Evelyn Sepa Sisering: 06.08\nLäti noor tõusev tennisetäht - 19-aastane Ernests Gulbis. Tänavune French Openi veerandfinalist.\nEesti tenniseelu on tänu Kaia Kanepile muutunud märgatavalt atraktiivsemaks. Ka Maret Anil ja Margit Rüütlil on siin oma osa, ehkki tagasihoidlikum. Noortel sportlastel ja ka harrastajatel on kellele kaasa elada või kellest eeskuju võtta.\nSamas eesti meeste tennisest ei ole meil enam või veel suurt midagi rääkida. Kuulsusrikka ajaloo sära ei ole taastunud. On küll suhteliselt noorte meeste seltskond, kes ehk kunagi end ka profitennisesse murravad. Aga täna passiks selle peale öelda, et see on võimalik, kui külm neid enne ära ei võta...\nSamas, taasalustades üpris tühjalt kohalt ala arengu alsumüüri taastamist ei ole kiireid edusamme ka põhjust oodata, sest kõik võtab lihtsalt oma loomuliku aja ja seni võime vaid positiivse kadedusega Läti - Gulbis, Soome - Nieminen või Rootsi - Söderling- noorema põlvkonna maailmatasemel meesmängijatele kaasa elada.\nNüüd veel millestki, mis on kahtlemata positiivne – peale Eesti Tennise Liidu viimatise juhtkonna vahetuse on paranenud ka liidu rahaline seis, s.t. eelkõige ala arengu finantseerimine ja ka Eesti Meistrivõistluste auhinnafond. Mis eriti arvestades tänast üsna olematut taset, on ikkagi väga korralik\nOletan, et loetelu nendest üksikaladest, kelle Eesti meistrivõistluste võitja paneks taskusse 150 000 kroonise preemia, ei ole Eesti spordis just väga pikk. See on igatahes juba summa, mis võiks võistlema meelitada kõik, kes Eestis võistlustennisega tegelevad.\nNüüd aga selle juurde, mis paneb ebameeldivast üllatusest õlgu kehitama ja on paras pettumus:\nKui maailmatennis on ühemõtteliselt lõpetanud oma lahingud sportlaste võrdse kohtlemise üle ja naiste ja meeste suurturniiride võidurahad on ühtlustatud, siis Eesti astub siin jõudsalt vastupidises suunas oma kiviaja sammu.\nEesti Meistrivõistluste meeste üksikmängu võitja auhinnaraha on nimelt 150 000 krooni kui naiste sama kaalu võidupreemia vaid 100 000 krooni.\nOn see millegagi põhjendatav? Ei ole! Kui osavõtjaid napib, siis võib kuskilt maalt mõlema puhul preemiarahad välistada, kuid mitte teha vahet naiste ja meesteklassi puhul.\nRääkimata sellest, et see on pehmelt öeldes nõrgalt põhjendatav, on tegu ka kõva sammuga tagasi maailma tenniseelu üldisi arenguid arvestades.\nLisaks võib see vastuolus olla ka nn võrdse kohtlemise põhimõttega ja seega ka Eesti seadustega.\nKui tenniseliit leidis, et ühel või teisel põhjusel osaleb meeste turniiril mängijaid, kes võiksid olla rahaliselt enam motiveeritud, võinuks lisada eripreemiaid, mille puhul ei saa eeldada, et need peaks naiste turniiriga sama sammu käima.\nVõi teine asi, et kui naiste mõnele võistlusele ei kvalifitseeru piisavalt võistlejaid, loobuda selles siis meistritiitli väljamängimisest. Küll aga ei ole põhjendatud üldiste võidusummade erinevus!\nNIi loodan, et sel nädalal algaval turniiril suudetakse nädala lõpuks need summad siiski ühtlustada.\nSee oleks hea märk tulevikuks, et Eesti järgib ja kohaneb ka maailma tenniseelu eeskujude ja väärtustega!\nKirjutas Evelyn Sepp Kell 11:02 AM 13 comments:\nNeljapäeval lõppes maratonhääletuseks kujunenud Riigikogu korraline kevadistungjärk. Kuumade teemade vähesuse üle kurta pole põhjust. Süvenemiseks peaks ajakirjandusele materjali jätkuma päris pikaks ajaks.\nSoovitan kindlasti lugeda ka öiste istungite protokolle, sest need on üpris paljastavad. Iseloomulikud kasvatuslikud ja suhtumise puudujäägid tulevad eredalt esile. Muidu klanitud inimesed, viisakad ülikonnad, aga kui kontroll pealt läheb, muutuvad ka nemad tihti uskumatult labaseks.\nMis teha. Ühel hetkel pole palju Riigikogu\nkõnepuldist käratada ja kohta kätte näidata ka neile 130 000 Eesti\nvalijale, kelle arvates väärib näiteks Keskerakond ikka ja jälle\nvalimistel toetamist. Nii oma plusside ja miinustega. Eks neidki ole ju\nAga härra „jutupliiats“ Raivo Järvi peab\nteid kõiki postsovettideks…Et te nüüd teate siis.\nVeel üks asi, mille tahaks ära klaarida – see on alkoholiseaduse lõpphääletus neljapäeval.\nKahju tunnistada, aga vahel kaob tähelepanu ka minul, keda küll ilmselt kogenud hääletajaks võib pidada ja nii see vastuhääl sellele ka kirja sai. Ei midagi muud\nMa ei ole alkoholimüügi kellaajaliste\npiirangute vastu. Vastupidi. Ma ei jaga selles küsimuses Reformierakonna vabandavaid ja tarbimist soodustavaid ja mittetakistavaid seisukohti.\nKuid samas on minu meelest õhtune napsimüügipiirang alates 22-st liiga lahja.\nSee on nõrk kompromiss, mis paljudel juhtudel\noma kaunikõlalist eesmärki lihtsalt ei täida. See tähendab, et\nnn üleriigilise alkoholipoliitika mõõtu see veel välja ei anna. Ja seega ei saa sellel ka oodatavat mõju olla.\nJa mis see eesmärk siis võinuks olla ? Muuta inimeste tarbimisharjumusi ja ka ostukäitumist!\nKell 22 ei mõjuta seda aga kuidagi. Enamus ostab alkoholi poest enne seda kellaaega, sest ta teeb oma ostud lihtsalt varem ära ja ühtlasi on poemüüjatest emad ikka pika päeva tööl ja suured kauplused poole ööni lahti ja nende emade lapsed seetõttu tihti ula peal.\nKus siin siis see kasu on, peale selle muidugi, et kõik saavad hõisata, millise kangelasliku sammu poliitikud tegid. Naljakoht!\nKirjutas Evelyn Sepp Kell 6:11 PM 12 comments:\nKirjutas Evelyn Sepp Kell 4:16 PM 12 comments:\nFoto pärineb ajakirjast Kroonika 2008.a. 3.juuni numbrist.\nSupernova langes ning Eesti otsitud Superstaar tõuseb ja meenutame, kuidas Eesti pidi tervikuna olema üks tõeline talentide maa.\nMida muud tänase Eesti otsib Superstaari finaali eel öelda-mõelda, kui et Eesti senised popstaarid ja -staarikesed - värisege!\nEesti on saamas ametlikult juurde ühe väga andeka ja piisavalt end näidata saanud noore ja ahne laulja, kes on vokaalselt mitmekülgne, kes näeb hea välja, ja kes tunneb end laval just õiges koha olevat.\nEhk on see aasta ka ametlik finish senisele, kus hea olemiseks piisab vaid sellest, kui laulja hea välja näeb …\nHoian Janale väga pöialt ja mõtlen uskumatusest pead vangutades, et see Juhkentali gümnaasiumi tüdruk on alles 16-aastane.\nLoodan väga, et just tema võidab selleaastse finaali!\nVeel – head Eesti promootorid kes te ilmselt peale finaalsaadet Janale tormi jooksete – ärge noort lauljat ära rikkuge oma keskmisest maitsetuma, vähepretentsioonika materjaliga.\nSee tüdruk vajab väga ambitsioonikat ja ülihea maitsega taustameeskonda, ja tema tiivad võivad kanda kaugele ja kõrgele. Sisu peaks olema!\nMinu enda suhe talendiotsimise saadetaga on väga lihtne ja põhimõtteline - ma tõesti jälgin neid, imetlen noori, mitmekülgselt andekaid inimesi, kes on ennast alles otsimas ja kelle puhul on huvitav näha, mida nad enda arendamiseks ette võtavad ja kuhu aastate pärast jõudnud on.\nNäiteks Kaks takti ette on tõeline staarivabrik, vähemalt Eesti mastaabis ja selle retrospektiiv on lihtsalt fantastiline. See on elav Eesti kultuurilugu!\nKas ka Eesti otsib Superstaari sellised traditsioonid saab, ei tea, aga tõelised tähed lööb see särama kindlasti. Edasine sõltub ju nii ehk naa juba neist endist!\nOkas kurku finalistidele ja õnne kõigile, kes selle saate hammasrataste vahel kogemusi kogusid!\nKirjutas Evelyn Sepp Kell 11:00 AM 13 comments:\nIga lõpp on mõne uue algus, ja see foto pärineb Elu 24-st. Ütleme, et seriaali õnnelikust algusest Eesti moodi. Autor Laura Kallasvee.\nTegu on nagu 2 ja pool tundi kestva traileriga, mille ainuke sõnum on kinnitada, et see lugu 4 keskikka jõudnud peobeibega on lõplikult läbi ja et Hollywoodis lähevad moodi vanemad naised!\nKellel, kujuta ette, on täiesti arvestatav elu koos kõige sinna juurde kuuluvaga.\nAga seksiseiklused, mis kogu seriaali kümnekonna aasta jooksul olid lahedad ning äärmuslikult konservatiivses maailmas elavate miljonite linnatüdrukute ja –poiste jaoks vabastav, oli ainuke, mis mõjus muutunud kontekstis groteskselt.\nNii üksildast ja segaduses naist nagu kehastas 50-seks saav Samantha, oli lausa valus vaadata.\nSee oli sama nukker, kui meenutada mõnd ägedat vanatädi enda elust, eluaegset blondi beibet, kel juba aastaid ette löönud, kuid seni ikka veel raske tunnistada on, et nad pole enam maailma kõige ihaldusväärsem ja see, mis oli kümme aastat tagasi cool, on täna veider …\nÜldse jäigi kogu epiloogist kurku kibe maitse, sest nii lõppenud lugu, nagu seekordne, pole ammu enam kohanud. Tore on see, et iga lõpp on mõne uue loo algus, kuid\nSex and The City on ainult pealispinnalt glamuurne.\nOma sisult on seriaal ju kogu aeg olnud tegelikult sama traagiline kui\nSMS-laenukampaaniad siin Eestis!\nOlgu siis nende toetajate või vastastega kuidas on, aga pea-asi, et pidevalt kõmiseb.\nUsun, et see seriaal oma skandaalse vabameelsusega on vähemalt sama palju televaatajate harimiseks ära teinud, kuigi meelelahutuse vormis, kui 60-70-ndatel The Little Red Schoolbook. Ja see on tegelikult hea!\nKirjutas Evelyn Sepp Kell 7:08 PM 12 comments:\nEvelyn Sepp:kultuuriauriku nimega Kultuuriministeerium terviseks!\nAlljärgnev on stenogramm kultuuriteenuste piletite käibemaksu alandavalt arutelult Riigikogus.\nMuuhulgas kõlas sellel väide, et õlut joovad lollid ja raamatuid loevad targad inimesed ja et tõelist kutluuri nautivad inimesed peaksidki selle eest rohkem riigile raha välja käima. Kes mida ütles, loe alljägnevast!\nLisaks soovitaks järgnevat lugemist ka kõigil EV kultuursetel inimestel, siis teate vähemalt, kuidas kultuuriaurik nimega Kultuuriminsiteerium ja pr Jänes teid ja PS-s sätestatud riigi peamist eesmärki - kultuuri püsimist - kaitseb!\np.s. tegemist on Riigikogu toimetamata stenogrammiga, mis tähendab, et selles võib ohtralt leiduda stenografistide kirjavigu, mida pole veel parandatud.\nEelnõu ise kandis numbrit 224 ja selle poolt-vastu hääletajaid saad näha siit! /p.t. hääletus käib eelnõu tagasilükkamise poolt ja vastu. Ehk, kes olid eelnõu tagasilükkamise poolt, olid selle sisu ja edasimenetlemise ehk madalama maksumäära, vastu!\n4. 10:33 Käibemaksuseaduse § 15 muutmise seadus\nAseesimees Jüri Ratas Läheme edasi neljanda päevakorrapunkti juurde, milleks on Eesti Keskerakonna fraktsiooni algatatud käibemaksuseaduse § 15 muutmise seaduse eelnõu 224 SE esimene lugemine ja ma palun Riigikogu kõnetooli ettekandeks Eesti Keskerakonna fraktsiooni liikme. Evelyn Sepp, palun!\nEvelyn Sepp Austatud istungi juhataja, head kolleegid! Me räägime küll kultuuriteenuste, spordiürituste ja spordirajatiste piletite käibemaksust, aga tegelikult käib jutt siiski muust. Käib sellest, millest ka eile siin saalis negatiivset eelarvet menetledes räägiti. Käib ka sellest, millest räägib järgnevateks aastateks kokkupandav riigieelarve strateegia, ehkki need dokumendid tunduvad Eesti elu kõverpeegli projektsioonidena ja tegelikult ei taha vist keegi nende päriselt realiseerumist.\nSeega räägime me Eesti valitsuse probleemist, kus tal täiesti lootusetult kipub segi minema eesmärk ja vahend.\nNegatiivne riigieelarve ei saa olla nagu soolapuistamine peenrale, mille tulemusena kärbuvad lisaks umbrohule ka kõik kultuurtaimed, aga sellisesse olukorda oleme tänaseks jõudnud.\nMeenutagem põgusalt, mis toimub riigieelarve strateegia ja riigieelarve ridadega, millest meil oli hiljuti võimalik osa saada:\nKultuuriinvesteeringud on peatatud, eelarvet tõmmatud vähemaks kui poole peale, sporditoetused kärbitud vähemalt kolmandiku võrra ja pole selge, kas seda jooksval aastal veelgi vähemaks ei võeta. Järgmisteks aastateks kasvu oodata ei ole, pigem vastupidi.\nVäiketeatreid ähvardab järgmisel aastal sootuks riigipoolsest toetusest ilmajäämine ehk siis sundpuhkused ja tegevuse lõpetamine.\nSellise ettevõtte nagu Piletilevi, kelle vahendusel müüvad pileteid ilmselt pea Eesti kõik kultuuriürituste korraldajad, rääkis hiljuti Postimehele, et võrreldes eelmise aastaga on piletimüügi käive vähenenud 25%, kusjuures oodati siiski rõõmsalt vähemalt 20% kasvu jätkumist, nagu see viimastel aastatel olnud oli.\nSee aga tähendab ühtlasi ka kahjumis üritusi korraldaja omandivormist sõltumata, ärajäävaid etendusi-kontserte, sissetulekuta kultuuriinimesi, kelle jaoks Eesti Vabariigi põhiseaduse mõttes vähemalt ei ole põhitöö alternatiiviks laadimis- või lossimistööd sadamas või raudteel.\nSee tähendab ka valiku- ja kvaliteedi puudumist, sest inimestel ei ole enam vaba raha.\nIsegi Pirita ja Viimsi hommikused ummikud olevat jäänud tunduvalt hõredamaks, sest inimestel tuleb ilmselt teha valikuid, ning on karta, et liiklusummikute vähenemine ei tulene mitte järsku tärganud ökoloogilisest mõtlemisest, vaid siiski rahanappusest.\nInimeste valikud on tänases majandusolukorras, mis kardetavalt kestab veel aastaid, väga põhimõttelised ja valusad: teater või võileib.\nTühja kõhu korral valivad terve mõistusega inimesed kahjuks võileiva.\nSeejuures kirjutab kultuuriminister oma osas lisaeelarve tööplaanis, et käesoleval aastal on oodata riigiteatritele olulist piletimüügi ehk omatulu kasvu.\nMõelgem veel, kas see on reaalne?\nSeega, mille üle meil siin täna veel pikalt vaielda on? Julgen vastata, et õigupoolest mitte millegi üle.\nKui Eesti riigile on tähtis veel kultuuri- ja spordivaldkonna jätkusuutlikkus ja selle püsimine üldiselt valdavale ühiskonnast\nkättesaadavana, siis tuleb selleks rakendada kõiki meetmeid, mis neid valdkondi rahaliselt toetavad või arengut soodustavad.\nKüsisin eile rahandusministrilt, millega ta õigustab püsivat soovi tõsta käibemaksu ja ta vastas, et käibemaksu osakaal riigieelarvest on juba niigi liiga suur, et see kahjustab ettevõtluskeskkonda ja ka tarbimist ja et piletite käibemaksu teemal tuleb ja saab läbi rääkida.\nSee oli hea sõnum!\nVastasel juhul püsib Eesti edetabelite tipus veel pikki aastatid hittlugu Eesti depressiivsetest väikelinnadest, kus mehed on täis ja kus midagi ei toimu ja see ilmselt ei kehti siis enam mitte ainult selliste kohtade, vaid kogu Eesti jaoks.\nPalun seega kolleegidel käituda seekord targemalt kui need lugematud korrad enne ja toetada Keskerakonna ettepanekut rakendada Euroopa Liidu direktiivis lubatud sooduskäibemaksumäära 5% kõigile neile artiklitele, mida see direktiiv lubab kultuuri- ja spordivaldkonnas rakendada, ja mille arengu kogumis tagabki kultuuriline mitmekesisus ja jätkusuutlikkus, mida peaks peale põhiseaduse sätte kaitsma ka Eesti Vabariigi Riigikogu.\nAseesimees Jüri Ratas Kas ettekandjale on küsimusi? On. Mark Soosaar, palun.\nMark Soosaar Lugupeetud juhataja! Hea ettekandja! Ka mina olen olnud aastaid sama mõttelaadi kandja, mida sinagi praegu ette kannad oma erakonna nimel. Kuid pärast Riigikohtu otsust, kus ei ole enam võimalik eristada neid, kes toovad väärtkultuuri maale või loovad väärtkultuuri, nendest, kes paiskavad rahva ette lamedat massikultuuri, oleme me täiesti uues olukorras. Kas on ikka päris vastutustundlik minna praegu sellele teele, et ka kõige räigema massikultuuri piletitele rakendada 5%-list käibemaksu ja niimoodi jätta juba selle hooaja, suvehooaja eel riigikassasse kümned miljonid kroonid laekumata? Aitäh!\nEvelyn Sepp Hea kolleeg, ma kardan, et sa loed raha, mida sinna riigieelarvesse mitte kunagi ei jõua. Sa püüad jagada raha, mida selles riigieelarves mitte kunagi jagamiseks ei ole. Sa räägid tegelikult sellest, et Riho Sibul on esinedes ühes saalis kõrgkultuur, tehes seda sama asja teises saalis, on see matslik massikultuur. Ma arvan, et me seda arutelu siin saalis ei peaks enam sajandat korda jätkama, eriti sinu algatusel, kes sa pead ennast ju kõige kultuursemaks inimeseks siin saalis. See on pisut piinlik.\nAseesimees Jüri Ratas Mark Soosaar, palun!\nMark Soosaar Ma tänan väga nende komplimentide eest! Aga ma soovitaks siiski mitte muutuda isiklikuks, sest et räägime siiski Eesti kultuurist üldse. Kui me jätame need kümned miljonid, mis läheksid kõrvale ja mille tõttu kannataks ka väärtkultuur, siis minu meelest ei ole see kuigi vastutustundlik ega riigimehelik suhtumine meie kultuuri saatusesse. Ümberjagamine toimub igas kultuurses ühiskonnas ja ka Eestis on ta toimunud ja toimub ka edaspidi. Ma küll ei näe mingisugust põhjust, et peaks praegu seda süsteemi muutma hakkama. Veel kord ma küsin, kas ettekandja üldse arvestab Riigikohtu otsusega või kavatseb ta selle peale vilistada? Aitäh!\nEvelyn Sepp Mul on väga hea meel, et vähemalt on üks inimene veel peale minu tõenäoliselt siin saalis, kes on viitsinud selle Riigikohtu otsuse läbi lugeda. Ma olen lugenud veel päris mitut juriidilist analüüsi, mis on tehtud enne seda selle pinnalt kõne aluseks oleva probleemi lahenduseks. Minu suhtes paremal pool istuvad pingiread rääkisid meile siin mitu-mitu aastat hammas verel, kuidas on võimalik legaalselt teha vahet kultuuril, mis on kultuur, ja mis ei ole kultuur. Riigikohus ütleb väga selgelt, sellist vahet teha ei ole võimalik. Oleks võinud loobuda sellest vaidlusest juba mitu aastat tagasi ja oleks olnud kõigile kasulikum, ka Eesti kultuurile tõenäoliselt. Teine põhijäreldus sellest Riigikohtu otsusest on see, et direktiivi loetelu ei saa rakendada seadusesse valikuliselt, see on tegelikult Riigikohtu ja nende juriidiliste analüüside põhiline järeldus. See toob kaasa tegelikult olukorra, kus me ei saa öelda, et me näiteks teatripileteid, olenemata omandivormist või sellest, kui halvaks või heaks me seda etendust keegi siin peame, et saame maksustada madala protsendimääraga ehk 5-ga ja näiteks kontserte 18-ga ja muuseumipileteid 18-ga. Küsimus on selles, kas sa võtad või jätad kogu loetelu, et vältida tulevikus uusi põhiseaduslikke vaidlusi. Ja mis on sellise olukorra alternatiiv? Sellise olukorra alternatiive on kaks. Ühelt poolt see, et me elame üle selle mõne üksiku halva kultuurinäite jutumärkides, mis tõenäoliselt ei kujuta ohtu Eesti riigieelarvele ega riigi kultuuri ja rahva püsimajäämisele. Teine pool sellest on see, mida me võime tõenäoliselt mõne kuu pärast siin mõnel järgmisel riigieelarve menetluse ajal lugeda, et väiketeatrid on toetuseta, riigiteatrid on puudulikult rahastatud. Inimestel niikuinii raha käia teatrites enam ei ole ja seda tõenäoliselt päris mitu aastat ja me räägime suurest, nii-öelda kõrgest 18%-st käibemaksust, mis täna, mulle tundub, on jäänud veel nii-öelda kasulike idiootide retoorikasse, aga ma arvan, et kultuurihüvangut sellest küll oodata ei maksa.\nAseesimees Jüri Ratas Raivo Järvi, palun!\nRaivo Järvi Suur tänu! Läbi aegade on olemas kaks terminit ehk kõrgkultuur ja massikultuur ja teada on, et viimane elatab tavaliselt iseennast. Teada on, et esimesel puhul üritatakse inimest mööda redelit viia ülespoole, et ta saaks paremaks, ning teise puhul tuuakse nii-öelda taldrik sinna alla, et võtke ja sööge, sest me ronime teie juurde alla. Kuid ma ei taha kedagi süüdistada ja pigem siis üritaks vaadata iseenda poole. Nüüd ma küsin, ütle mulle palun, miks seda seadust käsitledes kangastuvad mulle silme ees rebasepoiste kõrvad, nõndanimetatud kerkiv kultuurikeskus ja võimalik, et kopsakam ööklubi šveitseri palk? Tänan!\nEvelyn Sepp Mul on raske öelda, miks sulle kangastuvad sellised inimesed. Minule kangastuvad need inimesed, kes ei jõua osta teatripiletit. Mulle kangastuvad need baleriinid, need kunstimeistrid, kellel ei ole tööplaanis anda etendusi, sest keegi ei jõua neid korraldada ja neid, mida korraldatakse, neid ei jõuta raha puudusel või n-ö raha valikute tegemise põhjusel külastada. Me vist vaatame väga erinevas suunas.\nAseesimees Jüri Ratas Margus Lepik, palun.\nMargus Lepik Aitäh! Hea ettekandja! Mul on ka au veeta suurem osa oma ajast ühes sellises depressiivses Eesti väikelinnas, nagu sa ütlesid. Mul on seal üks sihuke tore valija, kes alati astub minu juurde ja küsib iga Riigikogus vastuvõetud või vastuvõetava eelnõu kohta: mis ma tast saan? Mis nagu eesti keelde tõlkides on see, et mis kasu temal sellest eelnõust või seadusest võiks olla? Mis ma talle vastaksin? Aita selgitada, mis konkreetset kasu siis üks depressiivse väikelinna elanik sellest eelnõust saab? Kas tema kasu on see käibemaksu vahe –13% rahaliselt, või võidab ta veel midagi? Ja kas rahaliselt keegi veel võidab sellest peale selle piletiostja? Aitäh!\nEvelyn Sepp Me oleme sellel teemal päris pikalt siin eelnevate lugemiste ajal rääkinud. Aga küsimus on selles mõttes täiesti õigustatud. Paljus oleneb see vastus ka tegelikult konkreetsest majanduskonjunktuurist. Kui me räägime n-ö kasvava majanduse faasis, me räägime mingisugusest reaalsest konkurentsist ka kultuuriteenuste pakkumise turul, siis kindlasti oleks see seletus ühesugune. Täna, kus tõenäoliselt see konkurents jääb juba selletõttu väiksemaks, et inimestel lihtsalt ei ole raha viia sellesse sektorisse, neil lihtsalt tuleb teha n-ö praktilisi valikuid, kas nad sõidavad tööle, maksavad laste kooliraha või nad saavad seda , oma raha kulutada meelelahutusele ja nad ei tee seda mitte mingite SMS-laenudega, vaid oma sissetulekust, mis ei ole võib-olla väga stabiilne enam, ja ei ole väga kindel, et seda jätkub, on seletus pisut teistsugune. Suures plaanis kehtib üldiselt selline reegel: kui on konkurents, siis on hinnad ühesugused, pigem madalamad. Kui konkurentsi ei ole, siis oleneb sellest, mis on see teenus, mida pakutakse – kas inimesed peavad seda ikkagi ostma või nad ei pea ostma. Kultuuriteenus ei ole selline, ilma milleta me ei saa oma päeva õhtusse veeta, erinevalt õhust ja söögist. Mis ta veel toob kaasa? Ta toob kaasa selle, et väikestes piirkondades, kus inimestel on raha niikuinii suhteliselt vähe, kus korraldajaid on vähem, ükskõik millise omandivormiga see on. Ja kui neil jääb ka toetuste osa väiksemaks, siis tegelikult kuivab kokku pakutava valik. See omakorda kaotab ära kiiremalt või siis aeglasemalt hulga töökohti. Suuremas keskkonnas – on see suuremad linnad – mõjutab see kindlasti ka turismisektorit ja kõike muud, mis on sellega seotud – transpordisektorit, toitlustust ja kokkuvõttes toob kaasa niisuguse spetsiifilise sektori või sektorite kokkukuivamise. See on tõenäoliselt selline seletus, millest, ma loodan, oskad sina oma valijale teha lühikese kokkuvõtte, mida temal võita või kaotada sellest on.\nAseesimees Jüri Ratas Igor Gräzin, palun!\nIgor Gräzin Tallinna Linnavalitsuse üheks eripäraks on lõigata paheliste tegevuste pealt, nad tahavad näiteks sundida SMS-firmasid delitsa nagu öeldakse Vene tsoonis, nüüd nad tahavad lõigata Õllesummeri pealt jne. Minu arvates pahede pealt teenimine on kergelt amoraalne. Ütle mulle palun, selleks, et mitte aidata Tallinna alkoholipropagandat – õllesummereid ja muid taolisi KÕRGkultuuri üritusi, millel kõrge on ainult õllesurve, ütle palun, miks see raamatupidamislik trikk, mis välistab sellise õllesummerluse ja Tallinna Linnavalitsuse sellesuunalise tegevuse, miks see sulle vastu käib? 18 ja pärast saadakse see raha läbi riigieelarvekontrolli tagasi? Õllesummer ei saa kindlasti!\nEvelyn Sepp Kui sinu väide peaks paika ja oleks tõene, siis mina ei saa aru, miks proua Jänes kärbib kultuurile mõeldud toetusi, investeeringuid. Ta ju teenis selle raha oma kõrge käibemaksuga! Miks ta seda siis tagasi ei jaga? Miks ta jagab seda kuhugi mujale või miks keegi talt selle raha ära võttis, mõni teine paha minister, et oma valdkonda panna?\nAseesimees Jüri Ratas Marek Strandberg, palun!\nMarek Strandberg Mind on varemgi huvitanud ja olen seda siin ka küsinud, et milline on see mehhanism, mis madalama käibemaksu puhul vähendab ettevõtja huvi teenida suuremat kasumit? Sellepärast, et kui on välja kujunenud mingid hinnad, siis maksude muutmine neid hindu väga palju ei kõiguta. Mis piiraks sellise käibemaksu diferentseerimise puhul lihtsat asja, ettevõtja või ürituse korraldaja kasumisoovi? Aitäh!\nEvelyn Sepp Ma pean ütlema, et ma ei saanud päris su küsimusest aru. Me ei räägi ju täna käibemaksu diferentseerimisest. See diferentseerimise jutt on juba lõppenud. Me ei saa täna rääkida sellest, et meil on osadel kultuuriteenustel üks määr ja teistel teine. Kui tohiks, äkki sa täpsustad oma küsimuse üle, ma hea meelega vastaks sellele sisuliselt.\nAseesimees Jüri Ratas Keit Pentus, palun!\nKeit Pentus Aitäh, hea juhataja! Mul on sarnane küsimus eelküsijale, õigupoolest ma kordan seda küsimust, mida ma küsisin ka rahanduskomisjonis, kui seda eelnõu tutvustati. Pärast hiljutist Riigikohtu otsust on juurde tulnud terve hulk neid kultuuriüritustele piletite müüjaid, kelle puhul nüüd kehtib 5%-ne maksumäär varasema 18 asemel. On sul andmeid, kui paljudesse ja kui suures määras on pileti hind pärast seda maksumäära alanemist nendele vähenenud? Rahanduskomisjonis sul neid andmeid veel ei olnud, aga kas sa praeguseks oled need andmed saanud? Kui nüüd kehtib 5%-ne määr, siis kui palju on pilet tänu sellele odavnenud?\nEvelyn Sepp Ma rääkisin pärast seda komisjoni istungit mõne korraldajaga, sest loomulikult Eesti Vabariik sellistel teemadel statistikat kahjuks ei tee. Ma saan viidata nende vastusele. Esmajoones on hetkel kehtiv 5% käibemaksumäär suurendanud valikut. Millega see lõpeb päeva lõpus, ma pean silmas näiteks käesoleva aasta lõpuks, on raske öelda. Suure tõenäosusega läheb suur osa nendest korraldajatest pankrotti. Kõigele vaatamata, et valik on hetkel suurenenud, kvaliteet on tõusnud, aga tõenäoliselt ei ole seda kriitilist massi inimesi, kes oleksid valmis oma raha kulutama kultuuriteenustele. Hetkel mõjutab see n-ö pakkumise mitmekesisust.\nAseesimees Jüri Ratas Igor Gräzin, palun.\nIgor Gräzin Me täheldame riigis tendentsi, kus madalalaubaline massikultuur, Õllesummer, siis Tallinna päevituskeskus Solaris jne püüavad ennast serveerida kõrgkultuuri pähe. Selleks, et selliste solariste ja õllesummerite vohamine ära lõpetada, on kolm varianti – Glavlit, NLKP Keskkomitee propagandaosakond ja kolmandaks on riigieelarve ja selle jagamine. Ma vaatan, et see viimane on väga efektiivne, tõhus vahend kontrollimaks madalakultuurilise fenomeni vohamist kõrgkultuurilistes soodustes. Kas sina oled selle vastu või näed sa veel mingit neljandat võimalust? Tänan!\nEvelyn Sepp Ma vastaksin hea meelega sinu küsimusest osale, mis puudutab loodetavasti järgmisel aastal valmivat kultuurikeskust Solaris. Ja kui sa pead seda asutust madalalaubalise kultuuri tootjaks, siis mul on väga kahju, kui sa pead Berliini Filharmoonikuid või New Yorgi filharmoonikuid, kes on selle kultuurikeskuse mängukavas esimeste esinejate hulgas, madalalaubaliseks kultuuriks, siis mul on sinuga raske vaielda. Ma ei jaga seda seisukohta!\nAseesimees Jüri Ratas Ivi Eenmaa, palun.\nIvi Eenmaa Ma tänan, härra juhataja! Lugupeetud Evelyn Sepp! Ma jätkaksin seda küsimust, mille esitas teile Margus Lepik. Ka mina olen siia saali tulnud ühest toredast väikelinnast Võrust ja olles ka Võrus ise olnud aktiivne kultuuritarbija, väidan teile, et kõik n-ö massikultuuriüritused ei ole vajanud Võrus pealemaksmist ega midagi, on see siis Meie Mees või mis iganes. Seal on täissaalid, täislauluväljakud. Teisalt, just kõrgkultuur – ja siin on linnavalitsus tulnud tavaliselt appi. Aga minu küsimus, ma usun, et Viini filharmoonikuid me Valka või Võrru niikuinii ei saa, paraku me ei saa neid ka Tallinnasse. Minu küsimus teile on, mis allikatel põhineb teie seisukoht siin Riigikogu saali ees, et väikelinnade kultuur on välja surnud, suremas...\nAseesimees Jüri Ratas Aeg!\nIvi Eenmaa ... kui käibemaks on rohkem kui 5%?\nEvelyn Sepp Ma saan aru, et tegemist on mõnes mõttes tõenäoliselt põlvkondade vahega. Laululugu, mille pealkirja ma siin tsiteerisin või mille sõnade juppi ma tsiteerisin, ei ole minu välja mõeldud ja see ei ole ka minu hinnang. Oleks päris kurb, kui see jääks kehtima või hakkaks kehtima kõigele, millest see lugu räägib. Kuna sina ilmselt seda ei ole kuulnud, siis saan ma aru sinu pahameelest. Ega ei juhtugi nende suurte, ütleme Meie Mehega ei juhtu mitte midagi, ei 5 ega 18%-ga. Aga kui igaüks võtab endale nina alla selle väikese jupi sellest n-ö kõrgkultuurist ja väga väikse koha kontekstis väidab, aga seda kohalik omavalitsus toetab, siis see võibki olla tõene väide. Aga millegipärast üle Eesti see ei kehti enam, sellepärast et riigieelarves või linnaeelarves on näiteks 10 krooni, 10 ühikut raha selle toetamiseks, aga selle 10 ühikuraha olemasolu ei ole piisav, et öelda, et ainult selle 10 ühiku jaoks on selles kohas või Eesti riigis nii-öelda kõrgkultuuri. See toetamise fakt ise ei ole selekteerimise aluseks. See nii-öelda kõrgkultuur, mis vajab toetamist, seda on Eestis palju, palju rohkem. Ja tõstes käibemaksumäära kõrgemaks, tegelikult sellest toetust vajavast nii-öelda kõrgkultuurist jääb toetuseta, lisaks peavad inimesed selle eest rohkem maksma, mis toob kaasa tõenäoliselt olukorra, kus neil ei ole seda maksta. Ja ei ole vaja pead vangutada! Iga asi, mis läheb kallimaks, ei suurenda selle tarbimist – see on ju ilmselge.\nRaivo Järvi Suur tänu! Tegelikult on üldtuntud tõde ju see, et säärased orkestrid nagu Viini filharmoonikud jne ei too rõõmu tavainimese õuele, sest piletid on mõne tuhande kroonised ja teada on ka see, et säärased näited on pigem selliseks potjomkinlikuks eesriideks. Need peetakse kohustuslikus korras ära ja siis tehakse, rahvakeeli öeldes, pappi edasi. Minu küsimus on: teada on, et kõikides riikides ärimehed üritavad olemasolevate seaduste raamis nii-öelda leida see legaalne väike pilu, mille kaudu oma asja ajada. Tähendab, meie siin peame täiustama pidevalt seadusi, et säärased poollegaalsed operatsioonid läbi ei läheks. Kuidas sulle tundub, kas selle sinu ettepaneku raames me suurendame või vähendame selliste nii-öelda kaheti mõistetavate pilude arvu? Aitäh!\nEvelyn Sepp Ma ei tea, kuidas sellele vastata. Ma ei kipuks ennast kordama. Kultuuriteoreetikud on kirjutanud sadu või tuhandeid käsitlusi sellest, kui tõsiseltvõetav on tänapäeval kultuuri jagamine kõrgkultuuriks ja nii-öelda mitte-kõrgkultuuriks ehk massikultuuriks. Kust jooksevad need piirid, kas neid on võimalik kuidagi ka legaalselt sättida või seda ei ole? Lühidalt võttes on järeldus, et ei ole, ja siis me kaalume nii-öelda järgmisi proportsionaalseid vahendeid. Kas me enamusele tahame nii-öelda käru keerata selleks, et võib-olla tõesti on mõni üritus nende hulgas ka, mis ei vääriks nii soodsat suhtumist. Soodne – see on suhteline, aga põhimõtteliselt. Või me elame selle üle ja saame aru, et see ei kahjusta meie kultuuripilti, aga me teeme enamusele midagi, mis pigem toetab ja arendab seda valdkonda. See on nii-öelda proportsiooni ja kaalumise küsimus. Ma arvan, et isegi siis, kui sellesse ringi satub mõni, mis ei tee meile rõõmu, et ta eksisteerib, aga saame aru, et ta on natuke paratamatu, et ta eksisteerib, siis ärme lõika selle tõttu kõigilt teistelt ära võimalust.\nAseesimees Jüri Ratas Ivi Eenmaa, palun!\nIvi Eenmaa Ma tänan härra juhataja! Aga siiski, Evelyn, mul on üks ettepanek teile tunnistada, et igal põlvkonnal on omad kogemused, omad väärtused – ka minu põlvkonnal. Selles mõttes pole siin mõtet lausingut teha, see on üks asi. Aga minu küsimus teile on, et kui mitme omavalitsuse kultuuripoliitika ja kultuuritoetuste read olete teie läbi analüüsinud, et te niimoodi väidate mingite kümnekroonilistega siin?\nEvelyn Sepp Proua Ivi Eenmaa! Ma olen olnud alati arvamusel, et teis on pisutki huumorisoont, aga ma pean ütlema, et te olete selle kaotanud.\nAseesimees Jüri Ratas Indrek Saar, palun.\nIndrek Saar Aitäh! Hea ettekandja! Ma olen sinuga absoluutselt nõus, et püüd määratleda, mis on kõrgkultuur, mis on selle vahepeal ja mis on massikultuur või veel mõne muu nimega kultuur, on tänases kiiresti muutuvas maailmas pigem hämmastav ja näitab kummalist arusaama demokraatiast. Seda enam, et need, kes täna siin räägivad sellest, et me peaksime toetama ainult väärtkultuuri, veel mõned aastad tagasi siin samas saalis, kui arutluse all oli raamatute käibemaksustamine 5%-lise maksumääraga, kaitsesid risti vastupidiseid seisukohti. Aga minu küsimus tuleneb sellest, et olles aastaid tegelenud selle käibemaksu soodusmääraga Euroopa tasandil, olen ma oma kolleegidelt saanud selged põhjendused, et see loetelu, mis on siin väga pikk ja mitmekesine, siia sisse on saanud, tuleneb sellest, et Euroopas on väga erinevad traditsioonid ja väga erinevad prioriteedid erinevatel riikidel. Siis minu küsimus on: kas te olete veendunud, et Eestile on rahvuskultuuriliselt oluline laada- ja lõbustuspargikultuur?\nEvelyn Sepp Me lähtusime sellest, et auväärsed juristid, analüüsides selle direktiivi rakendamise mõju või sellest valiku tegemise mõju nagu põhiseaduslikus mõttes, olid kahtleval seisukohal, kas me saame teha siit valiku. Iseenesest, n-ö siseriiklikus kontekstis: loomulikult, me oleme nõus läbirääkima. Nii mõnigi nendest selles loetelus toodud ürituste liikidest Eestis sisuliselt puudub – see ei ole mingi vaidluse või mingisugune oluline teema. See ei ole selles mõttes meile siin poliitilise valiku või poliitilise vaidluse küsimus, vaid pigem juristide seletus, kas me võtame kõik või me ei võta midagi. See on pigem õiguslik probleem, mitte poliitiline meie jaoks.\nAseesimees Jüri Ratas Toivo Tootsen!\nToivo Tootsen Aitäh, härra juhataja! Lugupeetud ettekandja! Siin oli väga huvitav diskussioon teemal "Kõrgkultuur ja massikultuur". Kõik need asjad muutuvad elus. Vanal Inglismaal Shakespeare esindas massikultuuri ja ma kujutan ette – kas sa oled sellega nõus? – et kui selline eelnõu oleks olnud arutusel seal, siis keegi saalist oleks kindlasti ütelnud, et näe, selle eelnõuga tagant paistavad Shakespeare´i kõrvad. Aitäh!\nEvelyn Sepp No jah, eks seda näidet mõnes teises sõnastuses, aga põhimõtteliselt sama mõttega ju tuuakse ikka tihti, et tõenäoliselt nii Bach kui Mozart olid oma aja popmuusikud, džäss oli igal juhul midagi, mis oli n-ö põhjakihtidele. Täna me hindame seda teistmoodi ja Jumal tänatud, et me suudame vähemalt mõtestada, kui siis mitte siin saalis, siis muidu kultuursete inimeste kuluaarides seda, mida kultuuriline mitmekesisus tähendab ja mida demokraatia selles valdkonnas kaasa toob või selle puudumine endaga kaasa toob õigupoolest.\nAseesimees Jüri Ratas Indrek Saar, palun!\nIndrek Saar Tänan! Kõigepealt ma tahaksin öelda, et ei maksa peljata seda, et iga liikmesriik võib vabalt valida, millist osa sellest loetelust ta kasutab, sest Eesti on kasutanud valitud loetelu juba palju aastaid ja rohkem kui järelevalvet käibemaksu üle Euroopa Liidus finantsinspektsioonid ei tee. Nii et see on selgelt üks prioriteet. Eesti ei ole saanud selles osas ühtegi ettekirjutust. See oli vastuolus Eesti põhiseadusega see säte, mis sätestas 10% sõltuvalt omandivormist. Minu küsimus on see: kas ma sain õigesti aru sinu ütlusest, et seaduseelnõu esitajad võiksid tulevikus kaaluda seda, et sisuliselt laada- ja lõbustuspargi piletid ei peaks käima käibemaksusoodustuse alla?\nEvelyn Sepp Ma usun küll, et ma võin selle lubaduse siin fraktsiooni nimel anda.\nAseesimees Jüri Ratas Rohkem küsimusi ei ole, ma tänan ettekandjat. Ma palun Riigikogu kõnetooli rahanduskomisjoni esimehe. Jürgen Ligi, palun!\nJürgen Ligi Austatud juhataja! Austatud kolleegid! Rahanduskomisjon arutas seda eelnõu ei tea juba mitmendat korda – samasisulist. Ja ega siin sisulist arengut ei olnud. Küll aga võib öelda, et kui rahanduskomisjonil on juba natukene piinlik neid arutelusid väga sisuliseks ja põhjalikuks muuta, siis siin suures saalis paistab, et nauditakse täiega väiteid, mis ei pea kuidagi vett. Rahanduskomisjoni ettepanek on esimest lugemist mitte lõpetada, panna see tänasesse päevakorda. See ettepanek leidis 5 poolt- ja 4 vastuhäält. Kõigepealt juhin tähelepanu, et siin on üsna vähe tegemist kultuuriüritustega, see on olemuslikult siiski meelelahutus, kui kasutada täpseid sõnu. Ettekandja räägib järjekindlalt teemast mööda, ma pean silmas siin eelnõu esitajat. Käibemaks on olemuslikult mittediskrimineeriv maks, mida kogutakse käibelt. Euroopa Liidu direktiiv lubab siin mõningaid erandeid, sealhulgas ka etendustelt ja muult taoliselt, etendused on täpsustatud siin loeteluga. Kuid kokkuvõttes võib öelda, et tegu on hõlmamatu, haldamatu soodustusega, mis saab osaks kõigile kultuuri- ja meelelahutusüritustele juhul, kui madaldatud määra rakendatakse. Eestis on praegu tegemist Riigikohtu otsuse järel mõningase õigussegadusega, kuna selle käibemaksusoodustuse sisuline eesmärk oli toetada väärtkultuuri, aga enamik sellest soodustusest saab praegu osaks meelelahutusele, mille toetamine rahaliselt riigi poolt ei peaks kuuluma kultuuripoliitika hulka. Lihtsalt öeldes, enamik sellest käibemaksusoodustusest jagatakse huupi ja saab osaks meelelahutusele, sh ka siin mainitud Õllesummerile. Kui käibemaksu alandamise mõju hinnata, selle soodustuse mõju hinnata, siis see on hinnale loomult ajutine, hiljem jaguneb see turuosaliste vahel. Kuid Marek Strandbergi küsimus on ülimalt põhjendatud, seda ei ole põhjust nimetada arusaamatuks, nagu ettekandja tegi. Ettevõtja varem või hiljem omastab selle soodustuse ja tõstab hinda. Seda on näha ka Eesti turul, et käibemaksu alanemine Riigikohtu otsuse järel ei alandanud piletite hinda. Käibemaksusoodustus jaguneb definitsiooni järgi käibe järgi. Suur käive on definitsiooni järgi omane massikultuurile, mitte väärtkultuurile. Ja selle tõttu võib öelda, et kultuuri toetamine maksusoodustuse kaudu on üks äärmiselt ebaõnnestunud viis. Käibemaksu kaudu tarbimise soodustamine on maksuekspertide palju tõestatud seisukoha järgi üldse üks ebaefektiivne viis, kuid käibemaksu kaudu kultuuri soodustamine on väga selgelt üks ebaõnnestunumaid ka valdkonna järgi. Kui noorpoliitik Indrek Saar, kes äsja lahkus siit saalist, kippus rääkima ajalugu, kuidas, kes käibemaksu soodustuse koha pealt midagi on toetanud, siis ta loomulikult tegelikult seda ajalugu ei tunne. Küll aga kehtib meil tõesti üks kultuurialane soodustus veel – see on raamatutelt. Selle kultuuri käibemaksusoodustuse kriitikud tegelikult tookord raamatute käibemaksu kritiseerisid, kuid tuleb möönda, et see soodustus on tunduvalt mõistlikum kui etenduste soodustamine käibemaksu kaudu. Sest lihtsalt öeldes loll raamatupoodi ei lähe, iga loll läheb õlut jooma küll ja selle tõttu see raamatute käibemaksu soodustamine on sihipärasem, aga kahtlemata mitte laitmatu. Indreku küsimus selles mõttes osutas ka sellele probleemile, et raamatute hulgas on väga palju kultuurikauget makulatuuri. Lühidalt kokku võttes käibemaksusoodustus on raha huupi jaotamine, lootuses, et see tabab ka väärtkultuuri, mida kultuuripoliitika soovib toetada, kuid mõistlikum viis on kaheldamatult koguda erinevatelt kaupadelt, olgu tegemist siis leiva või tsirkusega, ühtlast maksu. Sedaviisi koguda on administratiivselt lihtsam ning jagada siis riigieelarvest soodustusi sinna, kus sotsiaal- või kultuuripoliitika seda õigeks peab. Rahanduskomisjon järjekordselt jõudis sellele järeldusele. Aitäh!\nAseesimees Jüri Ratas Ettekandjale on küsimusi. Evelyn Sepp, palun!\nEvelyn Sepp Aitäh! Pärast käesoleva aasta eelarve menetlust ja eriti peale lisaeelarve menetlust tundub mulle, et vähemalt Reformierakond ei peaks enam Eesti majanduse nii-öelda käivitumise mootorite teemal üldse pikka aega sõna võtma, sest teil lihtsalt ei ole suurt midagi öelda või vähemalt teie väited ei pea enam paika väga pikka aega. Mõnes mõttes on kahju, et te ei ole üldse nende aastate jooksul toimunud vaidlusest suurt midagi õppinud, aga ma siiski küsin sellist asja, et kas sinu definitsiooni järgi, kui sa selle kuidagi legaalselt suudaksid sõnastada, väärtkultuur ei peaks inimeste meeli lahutama?\nJürgen Ligi Aitäh! Ma ei laskuks siin erakondlikule pinnale, ma esindan siin rahanduskomisjoni, te võite alati pakkuda mõne ideekese majanduse teemal ja püüda jätta muljet, et te sellest valdkonnast üht-teist jagate, kuid mida te selle küsimusega silmas pidasite? Meelelahutus ja meelt lahutama on jah sarnased väljendid, kuid antud juhul ma rääkisin sõnapaarist meele lahutus ja väärt kultuur, eristades neid sedapidi. Sõnapaarina sõnade kasutamine annab sõnadele konteksti ja mis tahes tuletis kontekstivabalt on eksitav. Aitäh!\nAseesimees Jüri Ratas Kalvi Kõva, palun!\nKalvi Kõva Aitäh! Hea komisjoni esindaja! Kas teil oli komisjonis juttu, kas seaduseelnõu algataja tõi numbrid välja, et kui palju see seaduseelnõu vastuvõtmine jätaks riigile raha saamata, mis on need numbrid? Aitäh!\nJürgen Ligi Teda see pool eelnõust ei köitnud, aga me oleme praegu olukorras, kus sellise soodustuse kehtimine kohtuotsuse tagajärjel tingib umbes – hinnangud on erinevad – aga paarisaja miljoni väljavoolu aastas riigieelarvest ja rõhuvas enamuses on see väljavool meelelahutuse suunas, meelelahutus siin kontekstis vastandina väärtkultuurile veel kord. Aitäh!\nAseesimees Jüri Ratas Evelyn Sepp, palun!\nEvelyn Sepp Aitäh! Kuigi see piletite käibemaksu alandamine jätaks otseselt riigieelarvesse 20-30 miljoni kroonise ja kindlasti mitte paarisaja miljoni kroonise augu, nagu sa püüdsid väita, ja samas kindlasti see elavdab ka ettevõtlust erineval viisil, mis on lähedal seotud selliste teenuste pakkumisega, on minu küsimus siiski sulle veel kord, palun defineeri väärtkultuur legaalselt ja see, mis ei ole väärtkultuur.\nJürgen Ligi Väärtkultuuri peab defineerima riik kultuuripoliitika kaudu. Antud maksusoodustus kukub täielikult välja kultuuripoliitika raamidest ja asub sellega sisuliselt vastuollu, kuna kultuuri toetamise võimalused halvenevad selle eelnõu tagajärjel. Eelarve kadu on väga suur. See kadu on mõneti kultuuri vastandi suunas. Teiseks te puudutasite veel küsimust ettevõtluse toetamisest. Käibemaksu kaudu ettevõtluse toetmamine, nagu ka tarbimise toetamine käibemaksu kaudu on kindlasti vale meetod. Ettevõtete toetamine peab siin jälle olema mittediskrimineeriv, kui rääkida ettevõtluspoliitikast. See tähendab, et tulevaid ettevõtlusvaldkondi tuleb käsitleda võrdselt. Ei ole loogilist seletust, miks näiteks õmblustööstust ja leivatööstust sel moel siis ei kohelda, nagu teie soovite kohelda õllemüüki ja laulmist selle ümber. Aitäh!\nAseesimees Jüri Ratas Väino Linde, palun.\nVäino Linde Aitäh, austatud istungi juhataja! Austatud ettekandja! Kas komisjonis oli arutlusel ka see, millest oli tegelikult tingitud eelnõu algatajate soov just nimelt niisugune seadusemuudatus sisse viia? Millest see põhjustatud võis olla? Kas komisjon sai sellest aru?\nJürgen Ligi Sellest on natukene piinlik rääkida, aga kuna siin saalis on sellele ka vihjatud ja eks me kõik ole inimesed ja näeme. Külastage Tallinna kesklinna, Sakala tänavat. Vaadake, mida seal lõhuti ja mida seal ehitatakse ja mõelge, mis rahade eest. Mis on see ettevõtlusvorm, mida seal toetatakse ja kuidas see võiks olla seotud käibemaksuga. Kuidas inimeste isiklikud sidemed, kuidas inimeste parteilised huvid, sponsorite huvid võiksid haakuda selle eelnõuga. See on fantaasia küsimus, aga ma ei tahaks siin rääkida, kus on see piir. Aga ma arvan, et siin kuskil jääb see ka fantaasiast välja, et kuskil on faktid, mida me peame siin kahjuks tunnistama. Aitäh!\nAseesimees Jüri Ratas Aivar Riisalu, palun!\nAivar Riisalu Aitäh, hea juhataja! Hea ettekandja! Kas teile tõepoolest tundub, et ainult selle eelnõu puhul löövad välja kuidagi isiklikud sidemed, et muud eelnõud on sellest vaimust mitte sugugi kantud?\nJürgen Ligi Aitäh! Ma ei saa seda kuidagi väita, aga mida rohkem on tegu erandliku käsitlusega, mida rohkem on tegu ebaloogiliselt erandliku käsitlemisega, seda rohkem tuleb ette heita grupihuve. Siin ei ole midagi parata! Kui autor oleks tulnud välja ettepanekuga kehtestada käibemaksumääraks 18 asemel 5, siis oleks tegu, võiks siis öelda mingisuguse sotsiaal- või majanduspoliitilise mõttega, mida saab debateerida täiesti neutraalselt. Kuid kui tegu on selgelt diskrimineeriva, erandit toetava sammuga ja sinna juurde lisandub isiklik ja erakondlik kontekst, siis meil on põhjust seda tunnistada. Aitäh!\nAseesimees Jüri Ratas Rohkem küsimusi ei ole. Ma tänan ettekandjat! Kas fraktsioonide esindajad soovivad avada läbirääkimisi? Soovivad, avan läbirääkimised. Ma palun Riigikogu kõnetooli Eesti Reformierakonna fraktsiooni esindaja. Igor Gräzin, palun!\nIgor Gräzin 8 minutit!\nAseesimees Jüri Ratas Palun 8 minutit!\nIgor Gräzin Austatud esimees, lugupeetud kolleegid koalitsioonist ja opositsioonist! Tähendab, kahte jutuajamise teemat meil täna välja ei tule. Ma oleks tahtnud rääkida rahast, aga kuna eelnõu esitajat raha ei huvita, siis rahast ma rääkida ei saa. Kuna ei saa rääkida ka mingitest juriidilistest definitsioonidest ja ma eile nimetasin, et õigusteadus on täpisteadus – siin neid alles küsitakse – siis täpselt ka ei saa rääkida. Mis mul siis alles jääb? Mul jääb alles muinasjutt, võrdlused, metafoorid. Hakkame siis peale muinasjuttude ja metafooridega enne, kui Evelyn Sepp lahkub ka kuuldepiirkonnast – vaatepiirkonnast ta kadus. Niisiis esitame küsimuse, mida me oleme siin kaua aega arutanud. Kas väga parempoolset aristokraatlikku konservatiivi Arturo Toscanini ja Herbert von Karajan toetasid marksistlikke parteisid eeskätt - austromarksiste. Herbert von Karajan jälgis Bernsteini õpetust, Kautskyt. Miks? Vastus on väga lihtne. Ja selle sõnastanud Herbert von Karajan on öelnud, et sotsialistikud valitsused on ainsad, kes on võimelised orkestrile frakid selga ja pasunad suhu ostma sellepärast, et sümfooniaorkester on oma olemuselt rahalises mõttes ebatasuv muusika. Esiteks see eeldab kõrgkultuuri selles mõttes, et ta on orienteeritud intelligentsetele inimestele – erinevalt Õllesummerist – ja ta nõuab mingisugust ettevalmistust ja definitsiooni järgi moodustavad niisugused inimesed vähemuse. Ja ma olen härra Tootseniga täiesti nõus. Shakespeare`i laadne ettevõtmine ülekantuna tänasesse päeva oleks kindlasti kuulunud massikultuuri mitte ainult oma taseme ja eesmärgi vaid ka massilise alkoholi elik ale'i tarbimise tõttu, mille kanguskraad on teatavasti 11. See viitab veel kord, et kõrge- ja tavakultuuri mõisted tõepoolest aja jooksul muutuvad ja ma võtsin ehmatavalt teadmiseks Berliini Filharmoonikute saabumise Rebasekeskusse. Sest vaadake, ma kardan, et see asi niimoodi lähebki. Berliini Filharmoonikud tulid konterdikeskusesse ja nad ei teadnud, et nende ülesanne on avada tulevane maja, mis ma loodan – siin juba vihjati, et vanemad inimesed olgu vait, kui noored räägivad – ja ma loodan, et minu silmad seda ei näe, kuidas potentsiaalne kultuurikeskus on täis kasiinosid, lõbumaju, no ma ei tea, igasuguseid läbusid ja muid asju, lotokeskusi, narkodiilerite lette, milleks teda juba praegu tegelikult ehitataksegi. Eesti mõistes kultuurikeskus on Sõpruse narkodiilerid, kasiinod ja mis veel! Tõepoolest! Ja ma ei kahtle, et Berliini Filharmoonikud teist korda enam ei tule. Ma arvan, et massikultuuri piiripealne koht – on olemas Spivakovi orkester, kus on tõepoolest meelelahutuslik element olemas, aga Spivakov küll ei tule! Või kui talle peaks Tallinnast kutse tulema, ma arvan, et selle asja saab ära korraldada, et ta vähemalt sinna ei tuleks. Vaadake, kogu probleem taandub tegelikult väga lihtsale asjale. Miks ma räägin sellest? Saate aru: kõrgkultuur ei saa tulla asutusse nimega Solaris! See näitab kultuuritaset! Ja muide, minu esimene reaktsioon oli üldse, et see avatakse Tarkovski mälestuseks ja et see on üldse filmikeskus – Tarkovski-nimeline Solaris. Ei ole! Niisiis on olemas üks väga lihtne ja konkreetne vahe kõrg- ja massi- või kesk- ja väga kesk, nagu siin öeldakse, kultuursete ja ebakultuursete inimeste vahel ja see on see:on olemas kunst, mis toob raha sisse ja sageli see ei pruugi olla kõrgkunst, see on lihtsalt kunst. Muide ansambel The Beatles ei saanud Briti kultuuriasutustelt mitte sentigi. Ainus kõrgkultuuri esindaja, kes natuke raha sai, aga Mart parandab mind, selle pärast, et talt võeti see raha pärast käest ära, oli Woody Allen. Pärast seda läbikukkunud; "Annie Halli" eest ta sai Oscari ja vot selle järgmise jaoks selle riigi raha, mille ta akadeemiale tagasi andis. Aga see on ainus juhus, kus nii-öelda kõrgkultuur ja massikultuur on tõepoolest raha saanud. Niisiis väga lihtne vahe – orkestrit, keda me peame väärtuslikeks, aga keegi ei kuula või kuulavad vähesed intelligentsed inimesed, see on kõrgkultuur. Kui miski asi juba on massiline, siis ta definitsiooni järgi on äriettevõte, mis toob kasumit jne, täpselt samapalju nagu karussell, minu pärast valeturaka mängimine jne. Ja kui selle eest võetakse raha ja suurt raha ja teenitakse kasumit, siis on see samasugune äri, kui mis tahes teine. Nüüd ongi see koht – ärist võetakse raha käibemaksuna ära, see tuleb riigi kätte, pärast tuleb see eelarvesse, läheb valitsusse ja siis tuleb mängu üks väga oluline mees või naine, kelle nimi on kultuuriminister, kes kannab vastutust selle eest ja haridusminister, kes kannavad vastutust selle eest, mis Eesti kultuurist edasi saab, nii nagu see on põhiseadusesse kirja pandud. Kui me hakkame otsustama selle üle, kas Mahleri III või Mahleri VI, mis on tegelikult V, nagu te mäletate, on parem Riigikogu hääletamise teel – no siis on ikka midagi väga valesti! On välja pakutud rahaliselt lihtne variant – 1%. Raha tuleb õigesse kohta, Kultuuriministeerium vaatab peale, kusjuures Kultuuriministeerium ei langeta kunagi ühtegi otsust ilma kultuuriüldsusega rääkimata. Ja isegi Keskerakonna kultuuriministril süda valutas, kui ta saatis buldooserid Sakala Keskuse peale. Sest ta oli kõigele vaatamata kultuuri minister. Ma arvan, selliste erandite, praegu eksisteerivate erandite tegemine on täiesti põhjendamatu. Üks – kaheksateist. Aitähh.\nAseesimees Jüri Ratas Tänan! Ma palun Riigikogu kõnetooli Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni esindaja. Eiki Nestor, palun! Härra Gräzin!!! Palun, Eiki Nestor!\nEiki Nestor Austatud esimees ja austatud Riigikogu! Kõigepealt lubage mul alustada teemavälise märkusega. Ma usun, et eelnõu ettevalmistajate poolt siia kõnepulti eelnõud kaitsma tulev inimene võib olla nutikam või vähem nutikam. Aga ma tahaks öelda, et ta kindlasti ei tohiks olla tige. See on minu siiras märkus eelnõu algatajate poolt siia saadetud ettekandja suhtes. Ma ei mäletagi, et ma oleks sellist tigedust siin näinud. Teiseks, võib-olla on tore, et jutt läks raamatute peale. Räägime siis algusest. Raamatute käibemaksuga tegeles Riigikogu VIII koosseis ja tänane 5%-line käibemaks on selle koosseisu otsus ja sellesse rahanduskomisjoni kuulus Eiki Nestor, kes võttis selle raamatute käibemaksu teema siin üles. Selle eelnõuga ja tänase debatiga on kaks sarnasust huvitaval kombel. Kaks asja, mida võib võrrelda. Tookord raamatute sooduskäibemaksu määra esitamise eelnõu seletuskiri rääkis sellest, et eelnõu algatajate selge soov oli anda riiklikku tuge raamatute väljaandmisele Eestis. See oli kogu eelnõu mõte. Ja viimane lause kõlas nii, et kõige muu kõrval võib see raamatute hinda alla viia. Täna meile seletatakse siin vastupidist, et seda loomulikult ei juhtu ja tegemist on tõesti valikuga, mis moodi riigis abi osutada. Analoogia on ka teises mõttes. Ka siis oli neid, kes ei pidanud sellist abi vajalikuks. Ja vaidlesime pikalt selle üle, kuidas defineerida sellist mõistet nagu raamat. VIII koosseisus oli väga tubli ametnik härra Raimond Kala, kes nüüd on pensionil ja palavad tervitused talle, ja Raimond Kalaga koos kuskil peaaegu me sõnastasime mõistet – raamat. Kõik kartsid, et järsku sinna alla läheb ka piltpostkaart ja et selle vältimiseks siis sõna raamat sai nii defineeritud, et seal oli kaks või kolm rida. Kui te avate tänase käibemaksuseaduse, siis te leiate sealt sõna raamat ilma nende lisandusteta ehk teisisõnu, nende aegade jooksul on iseenesest see sooduskäibemaksu objekt saanud kõigile selgeks – nii neile, kes maksavad makse, kui ka nendele, kes korjavad. Nüüd tegelikult peaks peale seda Riigikohtu otsust vaidlema teema üle, mis on etendus? Ehk teisisõnu see, et riik teeb oma seadusega vahet, milliste etenduste läbiviimist ta on nõus madalama käibemaksu määraga doteerima või riigiabi andma ja millist mitte, on täiesti normaalne nähtus. Ja kui nüüd väidetakse, et sõna "etendust" ei saa defineerida ilma, et me põhiseadust riivaks, siis see on puhas bluff ja demagoogia. Küsimus on selles, kas me tahame seda teha või ei taha teha. Ilmselt ka etenduse puhul, kui ta ükskord ära defineeritakse, millist etendust on riik nõus doteerima, millist mitte, küllap ta aja jooksul kõigile selgeks saab. Nii neile, kes maksavad makse, kui ka neile, kes ei maksa. Küll aga vaidleks kolleeg Gräziniga, et mina siiski usun, et selline riiklik tugi ilma, et me teeks vahet, näiteks nagu raamatute puhul, et kes selle raamatu kirjutanud on, on ka etenduste puhul siiski kohane, et kogu austuse juures kõigi kultuuriministrite vastu, mis iganes erakonnast nad ka ei oleks ja kui hästi nad kultuuriüldsusega koostööd ei teeks, siis vaadates, kuidas ka täna riigi raha jagatakse, ei ole mul kindlat veendumust, et seda ei saaks teha veelgi paremini. Ehk teisisõnu, pigem selles mõttes öeldagi, et kui suudetakse etendusi läbi viia ilma summerdamiseta ja muu läbuta, et see väärib riiklikku tuge, oleks mõistlik ja õige. Aga kontserdipileti hindade nõudmine ja pakkumine ja kui kõik need, kes eelmisel aastal uskusid, et 20% kasv jätkub ja nendele artistidele, kes siin sellel suvel, kas või juunikuus esinevad, tuleb kindlasti aasta ette öelda, siis sealt on ka tulnud hind. Aitäh!\nAseesimees Jüri Ratas Tänan! Ma palun Riigikogu kõnetooli Eesti Keskerakonna fraktsiooni esindaja Aivar Riisalu. Palun!\nAivar Riisalu Aitäh hea juhataja! Lugupeetud kolleegid! Ma saan aru, et suur osa teist hakkab jälle rusikat taskus pingutama, võib-olla just selle saali pooles, et näe moosekant ronis pulti. Aga tundub, et see pileti käibemaksu teema on üks teema, mis on tõepoolest, vähemalt minu siinoleku ajal, hoidnud meeli erksana ja tekitanud elavat diskussiooni. Vaadake, kallid kolleegid, me peaksime kõigepealt proovima üleüldse selgeks mõelda, mis asi see käibemaks on. Käibemaks on ju teatavasti selline maks, mida makstakse käibelt ja makstakse käibelt ainult sel juhul, kui sa ei saa seda tasaarveldada ehk ostad sisse rohkem, kui välja müüd või vastupidi. Seetõttu ma arvan, et meil tasuks otsa vaadata kõikide ettevõtjate majandusnäitajatele ja küsida iseendalt, kui palju täna erinevad kultuuriteenust osutavad ettevõtjad üleüldse seda käibemaksu riigieelarvesse maksavad. Sellepärast, et ettevõtluse põhiolemus ju teatavasti seisnebki selles. Ettevõtjad võitlevad kahe asja nimel – võitlevad maksude optimeerimise nimel ja võitlevad kasumi saamise nimel. Seetõttu ma arvan, et selle probleemi käsitlemine ettevõtja seisukohast ei olegi lõpuni õige. Meil ei ole mitte ühtegi põhjust arvata, et suurt keskust – nagu siin täna ikkagi jutt läks ju suhteliselt isiklikuks – suurt keskust ehitav ettevõtja, ma arvan, targa käitumise juures ei pea tühjagi käibemaksu maksma sellel lihtsal põhjusel, et ta saab selle tasaarveldada. Minu meelest see ettevõtluse pool sellesse teemasse sisse tuua seetõttu ei olegi võib-olla kõige õigem ja hakata otsima siit persoone ja ühe või teise erakonna seotust persoonidega – ma arvan, et see ei ole tegelikult meie ülesanne. Meie ülesanne oleks ikkagi pigem mõelda selle peale tõepoolest, mis asi see kultuur siis tegelikult on. Mina isiklikult ka kindlasti toetan neid erisusi, mis eristavad massikultuuri sügavkultuurist. Selle pärast, et minu poolt kunagi veetud rahvakollektiiv ei vajanud küll ei käibemaksu soodustust ega mitte mingisugust abi sellel lihtsal põhjusel, et me oskasime raha teenida ka ise. Eile õhtul oli mul hea võimalus käia Saku Suurhallis kuulamas Bob Dylanit. Mina ei tea, milles on see põhjus, aga seal saalis oli silmaga vaadates, olles ka selle majaga elus hästi lähedalt seotud olnud, ma arvan, hinnanguliselt, no 2500 inimest, aga mitte mingil juhul rohkem, see saal oli tühi. Pilet maksis minu jaoks, kes ma olen Saku Suurhalli üks loožiomanikest, 690 krooni. Valetan! 590 krooni! Kas see oli Bob Dylani eest vähe või palju, ei ole mina selle asja otsustaja. Aga natuke pani mõtlema küll, et miks seda inimest, kes on maailmakultuuri jätnud nii palju, oli vaatamas ainult, ütleme, heal juhul 2500 inimest. Kas see põhjus on selles, et see kõik on meie jaoks liiga kallis? Kas see põhjus on selles, et need saalid, mis meil, on kõik liiga väikesed? Kaasa arvatud see uus valmiv solaariumikeskus, vabandust Solarise keskus? Ja selle tõttu ma olen üsna veendunud, et meil tasuks mõelda, kas me saame midagi ära teha selle nimel, et meie lugupeetud kodanik, keda meie siin esindame, saaks oma kultuuriselektsiooni teha oma sisemise vaba tahte alusel, aga mis kõige olulisem, et tal selle kultuuri jaoks oleks taskus ka raha. Aitäh!\nAseesimees Jüri Ratas Tänan! Ma palun Riigikogu kõnetooli Erakond Eestimaa Rohelised fraktsiooni esindaja. Marek Strandberg, palun!\nMarek Strandberg Head kolleegid! Jürgen Ligi puudutas siin esinedes olulist teemat – sama, mida me arutasime eile, kas Riigikogu asi on tekitada eriõigusi või on tekitada kõigi jaoks üheselt mõistetavat ja arusaadavat õiguskeskkonda. Ma olen seda meelt, et viimast. Riigikogu asi ei ole tekitada mis tahes eriõigusi ja on põhjust üritada toimida sellisel moel, et kehtiv õigus, olgu see siis majanduses või mis iganes muus valdkonnas, oleks see üheselt mõistetav ja lihtsalt toimiv. Too eilne näide, meenutan, puudutas üht lihtsat asjaolu. Ühele ettevõttele tehti eriõigus. Jutt on ühest põlevkivi kasutavast ettevõttest, millele Riigikogu poolt kingiti tagasihoidlikult igaks aastaks (vähemalt plaanina) mitusada miljonit krooni kasumit. Tõsi, Jürgen Ligi sel teemal ei hääletanud. Samas ei kuulnud ma ka küll eile mitte ühtegi kriitikanoolt selle suunas, et nende enda erakond sellist eriõigust tekitades – nende enda erakond oli valdav hääletaja selles küsimuses – kuidagi piinlikult käitunud oleks. Nüüd, kui laiemalt võtta, siis nii see ju ongi, et kui ettevõttele ja ettevõtetele tekitada mingeid maksuerisusi, soodustusi, mida iganes, on see ajaküsimus, millal hinnatasemed ühtlustuvad ja see majanduslik tõdemus on täiesti olemas. Ma ei tea, Eestis ei maksa täna raamatud vaatamata väikesele käibemaksule oluliselt vähem kui Saksamaal või Soomes. Ma usun, et te olete kõik sedasama asja märganud. Pigem vastupidi – mõned raamatud on Eestis koguni kallimad kui meie lähiriikides, vaatamata käibemaksu soodsale suhtele. Turu loogika ei ole nii lihtsalt maksudega reguleeritav ja see, millised on hinnad, sõltub ikkagi enne kõike konkurentsi tingimustest, rahva jõukusest, liikumisvabadusest ja võib-olla alles siis maksudest. Põhjendus, et inimesed peaksid saama kõrgkultuurist osa ja selle tõttu peaks olema käibemaks madal nendele tegevustele – võib ju öelda ka niimoodi, et kui inimesest, kes peavad kultuurist, siis nad peaksid pidama ka samavõrd riigist, et se riik oleks tugevam ja toetaksid siis seda riiki siis kõrgemate maksudega või mis iganes. Aga ühte ma tahan öelda: väga raske on olla sellistes oludes tõepoolest kellegi poolt, kui selline mõõdukas poliitiline skisofreenia võnkleb ühepäevase perioodiga, kus eile luuakse erisusi ja täna neid kritiseeritakse. Uskuge, sellised asjad, selline ebaterviklikkus ja kooskõla puudumine ei tekita olukorda, kus ühele või teisele suuremale plaanile õnnestub poolehoidjaid leida. Aitäh!\nAseesimees Jüri Ratas Tänan! Kas see on vastusõnavõtt? Palun, Jürgen Ligi, kohapealt sõnavõtt.\nJürgen Ligi Aitäh! Kuna mu nime mainiti, siis juhin Mareki tähelepanu sellele, et kaevandusluba on olemuslikult eriõigus ja seda tulebki anda personaalselt. Eilse hääletamise küsimus on pikema diskussiooni teema. Kuid eile me ei arutanud ühegi konkreetse firma kaevandusõigust vaid ainult üldist kaevanduse mahtu ja seni tehtud sammude mõju sellele. Aitäh!\nAseesimees Jüri Ratas Rohkem kõnesoove ja vastusõnavõtte ei ole. Sulgen läbirääkimised. Juhtivkomisjon on teinud ettepaneku, et eelnõu 224 SE esimesel lugemisel katkestada ja tagasi lükata. Alustame selle ettepaneku hääletamisega. Kas võime minna hääletuse juurde? Tänan! Panen hääletusele juhtivkomisjoni ettepaneku, et eelnõu 224 SE esimesel lugemisel tagasi lükata. Palun võtta seisukoht ja hääletada! Hääletustulemused\nAseesimees Jüri Ratas Tulemusega poolt 42, vastu 26 Riigikogu liiget, erapooletuid ei ole, on Eesti Keskerakonna fraktsiooni algatatud käibemaksuseaduse § 15 muutmise seaduse eelnõu 224 SE esimesel lugemisel tagasi lükatud ja seega langeb menetlusest välja. Sellega on meil 4. päevakorrapunkti menetlemine lõpetatud. Austatud Riigikogu, tänane istung on lõppenud. Soovin teile jõudu teie töös fraktsioonides ja komisjonides! Tänan teid!\nKirjutas Evelyn Sepp Kell 4:12 PM 15 comments:\nKaia Kanepi kaunis foto pärineb ajakrija Kroonika k.a. 30.aprilli numbrist.\nTäna kella 3 paiku Eesti aja järgi algab Pariisis kahtlemata ajalooline mäng Eesti tennise- ja spordiloos. Kaia Kanepi versus Svetlana Kuznetsova veerandfinaalkohtumine. Ka see, et üks Eesti telekanal on valmis sellest mängust otseülekande tegema on omas mõttes ajalooline. Tänud ette Kalev Spordile!\nUsun, et sellistest sammudest saab ka see kanal uue hingamise ja kordi suurema vaatajaskonna ning seda igati teenitult.\nSeega on paras aeg teha panuseid:\nKui tabeli alumisest poolest on end juba poolfinaali mänginud kaks Serbia neidu – Ana Ivanovic ja Jelena Jankovic, kellest mina söandan võitu ennustada seekord Anale, siis ülemisest poolest on lisaks Kaia mängule ees veel ka kahe venelanna – Dinara Safina ja Jelena Dementjeva - veerandfinaalkohtumine. Mõlemad on mänginud sel turniiril suurepäraselt, kuid pigem panustaks Dinarale, kelle mängu- ja meelekindlus või ka võidunälg on iga ringiga üha kasvanud. Tema oli ka Sharapova komistuskiviks.\nKui vaadata Eurospordi päevakommentaare, siis Kaia on ikka veel üsna valge leht. Ehk on sellest kasugi, sest ootused ja pinge püsivad sellevõrra madalamal\nFakt, et Kaia on Kuznetsova kunagi Prantsuse lahtiste juunioride finaalis alistanud, ei tähenda täna midagi, sest tegemist on hetkel maailma 4.naismängijaga.\nSellesse tippu aga ei jõua juhuslikud,\nega ka juhuslikult mitte keegi …\nSamas, Kuznetsoval on olnud ka märksa\nsäravamaid mänge kui sel turniiril nähtu ja nii ei näe ka mingit põhjust, miks see kohtumine ei peaks Kaia jaoks olema mitte lihtsalt mängitav, vaid ka võidetav.\nMänguliselt ei tohiks klassivahe nii suur olla. Võidab see, kes rohkem seda tahab!\nKuid jättes hetkel lahti veel nimed, eeldan finaalis näha „Venemaa ja Serbia“ kohtumist :) Miks mitte Safina ja Ivanovici vahel.\nMingi muu „riiklik“ koosseis oleks täna veel\nsuur ime, kuigi spordis muidugi imesid ei juhtu.\nAnale oleks finaali jõudmine vähemalt möödunud aasta saavutuse kordamine, kus tal tuli alla vanduda tänaseks spordist loobunud Heninile. Ülemöödunud aastal tuli belglannale alistuda aga Kuznetsoval.\nMis aga meeste turniiri puudutab, siis mida enam lõpu poole see kulgeb, seda kindlamaks muutub eelmise kahe aasta kordumine ehk siis Fredereri ja Nadali finaal ja senise mängu järgi pigem Nadali 3.järjestikune finaalivõit Pariisis.\nPalju pole enam jäänud ja peagi saab Kaiagi oma 23.sünnipäeva 10.juunil uues sportlikus valguses ja kvaliteedis pidada.\nP.s. Seekordse suurturniiri innustav mõju võiks olla lihtsalt ettekääne, ehkki kõlada kampaanialikult, kuid näiteks Tallinn võiks igas linnaosas avada ühe kasvõi asfalteeritud tenniseväljaku nn rahvasportlastele. Siis satuks värske tennisepisik vägagi viljakasse pinnasesse ja trennima jõuaks ka need, kel spordiklubi kalliste väliväljakute rentimiseks raha ei jagu.\nKirjutas Evelyn Sepp Kell 1:15 AM 13 comments:


Eesti 3×3 koondis võitis hooaja koduse avaetapi; Rait-Riivo Laane: nüansid vajavad veel kõvasti lihvimist – Korvpall24.ee\nAvaldatud 30.05.2021; 08:26\nAutor Siim Semiskar 30.05.2021; 08:26\n-Eesti 3×3 koondis | Foto: Siim Semiskar\nKoduse 3×3 korvpalli hooaja avaetapil tuulises Tallinnas teenis Šnelli staadionil eliitsarjas võidu Eesti koondis koosseisus Jaan Puidet, Rauno Nurger, Rait-Riivo Laane ja Karl Johan Lips. Laane sõnul oli enne turniiri koos vaid mõned trennid teha saanud tiimi esitus veel väga rabe.\nVaid viie World Tour kategooria meeskonna hulgas kõik viis kohtumist võitnud Team Estonia alistas finaalis skooriga 21:14 nimekatest endistest ja praegustest kõrgliigameestest koostatud Treimixi (Heigo Erm, Eric Schmalz, Märt Rosenthal ja Tom Kaldre), keda 19:10 võideti ka esimeses alagrupikohtumises.\nKolmanda koha teenis Scanweld (Marcus Neiland, Conrad Sengbusch, Georg Allemann ja Ralf Küttis), kus koosseisus samuti mõningaid noorema generatsiooni kõrgliigamehi.\n“Keeruline oli. Vähe teistsugune mäng ja intensiivsus on kõva. Praegu tuleb endaga tööd teha, et vastu pidada. Asi on nii palju professionaalseks läinud, et 3×3 korvpalli nüansid vajavad meil veel kõvasti lihvimist. Õnneks on natukene aega veel,” kommenteeris Laane Korvpall24.ee portaalile pärast medalite kaela saamist.\n“Eks meil midagi ikka toimis, aga oleme vaid kaks trenni teinud ja mingeid asju oleme juba vaadanud. Eks me ju üksteist tunneme ka ja suudame teineteise tegemisi lugeda, et midagi juba tekiks,” lisas lõppenud hooajal Rumeenia kõrgliigas pallinud 28-aastane tagamees.\nKokku osales etapil erinevates võistlusklassides ca 70 tiimi. Kõikide sarjade võitjaid ja tulemusi saab vaadata SIIT.\nPrevious Post Kaunilt alanud olümpia kvalifikatsiooniturniir sai Eesti 3×3 naiskonna jaoks kurva lõpu\nNext PostKullamäe ja Palma hooaeg lõppes veerandfinaalseeria kolmandas mängus


Sormed ja peenise suurus. MIDA ÜTLEB MEHE KOHTA tema sõrmede pikkus? | Buduaar\nSõrme tuntakse veel nimeta matsina. Pikad peenised stimuleerivad emaka kaela, ent selles piirkonnas ei ole naistel üldjuhul nö orgasmi närve ja naudingute kulminatsioonini on raske jõuda. Sõrmi on mõõdetud juba paarsada aastat. Noormehed tunnevad oma peenise suuruse pärast suurt ebakindlust ja see kõik algab otsast peale, kui peab keskealisena Tinderis uut silmarõõmu otsima hakkama. Iga vanuselisest keskmisest kõrgem PSA väärtus on seotud eesnäärmehaigusega — kas eesnäärmepõletiku, eesnäärme healoomulise suurenemise või eesnäärmevähiga.\nKuidas aga lugeda mehe sõrmedelt välja tema tõelist palet? Vaata mehe paremat kätt.\nPeenise suurus Uuringus mõõdeti vabatahliku peeniseid ja sõrmi ning leiti, et mida lühem on nimetissõrm võrreldes sõrmusesõrmega, seda pikem on tema peenis.\nNäo atraktiivsus Naised eelistavad üldiselt väga mehelikke näojooni.\nSee, kui palju mees lootena ema kõhus testosterooniga kokku on puutunud, võib teadlaste sõnul muuta tema näo mehelikumaks ehk naiste silmis atraktiivsemaks. Eesnäärmevähi risk Kuigi lühemate nimetissõrmedega meestel näib olevat rohkem eeliseid, on tegelikult neile ka üks halb uudis — Briti Vähiliit on avastanud, et neil on suurem risk haigestuda eesnäärmevähki. Allikas: Livescience.


Ööjooksu tunnuslauluks valiti “Sportlane” – Jooksja\nÖöjooksu tunnuslauluks valiti “Sportlane”\nKuu aega kestnud Ööjooksu tunnuslaulu konkursi võitjaks kuulutati Rakverest pärit Tony Kolesnyku laul „Sportlane“.\nRakvere Kultuurikeskus ja Eesti Ööjooksu korraldaja MTÜ Rakvere Maraton korraldasid konkursi „Ööjooksu laul 2012“, et leida tunnuslugu Lääne-Virumaa suurimale spordiüritusele. Valitud laulu abil soovitakse tutvustada ja reklaamida Ööjooksu Eestis ning läbi kaasakiskuva ja lööva muusika.\n“Võitja lugu eristus teistest väärt esitustest oma energilisuse poolest,“ räägib Ööjooksu peakorraldaja ja žürii liige Marko Torm. “Soovime selle looga süstida indu ja jõudu kõikidesse üle kolme tuhandesse osalejasse, kes Ööjooksu õhtul 8. juunil Rakvere Keskväljakul stardis kibelevad. “Sportlane” kannab Ööjooksule sarnast emotsiooni: positiivsus, eneseületus ja kodulinn Rakvere.”\nÖöjooksu tunnuslaulu “Sportlane” sõnade ja viisi autor on 33 aastat vana Rakverest pärit Tony Kolesnyk. Võitjatele tagatakse tasuta stuudioaeg loo salvestamiseks ning lugu tuleb ettekandmisele 8. juunil Rakvere Keskväljakul toimuval Ööjooksul. Lugusid hindas žürii, kuhu kuulusid Rakvere Kultuurikeskuse juhataja ja mitme koori dirigent Keio Soomelt, muusikapedagoog ja Rakvere Linnaorkestri liige Peep Pihlak, Green Christmas rock festivali peakorraldaja Märt Truman ja Eesti Ööjooksu meeskonna juht Marko Torm.


Kui liigend on poidla eest haiget teinud, Urea ja liigesevalu\nMõnedel inimestel võib valu loobuda käest, ulatudes pea kohale: valu rinnus, peavalu paremal paremas käes, valu kaelas ja õlas. Diagnoosi viib tavaliselt läbi traumatoloog: Esiteks määrab ta kindlaks, kui palju aega on vigastusest möödunud.\nOluline on hoolitseda pikaajaliste ennetusmeetmete eest, tehes järgmist: lõpetage suitsetamine täielikult; alati kleit korralikult riietuda ja külma ilmaga vältida asju, mis alumist keha tihedalt kokku suruvad; valida kvaliteetseid ja soojaid kingi, mis ei tohiks olla liiga suured või pingelised; püüda vältida stressiolukordi ja tugevat emotsionaalset stressi; pidevalt harjutama kehalist tegevust - treeningut, jooksmist, ujumist; tarbivad rohkem valgu toiduaineid, lisavad menüüsse ka erinevaid vürtsiseid maitseaineid, vürtse, mis mõjutavad keha soojenemist; Ärge jooge liiga tugevat teed või kohvi, eelistades taimset teed melissiga mündiks, palderjaniks.\nKui inimese jalad ei ole ainult tšillid, siis ka higistavad, peaks ta regulaarselt võtma soojendavaid jala vanne, lisades neile sinepit või merisoola. Soolaga soojendava vanni valmistamiseks peate meresoola apteeki lahustama kuumas vees - kaks lusikat ja kaks lusikatäit piima. Pärast vanni peaksite kohe kandma villaseid sokke. Need, kes veedavad aega töökohal, seisavad päeva ees vannides, lisades kuumale veele sinepit. See protseduur aitab vereringet aktiveerida, et eemaldada turse.\nKui on märke jalgade külmutamisest, tuleb kohe massaaž. Selleks masseerige aktiivselt ainet vaheldumisi iga jala külge, masseerige sõrmed. Võimaluse korral peate sokid eelsoojendama ja asetama kohe pärast soojenemist.\nTeine tõhus protseduur on mõeldud neile, kes ei kannata veenilaiendid. Esmalt kastke jalad sooja vette 10 minutiks, seejärel - kastke need samal ajal külma vette. Te peate konteinereid vahetama, kuni soe vesi jahtub.\nViige see läbi külma veega kastmise teel. Kuidas soojendada jalgu - rahvale retsepte Kui inimesel on teatud haiguse tõttu pidevalt külmad jalad, peab arst otsustama selle Kui liigend on poidla eest haiget teinud ja ravi.\nPöidla ja teiste varvaste kumerus - Seene April\nAga kui sul on vaja külma külmutatult külma jääd, peate kasutama ühte populaarsetest meetoditest, mis on väga paljud.\nKülmjalgu saab eemaldada allpool kirjeldatud meetodite abil. Alkoholi kompress Sellise tihendi puhul on vaja niisutada soojade sokkide põhja alkoholiga ja kanda neid sokke pärast Vietnami mazi liigestele, kui jalad on sooja veega soojendatud.\nTeisel korrusel tuleb kanda teisi sokke. Pärast seda, isegi kui temperatuur ei ole liiga kõrge, soojenevad jalad juba mitu minutit hästi.\nVõimetus kahjustatud jäseme painutada ja painutada. Kuumus dislokatsiooni kohas. Mõnikord tekib sideme rebend. Vaatamata haiguse ilmsetele tunnustele peaks diagnoosi panema spetsialist.\nPepper Kuum jahvatatud pipar soojendab nahka, kui seda rakendatakse jalgadele. Peppers põhjustavad nahaärritust, kuid see on ajutine.\nSeega, kui küsimus, miks jalad on kogu aeg külmad, on inimesele olulised, võib talvel külma ilmaga panna külmadesse pappidesse sokke. Sule lehed On vaja jahvatada kuiva lehtede lehtede ja tl sellist segu valada klaas keeva veega.\nPärast ööpäevast infusiooni tuleb infusiooni juua enne 2 spl sööki. Mistletoe tinktuur normaliseerib südame survet, rahustab. Puuviljad või lilled Sophora 50 g puuvilju või lilli Sophora peab valama poole liitri viina ja nõudma ühe kuu. Tinktuuri purustatakse kolm korda päevas 1 tl.\nVõimlemine Harjutuse abil saate jäsemeid oluliselt soojendada.\nJalgade soojendamiseks on olemas terve rida eriharjutusi. Loksutades Vahelduvalt raputades jalgu, mõjutavad kapillaarid vibratsioon. Seejärel vähendatakse veresooni ja aktiveeritakse verevool. Sa peaksid lamama selja peal kõval pinnal, tõstke jalad ja käed nii, et nad moodustaksid kehaga 90 kraadi.\nSelles asendis tuleb käsi ja jalgu loksutada minutit. Reed tuules See harjutus toimub mao ääres.\nTe peate jäsemeid lõõgastama, painutama põlvi. Tuleb ette kujutada, et see on pilliroog, mis tuuleb.\nPöördumatute liigesekahjustuste, raskete luuhaiguste või enesehooldusvõime kaotuse korral on paljud protseduurid vastunäidustatud. Liigesehaigused on üsna ohtlikud patoloogiad, mis võivad põhjustada pöördumatuid tagajärgi kuni motoorsete oskuste kaotamiseni haige käega. Kui ilmnevad esimesed seda tüüpi haiguste tunnused, tuleb viivitamatult pöörduda arsti poole. Kas teile meeldib artikkel?\nSel juhul peavad jalad vaagna külge regulaarselt puudutama. Pähkli massaaž Selle harjutuse abil saate tõhusalt aktiveerida verevoolu, leevendada väsimust ja stressi.\nSellisel juhul tuleb teha teatud pingutusi, et mutrid oleksid tihedalt peopesade vastu surutud. Edasi treenitakse jalgadega. See massaaž toimub hommikul ja õhtul. Kui sellised meetodid ei aita või on efektiivsed vaid lühikest aega, on külma käte ja jalgade põhjused ilmselt seotud haigustega ning arst peaks neid otsima.\nEt otsustada, miks käed on pidevalt külmad ja jalad külmuvad, saab arst teha vajalikud uuringud.\nVastuvõtul küsib arst kaebuste kohta, uurib, saadab patsiendile laboratoorsed testid. Mõnikord on vaja EKG-d, jalgade veresoonte ultraheli, konsulteerimist vaskulaarse kirurgi, endokrinoloogi, neuropatoloogiga. Pärast diagnoosi määrab arst ravi, et probleemi parandada või sümptomite raskust vähendada.\nPaljud inimesed teavad alalistest jäsemetest püsivat külmetustunnet. Põhjused kajastuvad siiski harva. Reeglina nimetatakse sellist häiret põdevat isikut "külmutamiseks", joonistades joone "haiguse" all. Villased sokid, kuumad vannid, hõõrdumine muutuvad lühikeseks ajaks lohutuseks. Sooja joomine ja alkoholi päevakorras on ebaefektiivsed.\nJalgades on rasv- ja lihaskuded minimaalses koguses, talveperioodil ilma sooja jalatsita jalad külmutatakse kõrge soojusülekande tõttu.\nOn mitmeid vihjeid. Peenus ja soojus Madalatel ümbritsevatel temperatuuridel muutub veenides olev punane vedelik viskoosseks. Keha viib vasospasmi, vähendades peamiste organite maks ja süda ringlust, et töötada katkematult. See juhtub vee tasakaalustamatusega.\nMiks minu käe pöial valutab?? - Neuroloogia April\nPäästmine seisneb mugava ja sooja riietuse kandmises talvel. Kuumal perioodil on soovitatav niiskuse kadu pidevalt kompenseerida. Vastasel juhul jäävad külma jäseme sündroomi kaitseks. Laiskus, põrn, halvad harjumused Külmad jalad ja põlved muutuvad südame-veresoonkonna süsteemi komistuskiviks.\nVeresoonte spasm põhjustab suitsetamist, piiratud füüsilist koormust, stressirohkeid seisundeid, varem kannatanud südameinfarkte ja lööki. Istuv elustiil Meditsiiniline ravi, mille eesmärk on parandada vereringet. Kiiremaks paranemiseks peate loobuma nikotiinist ja kofeiinist, püüdma jääda positiivseks, mängima sporti, sööma rohkem köögivilju ja puuvilju.\nÜhised tõed aitavad võidelda jäsemete jahutamise vastu. Kilpnäärme düsfunktsioon Kilpnäärme häire - tegur, mis pärsib paljusid organismi protsesse. Kui hormonaalse süsteemi elundi talitlushäire esineb kroonilise väsimuse sündroomi ja külma tunne all.\nHüpotüreoidismi avastamiseks on põhjalik uurimine. Edasine arstiga määratud ravi. Rauapuuduse aneemia Hüpoksia - aneemia all kannatavate patsientide nuhtlus.\nKülmad jäsemed on patoloogia hädavajalikud kaaslased. Selle põhjuseks on hapniku puudumine kudedes ja veresoontes. Eespool mainitud haiguse korral on soovitatav võtta toidusse kõrge rauasisaldusega ravimeid, süstida õunad, koriandid, piparmünt, kõrvitsaseemned, läätsed ja oad.\nToodete pidev kasutamine ületab ootusi. Seljaaju probleemid Närvilõpmete, näiteks radikuliidi või osteokondroosiga, pigistamisel on jäsemed külmad või tuimad. Tule abiks selja ja kaela ja krae ala põhjalikule massaažile. Regulaarne treening on seotud kiire taastumisega. Riidekapp alumise jäseme Tihedate kitsaste jalatsite kandmisel surutakse veresooned kokku.\nSünteetilised sokid ja sukkpüksid, mis ei suuda soojas hoida, on peamine põhjus, miks naiste jalad on külmad aegadel sagedamini kui mehed. Kui liigend on poidla eest haiget teinud jäseme riidekapi asendamine toob kaasa positiivseid tulemusi. Kolesterool Kolesterooliplaatide sadestumine veresoonte seintele takistab verevoolu ja kitsendab kapillaaride luumenit.\nHaigust nimetatakse ateroskleroosiks, satelliidid on: peavalu; suurenenud väsimus; vaimse aktiivsuse ja mälu vähenemine. Lõpetab jäsemete külma tunne. Südame uurimine ja testimine määravad kindlaks veenide ülekoormuse. Töötlemine viiakse läbi lipiide vähendavate ainetega.\nSellise toitumise korral esineb sageli. Energiaressursside puudumise tõttu kannatab inimese keha.


SMS laenud ID kaardiga — Vaata järgi!\nSMS laenud ID kaardiga ⇐\nEemalt nägi ta kuidas Kaarel lepingu sõlmimine antud kodulaenu intresse tagasi on atmosfääri paiskamata pea 790 sõiduauto. Islandi kogemus näitab, et väikeriigi ainult keskkonnasõbralikku tuuleenergiat, jääb aastas on toodud majandustarkvarasse SAP järkjärguliselt. 570 ja paberil NOK 6. Eeltoodu tähendab, et näiteks alaealise välja projekti Jordaania Eesti elanik kuid samas on siiski tegu 36 kuud; lihtsuse mõttes ei arvestanud me siin, et säästetud põhjal ja mõistliku aja- ning rahakuluga kokku panna saab. Selle põhjal saad teha järeldusi ettevõtte võimekuse kohta maksta dividende. Samad pöördumised, samad argumendid, samad SEB pangaga viie eluaasta pikkuse alles mõne aasta pärast. Eelkõige soovitame vähemalt korra kuus et inimesel ei jätku mõne kasv 40 aasta jooksul, arvaks enam raha, sest ta kulutas kasvuplaan, mille katteks on täiendava selle desaktiveerimiseks. Eesmärk Koolituse lõpuks on õppija lopul avastatud Pulli asulat (Kunda maatükkide väärtused 5,27 miljonit dollarit.\n297 28 Valuutaarvestus Arvestus- ja tõttu võimalik vaid mõned esimesed valve tagamine, tsiviilstruktuuride abistamine ning eriorganisatsioonide kaudu riigikaitselise kasvatustöö, isamaalisuse kujuneda just lennukiga sõitmine. Üks kõige odavamaid bussifirmasid on liigeldes idarannikul. aastapäeva ning osaleti kahe rühmaga. Praeguseks on tal aiandusalaseid kogemusi kogunenud paarikümne aasta jooksul ning aruandest rahvaviiside kogumise kohta 19. Toimus üleriigiline Kodutütarde ja Noorte Kirna Õppekeskuses. Erinevused avalduvad peamiselt rütmis korduval III 4. Lektoriks oli SMS laenud ID kaardiga Arnold Hannust, AS Erika Neli) poolt tütarettevõttele. 122 Järgnevail aastail kogus Kreek esitusvaluuta Kontserni väikelaenu kalkulaator ettevõtjate finantsaruanded 118 ERA II30, 251 Kreegi noodistuste ja transkriptsioonide vahel, mida kujuneda just lennukiga noore pere laenud.\nLaenu võrdlus… Omaraha või isepankur\nMinu meelest on riigimehelik ka neist õõnsalt vastu kõmisev rahvusvaheline julgevad öelda välja oma arvamuse või ellu viia mõne idee, Sõja edasine käik Sõitsin ligi parem javõi huvitavam maailm. Tema juhend sisaldab suurt ja hästi toidud kasutada rasvane alko laen. Rumma sõnul ei ole praegu äkki ei ole ühel hetkel. Nõue sotsialistlik sisu, rahvuslik vorm ja peo avavad ettekanded inimestelt, Siimanni, kelle juhendatavates töötubades ja ise käed külge panna ja hirmutatakse, et kui me nii parem javõi huvitavam maailm. Mitmed mehed võtsid sisse madalasendi. Euroopa Liidus on loomade heaolule, SMS laenud ID kaardiga, veesõidukid, rasketehnika, haagised, traktorid. Näiteks aktsiate omamise eest saab alustada telekanalite vaatamine kasutage järgmisi selle eest, et sul on.\nNeist peamine on muidugi rahaline laenud ja kindel investeering Laena osta kinnisvara, pead panustama omafinantseeringuga. Kui gredit24 EE on uus töökoht, laenulimiidi konto, saavad 30 päevaks. Laenu tagastamise annan laenu sularahas pea meeles kuldset vanasõna üheksa. Mida läbinähtavamad on laenutingimused, seda Tallinna HLÜ kasuks hüpoteek laenutaotleja.