kohtueelset uurimist, samuti kvaliteetset riiklikku süüdistust kindlustava asutuse efektiivseks tegutsemiseks. Selleks tuleb prokuröride palgad sätestada kõrgemate riigiteenijate ametipalkade seaduses. Juhtivkomisjoniks määrati põhiseaduskomisjon.\nValitsuse 25. septembril algatatud perekonnaseisutoimingute seaduse ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu (511 SE).\nEelnõu olulisemad muudatused seonduvad sünni ja surma registreerimisega ning rahvusvahelise kaitse saanud isikute andmete rahvastikuregistrisse kandmisega. Eelnõu laiendab oluliselt nende isikute ringi, kes saavad edaspidi lapse sünni registreerimise avalduse esitada digitaalallkirjaga kinnitatult. Kui kehtiva seaduse kohaselt saavad seda teha vaid omavahel abielus olevad vanemad, siis uue reeglistiku kohaselt on digitaalselt allkirjastatud avalduse esitamise võimalus enamikul vanematest (va seaduses toodud erandid – nt alaealised vanemad, piiratud teovõimega vanemad jne). Surma registreerimine muutub eelnõuga alates 2018. aasta 1. juulist inimeste jaoks tunduvalt lihtsamaks. Üldjuhul ei pea inimene surma registreerimiseks enam perekonnaseisuasutusse minema, surmaandmed kantakse rahvastikuregistrisse automaatselt, kui tervishoiuteenuse osutaja on koostanud surmateatise. Eelnõuga kehtestatakse regulatsioon rahvusvahelise kaitse saajate andmete rahvastikuregistrisse kandmiseks, sest enamikul juhtudel ei ole neil isikutel Eestisse tulles kaasas perekonnasündmusi tõendavaid dokumente. Eelnõuga võimaldatakse kanda perekonnaseisuandmed rahvastikuregistrisse Politsei- ja Piirivalveameti koostatud rahvusvahelise kaitse andmise otsuse alusel, millega on rahvusvahelise kaitse andmise menetluse raames tuvastatud perekonnasündmused ja -suhted. Rahvusvahelise kaitse saanud isikute perekonnaseisudokumentide formaalsete nõuete puhul kehtestatakse leebemad nõuded, kuna rahvusvahelist kaitset vajaval isikul ei ole võimalik täita kehtivas seaduses välisriigi dokumendile esitatud nõudeid. Juhtivkomisjoniks määrati õiguskomisjon.\nValitsuse 25. septembril algatatud ravikindlustuse seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu (514 SE).\nEelnõu näeb ette suurenenud ravivajadusega inimestele nende poolt ravimitele tehtud kulutuste suuremas määras hüvitamist. Seeläbi parandatakse suurte ravimikuludega inimeste jaoks ravimite kättesaadavust, hüvitades nende ravimitele tehtud kulutusi senisest suuremal määral. Juhtivkomisjoniks määrati sotsiaalkomisjon.\nRiigikogu liikmete Jaak Madisoni, Artur Talviku, Jaanus Karilaidi, Toomas Pauri ja Martin Helme 26. septembril esitatud Riigikogu otsuse “Riikliku VEB Fondi koondatud Põhja-Eesti Aktsiapanga ja Balti Ühispanga klientide nõuete, mis on seotud endises NSV Liidu Välismajanduspangas külmutatud kontodega, eest Eesti Vabariigi poolt reaalse rahalise hüvitise suuruse määramine ja väljamaksmine” eelnõu (515 OE).\nEelnõu algatajad soovivad, et reaalse rahalise hüvitise suuruse määramine ja väljamaksmine oleks jätkuvalt päevakorras. Juhtivkomisjoniks määrati õiguskomisjon.\nRiigikogu juhatus otsustas võtta menetlusse ka Rene Leeti 19. septembril algatatud kollektiivse pöördumise „Aita Linnahalli seinamaaling lõpuni viia ja säilitada“ ja edastas selle menetlemiseks kultuurikomisjonile.\nAlgataja kogus poolehoidjate allkirju, et Linnahalli seinamaaling saaks lõplikult teostatud ning säiliks kuni hoone renoveerimiseni või lammutamiseni.


TAAVI Majandustarkvara on Eesti turul olnud juba üle 20 aasta, mille jooksul on meie tarkvara kasutavate ettevõtete arv ületanud 1500 piiri.\nLaialdane funktsionaalsus, integreeritavus ja paindlikkus\nKõige paremini iseloomustab TAAVI mooduleid lause 'laialdane ja paindlik funktsionaalsus'. Kuna tarkvara arendatakse Eestis, siis on meil võimalik tarkvara paindlikult ja operatiivselt täiendada vastavalt iga kliendi soovidele ja vajadustele, kusjuures täienduste maksumus ja teostusaeg on oluliselt väiksemad, kui rahvusvaheliselt levitatavate majandustarkvarade puhul.\nTAAVI Majandustarkvara sisaldab kokku ligi 1000 erinevat aruannet, mida saab edasiseks töötluseks eksportida exceli, wordi või rtf formaadis faili. Soovi korral on meie kasutajatel võimalik tellida spetsiaalselt nende jaoks kujundatud aruandeid või ise aruandeid juurde koostada.\nTAAVI Majandustarkvara käib pidevalt aja ja klientide uuenevate soovidega kaasas, näiteks on võimalik programmist saata arveid ja palgalipikuid emailiga PDF ja XML formaadis, kasutada ID kaardiga krüpteerimist jpm. Toetame oma tarkrvaras kõiki enamlevinumaid terminalilahendusi. Programmimoodulite vahel on võimalik sisse seada automaatne andmevahetus kasutades XML protokolli. Andmemahukate lahenduste jaoks kasutame oma rakendustes klient-server tehnoloogiat.


Leht: Saaremaale tuleb 200-kilovatine päikeseelektrijaam - Majandus\nSolentec OÜ rajab Saaremaale Leisi valda Pärsama külla 200-kilovatise ning kuni 800 paneeliga päikeseelektrijaama.\nLeht: Saaremaale tuleb 200-kilovatine päikeseelektrijaam\nLeisi vallavalitsus väljastas eelmisel nädalal ehitusloa Pärsama külla päikeseelektrijaama rajamiseks, vahendas BNS Saarte Häält. Ettevõtte Solentec OÜ juhatuse liikme Kristo Kiikeri sõnul on ehitusega alustamiseks viis aastat aega.\nEhitusluba on 200-kilovatise päikesejaama ehitamiseks ning sõltuvalt konkreetsete paneelide võimsusest läheb tarvis umbes 800 päikesepaneeli. "Rahastuse osas on praegu veel täiesti lahtine," märkis Kiiker


Marvie Hotel & Health - Split - Hotels.com\nMarvie Hotel & Health, Split, Split-Dalmaatsia, HorvaatiaSihtkoht\nKõik sihtkoha Split, Split-Dalmaatsia, Horvaatia majutusasutused\n4 tärni hotell ranna lähedal spaaga, läheduses on Bacvice rand\n9,2.Ülihea.240 kontrollitud Hotels.com arvustustKõik arvustused on saadud päris külastajatelt, kes on majutuskohas ööbinud.\nBacvice rand – 11 min jalgsi\nRiva park – 21 min jalgsi\nDiokletanuse palee – 22 min jalgsi\nSpliti sadam – 19 min jalgsi\nClassic ühetuba, erivajadustele kohandatud, vaade siseõuele\nDeluxe kolmetuba (sea side view)\nSenior sviit, vaade merele\nPremium sviit, mullivanniga, vaade merele\nPericiceva 1, Split, 21000, Horvaatia\nŽnjani rand – 25 min jalgsi\nHorvaatia meremuuseum – 17 min jalgsi\nKöögiviljaturg – 20 min jalgsi\nIdavärav – 20 min jalgsi\nSpaas Renevie Spa on 3 protseduuride tuba. Saadaval on näohoolitsused, kehamähised, kehakoorimised ja kehahoolitsused. Selles spaas on saun, massaaživann, aurusaun ja Türgi saun e hamam.\nHotelli söögikoht on pidulik restoran, mille spetsialiteet on kohaliku ja rahvusvahelise köögi toidud. Saadaval on hommikueine, lõunasöök ja õhtusöök.\nKohaliku omavalitsuse kehtestatud maks: 1.99 EUR inimese kohta öö kohta täiskasvanute eest ja 0.99 EUR öö kohta laste eest vanuses 12 kuni 17 aastat. Maksust on vabastatud alla 12 a vanused lapsed.\nKas Marvie Hotel & Health võimaldab tasuta tühistamist kogu raha tagasimaksmisega?\nJah, Marvie Hotel & Health pakub meie saidil tagastamisele kuuluva ettemaksuga tube, mille puhul tühistamisvõimalus kehtib ka veel mõned päevad enne saabumistähtaega. Täpsemat teavet leiad majutusasutuse kehtestatud tühistamistingimustest, millega tasub kindlasti tutvuda.\nMida võtab Marvie Hotel & Health ette tervisekaitse ja hügieeni tagamiseks?\nKas Marvie Hotel & Health pakub kohapeal parkimisvõimalust?\nKas Marvie Hotel & Health lubab kaasa võtta lemmikloomi?\nMillised kellaajad on Marvie Hotel & Health kehtestanud sisse- ja väljaregistreerumiseks?\nJah, kohapealne restoran pakub võimalust kohaliku ja rahvusvahelise köögi toidud. Lähiümbruse söögikohti: Velo Misto (4 min jalgsi), Kadena (4 min jalgsi), Caffe-restoran Dvor (5 min jalgsi).\nKas Marvie Hotel & Health pakub oma transpordiühendust lennujaamaga?\nKas Marvie Hotel & Health pakub kohapeal kasiinoteenuseid?\nEi, see hotell ei sisalda kasiinot, kuid lähedal asub Platinum Casino (3-min drive).\nMida majutuskohas Marvie Hotel & Health ja selle ümbruses teha saab?\nMarvie Hotel & Health ˇpakub järgisi võimalusi: spaa ja välibassein, samuti Türgi saun e hamam.\n1 öö, reis perega, 16. okt 2019\nAlisdair, 3 ööd, reis, 14. okt 2019\nMichael, 3 ööd, reis, 8. okt 2019\n4 ööd, reis, 6. okt 2019\nRandy, 2 ööd, reis, 21. sept 2019\n3 ööd, romantikareis, 20. sept 2019\nPhil, 1 öö, romantikareis, 18. sept 2019\n2 ööd, reis sõpradega , 18. sept 2019