Suured rinnad laiv veebikaamerates ja tasuta seksvestlus ᐉ ❤ BlaBlaCams\n#näpuseks #massaaž #tüdrukutega seksimine #HD+\nRub my clit, I want to delight you with my juices♥ ride dildo + cum show ♥ 1839 tks left ♥\n#aasia massaž #anaalseks #masturbeerimine #vagiinasse tulemine\n#seks #kliitori imemine #pritsiv orgasm #HD+\n#anaalkeelekas #kreemipirukas #näpuseks #vaginaalne keppimine\n#kottide imemine #kaamera-show #vagiinasse tulemine #lovense\n#suudlemine #masturbeerimine #allaneelamine #anal fisting\nBouncers Aktiivne Veebikaamerad Hind seksuaalvahekorra Chat tohutu puhas hooters või ehk hõljukid, meile meeldib kõik oma järjehoidjaga veebilehed. BlaBlaCams busty mudelid on tervitades teid oma Live Sex Chat! Hot daamid Suur Rind on streaming oma Live Sugu Näitab üle kogu maailma - need brunettes, blondiinid, ja redheads on ühine midagi, mis on tõesti nautida enamik mehi-rind! Ta võib olla kahvatu või pargitud, kuid kui suur pits või siidine rinnahoidja tuleb välja ja kena melonid on ilmnenud, näitab kaamera Teile parimat osa Live seksivestlusest. Liitu busty webcam hotties ja vaadata oma vaba sugu näitab!Kas Suured tissiderutab sind? Kui jah, siis olete õiges kohas! Iga mees oleks saada raske-vaadates õnnelik paar double D ' s. Sajad live Sugu Veebikaamerad üle maailma on streaming Kuum live porn footage nii saad oma päevane annus Suur Rind mahlane xxx tegevus! Suured looduslikud tissid või rinnaimplantaadid-meil on palju mõlemat meie auravas live seksivestluses. Suur-titted BlaBlaCams nubile veebikaamera stiilid on väga kummaline, et seksuaalne tegevus. Kindlaks, kuna nad häbitult presentatsioon logitech on juggs kohta live Nukid. Prognoosida konkreetselt, kuidas patune saab olema töötada need lämbe Rind oma käsivarred. Tugev väikesed tüdrukud suured tissidon väga töötas kuni nad saavad teha oma twats tegelik esinejad nende Täiskasvanud Näitab-lüüa klientidele püüdlikult kuradi oma tõesti armastan avad ja clits käeulatuses, Dildod, samuti vibes nende eesmärk mahalaadimiseks väga masendav veebikaamera. Kas on võimalik hellitada suuri tisse üsna nagu me kipume tegema? Kui see nii on, BlaBlaCams tasuta live sex chat on õige koht kõigile fännidele suur seksikas rinnad. BlaBlaCams juhib teid meie kõigi 24/7 täiskasvanute meelelahutuse kaudu. Ülejäänud teades, et olete toonud parim ja kõige sensuaalne Hogans internetis määrata täiesti tasuta täiskasvanud chatvaata peamine bosoms Hämäännyttävä xxx rünnak, siis sa ei suuda lõõgastuda. Tänapäeva lämbe naughty süsteemid sport ettevõtted bazookas naudinguga ja jumaldan flaunting enamik nende populaarne boobies kohta digicam. Big naturals või reach implantaadid-oleme jõudnud olla need inimesed nõutud BlaBlaCams live sugu vestlus. Need tõelised naised tohutu rind on kuum ja raske oma käed cupping oma kannud. Nad armastavad stimuleerida oma seksikas boobies, mängides nendega oma käeulatuses, ja võttes neid pigistatakse ja fondled-tule live sugu näidata ja nad selgesõnaliselt näidata teile, kui palju nad armastavad mõned keele tegevus ümbernende nibud oma keha kõik täisnurga õigus alates nende live Sugu Veebikaamerad. Ja kas sa ei armasta seda, kui suured tissid põrkuvad seksi ajal? Õnnelik melonid teeb iga mees horny. Mida saab meie busty sugu jumalannad teha teile oma suur koputid? Siin on paar kuuma ideed: kleit üles tõesti seksikas, laske neid hulkuma ja põrgatama, teha mõned soolo fondling, saada need suured rinnad märg, vaht neid üles, mängida neid hardcore nipplegasm, võta see ette lõuna – BlaBlaCams meelelahutus daamid on varustatud paremini kõik elada 24/7 seksuaalvahekorda kaamerad. Võtke suur booby reisi üks samm edasi ja taotledaMudel mitteavalik kohtumine-avasta ta tegelikult üritab varjata ajal tema virkelig flott just teie jaoks. Busty sexcam Neiu ei saa uurida oma erootilise hogans üksi kogu aeg, mis võib väga kogeda kõiki oma toetust. Sa võid kergesti öelda talle, et mida sa tahad oma bouncers ja vaadata seda mudelit elus teile isiklikult ainult isiklik porn jutuvadin. Läbi digitaalse internetis Täiskasvanud Sugu Nukid Esimest korda BlaBlaCams. BlaBlaCams näeb armastavad kõik naised. Kas eksootiline omakorda teid? Si, papi, meil porno et vivo üle kogu maailma-Valge, Aasia, Latina, Eebenipuu, ja kui satahad downsize, meil mõned seksikas Keskmise Tissid, liiga. Ära jäta välja tasuta live sugu vestelda BlaBlaCams!


Eesti: Mulgi Kultuuri Instituut kuulutas välja uute mulgikeelsete laulude võistluse | NordenBladet.ee\nNordenBladet – Mulgi Kultuuri Instituut on välja kuulutanud esimese mulgikeelsete laulude võistluse. Konkursi eesmärk on saada uusi mulgikeelseid omaloomingulisi laule, mida saab kasutada Mulgi pidudel, laste folklooripäevadel ja igasugustel omakultuuri üritustel. Samuti aitab see täiendada Mulgimaa kooride, ansamblite, solistide ja teiste kollektiivide repertuaari mulgikeelsete lauludega.\n“Uute mulgikeelsete laulude võistlusega soovime tõmmata tähelepanu mulgi keelele* ning selle kasutusvõimalustele nüüdisajal, et oleks kaasaegse sisuga mulgikeelset loomingut. Ootatame erinevas žanris laule (koorilaulud, lastelaulud, temaatilised laulud jms), mis peavad olema mulgi keeles. Kui on vaja, aitame laulu sõnad mulgi keelde tõlkida või keelt korrigeerida,” sõnas Mulgi Kultuuri Instituudi juhataja Ave Grenberg.\nUute mulgikeelsete laulude võistluse statuut\nMulgi Kultuuri Instituut (MKI) kuulutab välja uute mulgikeelsete laulude võistluse.\nVõistlusele on oodatud mulgikeelsed omaloomingulised uued laulud, mis võivad olla nii tänapäevased kui ka pärimuslikud, teema-, stiili- ega žanripiiranguid ei ole. Oodatud on nt koorilaulud, soololaulud, temaatilised laulud jne.\nLaul peab olema mulgikeelne – vajadusel aitavad mulgi keele spetsialistid tekste mulgi keelde tõlkida või keeleliselt parandada.\nVõistlusest võivad osa võtta kõik laululoojad.\nVõistlusele võib saata mitu lugu.\nIga laulu puhul tuleb kirja panna viis, sõnad ja akordimärgid või välja kirjutada klaverisaade.\nVõistlusel osalemisega annab autor kinnituse, et lauluga ei rikuta mis tahes kolmandate isikute varalisi ega isiklikke autoriõigusi ning nõusoleku laulu reprodutseerimiseks, eksponeerimiseks, levitamiseks, edastamiseks ja avalikuks esitamiseks ehk avaldamiseks ning üldsusele kättesaadavaks tegemiseks.\nAutorid annavad tähtajatult varalised õigused tasuta üle (loovutavad) MKI-le valitud laulud reprodutseerimiseks, eksponeerimiseks, levitamiseks, edastamiseks ja avalikuks esitamiseks ehk avaldamiseks ning üldsusele kättesaadavaks tegemiseks helikandjal ja/või trükistes, sotsiaalmeedias, veebilehtedel, väljaannetes, youtube`is, raadios ja televisioonis või kaabellevivõrgu, satelliidi ja muude tehnikavahendite vahendusel.\nEsitada tuleb andmed laulu pealkirja ja autori(te) kohta (ees- ja perekonnanimi, isikukood, e-posti aadress ning kontakttelefon).\nInfo esitaja(te) kohta (nimed, pillid).\nKonkursil osalemiseks tuleb saata helilooming Mulgi Kultuuri Instituudile märgusõna all „Mulgi laul“ salvestusena e-posti aadressile mki@mulgimaa.ee või postiga Kulla Leerimaja, Mulgi vald, 69509 Viljandi maakond, märgusõna „Mulgi laul“.\nVõistlusele esitatud lauludest valib professionaalne viieliikmeline žürii välja parimad laulud. MKI teavitab valituks osutunud laulu autoreid edastatud kontaktandmetel. Kolme parimat laululoojat autasustatakse oktoobris Mulgi lipu päevale pühendatud kontserdil 2020. aastal. Žürii otsus on lõplik ja ei ole edasivaidlustatav.\n31. august 2020 – mulgikeelsete laulude võistlusele esitamise tähtaeg.\n28. september 2020 – teavitatakse kõiki võistlusel osalejaid kontserdil osalemisest.\nOktoober – Mulgi lipu päevale pühendatud kontsert.\nNõu ja abi mulgi keele küsimustes: Kristi Ilves, kristi2205@gmail.com, tel 5344 8176, Alli Laande alli.laande@gmail.com, tel 523 9232.\n* Mulgi keel (mulgi ja teistes lõunaeesti keeltes mulgi kiil´) on lõunaeesti keelte hulka kuuluv Eesti põline piirkondlik keel ehk regionaalkeel. Teiste käsitluste järgi on mulkide keel lõunaeesti keele või eesti keele lõunaeesti murderühma Mulgi murre.\nMulgi keele ja kultuuri arendamiseks on loodud Mulgi Kultuuri Instituut. Mulkide Seltsi (tegutsenud 1934–1940 ja alates 1989. aastast) toetusel ilmus 2004 mulgi keele lugemik “Mulgi keelen ja meelen”, mille autorid on Silvi Väljal ja Lembit Eelmäe. Ilmunud on mitmeid heliplaate mulgikeelsete laulude (nt Anu Tauli “Tähe tüdär”, “Engi aig”, “Vikerkaart otsman”) ja luulega. 2012–2014 on Mulgi Kultuuri Instituut välja andnud kolm mulgikeelset töövihikut. Ilmunud on mulgikeelne Mulgi laste laulu- ja mänguvihk (2014) ja Mulgikeelne kõnelemisraamat koos CDga Kärt ja Märt Mulgimaa reisu pääl (2016), autor Alli Laande. 2016. aasta sügisel anti välja ka mulgikeelne “Mütäs Mati luu”.\nAve GrenbergEestikultuurmulgi keelMulgi Kultuuri InstituutMulgi laulmulgikeelsed lauludMulgimaa


OGG kuni FLAC Converter Online - Teisendage helifailid alates OGG kuni FLAC\nOGG kuni FLAC Converter Online\nTeisendage helifailid alates OGG kuni FLAC veebis. Failiülekannet pole vaja!\n* Kuna kasutame kõige uuemaid brauseritehnoloogiaid, toetame praegu ainult Chrome'i kahte viimast töölauaversiooni. Varsti toetatakse rohkem brausereid.\nMeie veebiheli muundurid on ainulaadsed: nende teisendamiseks pole vaja teie helifaile kaugserverisse edastada, heli teisendamise teeb brauser ise! Lisateabe saamiseks vaadake allolevat jaotist „Andmeedastus puudub”.\nTeised võrgumuundurid saadavad teie helifailid tavaliselt nende teisendamiseks serverisse ja seejärel laaditakse teisendatud failid arvutisse tagasi. See tähendab, et võrreldes teiste võrgumuunduritega on meie helimuundurid kiired, ökonoomsed andmeedastuse osas ja anonüümsed (teie privaatsus on täielikult kaitstud, kuna teie heliandmeid ei edastata Interneti kaudu).\nSaate piiramatu hulga helifaile teisendada ilma tarkvara installimata, ilma registreerumata ja faile üle kandmata.\nLoodame, et teile meeldib see!\nMP3 (muidu tuntud kui MPEG-1 helikiht III või MPEG-2 helikiht III) kasutab kadudeta andmete pakkimist, mis tähendab, et see loobub osa kodeeritavast heliandmest. MP3-tihenduse abil visatud heliandmed vastavad helile, mida enamik inimesi ei kuule. Seda tüüpi pakkimisega kaasneb kvaliteedi langus, kuid selline, mida enamus inimesi ei märka. MP3-tihendus vähendab faili suurust tavaliselt vahemikus 80–95%.\nWAV (Waveform Audio File Format) on Windowsi kasutatav põhivorming ja sellises vormingus failid sisaldavad tavaliselt töötlemata tihendamata heli. Aluseks olev kodeering on lineaarse impulsskoodimodulatsiooni (LPCM) vorming, mida kasutatakse ka CD-de puhul, kus heli on sagedusel 44100 Hz, 16 bitti proovi kohta.\nM4A (või MP4 tähistab MPEG 4 Audio) kasutab kadunud heli tihendamiseks standardit Advanced Audio Coding (AAC), mis tähendab, et sellega kaasneb teatav kvaliteedikao tase, mis on tavaliselt kuuldamatu. Helikvaliteet on parem kui MP3-l võrdse failisuuruse korral. Apple'i iTunes avab M4A-failid, kuid need on tavaliselt kadudeta andmete tihendamiseks kodeeritud Apple Lossless Audio Codec (ALAC) abil, mis tähendab, et heliandmeid ja kvaliteeti ei kaota.\nFLAC (Free Lossless Audio Codec) on kadudeta helikodeerimise vorming, mis tähendab, et selle heli tihendamine ei põhjusta kvaliteedi langust. Faili suurust saab FLAC-i abil vähendada kuni 70%, ilma et see helikvaliteeti kaotaks.\nOGG on helimahuti formaat, mille aluseks olev heli kodeeritakse tavaliselt tasuta Xiph.orgi kodekitega: Vorbis või Opus kadudega heli tihendamiseks ja FLAC kadudeta heli tihendamiseks.\nAIFF (Audio Interchange File Format) töötati välja Apple poolt ja seda kasutatakse tavaliselt Maci arvutites. Enamiku AIFF-failide aluseks olevad heliandmed on tihendamata impulsskoodimodulatsioon (PCM), mis tähendab, et failide suurused võivad olla suured, võrreldes selliste kadudega heli tihendamisega nagu MP3 ja M4A.


ESA BIC Estonia äriinkubaatorisse saab kandideerida kuni 18. märtsini - Tartu Ülikooli ettevõtlus- ja innovatsioonikeskus\n25. veebr. 2021 31. märts 2021 Aitel Käpp\nEuroopa Kosmoseagentuuri Eesti äriinkubaatoris on jäänud täita veel 4 kohta. 50 000 euro suurusele arendustoetusele oodatakse kandideerima nii kosmosetehnoloogiad ja -andmeid kasutavaid kui uudseid kosmosetehnoloogiaid arendavaid ettevõtteid, teadlaste meeskondi.\nMaailma suurima inkubaatorite võrgustikuga on võimalik liituda veel kuni 18. märtsini. Esita avaldus: www.esabic.ee.


Hiinlased soovivad Hiltoni aktsiatest vabaneda\nLauri Teder • 5. aprill 2018\nHiltoni hotell Amsterdamis Foto: Scanpix\nUSA börsijärelevalvele esitatud dokumentide kohaselt soovib võlgade käes vaevlev Hiina konglomeraat HNA Group oma 26,1% osaluse Hiltoni hotelliketis osaliselt või täielikult müüki panna, kirjutab Reuters.\nHNA kerkis Hiltoni suurimaks omanikuks alles pooleteise aasta eest, soetades tollal 6,5 miljardi dollari eest hotellifirma aktsiaid. Tollane tehing oli osa konglomeraadi hoogsast võlgadega rahastatud osturallist, mis on viinud HNA nüüd üsna keerulisse finantsolukorda.\nViimastel kuude jooksul on hiinlased püüdnud oma kinnisvaraportfelli tühjendamise abil raskustest pääseda, samuti loobuti 25% osalusest kinnisvarafondis Park Hotels & Resorts ja puhkekinnisvara firmas Hilton Grand Vacations ning müüdi ära hulk Deutsche Banki väärtpabereid. HNAle kuulub nüüd 8,8% Saksa pangandushiiu aktsiatest.\nBörsijärelevalve reeglite järgi tohib HNA müüa oma osaluse Hiltoni hotelliketis esimese kahe aasta jooksul vaid juhatuse enamuse nõusolekul.\nHilton Worldwide Holdingsi aktsia võttis uudise vastu mõõduka tõusuga ning liigub kauplemispäeva alguse hinnast ligikaudu 0,40% kõrgemal.


Tänane kuupäev 26 Jaan, 2021 13:53\nPostitatud: 24 Mai, 2018 9:47\nPaarsada volti sellest kommutaatorist küll läbi käia ei saanud, see puutus kokku auto elektrisüsteemis oleva 13,5 V pingega, ühte transistori haru katkestati katkestiga, mille abil läbi teise haru jooksis primaarpinge süütepoolile. Mis süütepool minu autol oli (kas oli "viiekümne kolme oma"), paraku ei tea. Tean ainult, et transistorkommutaator oli ja garaazikoperatiivi vene mehed, kes kapoti alla vaatasin, kommenteerisid, et "serjooznaja tatska"\nSüütepoolil oli induktiivsus ja sellisel juhul voolu järsku katkestada ei saa, põrutab hooga edasi ning pinge tõuseb nii kõrgele et kusagilt ikka järele annab\nSelleks tehtigi väiksema takistusega süütepool, et viletsama\nvastupingega trans asja ära ajaks. Kui ilmusid transid mis\nmis 1500 V julgesid katkestada siis võis kasutada endisi süütepoole. Isetegijad lisasid ka seeria sädeme.\nKäivitamise aeg andis sädet mitu korda järjest.\nKondekas mis oli paralleelselt katkestiga oli\nka katkestamisel tekkiva paarisaja voldi jaoks.\nPostitatud: 24 Mai, 2018 10:43\n...ühe loo ühest kuuekümnendate Philipsi taskuraadiost.\nloeks hää meelega.\nMul tädimees oli korpusepoiss. Mobiliseeriti 1941. a. Ja kui 1944. a. koos korpusega tagasi saabus, siis kogu pere oli Rootsi põrutanud. Alustas uuesti tühjalt kohalt ja üksinda. Kusagil kuuekümnendatel pääses esimest korda Rootsi sugulasi vaatama. Ja siis olevat omale ostnud ka selle Phillipsi raadio.\nMinu kokkupuude selle raadioga jäi kusagil kaheksakümnendate teise poolde. Oli mingi suguvõsa üritus tädi pool, kus siis tädimees kurtis, et tema hea raadio ei tööta enam hästi. Kesklaine on endiselt OK, aga lühilaine ei tööta. Siis ka rääkis kuidas ja millal ostnud oli, ja kuidas teda kõik see aeg hästi teeninud. Ma siis lahkelt lubasin, et vaatan kas saan kuidagi aidata.\nRaadio töötas endiselt hästi. Ainuke probleem oli äramurdunud teleskoopantenn. Mida tegelikult oli ka tädimees möönnud, et see võib põhjuseks olla. Isegi pisikese traadijupiga hakkas tööle. Ostsin siis poest mingi ligikaudu sobiva vene raadio teleskoopantenni asemele. Päris sobivat ei leidnud, oli midagi lühemat, mis kippus sinna korpusse ära uppuma. Sai veel spetsiaalne papitükk EPOga sinna antenni nupu alla kleebitud, et antenn ära ei upuks. Ja töötas jälle.\nAga see lühilaine oli tädimehele nii oluline seepärast, et kuulas selle raadioga "hääli". Ja rääkis et väga hästi oli võtnud. Segamisest hoolimata. Ja võttiski. Segamisel segaja sagedus ei katnud 100% originaalsaatja sagedust. Hoolega kruttides leidsid sellise koha, kus saade oli kuulatav. Tavaliselt pidid saate ajal veel mitu korda kruttima, sest mingil määral ujusid nii saatja sagedus, segaja sagedus kui raadio enda häälestatud sagedus. Sellel raadiol aga vähemasti oma häälestatud sagedus pidas. Vahest harva saate jooksul tuli midagi kruttida. Vene BBC-d segati siin pribaltikas üsna kehvasti, seda võis saate algusest lõpuni ära kuulata. Põhjuseks ilmselt head kondekad ning see, et sageduse sujuvaks reguleerimiseks kasutati pöördkondensaatorit, mitte mingeid varistore ega muid elektrooniliselt tuunitavaid vidinaid. Ja see pöördkondekas oli ilmselt samuti kvaliteetne.\nAusalt öeldes oli kahju tagasi anda peale seda paari nädalat, mis ta minu käes oli..\nSelle raadio sünniaasta oli minu omast varasem. See on meelde jäänud. Ja teenis omanikku kuni tema surmani. Aeg-ajalt kui kokku saime, siis ikka kiitis, et raadio töötab endiselt hästi.\nPostitatud: 24 Mai, 2018 10:46\nPostitatud: 12 Apr, 2020 0:13\nMa ei tea, miks siin midagi just televiisorites mõõtma hakati, aga .....\n* ca 700 maksis värvi tv 70-ndate alguses ja keskel. Suurema ekraaniga maksid rohkem, väiksemad vähem. Oli ka veel kallimaid.\n* 1980 olümpiaks ostis ka meie pere esimese värvi tv. Tavamõõdus, mitte kõige suurema ekraaniga. Maksis poes ametlikult 320 rubla. Oli olemas ka mingi 280 rublane, aga neid ei saanud isegi leti alt ja tutvusega. Olid ka suure ekraaniga värvi telekad ca 450-500 rbl eest\n* Mustvalged telerid maksid 70-ndatel ca 300 rbl. 80-ndatel 150-200 rbl. Oli ka odavamaid.\nSiin võrreldi (või üritati võrrelda) midagi ka Soomega...\n* Soomes oli ja on lisaks teleka poe hinnale igal teleril eraldi ka igakuine või aastane telekamaks\nHeinon lapsuudenkotiin televisio hankittiin 1960-luvun alkupuolella, samoihin aikoihin kuin lukuisiin muihinkin suomalaiskoteihin. Televisio maksoi työmiehelle muutaman kuukauden palkan verran.\nMustavalkoinen Luxor maksoi 695 markkaa vuonna 1969.\nhttps://www.ts.fi/kulttuuri/1074250379/ ... lta+alkaen\nVuonna 1975 keskivertopalkansaaja ansaitsi 350 euroa kuussa, verojen jälkeen käteen jäi 235 euroa.\nVuonna 1975 kuukausipalkalla sai 210 elokuvalippua, nyt hieman vähemmän. Vuonna 1975 väritelevision katselulupa maksoi 22 euroa. Vuoden 2005 alussa luvan hinta oli 195 euroa. Vuonna 1975 kuukausipalkalla sai 11 vuoden tv-luvat, nyt yhdeksän.\nhttps://www.stat.fi/tup/tietotrendit/tt ... innat.html\n* lingilt näete ka muid hindu ja keskmist palka Soomes 1975 ja 2005 võrdluses\nTyypillinen suomalaisen työntekijän kuukausipalkka vuonna 1970 oli 500-1000 markkaa kuukaudessa.\n1976 sain apupoikana 1280 mk/kk\nhttps://keskustelu.suomi24.fi/t/1121695 ... -70-lukuun!\nMenin ruokakauppaan harjoittelijaksi v62.Palkka oli 120 mk siitä pos verot vuokra työtakit piti itse hankkia.En muista mitä tällä palkalla syötiin.\nVuonna 65 menin myymälänhoitajaksi sain palkkaa 280 mk\nMinä olin erikoiskoulutettu liivimyyjä v66 ja palkka oli 250mk /kk. En muista mitä siitä meni veroa ,mutta vuokra oli 50 mk/kk\nhttps://keskustelu.suomi24.fi/t/1962608 ... 0--luvulla\nRohkem ei viitsi telefoni ekraanil trükkida.\nTõlkega saavad huvilised vast ise hakkama.\nPostitatud: 12 Apr, 2020 9:51\nca 700 maksis värvi tv 70-ndate alguses ja keskel. Suurema ekraaniga maksid rohkem, väiksemad vähem. Oli ka veel kallimaid.\nSelles kontekstis on tänapäeva telekas kui niisama saadud. Kuigi taoline tehnoloogia ongi odavnenud, kasvõi mobiilide näitel.\nSes mõttes et praegu saab miinimumpalga eest täitsa viisaka teleka, kui hinnata toonaseks miinimumiks nii 60 rubla, siis selle eest ei saanud ka mustvalget.\nPostitatud: 12 Apr, 2020 13:18\nTegelesin ise tol ajal "telekandusega" ja tahan siia tuua täpsustuse. NSVL-s toodeti 61seeria värvikaid (st toodeti kineskoope), ekspordiks toodeti ka 67cm diagonaali, kuigi neist vist enamus kasutasid importkineskoope. 61seeria nii lamp- kui pooljuhttelekad maksid 720-780 rutsi. Need 67d ja ka mõned üksikud "eliit-eksport"61-sed olid siis üle tonni rutsa, ja olid nad ainult "Radio" ajakirjas näha. 45 rutsa olid teinekord hinnad väiksemad-suuremad detsiselektori olemasolu või puudumise pärast. Need asjad olid sõltuvuses NSVL-i suutlikusest toota kineskoope, ja need oli siis 61triaadkoobid. Ka 67 olid triaadid. Väikeseeriatootmises olid saadaval ka väiksemad 25cm, 32-37cm "Elektroonikad" ja "Šileelised" ja siis veel üksikseeriatena mingeid "Rubiine" vmt. Nende hinda ei mäleta kahjuks, sest neid polnud suurt saadagi kuskil poodides, need olid tavaliselt monitoridena TV-s ja mujal. Need võisidki tõesti kuni 300 maksta, rohkem kindlasti mitte. Kõik jahtisid suuri, seda lukuauku eriti ei soovitud, kui just mingi pidev suvilasse kolija polnud. 61ne oli "au ja uhkus", neid nikatseid "eriti ei hinnatud", vähemalt spetsialistide ringis ei soovitatud küll kellelegi. Eriline perse oli selle "moodsa kirsipunase kaasaskantava" 25cm-se Elektroonikaga. Kui selle toiteplokk (220 ja ka 12 volti) persse läks, siis selle käimasaamine oli paras õudus. Oli ka suisa teleka äraviskamisi. See oli üks esimesi venelaste laiatarbeteleka impulsstoiteplokke, kari versioone ja kari täiendusi, aga ikkagi sama ebastabiilne, alles 2-380seeria sisu ja just eriti toiteploki skeemil ja juppidel saadi töökindlaks (alates ca87 ja siis läks korpus beežkollaseks.\nSul oli valida kas tavaline teler 61cm või mingi väike kohatäide. 80ndail Moskva-olümpiajal olid müügis ainult 61sed esimese seeria lampvärvikad hinnaga 700-780(D), või siis kuni 14-15 tolli Šileelised. Vahepealseid mõõte vabamüügis ei olnud, sest kineskoope ei toodetud. Uue seeria pilukineskoobiga 61sed(280seeria) ja siis ka 51-sed(380seeria) tulid ca 85 aastal laiatarbesse müüki olles hulluks defkaks võrreldes vanemat pildikvaliteedi (kokkujooks), energiatarbe ja kaalu aspektist. Sellel põlvkonnal kadusid ära karjakaupa potekad tagaküljel reguleerimiseks, selleks polnud enam igas kodus vajadust. See oli esimene põlvkond värviTV-s kui VMNimaad võtsid kasutusele "roiskunud lääne kapitalistide" Phillipsi telekatehnoloogia koos mikroskeemidega. Nii tšehhid kui idasakslased kui ungarlased hakkasid ise tootma neid. Ja siis venelased võtsid kasutusele vastavalt sakslaste ja tšehhide tehnoloogia. Alguses olid plokkides isegi tšehhi MDA ja ka sakslase A seeria kivid, alles aastake hiljem tuli kodumaine 174seeria. Aga prestiižsematel ja kvaliteetsematel kvaliteedimärgiga markidel jäid tihti need "lähislääne" kivid heledus- ja värvisignaali töötluses eelistusse. Need hakkasid maksma ka vastavalt suurem üle 700 ja väiksem 645. 300-ga ei olnud võimalik osta mingisugust normaalsuurusega värvitelekat, sest ka need uued 61sed 51sed olid kohe defka ja nende eest tuli kohe hakata ka poes "peale maksma". Kes teadis otsis uut pilukat 2-380-t ja oli valmis ka mustalt lisaks maksma, aga kes ei teadnud midagi, see võttis letist tuimalt vana tehnoloogia polüesterkummuti sama hinnaga. Ka 202-208 seeria oli veel vana koobiga. Kõik need telekad olid veel kumerate nurkadega ja "punnsilm-kineskoobid". Eriline teema oli veel nende pilukineskoopide 51ste versioonidega. Neid oli ka importkineskoopidega(lisatähis I), teinekord samahind, teinekord paarkend rutsat kallimana, aga pildil oli vahe kohe näha. Nimelt olid nad normaalse tänapäevase punasega, venelaste punane kahur oli pea alati selline määrdunud punane. Need I-d olid veel eriti soovitud, nende eest küsiti tagantuksest või käest ostes 50-150 peale juba alguses, pärast poole müüdi 89-90 51seid telekaid 1000dega, I eest veel lisaraha. Alates ca87 ilmusid juba ka esimesed (tol hetkel ikka super)lamedad 54sed täisnurkadega pildiga 380seeria telkud. Need olid ainult lääne pilukoobiga. Aga see oli juba hüperdefka ja kuna rubla enam ei maksnud eriti siis toodi tavaliselt neid venest ja siis müüdi siin megahinnaga.\nMustvalgeid võis osta küll sõltuvalt suurusest mingi kuni 300-ni.\nPaluks täpsust detailidega.\nViimati muutis Peeter, 12 Apr, 2020 13:48, muudetud 4 korda kokku.\nPostitatud: 12 Apr, 2020 13:23\nEi mäleta, et värviteleviisorid oleks kunagi alla 600 rubla maksnud...\nRaduga-716 maksis 1981 aastal 715 rubla...\nVõimalik, et sinu 320 rubla oli poes järelmaksu sissemaks...?\nPostitatud: 12 Apr, 2020 18:00\nMäletan, et oli odavamaid. Raduga-716 oligi kõige odavam ja ilma detsiplokita maksis 680 millegagi. Meil oli Jantar-714 ja maksis ilma detsita 70x ruublikut.\nNäe, leidsin tõestuse ka. http://www.rw6ase.narod.ru/00/twc/raduga716.html\nNatuke OT ka: 700-seeria telekaid kutsuti telekaremontijate poolt "kummutiks". Kuna oli üüratult suur ja kaalus 60+ kilo. Hilisemad 280 ja 380 seeriad olid juba poole kergemad. 700 seeria realaotusblokk sisaldas muu kola hulgas ka kõrgepingelampi 6П45С, mida noodsamad remondimehed "pirniks" kutsusid, seda siis samuti piraka gabariidi tõttu. Tol hallil ajal sai muu tegevuse hulgas ka Peterburi elektroonikaturult kola Eestisse veetud, ning sageli ütles juhtmevillu tellimust esitades muuhulgas: "kuule, too kummutile paar pirni ka." Noil telekatel kippus seesama pirn nimelt püsikuluks kvalifitseeruma. 90-ndate alguseks oli see telekas juba lootusetult vananenud, aga kuna neid sai tol ajal juba tasuta, siis oli mul mingil hetkel toanurgas 3-4 juppideks lammutatud telekat. Kui enda pildikastil pilt kaduma kippus, tuli selgeks teha, milline blokk telekas parajasti nöögib, see üle üla prügikasti visata ning hunnikust uus asemele tõsta. Siis natuke aega jälle töötas.\n91 aasta lõpuks jõudis perenõukogu üksmeelsele otsusele, et saabuva taliolümpia võiks ikka normaalse pildiga ära vaadata ja selleks tellisime Koduanttilast uue Philipsi. Keegi aga ei suutnud ette näha, et vastikud kapitalistid ka raha eest ei suuda tellimusi täita, see lustikummut maksis seal oluliselt enam kui poeriiulilt saadav. Aga oli tol ajal ainuke koht, kust liigseid küsimusi esitamata järelmaksuga kaupa jagati. Ning novembri lõpus tellitud uus telekas jõudis meieni paar päeva pärast olümpia lõputseremooniat, nii et võistlused tuli ikka kummutist ära vaadata. Kummut ise aga oli selleks ajaks juba täiesti amortiseerunud, puhtast kaastundest pingutas veel mingisugust pilti näidata. Nii et isa võis rahulolevalt peale jäähokifinaali nentida: "...täna oli täitsa hea pilt, isegi litrit oli näha..."\nPostitatud: 12 Apr, 2020 18:10\nNende 70 kiloste algsete vene värvitelekatega pidi olema tulekustuti toas - kui põlema läheb, ei jõua aknast seda välja enam visata.\nHiljem läksid need kergemaks, mäletan, et see värvitelku, mis meile toodi, oli juba piisavalt kerge, et seda jõudsin pubekaeas üksi tõsta, kui koristada vaja oli. 8 kanalinuppu ja selline sahtel käis välja, kust käis mingite kahvlite ümber tõstmise ja sakilise ratta kruttimisega peenhäälestus.\nKahjuks ei mäleta selle marki.\nPostitatud: 12 Apr, 2020 18:26\n8 kanalinuppu ja selline sahtel käis välja, kust käis mingite kahvlite ümber tõstmise ja sakilise ratta kruttimisega peenhäälestus.\nSlavutitš? Meil oli selline: https://rem-tv.net/stuff/1-1-0-5273\nSeda pistikute ümbertõstmist ja ratta kruttimist mäletan hästi, mul isa eksperimenteeris antennidega ja aeg-ajalt (olenes ilmast) saime isegi Soome TV kätte (Viljandis !).\nPostitatud: 12 Apr, 2020 18:55\nTegelesin ise tol ajal "telekandusega" ja tahan siia tuua täpsustuse. NSVL-s toodeti 61seeria värvikaid (st toodeti kineskoope), ekspordiks toodeti ka 67cm diagonaali, kuigi neist vist enamus kasutasid importkineskoope. 61seeria nii lamp- kui pooljuhttelekad maksid 720-780 rutsi. Need 67d ja ka mõned üksikud "eliit-eksport"61-sed olid siis üle tonni rutsa, ja olid nad ainult "Radio" ajakirjas näha. 45 rutsa olid teinekord hinnad väiksemad-suuremad detsiselektori olemasolu või puudumise pärast. Need asjad olid sõltuvuses NSVL-i suutlikusest toota kineskoope, ja need oli siis 61triaadkoobid. Ka 67 olid triaadid. Väikeseeriatootmises olid saadaval ka väiksemad 25cm, 32-37cm "Elektroonikad" ja "Šileelised" ja siis veel üksikseeriatena mingeid "Rubiine" vmt. Nende hinda ei mäleta kahjuks, sest neid polnud suurt saadagi kuskil poodides, need olid tavaliselt monitoridena TV-s ja mujal. Need võisidki tõesti kuni 300 maksta, rohkem kindlasti mitte. Kõik jahtisid suuri, seda lukuauku eriti ei soovitud, kui just mingi pidev suvilasse kolija polnud....\n...Mustvalgeid võis osta küll sõltuvalt suurusest mingi kuni 300-ni.\nNo võis olla ka "sissemaks"... või mõne "tööeesrindlase" vms piletiga jagatav kraam, aga 320 rubla oli kindlasti see summa, mis meil poodi minnes selle teleka jaoks kaasas oli. Mäletan seepärast, et seisime perega kordamööda järjekorras mis moodustus poe ukse taha juba müügile eelneval õhtul ja seda summat ei tahetud kuidagi minu kätte jätta ja käis orgunn, et leti ette jõudmisel on järjekorras kas isa või ema mul.\nTelekaks oli "Янтарь Ц-301". Ilma detsimeetriplokita. DM plokk (ja "soome värviplokk" ja "soome hääleplokk") said mäletamist mööda lastud ise sisse panna hiljem.\nTuhlasin nüüd hea hulga aja sahtlites vanu dokumente otsides ja netis ka veel sinna otsa, aga ei suuda leida selle dokumente ega hinda.\nTuhlates leidsin aga 1979 aasta "Raadio" ajakirja jaanuari numbrist "Янтарь Ц-310" reklaami, kus selle (alles müüki tuleva uudistoote) orienteeruvaks müügihinnaks on märgitud 490 rubla.\nJantar c310 reklaam 1979 jaanuar.jpg [ 1.64 MB | Vaadatud 1678 korda ]\nAlla 600 oli veel näiteks "Янтарь-726/Д" (555 RUB). See on detsimeetriplokiga ja kallim, "Янтарь-726" oli odavam.\njantar726 tagakülg.jpg [ 312.13 KB | Vaadatud 1678 korda ]\n"Alla kuuesaja" mitte kaasaskantavatest värvi TV-dest olid kuni 1980 veel näiteks "Свет-702" (550 RUB), "Чайка-714" (580 RUB)\nPostitatud: 12 Apr, 2020 19:03\nMina mäletan lapsepõlvest vähemalt kolme erinevat sarnase põhimõttega värvitelekat, mis olid kõik eri marki. Üks läks käes ka konkreetselt põlema. Olin nolgina üksi kodus, kui värviteleka tagant tõusis lakke läbipaistev lõkkevine, sulanud plastitükid sees hõljumas, alguses ei saanud nagu aru, et mis nüüd toimuma hakkas, aga kui kärsakas ninna kargas, sai ruttu püsti karatud, et vooluvõrgust juhe välja tirida ja kiirelt rabasin ka esimese ettejuhtuva teki nö tule summutamiseks, teleri tagant lõi samas ajal juba kerge leegi välja.\nOlles suurema osa lapsepõlvest suvilas veetnud erinevate mustvalgete telekate seltsis, siis mäletan, et üldiselt nõrgimaks kohaks oli neil kanalite vahetamise lüliti, mis enamikul kiirelt ära lagunes, kuid meie peres ei mindud üle siis näpitsatele, kuna vanaisa oli metallitööstuses treialina tegev, ilmusid kõigile mustvalgetele ülikiirelt roostevabast terasest ja väga hea välimusega/vastupidavusega uued kanalivahetuse pöördlülitid.\nTrummi töölissöökla kogemus on ka olemas, sai kunagi juhuslikult vanavanematega nõuka ajal Haapsalu minekul, sisse astutud Riisipere kolhoosi või sohvoosi töölissööklasse, ei oma mälestusi, mitu rubla seal eine oli, kuid mäletan, et tegu oli suht söödamatu kraamiga (kõik maitses rasvase nõudepesulapi järgi) ja minust see taldrikule jäi, taustaks vanaema tänitamine toidu raisku laskmisest.


PARIMAD TUTVUMISSAIDID, KUI SOOVITE ABIELLUDA - ARMASTUS JA SEKS\nParimad tutvumissaidid, kui soovite abielluda\nSee on ütlematagi selge, esimene samm enne seda pulmade planeerimine võib isegi alata, on õige mängu langemine. Kuid kindlasti pole see alati nii lihtne, kui muinasjuttudes paistab. Uue inimesega kohtumine, temaga tutvumine ja suhte loomine nõuab tõsist tööd ning miljonid paarid on kasutanud tutvumissaite, et aidata neil oma eesmärk saavutada. nende unistuste partneriga kohtumine .\nTutvumislehed võivad kindlasti tunduda hirmutavad, eriti esmakordsel kasutamisel. Ja nii paljude võimaluste korral saab teada, kuhu klõpsata? Mida rakendus kas sa üldse alustad? Ja mis on abielu jaoks parimad tutvumissaidid?\nÕnneks kaalusid lugejad oma lugude jagamiseks ja meil on teile kõik üksikasjad parimate abieluveebide kohta. Kühvri saamiseks lugege edasi - vastavalt sellele on need parimad saidid Pruudid lugejad, mida võiksite proovida.\nAastal 2000 asutatud eharmony on olnud üks mängu pikimaid tutvumissaite. Alustades ühilduvusviktoriinist, mis seejärel näitab teie vastuste põhjal vasteid, on eharmoonia aidanud tuhandetel paaridel veebis kohtuda.\n„[See] oli hea, sest see sunnib enne koosolekut dialoogi pidama ja tegelikult„ sobitab ”teid vastavalt mõnele välja öeldud eelistusele ja ühisele. Keemiat ei saa siiski asendada. Olen õnnelikum kui kunagi varem. ' —Kristin\nMatš käivitati 1995. aastal ja on sellest ajast alates kasvanud 24 erinevale riigile ja territooriumile. Kasutajad saavad luua profiili, valida oma eelistused ja kasutada saidi privaatset meilivõrku kogu suhtluse jaoks.\n'Ma olin loobunud kellegi orgaaniliselt leidmisest. Kuid Match.com võimaldab teil täpsemat otsingut teha ja ka nende näidatava vaste protsent on üsna täpne. Te ei pea tundide viisi küsimustikke täitma. Kumbki meist poleks selleks piisavalt kannatlik olnud! Mu abikaasa ütles mulle hiljem, et oli oma otsingud täpsustanud, sest soovis seekord kunstnikuga kohtuda. Ta postitas oma skulptuuride näidised oma profiilile. Oleme mõlemad saavutanud kunstnikud, nii et meie töö fotod olid väga olulised. ' - Kathlene\n'Pärast kohtumist Match.com-is kohtusin Starbucksis oma nüüdse abikaasaga kohvi nautimas. Rääkisime tundide kaupa ega ole sellest ajast peale enam kunagi lahus olnud. Olen tegelikult psühholoog ja ütlen patsientidele kogu aeg, et inimesed on tõsisemad ja investeerivad tõsisemate suhete leidmisse rohkem, kui nad teenuse eest maksavad. Tasuta tutvumissaidid ei paku sama stiimulit. See on veendumus, et saate selle, mille eest maksate: Match.com-is on inimesed tõsisemad ja valmis pingutama. ' —Nikki\nOkCupid oli esimene veebisait, mis oli vallalistele tasuta kättesaadav tänu Harvardi nelja lõpetaja tööle 2004. aastal. Platvorm küsib vallalistelt nende jaoks olulisi asju, alates huvidest reisi- ja muusikahuvil kuni spordini, sobitades kasutajaid nendega, kes jagada oma huve.\n'Abikaasa Jordaniga kohtusime OkCupidis. Sellel saidil on sadu küsitlusi, millele saate vastata, ja see annab teile võimaluse lugeda teiste inimeste vastuseid. Nende vastuseid lugedes on minu arvates lihtsam öelda, kes on tõsine ja kes mitte. Samuti on see tasuta teenus, nii et see ei tundunud tohutu kohustusena lihtsalt selle proovimiseks. Tinder ja Hinge polnud veebis veel kohtudes veel tegelikult lähedal, kuid ilmselt oleksin ka neid proovinud, kui nad oleksid olnud. ' - Brooke\n1997. aastal käivitatud Jdate tehti ainult juutide vallalistele, pakkudes veebikohtingute jaoks varjatud võimalust.\n'Algselt liitusin Jdate'iga, sest mul oli haige kohtuda baarides kobedate, jube, vastikute tüüpidega, kes ei olnud huvitatud tõelisest suhtest. Enne oma praeguse abikaasaga kohtumist suhtlesin ma, käisin väljas ja käisin isegi mitme mehega lühidalt tutvumas. See aitas mul veelgi rohkem avastada, mis mulle meeldis ja mis ei meeldinud ja mida ma tõeliselt otsisin. Jdate on suurepärane sait, kui soovite abielluda, sest enamik inimesi, kellega ma saidilt rääkisin, tegi väga selgeks, et nad on sellel veebisaidil oma naise leidmiseks.Lisaks pole see tasuta ja minu jaoks sobiks keegi tasuta võimalustest keegi, kes soovib lihtsalt juhuslikult käia. ' - Shelby\nkirjutades oma endisele sõbrannale kirja\nprotsent abieludest, mis kestavad 50 aastat või kauem\nkeskmine pulmaliste pruutneitside arv\ntoidud pulmade vastuvõtul\nkui kaua peate pärast abiellumist oma nime muutma\nma olen nii armunud sinu laulu\nkuidas abielluda kohtumajas\nkui palju pulmapaigas kulutada\nkuidas teha lillekroon ilma traadita


Juustesse jäetav spreipalsam Kahefaasiline juukseid toitev spreipalsam harutab lahti pusad ja pakub kaitset. Muudab juuksed siidiseks, siledaks ja pehmeks. Niisutab januseid juukseid ja taastab juuste välisstruktuuri. Vabastab kahust ja silub lend..\nJuustesse jäetav spreipalsam Kahefaasiline juukseid toitev spr..\nAlter Ego Italy Hasty Modellin..\nTugev alkoholivaba juuksegeel Annab eriti tugeva fikseeringu. Võimaldab juuksed kiiresti soengusse sättida. Ei jäta juustele jääke, läikega. Alkoholivaba. Kasutamine: Kasuta kuivadel või niisketel juustel. 150 ml - liiter 67,25 € ..\nTugev alkoholivaba juuksegeel Annab eriti tugeva fikseeringu. ..\nAlter Ego Italy Be Blonde Pure..\nPalsam blondidele juustele Sulfaadivaba sära lisav palsam. Sobib ideaalselt blondidele, blondeeritud ja heledatele juustele. Niisutab sügavalt ka stressis ja keemiliselt töödeldud juukseid. Taastab enneolematu sära ja teeb juuksed pehmeks, tugevak..\nPalsam blondidele juustele Sulfaadivaba sära lisav palsam. Sob..


Tänu Reelikale leidsin tee Šivananda jooga juurde tagasi. Kõigist proovitud joogastiilidest on see seni mulle kõige paremini sobinud. Reelika siiras, soe ja sõbralik aga samas professionaalne suhtumine on teinud joogatundidest oodatud hetked minu muidu kiiretes nädalates. Hetk, mil saan vaigistada oma meele, lülitada end välja igapäevasest siginast-saginast, keskenduda iseendale ja teha oma kehale selle mõnusa liikumisega pai.\nTunnen, et joogatundides käimine annab väga palju energiat. Pärast tundi on alati erksam ja parem olla, ka siis kui enne olin surmväsinud. Samas lihased on mõnusalt väsinud ja lõõgastunud. Nii et naljalt ei jäta ühtegi korda vahele, ka mitte siis kui järgmisel hommikul kell 3 on juba reisile minek :) Joogatundides olen käinud alates 2011 aasta sügisest.\nKaupo S. (54):\nReelika on kogu südamest pühendunud Šivananda joogale, see tähendab, et ta ei vii tunde läbi muu töö kõrvalt, vaid elabki joogas ― ühenduses. Tema rõõmsalt aktiivne ja julgelt otsiv vaim innustab teda pidevalt end täiendama ja ammutama joogamaailma põhjatust kaevust. Ikka selleks, et oleks mida edasi anda, jagada ja teenida. Üks suve parimaid kogemusi oli varahommikune joogatund Tartus Toomemäel ― kastemärg rohi linnulaulus lõhnamas. Asjalik hoiak ja sihikindlus teevad Reelikast suurepärase õpetaja. Olime just koos Leedus nädalasel joogaretriidil, kõigele muule lisaks on Reelika ka elav ja lahe seltsiline.\nKaupo T. (38):\nOlen joogaga tegelenud põhjalikumalt poolteist aastat. Tunnen, et minu keha vajab seda. Mul on probleeme seljaga ja ma tunnen, et jooga leevendab tekkinud lihaspingeid. Tänu jooga treeningutele on paranenud minu painduvus. Tunnen, et paindun praegu paremini, kui kakskümmend aastat tagasi. Tegeledes joogaga olen täheldanud, et ei ärritu suvaliste isikute teravate ütlemiste peale.\nKuigi jooga on taoline eluviis, millest võib vägagi kergelt sõltuvusse jääda, usun siiski, et esimene kokkupuude selle distsipliiniga on määrava tähtsusega. Sestap olengi väga õnnelik ja tänulik, et just Reelika minu esimeseks joogaõpetajaks sai, sest ilma temata poleks ma ilmselt eales niivõrd põhjalikult joogaga tegelema hakanud. Õpetajal ja ÕPETAJAL on tohutu vahe, mis seisneb iseloomuomadustes, teadmistes-oskustes, kannatlikkuses jne ning Reelika on kahtlemata selline õpetaja, kes suudab oma õpilastele jooga elu- ja mõtteviisi suurepäraselt edasi anda. Tema tundides valitseb töine ja kontsentreenitud meeleolu, kuid samas jääb ruumi ka huumorile. Ta läheneb igale õpilasele individuaalselt, pannes õpilasi alati kas või natukenegi rohkem pingutama. Ühtlasi on Reelikal ka tohutu teadmistepagas jooga teooria ning tagamaade kohta, mistõttu on tal alati erinevatele küsimustele vastus varnast võtta. Anyways, long story short: Reelika on suurepärane joogaõpetaja, kes tõeliselt naudib oma tööd, ning seeläbi paneb ka oma õpilased joogat nautima ja väärtustama.\nMina alustasin tundidest käimist täiesti algajana, mõned aastad tagasi. Esmapilgul ei oleks ma ealeski uskunud, et jooga võiks mulle midagi sellist pakkuda, nagu ta seda teinud on. Tänu Šivananda jooga harrastamisele muutusin palju rahulikumaks ja nii füüsiliselt kui ka vaimselt painduvamaks. Kõik tunnid olid täis positiivset energiat, väga professionaalset juhendamist ja usun, et kõik korrapäraselt tundidest osavõtjad tundsid alati, et on õiges kohas. Miks muidu meie tunnid alati kenasti täis olid. Kindlasti soovitan kõikidel, kes kahtlevad, tundi minna, sest Šivananda joogaga tegelemine peletab igasugused hirmud ja eelarvamused väga kiiresti.\nIga kord peale tundi tunnen nagu oleksin kaks sentimeetrit pikemaks veninud. Liitusin grupiga, sest pean oma seljaga tõsiselt tegelema. Kuna joogaharjutused keskenduvad eelkõige selgroo tervisele, tunnen, et olen õiges kohas. Mulle meeldib tunni ülesehitus: alguses hingamine, siis harjutused ja lõpulõdvestus. See kõik moodustab hea terviku ja arendab nii füüsist, tunnetust, keskendumist kui ka tõelise lõdvestumise oskust. Seega saan palju rohkem kui ainult harjutusi seljale!\nOlen Reelika juures joogas käinud sellest ajast peale, kui ta 2009. aastal Tartus alustas. Kuigi nende aastate jooksul on ette tulnud nii pikemaid kui ka lühemaid pause, on jooga see, mida päriselt maha jätta ei õnnestu. Teadupärast annab igasugune liigutamine hea enesetunde, aga mitte ükski teine trenn pole aidanud mul nii hästi meelt ja lihaseid lõõgastada või nii puhast rõõmutunnet tekitanud. Regulaarsel harrastamisel pole enesetunne parem mitte ainult vahetult pärast trenni, vaid kogu aeg. Olen saanud joogat edukalt teiste spordiharrastustega kombineerida ja Reelika tunnid on andnud piisavalt kogemust, et vajadusel ise kodus matt haarata. Reelika on asjalik ja konkreetne õpetaja, kes võib aga hetkega kelmikaks ja naerusuiseks muutuda. Lisaks oskab ta imehästi mantraid laulda, mis annab tunnile hea eelhäälestuse.\nOlen vahelduvad eduga päris mitu aastat järjest Tartu Joogakeskust külastanud. Olen väga pika staažiga stressaja. Joogatunnist lahkun alati hoopis rahulikuma meelega. Vahel teen mõne joogaharjutuse ka kodus, aga see pole päris see, mis joogakeskuses koos teistega tehes. Juba sealne atmosfäär mõjub rahustavalt. Mina olen käinud joogaõpetaja Reelika Rohtmaa Šivananda jooga tundides - mulle meeldib tema professionaalsus ja õpetamisstiil. Ning mantrate laulmine kukub meil tema eestvedamiselt imeilusasti välja!\nTartu Joogakeskus on mõnusalt hubane ja kodune ning senistest joogatundide paikadest parim. Esmaspäevad ei ole enam rasked töönädala algused vaid tulevad mõnuga teades, et õhtul ootab Reelika joogatund. Reelika on positiivne ja motiveeriv õpetaja, temas on see "miski", mis kutsub järgmisesse tundi tagasi. Jooga on hea vaheldus igapäeva töörutiinist, aitab mõtteid korrastada ning keskendumist parandada. See tund päevas on aeg iseendale - oma mõtetele ning füüsilistele saavutustele. Harjutades on võimalik selgeks saada nii mõnigi keerukam asend, mis algselt võimatuna näis. Pärast joogatundi on alati hea positiivne tunne ning energiat on rohkem algavaks nädalaks.\nOlen tegelenud joogaga, ma arvan juba neli aastat või veidi enamgi, ja mida aeg edasi, seda rohkem ma sellest vaimustun. Jooga ei ole olnud minu jaoks mitte ainult harjutuste jada vaid ka muidugi filosoofia. Olen hakanud vaatama elule ja selles toimuvale hoops teise pilguga. Minu jaoks on maailm avardunud ja samas muutunud rahulikumaks. Võiks öelda, et muutunud on kogu minu elustiil. Ja ma naudin seda ise meeletult. Asanatest olen jäänud sõltuvusse. Teen ka kodus harjutusi, mediteerin, aga mulle väga meeldib käia grupis. Ja väga, väga meeldib mulle, kui tundi viib läbi Reelika. Kui varem tegi mulle muret minu kaelapiirkond, mis nii nagu paljudel oli pinges aegajalt ja tahtis masseeimist, siis nüüd ei ole see minu jaoks enam probleem. Pingeid kaelas lihtsalt ei ole. Ja muidugi painduvus. See on muutunud palju alates joogaga tegelemisest.\nEelkõige tänan Tartu Joogakeskuse õpetajat Reelika Rohtmaad, kes on väga profesionaalne õpetaja. Jooga tundi on hea tulla, sest sellel ajal on võimalus ennast kõigest ümbritsevast välja lülitada ning tegeleda oma keha ja vaimuga üheaegselt. Tänu joogale sain korda selja ning enam ei ole ebamugavid valusid alaseljas, paranenud on painduvus ning kergem on oma kehas olla. Joogharjutustes on kõik tasakaalus, seega kehale liiga teha ei ole võimalik. Vaimses plaanis olen muutunud rahulikumaks ning iseendaga rohkem leppinud. Kindlasti on veel väga palju arenguruumi ja loodan järgmisel hooajal joogaga jätkata.\nMinu kaks hobi on olnud sport ja loomad. Sellega leidsin tee hobuste juurde. Tegelesin viisteist aastat ratsutamisega, kuni kolm aastat tagasi juhtus õnnetus , mille tagajärel selgus, et ratsutamine ja jooksmine ning kõik suurem koormus on mulle vastunäidustatud. Läbisin kolm operatsiooni ja veetsin kolm kuud karkudel ning õppisin toona 25-aastasena uuesti kõndima. Väga raske oli elada teadmisega, et ei saa oma armastatud hobiga enam tegeleda. Sattusin seoses tööga Tartusse elama. Juhslikult interneti vaheldusel leidsin, et Tartu Joogakeskuses on avatud uste päev. Sattusin Reelika tundi ning selgus, et on algamas ka algajate kursus. Nii ma seda teekonda alustasin… Olen Reelika tundides käinud üle aasta ja nädal algab esmaspäeval Reelika joogatunniga. Poleks uskunud, et leian hingerahu joogaga tegelemisest. Kindlasti on sellele kaasaidanud see, et olen läbinud algajate kursuse, saanud selgeks põhitõed ja sealt edasi arenenud. Reelika tunnid on alati erinevad, kunagi ei tea, mis ees ootab.\nSoov joogakursusele minna on minus üsna pikalt vaikselt olemas olnud. Kui otsustasin 2013. aasta talvel taaskord seda teemat ja võimalusi uurida, sattusin Tartu Joogakeskuse koduleheküljele. Leidnud sellelt info, et alustamas on uus algajate grupp, tundsin kohe, et see on just minule. Nii päikeselise ja inspireeriva õpetaja juhendamisel nagu seda on Reelika, asendub hirm, et ma ei saa hakkama, tasapisi usaldusega iseenda vastu. Ja tekib üha süvenev soov aina kindlamalt joogaga tegeleda. Peale igat joogatundi on nii hea enesetunne, oled justkui jälle endaga kokku saanud - iseennast elu virrvarrist kokku kogunud. Istuva töö tõttu olen aastaid hädas olnud alaselja valuga, kuid nüüd võin öelda, et ka see probleem on tuntavalt taandunud. Ootan alati väga oma esmaspäeva õhtust joogatundi Tartu Joogakeskuses. Kõlab võib-olla pisut egoistlikult, aga see on kvaliteetaeg, mis kuulub ainult minule endale.\nJoogaga tegelemine on loomulik viis praktiseerida rahu ja vägivallatust. Isiklikult sobib see mulle, kuna selles puudub võistluse ja teistega võrdlemise moment, mis käib kaasas näiteks enamuste tänapäevaste spordialadega. Šivanada joogas meeldib mulle kõige rohkem, et läbi suhteliselt lihtsate harjutuste keskendutakse kehalisele ja vaimsele tasakaalule ilma soovita saavutada kiireid lühiajalisi tulemusi. Tänu sellele toimub rahulik liikumine inimese terviklikkuse poole ning Reelika on pühendunud ja alati rõõmsameelne õpetaja sellel teel.\nArvan, et iga joogaga tegelev inimene tunneb end pärast joogatundi erakordselt hästi ja minagi pole erand. Mulle meeldib olla füüsiliselt aktiivne ja heas vormis, aga spordiga mul eriti head suhted ei ole. Seetõttu tunnen, et jooga on mulle parim viis hoida oma keha heas vormis ja õppida seda maksimaalselt kasutama. Joogaga hakkasin regulaarselt tegelema just Tartu Joogakeskuses ning olen sellele kohale ja oma õpetajale seniajani truuks jäänud. Mulle meeldib siin, nii et ei leia põhjust kuhugi mujale minna. Tartu Joogakeskuse tundides käib joogahuvilisi igasuguste võimetega ning kõigil on hea omas tempos ja oma võimaluste piires areneda.\nMulle väga meeldivad need joogatunnid mida Sa teed - ma saan just sellist füüsilist koormust, mida mu keha vajab ja ma tunnen ennast pärast tundi väga hästi. Ma saan varsti 50 ja ei viitsi enam aeroobikas või shapingus tümpsu saatel hüpata. Usun, et teatud vanuses on liikuvuse ja paindlikkuse säilitämine väga oluline nii vaimse kui füüsilise tervise kindlustamiseks - venitamine, sirutamine ja hingamisharjutused on just see, mis mulle praegu väga sobib. Aitäh, Reelika, kõige eest!\nMa olen sõltuvusse langenud Sinu joogatundidest, nii väga meeldivad nad, ootan igakord kannatamatult järgmist. Jooga on mind aidanud olukordades, kus on vaja jääda rahulikuks, kus on vaja füüsilist vastupidavust. Peale joogatundi on väga mõnus, kerge tunne, kõik lihased on lõdvestunud, kuskil ei tunne pingeid, hingata on samuti kerge ja tunned, kuidas kogu keha tahaks nagu lennata. Väga hea on, et korrigeerid asendeid ja aitad painutustele kaasa, siis on näha, milleks veel potentsiaali on. Meeldivad eriti hingamisharjutused ja päikesetervitus. Samas ma usun, et peapealseis on ka kindlasti hea, kuigi seda ei ole ma veel selgeks saanud, aga ma usun Su ütlemist, et mõnel lähebki mitu aastat aega :)\nPõhjalik tundide kava, teooriaosa, sobilik hingamistehnika, joogaasanide korrigeerimine, Sinu ilus hääl - kõik on minu jaoks väga oluline. Arvan, et hääl peegeldab inimese mõtete seisu ja tema sisemist rahu. Õpetaja hääl on minu jaoks eriti tähtis. Kui on mõni päev olnud eriti raske, siis Sinu: „Rahu. Rahu. Rahu“ – on väga abiks olnud.


Börs: Wall Streetil aktsiaralli\n4. november 2010 kell 16:08\nPäev pärast Föderaalreservi avaldust on Ühendriikide aktsiaturud tõusuteel. Nõrk dollar ning oodatud stiimulpakett ja valimistulemused on investoritele kinnitanud, et riigi majandus liigub õiges suunas.\nSee nädal on investoritele toonud igati oodatud positiivseid uudiseid. Valimistel saavutas ülekaaluka võidu Vabariiklaste partei, mis kõikide ootuste kohaselt toob majanduspoliitikas suuri muudatusi. Kolmapäeval sai teatavaks kaua oodatud Föderaalreservi stiimulpakett, mille kohaselt süstib riik majandusse järgmise poolaasta jooksul igakuiselt 75 miljardit dollarit, kokku 600 miljardit dollarit.\n„Suurem osa tänasest aktsiarallist tuleneb valitsuse plaanist pumbata majandusse 600 miljardi,” ütles TD Ameritrade analüütik Joe Kinahan, „S&P500 ületas täna 1 200 punkti piiri ning see võis samuti võimendada tänast aktiivsust börsil.”\nOptimismi lisab veelgi jaemüüjate raport, mille kohaselt näitasid oktoobri müügitulemused tugevat kasvutrendi. Gap Inc aktsia on keskpäevaks tõusnud 6,85 protsenti ning Macy’s kaubandusketi aktsiahind on kallimaks kaubeldud 4,88 protsenti.\n„Jaemüügi numbrid näitavad, et pühadeperiood on saanud hea stardi.” teatas Jones Villalta Fundsi nõukoguesimees Stephen Jones.\nAktiivset kauplemist on näha ka tarbeainete turul. Kuld on pärastlõunaks läbi teinud tugeva 3,20 protsendise tõusu ning toornafta hind on kasvanud 1,71 protsenti.\nÜhendriikide peamised aktsiaindeksid on samuti tõusuteel, Dow Jones +1,69 protsenti, Nasdaq +1,31 protsenti ja S&P500 +1,55 protsenti.


Osad, mis sobivad tootja MAZDA autodele: Lisatarvikute ja varuosade kataloog\nVaruosad eest MAZDA\nKas vajad autovaruosad oma eest Mazda? Siit leiad sa kõik vajaliku!\n6 Sedaan (GJ, GL) 12.2012\n6 Luukpära (GH) 08.2007\n3 Sedaan (BP) 11.2018\n3 Sedaan (BM, BN) 09.2013\n3 Luukpära (BL) 12.2008\n3 Luukpära (BK) 09.1999\nBT-50 Pritsche/æassii (CD, UN) 08.2006\nB-seeria Avatava Veoauto/Е assii (UN) 03.1999\nB-seeria Pick-up (UN) 11.1998\nB-seeria Pick-up (UF) 01.1985\nB-seeria Avatava Veoauto/Е assii (UF) 05.1985\nB-seeria Pick-up (UD) 01.1981\nB-seeria Pick-up (PE) 03.1977\nB-seeria Pick-up 09.1964\n626 III Kupee (GD) 06.1987\n626 II Kupee (GC) 09.1982\n626 I Kupee 09.1978\n2 Sedaan (DL) 01.2015\n2 Luukpära (DE) 05.2010\n929 II Kupee (HB) 12.1981\n929 I Universaal (LA) 09.1978\nRX 7 II Kabriolett 01.1988\nE-seeria Van (SR2) 10.1983\nE-seeria IV Avatava Veoauto / Šassii (SD1, SL) 08.1999\nE-SERIE suur limusiin (SG) 03.1999\nE-SERIE Kast (SG) 01.1999\nE-seeria III MPV (SG) 06.1995\nE-serie Buss (SR1) 01.1984\nE-seeria III Avatava Veoauto / Šassii (SD1) 01.1983\nE-seeria Van 05.1978\n616 Sedaan 09.1969\nRX-3 Kupee 03.1973\nRX-4 Kupee 09.1973\nBongo Truck Avatava Veoauto / Šassii (SKF_) 06.1999\n1300 Sedaan 03.1971\nAutoosad eest MAZDA: kasulik informatsioon\nMazda autosid on Jaapani korporatsioon Mazda Motor tootnud alates 1920. aastast. Ettevõtte asutaja on Jujiro Matsuda. 2015. aastal jõudis ettevõte toodangu järgi maailma 15 suurimasse ettevõttesse - aastas müüakse rohkem kui miljon sõidukit. Tänapäeval töötab firmas umbes 39 000 töötajat. Autod on populaarsed nende ainulaadse disaini järgi, mis on loodud vastavalt filmi “Kodo: Soul of Motion” filosoofiale, ja mitmete eesrindlike tehnoloogiatega, mille eesmärk on maksimaalne sõidurõõm.\nMazda autode tehnilised andmed\nEnne 2012. aastat oli ettevõte edukalt kasutanud Wankeli pöördmootoreid; need on kompaktsed, hõlpsasti hooldatavad ja neid iseloomustab madal vibratsioonitase. Nende võimsus oli vahemikus 220 kuni 350 hj. Tootja varustas nende mootoritega umbes 20 mudelit, alustades Cosmo Sport kupeest. 1986. aastal õnnestus inseneridel Savanna RX-7 kupee pöörleva mootoriga kiirendada kiiruseni 383,7 km / h, mis oli selle aja rekordnäitaja.\nLooduslikult sissehingatava Skyactiv-X IC mootorite sortimendile on iseloomulik suur jõudlus ja väike kütusekulu. See saavutati tänu suurele surveastmele (14) ja süüteküünlaga juhitava survesüütetehnoloogia kasutamisele. See ühendab surve- ja sädesüüte, mis tagab kütuse täieliku põlemise ja madala ohtlike heitmete taseme. Tänapäeval on selliste jõuseadmetega varustatud 3 BP ja 6 GL sedaanid ning CX-5 KF krossover.\nStabiilsus teel ja Mazda-autode täiuslik veojõud on i-ACTIV nelikveo toimimise tulemus. See kasutab 27 andurit, mis analüüsivad pidevalt teekatte seisundit. Nelikvedu sisse- ja väljalülitamine toimub automaatselt. i-ACTIV on paigaldatud CX-5 KF ja CX-9 teise põlvkonna krossoveritele.\nG-Vectoring juhtsüsteem reguleerib mootori pöördemomenti ja pidurisüsteemi tööd, analüüsides rooli pöördenurka. Selle tulemusel teostatakse manööverdamine maksimaalse haardumisega teele. Eriti rakendatakse seda tehnoloogiat CX-5 KF krossoveris.\n7-tollise ekraaniga multimeediumsüsteem MZD Connect teavitab sõidukijuhti online režiimis teeolukorrast ja korrigeerib viivitamatult marsruuti. Süsteemi saab juhtida ekraani koputades või häälkäskluste abil. See on paigaldatud Mazda 6 GL sedaanile ja CX-5 KF krossoverile.\nAastal 2018 sai 6 sedaan Euro NCAP-i ohutustestides kõrgeima 5-tärni hinnangu, suuresti tänu i-ACTIVSENSE tehnoloogia kasutamisele. See sisaldab nutika linna pidurisüsteemi, mis tuvastab infrapunaanduri abil takistused kuni 6 meetri raadiuses. Ohtliku läheduse korral suurendab see hädapidurduse hõlbustamiseks pidurisüsteemi rõhku. Kui juht ei reageeri, lülitab abimees pidurid automaatselt sisse. Lisaks sellele sisaldab i-ACTIVSENSE sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatussüsteemi (LDW) ja sõiduraja hoidmise abivahendit, mis reguleerib sõiduki teed automaatselt.\nMeie e-poest leiate soodsate hindadega süüteküünlaid, pidurikettaid ja muid mootorsõidukitooteid. Mazda jaoks varuosade ostmiseks soodsatel tingimustel kulub vaid mõni minut.\nEnim tahetud osad eest MAZDA-le\nMazda varuosade kataloog\nSüütesüsteem / Eelsüütesüsteem MAZDA\nMootori Jahutus MAZDA\nPopulaarsed kaubad eest MAZDA\nÕlifilter Keeratav filter (MAHLE ORIGINAL, OC 606)\nToote number: OC 606\nPiduriklotsi komplekt, ketaspidur mitte kulumishoiatusnäidiku jaoks ettevalmistatud, ilma kulumihoiatuseta (ATE, 13.0460-7193.2)\nToote number: 13.0460-7193.2


Isetehtud jõulurõõm Naiskodukaitse Võrumaa ringkonna liikmetel on heaks tavaks aidata inimesi, kelle napib vahendeid igapäevase toidu soetamiseks. Teist aastat järjest kogusid naiskodukaitsjad hoidiseid Võru linna puudustkannatavatele peredele. Kastide kaupa jõulurõõmu ← Eelmine FAMA SEMPER VIVIT- MAINE ELAB IGAVESTI Järgmine → Kriisipsühholoogia koolitus Isetehtud jõulurõõm\nAvaleht > Ringkonnad > Võrumaa > Sündmused > Arhiiv > Isetehtud jõulurõõm\nMerlit Aldošin 21. dets. 2013\nNaiskodukaitse Võrumaa ringkonna liikmetel on heaks tavaks aidata inimesi, kelle napib vahendeid igapäevase toidu soetamiseks. Teist aastat järjest kogusid naiskodukaitsjad hoidiseid Võru linna puudustkannatavatele peredele.\nTänavu koguti annetustena nii soolaseid kui ka magusaid hoidiseid kokku üle 270 purgi. Annetati nii paari-kolme purgi kaupa, kuid kaks prouat annetasid lausa mitukümmend purgitäit korraga.\nHeategevusaktsioon seoti plaanilise Sissekeedukursusega,\nmille raames valmistasid naised üheskoos lisaks veel ligi 70 purki borši põhja. Toorained supipõhja valmistamiseks toodi samuti annetustena.\nNii saadigi kokku üle 340 purgi hoidiseid, mis abivajajatele jagamiseks anti üle Võru linna sotsiaalosakonnale.\nProjekti vedas eest Võrumaa ringkonna aseesinaine Anna Mõttus.\nKastide kaupa jõulurõõmu\nTänavu koguti annetustena nii soolaseid kui ka magusaid hoidiseid kokku üle 270 purgi Annetati nii paari-kolme purgi kaupa, kuid kaks prouat annetasid lausa mitukümmend purgitäit korraga Naiskodukaitse Võrumaa ringkonna liikmetel on heaks tavaks aidata inimesi, kelle napib vahendeid igapäevase toidu soetamiseks. Teist aastat järjest kogusid naiskodukaitsjad hoidiseid Võru linna puudustkannatavatele peredele.


RochestersMovieFest - 6 suurepärast emma watsoni filmi, mis tõestavad, et ta on palju enamat kui hermione granger - kinokunstnik\n6 suurepärast Emma Watsoni filmi, mis tõestavad, et ta on nii palju kui Hermione Granger\nSee on olnudaastast staarilapsed Harry Pottermängisid oma maagilisi tegelasi ja näitlejad on teinud kõik endast oleneva, et veenda publikut, et nad on rohkem kui maagilise maailma kangelased. Daniel Radcliffe on võtnud sarja, Rupert Grint on teinud, ja Emma Watson on mänginud paljudes erinevates filmides, kus on erinevad tegelased, millel on täiesti erinevad atribuudid.\nMuidugi, ta ei pruugi olla kujutanud, kuid sellest ajast alates Emma Watsoni filmid Harry Potteron näidanud, et tema näitlemisvõimes on nii palju rohkem kui see, mida ta tegi Hermione Grangerina. Neile, kes võib-olla ei tea või neile, kes seda mõistavad ja vajavad lihtsalt rohkem võimalusi selle hindamiseks, on siin filmid, mis tõepoolest selle punkti koju viivad.\nMüürililleks olemise hüved\nEmma Watson pole peamine staar Müürililleks olemise hüved, kuid kindlasti paistab ta silma kaastegevuses täiskasvanute loos. Tema Sami kujutamine on täiuslik kompliment Logan Lermani Charlie'le, kelle taldrikul on palju, mida ta ei suuda lepitada. Sam ei mõista alati selle ulatust, kuid lõpuks sobib see kõik nende kahe jaoks.\nKõigist Emma Watsoni filmidest Müürililleks olemise hüvedon suurepärane näide tema võimest mängida teismelist, mis on tohutult kaugel kõigest Hermione Grangerist. Ta ei ole neurootiline, segane ega isegi kõige tasasema iseloomuga tegelane. Neile, kes arvavad, et Watsonil pole väljaspoolt enamat pakkuda Harry Potter, see on film, mis paneb enamiku kriitikud kinni. Film onkui raamat, kuid siiski väga hea.\nEmma Watsoni filmidel on tavaliselt tõsine toon ja tema teostest ei leia palju tahtlikku komöödiat. See on lõppon selle reegli erand, kuna Watson liitub näitlejate ansambliga, kes mängib enda väljamõeldud kujutlusi apokalüptilises keskkonnas. Emma Watsonil pole nii palju ekraaniaega kui teistel näitlejatel, kuid võib kindlalt öelda, et tema stseen on üks filmi meeldejäävamaid hetki.\nOsa sellest on tingitud Emma Watsoni agressioonist See on lõppstseen, kus ta saab valesti aru peamise meestegrupi vestlusest. See viib selleni, et Watson võtab tulekirvega mõned rasked kiiged ja lausudes litaania vandeid, mida näitlejanna oma filmides tavaliselt ei ütle. See on kena muutus tempos ja pakub tõendeid selle kohta, et komöödia on asi, mida ta peaks sagedamini harrastama.\nDarren Aronofsky oma Noahon selles nimekirjas üks vaieldavamaid Emma Watsoni filme, kuna piibliepose kohandamine oli mõnes riigis keelatud ja seda peeti teatud religioossetes ringkondades mõnevõrra polariseerivaks. Kõigi filmi vastu esitatud kaebuste puhul on see endiselt värske Mädanenud tomatid 'agregeerimissüsteemid ja kiidetakse esinemiste eest selle kõigi tähtede koosseisus, kuhu kuulusid lisaks Watsonile veel Russell Crowe, Jennifer Connelly ja Anthony Hopkins.\nEmma Watson mängib Ila, kes on Noa väimees ja tema poja Shemi naine. Ta on endiselt noore täiskasvanu rollis, kuid ilmselgelt muudab piibli kontekst teda mitmes mõttes täiskasvanuks. Selle Emma Watsoni filmi krooniks saabub hetk, kui Ila palub Noa'l oma lapsi mitte ohverdada. Watsoni toores emotsioon ja tema palve, et nad vähemalt sureksid rahulikult, on võimas hetk ja kindlasti üks filmi tipphetki.\nKoos Lõvikuningasja Aladdinesietendus 2019. aastal, on kahtlemata aasta see, millega arvestatakseanimeeritud klassikale. Üks neist seni suurima piletikassa kassaga filmidest on Emma Watsoni oma Kaunitar ja koletis, film, millel on mõned halvustajad, kuigi kriitikuid, kes on filmi suhtes positiivsed kui negatiivsed, on rohkem.\nÜks asi, mida vaatajad võivad Emma Watsoni filmide puhul tähele panna, on see, et isegi siis, kui neid üldtunnustatud pole, osutavad vähesed tema esinemisele kunagi näpuga. Nii on see ka Kaunitar ja koletis, kuna paljud nautisid tema Belle kujutamist ja selle asemelmõned teised casting jatehtud filmi järgi. Neile, kes jälgivad rangelt Emma Watsoni suurepärast etendust, annab see film meile vaate maailma, kus Emma Watson on printsess, mitmekesistades sellega oma Hollywoodi jätkamist.\nÜks viimaseid kirjeid selles loendis on Ring, Emma Watsoni film, mis asetab tema tegelase tehnikamaailma. Ringuurib tehnoloogia üha suuremat ligipääsetavust ja selle uuendusliku tehnoloogia kasutamise tagajärgi meie igapäevaelus. Teemal ja meeletul osalusel, kuhu kuuluvad Tom Hanks, John Boyega, Karen Gillan ja paljud teised, oli reaalne võimalus rääkida ägedat lugu tehnoloogiast ja uimastada publikut veel aastaid.\nRingvaadati kriitikute pettumusena, kes tundsid, et film ei teinud piisavalt palju, et eristuda teistest selle ajastu populaarsetest tehnikapõhistest filmidest ja saadetest, kuid see tõstab siiski Emma Watsoni esile hoopis teises rollis kui me teda näinud mängida minevikus. Võib-olla suudab ta ühel päeval tegeleda teise tänapäevase põnevusfilmiga, mis saab paremaid ülevaateid.\nSelle koosseisu ülekaalukalt üks kõige ebaselgemaid projekte, Blingi rõngason Emma Watsoni film, mida filmihuvilised peaksid üle vaatama. Watson tegi filmis režissööri Sofia Coppolaga koostööd kuritegeliku rühmituse põhjal, millest film ka oma nime sai. Watson osaleb koos teiste seas kuulsuste kinnisidee ja elu peenemate asjade järele igatsevate teismeliste rühmas. Selle saavutamiseks osalevad nad kuulsuste pidudel ja röövivad nende kodu.\nFilm ei uimastanud täpselt kassas, kuid on lahe vaadata, kuidas Watson mängib nartsissistlikku tegelaskuju, kes ei tundu suurt muret tema sooritatud kuritegude ega võimalike tagajärgede pärast. Neile, kes otsivad Emma Watsoni filmi, kus ta kujutab tegelast, kes on Hermione Grangerile täpselt vastupidine, see see on.\nEmma Watsoni fänne julgustab näitleja jagama oma lemmikmänge, mis pole Harry Potteri roll, ja leidma põhjuse, miks nende valik on kohustuslik vaatamine. Pidage kindlasti kinni CinemaBlendist, et saada värskendusi kõigist filmide, televisiooni ja popkultuuriga seotud asjadest.\nDeadpool 3? Morena Baccarin tunneb muret Vanessa suure muutuse pärast\nEndine The View saatejuht Elisabeth Hasselbeck paljastab, kuidas teda saatest vallandati\nPeamine põhjus, miks Robert Englund enam kunagi Freddy Kruegerit ei mängi\n6 peamist läinud tüdrukutegelast, järjestatud nende hullumeelsuse järgi\nAssassin's Creedi filmi probleem, Michael Fassbenderi sõnul


Aadamaülikonnas tehnokraatia — Sirp\nMustakivi tee pikendus on üliilmekas näide linnavalitsuse tragikoomilisest enesele vasturääkimisest ja oskamatusest näha keskkonda terviklikult.\nAusalt öeldes pole ju tavaliselt suurt lugu, kui kusagil väike jupp teed ehitatakse. Mööda võiks vaadata ka Lasnamäe ja Pirita vahele plaanitavast Mustakivi tee harust, kui see poleks üliilmekas näide oskamatusest näha keskkonda terviklikult ning mõelda ajas ja ruumis laiemalt. Sisulisest kaasamisest ei maksa rääkidagi.\nAjend tee ehitada on ikka lihtsalt see, et rohkem autosid kiiremini ühest kohast teise saaks – Tallinn on ju moodne ja arenev linn! Pirita linnaosavanem Tõnis Liinat on rõhutanud, et liiklustrajektoori pikendamine Narva maanteelt Kose teele aitab vähendada piirkonnas ummikuid ja väiketeede liikluskoormust elumajade vahel. Uue tee valmimisel kihutatakse majade vahel tema sõnul vähem ning lastel on õues turvalisem. „Läbimurre on seda olulisem, et Lasnamäel käib igal pool tempokas ehitus. Mustakivi tee tulevase pikenduse lähedusse Narva mnt äärde kavandatakse uut Tallinna haiglat ja umbes tuhande korteriga Lahekalda elurajooni,“ on osutanud ka abilinnapea Andrei Novikov.\nPraegu on Lasnamäel ses kohas tee alge, Nõukogude ajale iseloomulikult pooleli jäänud läbimurre. Kergelt apokalüptiline loopealne on omamoodi võluv. Kõrge paekalda all on praegu mets ja võserik. Mõlemal pool – Lasnamäel ja Kosel – hakkab silma Eesti iseseisvuse taastamisega alguse saanud arendustegevuse rämedus. Mõõtmetelt vapustavad uudispaneelikad koos terendava neovanavene Jumalaema Kiirestikuulja ikooni kiriku (arhitekt Oleg Žemtšugov koos oma valgevene kolleegide Nikolai Djatko ja Jevgeni Kolomenkiniga, 2013) ja inetute kauplustega tunduvad suurte Nõukogude projekteerimisbüroode modernistlike terviklahenduste kõrval lausa diletantlikud. Üks pretensioonikam, natukenegi lisaväärtust pakkuv (saun ja mänguväljak) ehitis on kinnisvaraarendaja Endover 2018. aastal valminud mereakadeemia 12korruselise hoone naljakas ümberehitus ehk Vega Residence (Apex Arhitektuuribüroo) aadressil Mustakivi 25. Kortereid on seal kokku 297 ehk see hoone mahutab sama palju inimesi kui mõni väikelinn (Mõisaküla, Kallaste) või ka pealinna mõni eramajade asum. Narva maantee kanti on lisandumas ligi tuhande korteriga Merko Lahekalda kortermajad ja Tallinna haigla. Kõik see koos on üks parajalt rahutu sigrimigri, kus agressiivsemad ja sestap ka edukamad firmad on lihtsalt midagi valmis ehitanud. 1990ndad on tõesti moes, tundub.\nKlindist allpoolgi leiab valusaid kontraste. Esiti üsna väikeste intiimsete majade ning ka villadega aedlinnamiljöös riivavad silma korruselamud. Kõikjal kummitavad ikka samad mured: kinnisvaraarendajad on teinud lihtsalt maju. Õues on ruumi põhiliselt autodele, veidikenegi lustlikumaks mänguks, aga ka istuvat eluviisi saatvaks tervisepordiks vaadatakse ikka pigem mujale. Seetõttu on korralised liikumisrajad, aga ka niisama võpsik ja tühermaad väärtuslikud puhkealad, mis annavad demokraatlikul viisil inimestele võimaluse sissetulekule ja vanusele vaatamata tasuta aega viita.\nPraegu on Lasnamäele plaanitava Mustakivi tee pikenduse kohas tee alge, Nõukogude ajale iseloomulikult pooleli jäänud läbimurre. Kergelt apokalüptiline loopealne on omamoodi võluv, kõrge paekalda all laiub aga praegu mets ja võserik.00\nMihkel Maripuu / Eesti Meedia / Scanpix\nAastaid on sõditud linna esindamiseks ja avalikuks kasutuseks plaanitud Pirita oliümpiaspordikeskuse ümbruse täisehitamise vastu – tulutult. Kogemusele tuginedes kardeti, et avalikust alast saab ikkagi isiklik (nagu kurioosselt oligi läinud Pirita rannahoonega). Ennekõike juhiti aga tähelepanu sellele, et tohutu suur elanike arv tähendab praeguste liikumisharjumuste juures kahjuks taas uusi autosid ja muresid nii kooli- kui ka lasteaiakohtadega. Erinevalt Nõukogude ajast, mil elurajoonidesse kavandati vähemalt paberil, aga tihti ka päriselt, kohe ka haridusasutused ja kauplused, loodi mingisugunegi tänavavõrk ja ühistranspordisüsteem, on praegu väga kiiresti ehitatavate hoonete elanike mured vaid omavalitsuste kanda ning on päris selge, et lõhe soovide ja reaalsuse vahel on üüratu. Suur probleem on tervikvaate puudumine: iga ametkond tegeleb oma tillukese valdkonnaga ja arendaja vaid oma kinnistuga, analüüsid, kus käsitletakse näiteks keskkonda või miskit muud, on aga formaalsed. Uute elanike maksuraha nimel lubatakse täis ehitada paljud tundlikud kohad, olgu tegu siis kultuuriministri Lukase maitsetus laulupeokõnes mainitud kõrghooned Pirita teel või hoopis Tallinna sadamaala, kus linlane ei näe merd ega siia saabunud turist vanalinna.\nKuigi meie pealinnas on aastaid valitsenud Keskerakonna võimumonopol, pole linnaplaneerimine valdkond, kus loosungitest oleks kaugemale jõutud. Tarkuse ja uuringutega sündinud plaanide asemel näeme pigem seesuguseid valimiseelseid kampaaniaid nagu „Hääleta, kuhu võiks tulla pink“ või Facebooki küsitlusi stiilis „Kas uus tee oleks äge?“. Need sisuka kaasamisena siiski ei kvalifitseeru. Pealinna jõukusest hoolimata ei kohta Lasnamäel, selle suurimas linnaosas, head avalikku ruumi.\nKuigi kõrge klint võiks olla piirkonna ehe, siis terviklikku mõtestatud ja haljastatud kaldapealset, millest räägiti laiemalt juba 1970. aastate lõpus ja 1980. aastatel, pole siiamaani. Tükati on küll ellu viidud lihtsam plaan luua rohealad endiste paekarjääride kohale, kuid tegemata on süsteemne Lasnamäe kaldapealsete haljasvöönd, kust võsa asemel pidid avanema kaunid vaated Tallinna vanalinnale, merele, Pirita-Kose puhkerajoonile ja Meriväljale. Juba toona taipasid arhitektid välja tuua ekstreemsetes tingimustes kasvavate lootaimede esteetika.\nNeed mõtted levisid juba peaaegu sajand tagasi. „Kes tahab saada kauni ülevaate kogu Tallinnast ja sadamast kaugemalt vaadeldud panoraamana, kui võimaldab seda Lasnamäe serv Kadrioru tagant, see külastagu tingimata Kose-Kallaste juures olevat Lasnamäe veert, kust paistab ka Lillep-Varsaallika maa-ala,“ soovitati ilunautlejatele ajakirjas Fotokunst aastal 1931.\nKohalike elukeskkonda mitte ainult paarikümneminutiliseks autosõiduks, vaid ikka suuremat osa elust paremaks muutvate lahenduste asemel fetišeeritakse siiski teid ja eelkõige kiiret liikumist. Filosoofiliselt võttes on see ju naeruväärne: kas jõuame lõpuks enne finišisse ehk kirstu või teeme kratina kogu riigi töö ära?\nMa ei saa üle ega ümber Pirita linnaosavalitsuses toimunud Mustakivi tee projekteerimistingimuste avalikul arutelul keskkonna- ja kommunaalameti juhataja asetäitja Reio Vesialliku jutus silma hakanud ilmavaatest. Tema arvates saab tänu teedele sõita autoga kiiremini Viimsist Ülemistesse ja tagasi ning see olla kohutavalt uuendusmeelne lähenemine: julged teed ja arenev linn on lahutamatud ning progressi ei ole küll kohane takistada.\nAreng tähendab linnajuhtidele miskipärast autostumist, pendelrände soodustamist, paiksusest ja kohalikest ülesõitmist. Ilmselt on meie liigile omane rahutu loomus põhjus, miks kiputakse arvama, et liikumine on paigalolemisest etem. Kohalikke teenuseid ja tegemisi eelistavale kodanikule, koduaias kõpitsejale ja rahulikku pensionipõlve veeta soovijale eelistatakse pigem inimest, kes tahab kogu aeg kuhugi autoga sõita: tööle, koju, lasteaeda, kooli, trenni, Telliskivvi pittu … Mõõdukamat rahulikumat elustiili, kui ka oma jalgu, bussi ja ratast kasutatakse, peetakse naeruväärseks hipijutuks või vaese vanuri halaks. Ometi on ju suurem osa inimesi kolinud nii Piritale kui ka arvatavasti Viimsissegi sellepärast, et nautida Barbi Pilvre tunnuslause kohaselt vabastavat mereõhku ehk looduse ilu: merd, metsa ja vapustavaid vaateid ning avaruse lummavat priiusetunnet.\nTragikoomiline on praegust metsa ja klinti läbiva Mustakivi pikenduse, aga ka Reidi tee ehituse taustal linnavalitsuse aastatepikkune jutt, mis iseenesest haakub Keskerakonna sotsiaalselt tundlikuma poolega, rohelisest pealinnast ning ühistranspordi eelisarendamisest. Mõlemad aated on ju tegelikult ääretult sümpaatsed. Vähemasti minu arusaamist mööda – ja seda kinnitavad ka linnaosade propagandalehed – on nn tasuta transpordi idee olnud lisaks linlaste abistamisele kantud ka soovist vähendada autodega ringi uhamist ja tahtest saada linnaõhk puhtamaks ning vähendada müra. Ometi sõidavad Pirital tõesti ikka needsamad bussid, millega käidi juba 1980ndatel Muugal ja Mähel suvitavamas, sõideti tööle Kirovi kalurikolhoosi, mindi Pärnamäele ja Metsakalmistule riisuma. Seega soosib linnavalitsus pigem autoga liikumist ja jutt ühissõidukite eelistamisest on pigem pensionäridele suunatud poliitbutafooria.\nÄkki ei peaks avalikult tulema välja ulmadega uutest bussiliinidest ja Viimsi või Lasnamäe kanalis sõitvast trammist, kui tegelikult on neist plaanidest loobutud? Ärme peta inimesi!\nMustakivi tee pikenduse arutelul püüdsid piirkonna vaid naeruvääristamist leidnud elanikud rääkida ka loodusväärtustest. Lillepi pargis ja mujal nähakse mitmesuguseid loomi ja linde, kasvavad haruldased taimed, inimesed armastavad oma kodukanti ja käivad palju jalutamas. Ilmselt on mure allaaetud siilide pärast kommunaalameti seisukohast miskit ülitotrat. Ka on juba leitud, et radoonist kõnelemine on puhas jama, millega tahetakse edumeelne projekt lihtsalt kalevi alla suruda.\nÜsna küüniline tundus, et kommunaalamet tõi välja Mustakivi tee pikenduse puhul selle lahenduse esinemise linnaosade üldplaneeringus. Nagu me väga hästi teame, pole kogu Eestis omavalitsuste suurtes plaanides kokku lepitu saanud küll kuigi tihti takistuseks (mõnikord ka meeleheaga tembitud) arendustegevuse pidurdamisel. Nii on ehitatud üleujutuste all kannatavatele aladele, tõepoolest teedele mõeldud tsoonidesse, elamuid avalikuks kasutuseks mõeldud paikadesse, naabriks võivad tulla ohtlikud jäätmed, kaevandus või haisev ettevõte.\nKulmu kergitama panevad pealinna väga oluliste detailplaneeringute avalikustamisajad. Nõnda näidati Mustakivi projekteerimistingimuste eelnõu ja lubati ettepanekuid teha Pirita pool 7. augustini. Paljud vanemad, kes ehk muidu ei teakski, et Pirita-Kose vastvalminud lasteaiahoone juurde võib tulla üsna lai tee, ei taipa ehk suvel kohe sekkuda ja ohutust taga ajada.\nKõrvalepõikena: vaat et veelgi olulisema Pirita ranna-ala detailplaneeringu osas sai samuti esitada ideid keset suve 15. juulist 16. augustini. Ja kui Mustakivi tee pikenduse puhul rääkisid linnajuhid üldplaneeringu pühadusest, siis rannas on tegu Eestile omase üldplaneeringut muutva detailplaneeringuga.\nNutivõttena Mustakivi tee pikenduse, aga ka teiste sellesarnaste projektide kohta on linnaosajuhid kasutanud ka näiteks sotsiaalmeediaküsitlusi ja arvamuste kogumisi. Selliste manipulatiivsete poliittehnoloogiate abil suudetakse luua oma ideele ikka sobiv foon ning populismisõpradega saab nagu tankiga üle sõita hästi informeeritutest ja neist, keda need projektid tegelikult puudutavad. Statistiliselt ongi Tallinna linna ja Viimsi elanike üldarvu juures Mustakivi tee pikenduse all kannatav kogukond vähemus. Viimaste kaitsmine on meil aga pärast parempopulistlikku pööret täiesti moest läinud. Keskkonna hapruse tajumine on samuti pigem tundliku meele küsimus. Me näeme väga hästi, kuidas mõne piirkonna menukus on murendanud need väärtused, mille pärast inimesed ühte või teise piirkonda on kolinud. Inimesi võib paeluda väike ja hubane, aga ka miljööväärtuslik, kuid elus eneses kipuvad piirangud kehtima vaid vanematele hoonetele, mitte uutele, mis on sageli robustselt kogukamad ning materjalikeelelt paikkonnas võõrad.\nLasnamäe üsna laia n-ö puhverala ehk söötis kaldapealset (kus vaid mõni imelik värvisõjapaik või autoparandus) ning eelkõige mastaapseid hoonete ansambleid arvestades mõjub Mustakivi tee pikendus või üldse mõni allasõit või juurdepääs Piritale justkui armetu veenire, mis suurt kedagi ei häiri.\nKose kandi eramajade mõõtmeid vaadates on pilt risti vastupidine: nagu liliputtide maal oli Gulliver hiiglane, on isegi tavaline üks-pluss-üks-sõidurajaga tee ja kõnniteega tänav väga lai, rääkimata suurematest mõõtmetest. Suvekodud ja aedlinna väärtused on just see, mis on piirkonna enam kui saja aasta vältel nii kütkestavaks muutnud. Peale meeldiva keskkonna on siinkandis mitmeid arhitektuuriliselt märkimisväärseid elamuid.\nKose-Kallasteks ehk Uus-Koseks, hiljem pigem Varsaallikaks kutsutud kandis on samuti lisaks nime andnud allikatele vaatamist küllaga. Minu lemmikud on näiteks modernistlik elamu kunagise kuulsuse, maastikuarhitekt Linda Patuse kodu Kaunil tänaval. Ühe esimese selle kandi elaniku, kirjanikuhärra Ernst Peterson-Särgava nime kandev allee on lausa nooblilt pidulik.\nNii siin kui seal jäävad paljud nägusad puitpitsilised või Heimatkunst’i hõnguga majad ning uued luksuselamud kõrgete puude ja sügavate aedade varju, mis on elanikele muidugi ainult suur hüve.\nMaarjamäe kandis Kose tee ääres, kus loomulikult uus tee liiklust hoogsalt kasvatada tõotab, on läbi aegade elanud mitmed kultuuriinimesed. Nii projekteerisid sinna enesele kodu ka nimekad arhitektid Peeter Tarvas, Endel Laasi, Ilmar Laasi ja August Volberg. Nõukogude aja alul, mil eraomand ning sealhulgas ka eramu omamine oli tabu, arvestades just majanduslikult edukamate ja ärksamate inimeste küüditamist ning tagakiusamist ning suurmajandite loomisega kaasnenud riigistamist ning jagatud elamispinna (ühiskorterid ja ühiselamud) pidamist toredaks uue elustiili väljenduseks, võis omariiklusaegse esteetikaga individuaalmaja olenevalt vaatepunktist tõlgendada kas omamoodi vastupanu, tagurlikkuse või alalhoidlikkusena.\nHäda pole miskit ka uuemal arhitektuuril. 2002. aastal kavandasid Kase tänavale omas ajas röögatu, täiesti uuetüübilise lastekodu Rein Murula ja Kaarel Koosa: lapsed ei ela seal mitte paljupealises tandemis kusagil räämas mõisas, vaid pere viisil villasid meenutavates kenades kodudes.\nIlmselgelt on uut teed ootamas selle kandi jõulisim tegija, sisekaitseakadeemia, mis paikneb kunagise Nõukogude armee ehitussõjakooli asemel ning mille tohutu territooriumi ehteks on alles hiljuti valminud uus hoone (Arhitekt11). Praegu tuleb bussipeatusest sinna meie oludes harjumatult palju – ligi kümme minutit – jalutada.\nKui paljudes piirkondades on kokkukuuluvustunne, teadmised piirkonna ajaloost ja väärtustest hõredad ja passiivsus suur, siis just Maarjamäe ja Kose kant torkab silma kogukonnaaktivistide poolest: tugeva selgrooga inimesi tõepoolest huvitab, mis nende ümbrusega toimub. Tegusalt peetakse mitte ainult laata, vaid ka suheldakse niisama naabritega, osaletakse ühismeedia aruteludes ja vaadatakse uued planeeringud kullipilguga üle.\nNõukogude ajal pooleli jäänud Mustakivi tee pikendamine pole iseenesest ju sugugi väär mõte, kuid sarnaselt neljakümne aasta taguse ajaga tasuks siiski enne üle küsida, miks, kellele ja milleks. Liikumisega saame luua ju uusi võimalusi, aga ka väga kiiresti hävitada ja luua terveid piirkondi.\nEriline rõõm poleks elada magistraalide ja naabermajade kasvades koonduslaagriolustikku meenutavate müratõkkeseinte ja -vallidega piiratud ala vastas, milletaolisi kohtame täna juba peaaegu kõigi kobedamate maanteede ääres.\nMõelda võiks pigem ühistranspordi nüüdisajastamise, aga ka ühesuunalise liikluse, kellaajaga reguleerimise, elanike kuulamise, väärtusliku miljöö ning harmoonilise disaini peale.\nTihti on lahenduseks paindlikud skeemid ja komplekssus.\nKui pole just tegu professionaalse autojuhiga, siis tasuks ehk mõelda, kas pole mitte elustiili keskmeks saanud transporditeenused ja kas ei tasuks elada nupukal ja ka keskkonnasõbralikul viisil ikka seal, kus on töö, kool ja kena ümbrus. Teiste kodukandi egoistlik muutmine läbisõiduhooviks pole mingilgi viisil nüüdisaegne lahendus.


Kuidas saada linnas Tartu asukohta Tavid Kuld&Valuuta: Buss | Moovit\nTavid Kuld&Valuuta, Tartu\nKuidas saada linnas Tartu asukohta Tavid Kuld&Valuuta: Buss?\nSuunajuhised asukohta Tavid Kuld&Valuuta, Tartu, kasutades ühistransporti\nJärgnevad transpordiliinid on marsruutidega, mis mööduvad Tavid Kuld&Valuuta lähedusest\nKuidas saada Buss abil sihtpunkti Tavid Kuld&Valuuta?\nMillised on lähimad peatused sihtpunkti Tavid Kuld&Valuuta jõudmiseks?\nLähimad peatused sihtpunkti Tavid Kuld&Valuuta jõudmiseks on:\nHotell Sophia on 283 meetrit, 4 min jalutuskäigu kaugusel.\nLõunakeskus on 313 meetrit, 5 min jalutuskäigu kaugusel.\nTeaduspark on 471 meetrit, 7 min jalutuskäigu kaugusel.\nMillised Buss liinid peatuvad Tavid Kuld&Valuuta juures?\nNeed Buss liinid peatuvad Tavid Kuld&Valuuta juures: 1, 7.\nÜhistransport sihtkohta Tavid Kuld&Valuuta linnas Tartu\nTahad teada, kuidas saada linnas Tartu, Eesti sihtpunkti Tavid Kuld&Valuuta? Moovit aitab sul leida parimat viisi, kuidas saada sihtpunkti Tavid Kuld&Valuuta pakkudes sulle lähimast ühistranspordi peatusest samm-sammult suunajuhiseid.\nMoovit pakub tasuta kaarte ja live suunajuhiseid, et aidata sul linnas ringi liikuda. Vaata sõiduplaane, marsruute ja saa teada, kui kaua kulub sihtpunkti Tavid Kuld&Valuuta jõudmiseks.\nOtsid sihtpunktile Tavid Kuld&Valuuta lähimat peatust? Vaata nimekirja peatustest, mis on su sihtpunktile kõige lähemal: Hotell Sophia; Lõunakeskus; Teaduspark.\nSihtpunkti Tavid Kuld&Valuuta jõudmisel kuuluvad su valikusse Buss. Nendel liinidel ja marsruutidel on läheduses peatused - Buss: 1, 7\nTahad näha, kas sa jõuaksid mõnda teist marsruuti kasutades varem kohale? Moovit aitab sul leida teisi marsruute ja aegu. Saa Mooviti äpi või veebilehe abil suunajuhiseid asukohta või asukohast Tavid Kuld&Valuuta.\nMuudame sihtpunkti Tavid Kuld&Valuuta sõitmise lihtsaks ning seetõttu on meil üle 865 miljoni kasutaja, sealhulgas kasutajad linnast Tartu, kes peavad Moovitit parimaks ühistranspordi äpiks. Sul ei ole vaja laadida alla eraldi bussi äppi või rongi äppi. Moovit on sinu kõik ühes ühistranspordi äpp, mis aitab sul leida parimat bussi aega või rongi aega.\nSihtpunkti Tavid Kuld&Valuuta, Tartu läheduses olevad vaatamisväärsused\nLähimad peatused sihtpunkti Tavid Kuld&Valuuta linnas Tartu\nBuss peatused, mis on kõige lähemal sihtpunktile Tavid Kuld&Valuuta, Tartu\nLihtsam saada Tavid Kuld&Valuuta kasutades app!


Muutuste ajal on vaja teada, kuidas on muutumas tarbijate k�itumine - �rip�ev\nMuutuste ajal on vaja teada, kuidas on muutumas tarbijate k�itumine\n07. oktoober 2009, 09:49\nEelmine artikkel: Felix ja Saku �hendasid v�ed\nJ�rgmine artikkel: B�RS: Ralli j�udis ka Aasiasse\nRaskel ajal peab turundama t�pselt, selleks on vaja oma tarbijat p�hjalikult tunda, kirjutab Faktum amp; Ariko juhatuse liige ja uuringute juht Kalev Petti.\nSeekordne majanduskriis on s�gavam ja p�him�ttelisem ning toob t�en�oliselt kaasa olulisi struktuurseid muutusi nii majanduses tervikuna kui tarbijate ja ettev�tete k�itumismudelites. On selgelt n�ha, et praegusel kriisiperioodil pole ettev�tete turundustegevus ja tarbijate reageerimine turundusele enam see, mis headel aegadel. Esialgu on muutused tingitud peamiselt raha nappusest ja tarbimise piiramisest, kuid t�en�oliselt seisavad turundajatel ees m�rkimisv��rsed fookuse muutused ka p�rast kriisi, kuna tulevane majanduskeskkond pole lihtsalt enam endine. Paljud eksperdid �le maailma r�hutavad �ksmeelselt, et nii praeguses majandussurrutises kui sellele j�rgnevas v�ljumisfaasis on turundusuuringud olulisemad kui mistahes muul ajal, kuna just neil aegadel tarbija k�itumine muutub ning seda muutust on vaja tunda. Seega, vaatamata kiusatusele, et �ldises kokkuhoiu taotluses n�ivad uuringud kuuluvat k�rpeid kannatavate kulude hulka, tuleb neid teha endiselt ning uuringuist saadav kasutegur on suuremgi kui varem. Samas on selge, et kui raha napib, peaks uuringutegevus olema senisest t�psem ja kuludelt ratsionaalsem. Mida see t�hendab? V�ttes kokku nii meie endi kui muu maailma v�rskemad kogemused, v�ib soovitada j�rgmist.\n1. Keskendu esmalt oma klientide uurimisele. Kui ettev�ttel on olemas klientide andmebaas, on kliendiuuring reeglina odavam ja fokusseeritum ning annab kiirema pildi toimuvatest muutustest kui lai, kogu tarbijaskonda puudutav uuring. 2. Kasuta uuringuteks olemasolevaid tarbija- ja kliendipaneele. Kui ettev�ttetel endal uuringuteks ettevalmistatud tarbijapaneele pole, v�ib neid olla uuringufirmadel. K�sige neid uuringufirmadelt. Tarbijapaneelide kasutamine on �ldjuhul odavam kui juhuvalimiga lausuuringud. 3. Kvalitatiivuuringute tegemiseks kasuta enam online varianti. Fookusgrupi uuringuteks sobib lisaks vahetule grupiintervjuule m�nikord ka veebikeskkond koos vajalike lisatarkvaradega. Variant pole rakendatav k�igil juhtudel, aga kui juhtum sobib, on maksumus soodsam. 4. Kasuta juba olemasolevaid tasuta andmeid. Kui firmas on kogutud andmeid klientide ja tarbijate kohta, mis on seni tervikuna v�i uue pilguga anal��simata, tasub need �le vaadata. Vajadusel saab abi uuringufirmadest. 5. Kasuta spetsialistide/konsultantide abi kui kahtled kavandatava uuringu efektiivsuses ja ratsionaalsuses. Uuringu kasuteguri A ja O on �ige �lesandep�stitus ja meetodi valik. Tark oleks alati saada ka alternatiivne n�gemus. Samuti kasuta konsultante pakkumiskonkursi korraldamisel ja partneri valikul 6. V�ldi ebaprofessionaalseid/isetehtud k�sitlusi ja andmekogumistehnikaid. Sageli n�ib odavam teha lihtsam kliendik�sitlus ise v�i kasutada m�nda �ldlevinud k�sitluskeskkonda. Need lahendused v�ivad olla kuludelt odavamad, kuid anda vale tulemuse ja seej�rel vale otsuse ning kahju on suurem kui tehtud kulud. Kutsu taas asjatundja appi. 7. V�ldi tundmatuid uuringufirmasid ja allhankijaid. Ahvatlev on leida uusi soodsaid pakkujaid. Uuring pole aga paraku valmistoode, mida saab eelnevalt katsuda ja v�rrelda ning hinna j�rgi valida. Siin on n�udeid ja tingimusi, mis pole tellijale n�htavad. Riski v�tmise asemel proovi saada ratsionaalne lahendus tuntud partnerilt.\nNii 5. kui 6. punkti puhul tasub r�hutada, et kujutlus, nagu t�hendaks usaldusv��rne uuring suurt, p�hjalikku ja seega kallist tarbijak�sitlust, ei ole kaugeltki alati �ige. Esiteks suudab tavap�rane k�sitlus kirjeldada enamasti vaid �ldisi hoiakuid, kuid reaalses ostusituatsioonis on tarbija k�itumine konkreetne, olenevalt hetketingimustest, mis ei lange kokku k�sitlustes k�sitletavaga. Teiseks pole sellise tarbija arvamus, kellele antud kauba ost pole hetkel aktuaalne, usaldusv��rne � inimene ei suuda, ega pea ka vajalikuks oma k�itumist t�pselt prognoosida enne kui ostusituatsioon l�heneb. Kolmandaks sooritatakse ost reeglina toote v�i teenuse m�ne �ksiku olulise omaduse reaalselt esineva kombinatsiooni p�hjal, mitte neid �kshaaval hinnates. Seet�ttu on sageli nii sisult usaldusv��rsem kui mahult ja hinnalt ratsionaalsem hoopis uuring, mis sisaldab �sja ostu sooritanute l�hikest ja t�pset intervjuud, potentsiaalse ostja k�itumise eeltesti, ostuprotsessi vaatlust vms. N�iteks saab konkreetse auto ostu m�juritegurid k�tte �sja ostu sooritanute vahetu j�relintervjuuga, kohvimargi eelistuse lihtsa k�simusega "Miks just see?" vahetult kaupluseriiuli juures, uue pakendi eelistuse konkreetsete n�idiseksemplaride demonstreerimisega, koduse telekommunikatsiooniseadmete paketi mittevahetamise p�hjused konkreetse sihtr�hma tarbimismudeli anal��siga jne., selle asemel, et teha lai k�sitlus, mida nende eelistuste kohta kogu turg arvab. Kirjeldatud uuringutes piisab reeglina kordi v�iksemast tarbijate valimist, mist�ttu on ta ka odavam. Ja mis k�ige t�htsam � seejuures on tulemus usaldusv��rne ning ei koguta tarbetut informatasiooni. Kalev Petti Faktum & Ariko


Meist - Xinnengi külmutusseadmed Co., Ltd.\nEnam kui 10 aastat tagasi asutatud Esineng toodab kulutõhusat kvaliteetset päikesepaneeli, mille nimi on tuntud ja tarnitav kogu maailmas.\nEttevõte on väike ja keskmise suurusega professionaalne päikeseenergia fotogalvaaniliste paneelide tootja. See on juba pikka aega eksportinud äri väliskaubandusettevõtete kaudu. Nüüd otsustab ettevõte väliskaubandustegevust teha iseseisvalt. Omanikud nägid turul avanevat energiat tarbivaid seadmeid kombineerituna päikesega, et vähendada klientide jooksvaid kulusid ja mängida vastutustundlikku osa võimaliku globaalse soojenemise vähendamisel.\nÜhendades jõud oma õe-külmutusettevõttega, alustasid nad päikese- / külmutussüsteemide projekteerimist, mis kasutavad 100% päikeseenergiat erinevates süsteemikonfiguratsioonides. Lisaks keskendus ettevõte uue energia eeliste täielikule mängimisele külmutusvaldkonnale ja püüdma luua rida energiasäästlikke, keskkonnasõbralikke külmutustooteid. See on taastuvenergia võimaluste osas seadnud tehnoloogiale uued kõrgused.\nMeil on ka külmkambri seiresüsteem, mis võimaldab mobiiltelefonil jälgida külmkambri olekut reaalajas, sealhulgas temperatuuri, kaubakogust, kas uks on suletud jne ja on varustatud häirega kadude vähendamiseks võimalikult kiiresti külmhoones probleemide avastamiseks.\nTootmise ja müügi ajal pöörab ettevõte tähelepanu tehnoloogilistele uuendustele, pakub kasutajatele päikese külmutussüsteemi üldist lahendust ning pakub klientidele tõeliselt töökorras, juhitavat, ohutut ja usaldusväärset jahutussüsteemi intelligentset juhtimisplatvormi. Terviklikkus, vastastikune kasu ja pidev innovatsioon on meie ettevõtte põhiväärtused.\nTaizhou Xinnengi külmutusseadmed Co., Ltd.\nMeie ettevõte on väike ja keskmise suurusega ettevõte, mis on spetsialiseerunud fotogalvaaniliste päikesepaneelide tootmisele.\nPraegu pakume külmutuslahendusi väikestele ja keskmise suurusega külmkambritele. Meil on valida võrgu- ja võrguvälised päikesesüsteemid ning pakkuda erinevaid päikeseenergia lahendusi vastavalt erinevatele piirkondadele ja riikidele. Päikese külmutussüsteem sobib väga hästi piirkondadesse, kus pole elektrit või kallist elektrit. DC-inverteri täisjahutusseade võib säästa 30–50% energiat kui tavalised fikseeritud sagedusega külmutusseadmed. Vähem kui 3 aastat saavad salvestatud arved osta sama sama masina.\nEhkki ettevõte asutati mitte kaua aega tagasi, on enamus sama tööstusharu kasutajaid seda tunnustanud. Ettevõte järgib põhimõtet, et võetakse aluseks krediiti, ollakse siiras inimene ja täidetakse asju moraalselt. See kontrollib jahutoorainete eeliseid Ida-Hiinas ning pakub Jangtse jõe delta piirkonna kodu- ja välismaistele ettevõtetele kvaliteetset teenindust ja hinnagarantiid.\nKogu aeg võitis meie kõrgekvaliteediliste toodete ja läbimõeldud teenusega ettevõte enamiku kasutajate kiituse. Kogu aeg järgib meie ettevõte kõigepealt aususe, esmalt maine ja kvaliteedi põhimõtet ning teenib uusi ja vanu kliente kogu südamest.\nLoodame siira ja sõbraliku koostöö kaudu üksteist edendada, koos areneda ja paremat tulevikku luua.


Komisjon oli vastu Jõksi survele seadustada valimisliidud\nRiigikogu põhiseaduskomisjon ei toetanud teisipäeval õiguskantsler Allar Jõksi ettepanekut seadustada valimisliidud, seega vastandus komisjon Jõksi seisukohale, kelle hinnangul pole erakonnaseadus ja kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seadus kooskõlas põhiseadusega.\nPõhiseaduskomisjoni Res Publicasse kuuluva esimehe Urmas Reinsalu sõnul otsustas komisjon kaheksa poolt- ja kahe vastuhäälega tagasi lükata Jõksi ametliku ettepaneku seadustada valimisliidud. Reinsalu sõnul hääletasid Jõksi ettepaneku poolt vaid sotsiaaldemokraat Jarno Laur ja isamaaliitlane Mart Nutt.\nReinsalu lisas, et komisjon lähtus otsuses sotsioloogide ning politoloogide argumentidest, mille kohaselt annavad inimesed valimistel kandidaatidele hääle nende erakondade järgi.\nKui riigikogu täiskogu hääletab neljapäeval komisjoni ettepaneku kohaselt valimisliitude seadustamise vastu, on õiguskantsleril põhiseadusest tulenev õigus pöörduda riigikohtusse, kes peab otsuse langetama nelja kuu jooksul.\nÕiguskantsler pidas vajalikuks sekkuda valimisliitude seadustamise küsimusse pärast seda, kui riigikogu hääletas 25. novembril menetlusest välja Isamaaliidu algatatud eelnõu valimisliitude lubamiseks kohalikel valimistel.\nVaidlus algas juba 2002. aastal, mil riigikohus tunnistas õiguskantsleri taotluse järel kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduse põhiseadusevastaseks osas, mis ei võimaldanud kodanike valimisliitude osalemist kohaliku omavalitsuse volikogu valimistel.\nSeejärel otsustas tollane riigikogu valimisliite 2002. aasta valimistel lubada, ent seadustas samas, et järgmistel valimistel 2005. aastal on valimisliidud keelatud.\nRiigikogu Res Publica, Reformierakonna, Rahvaliidu ja Keskerakonna saadikud on valimisliitude seadustamise vastu. Sotsiaalliberaalid, sotsiaaldemokraadid ja Isamaaliit pooldavad valimisliitude lubamist. BNS


«Mul on juba üle nädala kuulid kehas, see on pisut masendav» - Koroonaviirus - Tervis\n«Mul on juba üle nädala kuulid kehas, see on pisut masendav»\n17. august 2021, 13:32\nCovid-19 tõttu on USA intensiivraviosakonnad ülerahvastatud ja osa patsientidest peab ootama oma järge. FOTO: Shutterstock\nJoel Valdez ei ole haiglas Covid-19 tõttu, kuid tunneb selle mõju. Valdez on olnud 10 päeva Houstoni Ben Taubi haigla voodis ja oodanud operatsiooni – pärast seda, kui teda tulistati toidupoe ees kuus korda, sattunud juhusliku kõrvalseisjana perekondliku vaidluse tunnistajaks, vahendab Washington Post.\n«Mul on juba üle nädala luumurrud ja kuulid kehas, see on pisut masendav,» ütles Valdez nädalavahetusel KRIVile.\nTa kirjeldas oma vigastusi, sealhulgas kaelahaava ja kolme kuulihaava vasakus õlas, mis vajavad operatsiooni: «Kõik on tõesti üllatunud, et nädal hiljem olen ikka veel selles voodis.»\nValdez kinnitas esmaspäeva pärastlõunal, et ootab endiselt operatsiooni, kui The Washington Post temaga ühendust võttis.\nBen Taubi haiglas, kus Valdez ootab operatsiooni, oli intensiivraviosakond esmaspäeva hommikuse seisuga 103 protsendi ulatuses täitunud, 33 protsenti neist juhtudest on seotud Covid-19ga, ütles Harris Health pressiesindaja.\n«Piiratud ressursside tõttu seatakse kirurgilised patsiendid prioriteediks mitme teguri alusel, mis võib kahjuks põhjustada mittetähtsate kirurgiliste protseduuride hilinemise,» ütles tervisesüsteemi pressiesindaja Amanda Callaway.


Priit Aaviku Ujumisblogi: Lühiraja MM-il stardib viimase 10 aasta kõige väiksem Eesti koondis\nEesti koondis on Kanadasse minemas nelja ujujaga, mis on viimase 10 aasta kõige väiksem koondis lühiraja MM-idel. Tänavusel lühiraja MM-il esindavad Eesti värve Martti Aljand, Martin Allikvee, Martin Liivamägi ja Kertu Ly Alnek. Esimesel kolmel on täidetud A-normatiiv ning Alnek sõidab võistlustele B-normatiiviga.\nMartti Aljandi jaoks on tegemist viiendate lühiraja maailmameistrivõistlustega. Debüüdi tegi ta võistlustel juba 2006 aastal kui võistlus toimus Hiinas. Parim koht pärineb tal aga nelja aasta tagusest ajast kui ta vaid 2 sajandiku kaugusele jäi pronksmedalist ning saavutas kõige valusama ehk neljanda koha. Kaks aastat tagasi oli ta samuti Eesti koondise kõige edukam ujuja pääsedes ainsa eestlasena poolfinaali. Tänavu on peagi 29-aastaseks saav Aljand starti minemas 50 m rinnuli- ja 100 m kompleksujumises.\nEnda karjääri teisele lühiraja MM-ile sõidab Martin Allikvee. Suvel Rio olümpial osalenud 21-aastase ujuja ettevalmistus on olnud keeruline. Seganud on mitmed haigused. Kaks aastat tagasi saavutas ta parima koha 200 m rinnuliujumises, milleks oli 23. koht. Paari nädala pärast algavatel võistlustel hüppab Allikvee vette 100 m- ja 200 m rinnuliujumises.\nNii üllatav kui see ka pole, siis enda debüüdi lühiraja MM-il teeb Eesti koondise raudvara Martin Liivamägi. Huvitava faktina võib välja tuua, et Liivamägi täitis nende võistluste A-normatiivi juba aastal 2006 kuid erinevatel põhjustel pole tal võimalik olnud startida. Eelmise aasta parim meesujuja on kindlasti starti tulemas 50 m rinnuli- ning 100 m kompleksujumises. Kuna avapäeval toimuvad 200 m kompleks ja 100 m rinnuli eelujumised väga lühikese vahe järel, siis peab 28-aastane ujuja emma-kumma ala kasuks otsustama. Lisaks on Liivamägil võimalus startida ka 200 m rinnuliujumises, aga kas ta ka sel distantsil starti läheb see selgub võistluste lähendes.\nDebüüdi teeb ka 17-aastane Kertu Ly Alnek. Edasipääsu poolfinaalidesse püüda nagu ülaltoodud ujujatel Alnekul veel ei ole. Siiski on ohus Aljandi 100 m vabaltujumise rahvusrekord 54.68, millest jääb debütandil puudu veel 33 sajandikku. Lisaks stardib Alnek ka 50 m vabaltujumises kus eesmärgiks peaks olema uus isiklik rekord.\nRalf Tribuntsov oli neljas Eesti ujuja kellel oli täidetud A-normatiiv, aga kuna Lõuna-California ülikoolis studeerival sportlasel langesid eksamiajad täpselt võistlustega samale päevale, siis otsustas Tribuntsov võistlustest loobuda. B-normatiiviga oleks võinud starti veel tulla ka - Pjotr Degtjarjov, Daniel Zaitsev, Kregor Zirk, Karleen Kersa, Karl Luht ja Maria Romanjuk, aga kuna alaliit B-normatiiviga sportlasi ei toeta, siis otsustasid nad mitte võistelda.\nViimase 10 aasta kõige suurem koondis oli aastal 2008 kui Inglismaal Manchesteris peetud lühiraja MM-il oli stardis 11 eestlast. Eestlased ei ole kunagi saavutanud medalit lühiraja MM-il, mitmel korral on ujutud ennast neljandaks.\nVõistluste lähenedes teeb Priit Aaviku Ujumisblogi aina rohkem postitusi seoses lühiraja MM-iga, et viia Teid tiitlivõistluste lainele.


Vaba Eesti Sõna - Lühidalt, 30 jaanuar 2020\n31. jaanuaril toimub Eestis taas digitaalne koristuspäev, mil ettevõtted, asutused ja tuhanded inimesed asuvad oma nutiseadmeid ja IT-süsteeme vabastama digiprügist. Digitaalsel koristuspäeval on ka väga selge ja reaalne kasu, sest digiprügi kustutamine vabastab nutiseadmete salvestusruumi, muudab seadmed kiiremaks ning hoiab selle tulemusena kokku väärtuslikku aega.\nKasutuna seisva digisisu kustutamine aitab otseselt vähendada CO2-jalajälge.\nNäiteks on välja arvutatud, et iga päev kulub miljardite rämpskirjade kohaletoimetamiseks sama suur hulk energiat, kui kahel miljonil Ameerika kodul ning see toodab sama palju kasvuhoonegaase kui kolm miljonit autot.\nTallinn võttis kasutusele konverentsipileti, mis annab suurüritusel osalejale õiguse sõita ühistranspordis tasuta.\n“Sellega toetame ka kõiki Tallinnas toimuvaid suurüritusi, “ ütles abilinnapea Andrei Novikov.\n“Kui ürituse korraldaja saadab osalejatele QR-pileti koodi, siis on väliskülalisele juba Tallinnas lennujaamas trammile istudes tagatud tasuta sõit linna, “ ütles Novikov.\nEuroparlament tahab ühtset laadijat kõigile telefonidele, kutsudes Euroopa Komisjoni üles viivitamata astuma samme mobiilseadmete ühtse laadija kasutuselevõtmiseks, et vähendada elektroonikajäätmete teket.\nParlamendiliikmed rõhutasid, et oluline on ka muudatustega vältida potentsiaalset hinnatõusu.\nAastas tekib maailmas ligikaudu 50 miljonit tonni elektroonilisi jäätmeid, keskmiselt üle 6 kilogrammi inimese kohta.\nEuroopas tekitati 2016. aastal kokku 12,3 miljonit tonni e-jäätmeid, mis on keskmiselt 16,6 kilogrammi elaniku kohta.