Juhuse tahtel: 2014\nNii palju häid asju\nSain eelmise nädala keskel Pillekalt ülesande leida oma nädalast üles head asjad. Igast päevast kolm. Nojah, täitsa raske oli. Häid asju leida on märksa keerulisem kui tüütuid või segavaid. Näiteks rõõm ilusatest kingadest muutub kiiresti vaenuks, siis kui jalad tuld hakkavad lööma ja nende jalast võtmine on palju meeldivam tunne kui nendega eputamine J Takistustest hoolimata sain need kolm, väikeste mööndustega, igast päevast siiski kirja.\nPildil kohe mitu head asja koduaknast nähtuna :)\nEsmaspäev: vaip, aken, laud – mul käis kodus aurumasinaga mees, lubas vaiba ära puhastada aga sattus hoogu, tegi puhtaks nii vaiba, kui akna. Õhtul vaatasin kordus-TVst mingit saadet, kus Tätte oma kodu näitas. Kui ta ümmarguse laua juures seletama hakkas, kuidas naine palus teha laud, mille äärde mahuks kümme inimest, tuli mul pisar silma. Lihtsalt kena J Ilmselt tõi pisara see tema õhin koolimatemaatikas selgeks õpitud pii kasutusest ja jutt ühele inimesele kuluva laua äärse ruumi mõõtmisest.\nTeisipäev: õunad, mokatass, linnud – sõitsin rongiga Pääsküla jaama pildistama, enne hüppasin Balta turult läbi ja ostsin kodumaiseid õunu. Türi aed on sel aastal tühi ja isu õunte järgi lihtsalt meeletu. Sõin enne Pääskülla jõudmist viis õuna ära ja nii hea oli olla J Kodus panin lõpuks ometi üles lindude söögimaja mille olin meisterdanud portselantassist. Imeilus. Jäin ootama, et millal linnukesed selle viimaks üles leiavad. Tõeline rõõm ja kauapüsiv naeratus mu näol, kui nad viimaks selle tassi leidsid J\nKolmapäev: kahvlid, kummirõngad, lotovõit – lihtsalt uskumatu, kui palju rõõmu võib olla kahest kahvlist ja peotäiest värvilistest kummirõngastest. Nimelt saab kahvlite abil kummijulladest toreda käevõru meisterdad. Lapsik aga vahva. Õhtul äratust kontrollides nägin, et Eesti Loto on mulle kirja saatnud, teemaks, teavitame võidust ja sisus kena number 100.90. Tänud! Kulub ära J\nNeljapäev: rabarberivein, laadapäevad, valuvaigisti – hommik tööl algas rabarberiveiniga, kolleeg Ingel oli sünnipäev. Vein ise oli aga lummavalt hea, lätlaste oma. Minu teada teevad nad seda puhtast mahlast, pressitakse külmutatud rabarberitest. Maitse on tugev ja karge. Töölt koju minnes läksin poest läbi, oli vaja osta hommikukrõbuskaid. Õnneks olid Selveris laadapäevad ja sain superhea hinnaga. Võtsin kohe kaks pakki ja ostsin korvi üsna täis. Nii palju mõistliku hinnaga asju, et jaguks terveks nädalaks J Eelmised kaks nädalat on tüütud peavalud olnud igaõhtune teema. Pingest ilmselt. Lahendan veini või tablettidega. Selgi õhtul oli valuvaigisti mu parim sõber J\nReede: vann, kleit, takso – töölt tulles, täpsemalt kahe töö vahel sain koju ja pinges pea vaja turgutust. Seekord ma lihtsalt vajasin üht kuuma vanni. Milline õndsus. Oleks võinud peale vanni pikutama jäädagi. Aga selle asemel ajasin selga piduliku õhtukleidi ja tegin ennast kenaks. Vaev tasus ennast ära, sest nii palju komplimente, kui sel õhtul, pole ma ammu saanud. Kõik tänu kleidile J Töö tehtud unistasin vaid sellest, et saaks kingad jalast. Lennusadamasse minnes ronisin nagu kaitseväelane üle kraavide ja kangutasin lahti metallist piirdeaia. Oma rumalus, sest läksin vana head teed kaudu, läbi Kalmistupargi. Vahepeal oli aga Kultuurikilomeeter üles kaevatud ja kolakas aed ette topitud. Polnud just kõige uhkem saabumine. Hommikul arvasin, et nägin seda unes aga paraku mitte. Mu kodutee tegi mugavaks takso, ei mingit turnimist J\nLaupäev: ebaküdooniad, õunamahl, peokutse – hommikul sõitsin rongiga Türile, ebaküdooniaid korjama, ikka selleks, et saaks laari head veini teha. Nende lõhn ise on lihtsalt joovastav, siirup ja vein samuti J Türil oli käimas ka õunafestival, lootsin suurema portsu mahla saada aga kuna enamus linlasi on õuntest sel aastal priid polnud kellegagi kaupa teha. Minu rõõmuks siiski üks tädike leidus, kes liitri kaupa mahla müüs. Olin õnnelik sellegi üle J Koduteel helistas vana sõber Peeter ja kutsus oma sünnipäevale. Kuigi samal päeval mul juba on üks peokutse sain üsna kohe aru, millise peo ma valin. Ehk nagu mu tütar ütles, kuule, kui sul on valida vanad sõbrad, keda pole ammu näinud või võõrad ja lihtsalt tuttavad, kes teevad head veini, siis mina küll läheks sõprade juurde. Nii ongi J\nPühapäev: hommikusöök, lodža, purgioad – pühapäevahommikud on maailma parimad, kui sa just kuhugi sõitma ei pea. Ma jumaldan pikki hommikusööke, kui pole kiiret ja saad toitu nautida. Ma olen üldse aeglase söömisega aga hommikuti tahaks mõnuleda, nüüd see ka õnnestus. Päev möödus ebaküdooniaid lõikudes, pikapeale hakkasin neid pisikesi pabulaid lausa vihkama. Mis sest lõhnast, kui mu käed lõid tuld ja valutasid veel täna hommikulgi. Üks kotitäis ootab veel tükeldamist. Rõõmustasin aga hoopis lodža üle. Praegu just parajalt jahe, et veine mulksutada ja selitada. Korraga mahub mitu tünni ja lisaks veel pakid ja pudelid. Joomiseks sobivalt jahedad veel ka. Parim koht J Õhtuks olin läbi mis läbi, koristamisest ja muust (villisin selgeks saanud veini ümber). Rõõmu tõid purgioad. Lihtne teha, toitev ja maitsev õhtusöök paari minutiga. Õnneks armastavad neid peale minu ka lapsed J\nmõtiskles Daisy Lappard at 16:12 Kommentaare ei ole:\nTänaöine unenägu tõi korraga meelde nii palju vahvaid mälestusi.\nVabaduse väljakule jõudes olin sattunud paadiralli finišisse. Minu unemaailmas on see muide traditsiooniline kevadüritus. Tavaliselt võtan ma sellest ka ise osa, seekord mitte. Veidral kombel polnud ka väga kahju, ainult ülevoolav rõõm teiste innust. Seda on vahel raske teistele seletada, et mis moodi saan ma nautida massiüritusi. See on ju kari?! Mulle on see teiste rõõm ja õhin lihtsalt nii nakkav, et suunurgad kerkivad iseenesest ja jalad hakkavad hüplema ja “tahaks lennata” tunne on valdav. Unes alati, elus tihti. Seekord siis vaatasin seda paatide, süstade, kanuude sebimist ja juubeldasin. Kurb, et ise ei saa aga ikka tore. Jõgi muide voolab mööda Roosikrantsi, keerab siis Kaarli puiesteele ja jõuab (loomulikult) Tartu välja. Meenusid kõik need korrad, mil ma ise osalesin, sõbrad ja seiklused, oeh kui ilus ja põnev see oli.\nVaatasin mõnda aega sillal seistes seda askeldamist ja rõõmsat sekeldamist, edasi liikudes märkasin, et uus jalakäijate tunnel on avatud. Ehk siis jälle, tüüpiline unedele - mul on juba olemas see teadmine, seekord siis teadmine, et tunnel on uus ja ma pole seal veel käinud. Isegi ajakirjanukuna mitte :P Tunneli kohale, kahe sissekäigu vahele on ennast mahutanud väike välikohvik. Treppi pole veel paigaldatud aga see tuleb kõigest paari astmega seega pole mul sinna ronimisega raskusi. Sõbralik teenindaja nähes, et olen üle ukse roninud (madal paks ja liivpritsiga kaunistatud klaasist uks) soovitab tunneli kasutamiseks see aktiveerida. “Tallinlane?”, küsib ta rohkem moe pärast, sest mu näkku on see kohaliku teadmine - meie uus tunnel ja õhin - lõpuks ometi avatud, suurelt kirjutatud.\n”Jaa!”, vastan uhkelt.\n”Puudutage siis peoga ust! Te ronisite enne sellest üle.” Puudutan, klaas mu peo all hakkab helendama ja uks avaneb. Ilus, mõtlen ma.\nTütarlaps pakub mulle klaasist purki, väga retro, kaks eurot. “Milleks”, imestan ma. Tunnelist saab iga üks klaasitäie värskat, tahad rohkem, koju kaasa võid saada purgitäie. Tänan, ei. Seekord jätan vahele.\nNojah, tunnelisse ei jõudnud, äratus. Aga meelde tuli hoopis aegu tagasi päriselu samas kohas. Roosikrantsi nurga peal Tallinna panka polnud veel ehitatud, vundamendi auk vist juba oli. On volbriöö, tudengipäevad ja meie Alpiklubiga seintel rippumas ja üksteist sikutamas. Mul oli seljas must ülikond, valge särk, käes tõrvik. Poisid hoidsid mind seal rippumas ja mina avasin õigel ajal tõrviku. Saime selle töö (mis töö, puhas rõõm!) eest tasu ja seda patakas rublades. Minumeelest olid enamus ühesed aga võin ka eksida. Rublad, appikene, millal see veel oli! Pärast läksime Pedasse neid rublasid sirgeks lööma, pidu, pidu...\nVäga eredalt on aga meeles need emotsioonid seal väljaku ääres, mingi ühtsuse ja kuhugi kuuluvuse soe tunne ja kohaliku üleolev uhkus (elasin Roosikrantsi tänava teises otsas). Need kaks - see ammune ja tänaöine olid väga sarnased. Tõeline deja vu. Küllap see tunnel ikka üks ajamasin on, järgmine kord siis vaatan, mis seal sees veel juhtuma hakkab...\nSelguse huvides olgu öeldud, et see uni on siiski juba paari nädala vanune. Lihtsalt ei hakanud ümber toimetama, emotsiooni panin kohe kirja aga siia ei jõudnud tõsta veel. Liiati kõlab tänaöine oluliselt paremini, kui kahe nädala tagune :)\nmõtiskles Daisy Lappard at 14:04 Kommentaare ei ole:


Mercedes-Benz - Top Parts\nMercedes-Benz remont ja hooldus\nAvaleht HooldusMercedes-Benz remont ja hooldus\nMercedes-Benz hooldus, remont, diagnostika\nUSA autotootja Chrysler Corporation ning Saksa juhtiv tööstuskontsern Daimler-Benz sõlmisid liitumislepingu aastal 1998, mille tulemusena hakati Chrysler mudelite tootmises kasutama Mercedese platvormi. Olles nüüdseks juba üle 20 aasta hooldanud ja remontinud Chrysler mudeleid, oleme üsna hästi tuttavad ka Mercedes mudelite hoolduse ja tehnikaga.\nMeie otsuse hakata pakkuma Mercedes mudelite remonti ja hooldus just eelkõige Tartu esinduses tingis see, et Tartu uus ja avar esindus omab suurepärast sisseseadet sõidukite professionaalseks diagnostikaks, hoolduseks kui ka remondiks.\nHoolduskeskuses töötavad spetsialistid on pikaajalise kogemusega oma ala asjatundjad. Me väärtustame kliendi aega. Kogu tiim töötab selle nimel, et igale probleemile leitaks lahendus ja et töö oleks tehtud korralikult. Teostatud töödele garantii 6 kuud.\nTeostame hooldust ja remonttöid alljärgnevatele Mercedes-Benz mudelitele:\nAutoteeninduse kogenud meistrid teostavad järgmisi töid: kliimaseadme kontroll ja täitmine, arvutidiagnostika, elektritööd, sildade reguleerimine, lukksepatööd. Hoolduse käigus me laeme ka teie auto aku ja täidame boonusena klaasipesupaagi.\nTeenuste hinnad Tartus\nLukksepatööd 1h * 43,95€ 39,55€\nSildade reguleerimine 1 kord / Van & 4X4 50€ /55€ 45€/49,50€\nElektritööd 1h 48,50€ 43,65€\nVeakoodide lugemine ja kustutamine 1 tk 30€ 27€\nKliimaseadme kontroll & täitmine kuni 1kg 80€ 72€\nKülmaaine freoon R134 100g hind 6€ 5,40€\nÕhkvedrustuse täitmine lämmastikuga N2/H2 45€ 40,50€\nRehvivahetus 1kmpl, hind alates 50€ 45€\nTehnoülevaatus sõiduautole M1 bens/diisel 45€ 45€\nOstueelne ülevaatus koos veakoodide lugemisega 69€ 62€\nAsendusauto Chevrolet 1 päev 19€ 17,10€\n*Tööaja arvestuses lähtutakse normtöötundidest.\nNormeerimata tööde korral tasustakse töö normtunni hindade alusel vastavalt tegelikult kulutatud ajale.\nPüsikliendikaardiga tavahinnast kõik teenused 10% soodsamad. Liitu kohe püsikliendi programmiga!\nSaatke Teid huvitava teenuse kohta hooldusapäring teatades auto läbisõidu ja probleemikirjelduse.\nMeil on võimalik tasuda teenuse eest pangakaardiga.\nHoolduse ajaks on Tartu TopParts esinduses võimalus rentida asendusautot hinnaga 19€/ päev.\nTeenused ja hinnad Avariiremont Saada hoolduspäring Chrysler remont ja hooldus Jeep remont ja hooldus Chevrolet remont ja hooldus Dodge remont ja hooldus Mercedes-Benz remont ja hooldus


2011/765/EL: Komisjoni otsus, 22. november 2011 , vedurijuhtide koolitamisega tegelevate koolituskeskuste tunnustamise kriteeriumide, vedurijuhtide eksamineerijate tunnustamise kriteeriumide ja eksamite korraldamise kriteeriumide kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2007/59/EÜ (teatavaks tehtud numbri K(2011) 7966 all) EMPs kohaldatav tekst\nvedurijuhtide koolitamisega tegelevate koolituskeskuste tunnustamise kriteeriumide, vedurijuhtide eksamineerijate tunnustamise kriteeriumide ja eksamite korraldamise kriteeriumide kohta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2007/59/EÜ\n(teatavaks tehtud numbri K(2011) 7966 all)\nvõttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2007. aasta direktiivi 2007/59/EÜ ühenduse raudteesüsteemis vedureid ja ronge juhtivate vedurijuhtide sertifitseerimise kohta, (1) eriti selle artikli 23 lõike 3 punkti b ja artikli 25 lõiget 5,\nSelleks et tagada vedurijuhtide ja vedurijuhikandidaatide koolituse ja eksamite nõuetekohane ja võrreldav kvaliteet nende sertifitseerimiseks kõikides liikmesriikides, tuleb Euroopa Liidu tasandil kehtestada nii vedurijuhtide koolituskeskuste kui ka nende eksamineerijate tunnustamise ühised kriteeriumid.\nKõikides liikmesriikides peaksid koolituskursused ja eksamid toimuma nõuetekohaselt ning nende kvaliteet peaks olema mõistlik ja võrreldav, et eksameid oleks võimalik vastastikku tunnustada.\nKoolituskeskused peaksid olema nende pakutava koolituse valdkonnas asjatundjad. Eelkõige peaks koolituskeskustel olema tehniline ja tegevuspädevus ning nad peaksid sobima koolituskursuste korraldamiseks ja olema nõuetekohaselt varustatud töötajate ning töövahenditega.\nTuleks kehtestada konkreetsed sätted nende raudteeveo-ettevõtjatele või raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjatele kuuluvate koolituskeskuste kohta, kes taotlevad ohutustunnistust või ohutusluba. Selleks et vähendada halduskoormust, peaksid liikmesriigid saama ette näha võimaluse siduda selliste koolituskeskuste tunnustamine ohutussertifikaadi või ohutusloa väljaandmisega.\nVedurijuhtide eksamineerijatel peaksid olema oskused ja teadmised selles valdkonnas, milles nad soovivad eksamit korraldada. Eksamineerija pädevusele esitatavad nõuded peaksid käsitlema selliseid aspekte nagu eksamineerimismeetodid ja -oskused ning pedagoogilised teadmised. Pädev asutus peaks iga vedurijuhtide eksamineerijana tunnustamist taotleva isiku või üksuse puhul eraldi kontrollima, kas tema teadmised on piisavad, et asjaomases pädevusvaldkonnas eksameid korraldada.\nVedurijuhtide eksamineerijad peaksid eksameid korraldama sõltumatult ja erapooletult. Selleks peaksid tunnustamist taotlevad isikud või üksused pädevale asutusele tõendama, et nad järgivad nimetatud nõudeid.\nKäesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2007/59/EÜ artiklis 32 osutatud komitee arvamusega,\nKäesolevas otsuses sätestatakse vedurijuhtidele ja vedurijuhikandidaatidele kutsealast koolitust pakkuvate koolituskeskuste tunnustamise kriteeriumid, vedurijuhtide ja vedurijuhikandidaatide eksamineerijate tunnustamise kriteeriumid ning eksamite korraldamise kriteeriumid kooskõlas direktiiviga 2007/59/EÜ.\nKäesolevat otsust kohaldatakse\nkoolituskeskuste suhtes, mis pakuvad vedurijuhtidele ja vedurijuhikandidaatidele koolituskursusi direktiivi 2007/59/EÜ artikliga 23 ette nähtud valdkonnas;\nvedurijuhtide eksamineerijate suhtes, keda on volitatud kontrollima sertifitseeritavate vedurijuhikandidaatide ja vedurijuhtide pädevust kooskõlas direktiivi 2007/59/EÜ artikliga 25.\na) „taotleja”– üksus või üksikisik, kes on asutanud ettevõtja, kes taotleb tunnustamist koolituskursuste pakkujana direktiivi 2007/59/EÜ artikli 23 lõigetes 5 ja 6 osutatud valdkondades, sh üksikisik, kes taotleb tunnustamist direktiivi 2007/59/EÜ artikli 25 lõigetes 1 ja 2 osutatud eksamineerijana;\nb) „koolitaja”– isik, kellel on asjaomased oskused ja teadmised, mis on vajalikud koolituskursuste ettevalmistamiseks, korraldamiseks ja läbiviimiseks;\nc) „eksamineerija”– isik, kellel on eksamite vastuvõtmiseks ja hindamiseks tunnustatud oskused ja teadmised direktiivi 2007/59/EÜ tähenduses;\nd) „eksam”– vedurijuhi või vedurijuhikandidaadi pädevuse kontrollimine vastavalt direktiivile 2007/59/EÜ, kasutades üht või mitut meetodit, nt kirjalikku, suulist ja praktilist eksamit;\ne) „eksamikeskus”– üksus, mis on asutatud vedurijuhtide eksamineerimiseks vastavalt direktiivi 2007/59/EÜ artiklile 25;\nf) „tunnustamine”– liikmesriigi poolt selle jaoks määratud ametiasutuse väljaantud ametlik kinnitus selle kohta, et isik või üksus on pädev korraldama koolituskursusi või eksameid;\ng) „pädev asutus”– direktiivi 2007/59/EÜ artikli 3 kohane pädev asutus või mõni muu liikmesriigi määratud asutus või asutus, kellele on tehtud ülesandeks koolituskeskuste ja eksamineerijate tunnustamine pädeva asutuse volituse alusel.\nKoolituskeskus on koolituskursuste pakkumisel kõikide osalejate suhtes erapooletu.\nEelkõige siis, kui koolituskeskus pakub koolitust nii sellistele isikutele, kes töötavad selle ettevõtja alluvuses, kellele kuulub koolituskeskus, kui ka muudele isikutele, korraldatakse koolitus koolituskeskust omava ettevõtja huvidest sõltumatult ja kõikide osalejate suhtes erapooletult. Koolituskeskus kohaldab koolituskeskust omava ettevõtja alluvuses töötavate isikute ja muude isikute suhtes samu eeskirju. Liikmesriigid tagavad, et selle põhimõtte järgimiseks võetakse vajalikke meetmeid.\n1. Taotleja tõendab oma tehnilist ja tegevuspädevust ning sobivust korraldada koolituskursusi asjaomases valdkonnas. Ta on nõuetekohaselt varustatud töötajate ja töövahenditega ning tegutseb keskkonnas, mis sobib vedurijuhtide koolitamiseks, et valmistada neid ette eksamiks, mis on vajalik vedurijuhiloa ja sertifikaadi saamiseks või nende kehtivuse pikendamiseks kooskõlas direktiiviga 2007/59/EÜ.\n2. Taotleja peab eelkõige vastama järgmistele nõuetele:\ntal on tõhus juhtimisstruktuur, millega tagatakse, et koolitajatel on nõuetekohane kvalifikatsioon ja kogemused koolituse pakkumiseks vastavalt direktiivis 2007/59/EÜ sätestatud nõuetele;\ntal on kavandatavale hulgale osalejatele pakutava koolituse jaoks vajalikud töötajad, töövahendid, seadmed ning ruumid;\nta tagab, et praktilise koolituse läbiviijal on kehtiv vedurijuhiluba ja koolituse objekti (või sama tüüpi liini/veeremit) hõlmav kehtiv sertifikaat ning vähemalt kolmeaastane vedurijuhtimise kogemus. Kui koolitajal ei ole asjaomase infrastruktuuri/veeremi jaoks kehtivat sertifikaati, peab praktilise koolituse juures vastavalt direktiivi 2007/59/EÜ artikli 4 lõike 2 punktile e viibima vedurijuht, kes omab asjaomase infrastruktuuri/veeremi jaoks kehtivat sertifikaati;\nta esitab teabe meetodite kohta, mida ta kavatseb kasutada, et tagada koolituskursuse ning koolitus- ja pädevuskavade nõuetekohane sisu, korraldus ja kestus;\nta esitab teabe süsteemi kohta, mida kasutatakse koolitustegevuse, sh koolituskursustel osalejaid ja koolitajaid käsitlevate andmete ning kursuste arvu ja eesmärkide registreerimiseks;\nta kasutab kvaliteedijuhtimissüsteemi või samaväärseid menetlusi selliste süsteemide ja menetluste nõuetelevastavuse ja asjakohasuse kontrollimiseks, millega tagatakse, et pakutav koolitus vastab direktiivis 2007/59/EÜ sätestatud nõuetele;\nta kasutab kvalifikatsioonijuhtimise süsteemi, pidevat koolitust ja meetmeid, millega tagatakse koolitajate ametialaste oskuste ajakohasus;\nta tutvustab menetlusi, millega tagatakse koolitusmeetodite, -vahendite ja -seadmete ajakohasus, sh õppekirjanduse, koolitustarkvara, raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjalt saadud dokumentide (nt töökorda, signaale või ohutussüsteeme käsitlevad eeskirjad) ajakohasus.\n3. Liikmesriik võib kehtestada täiendavad nõuded tema territooriumil asuva infrastruktuuriga seotud koolituste suhtes.\n4. Taotlejad, kes soovivad läbida raudtee käitamise ja ohutustoimingutega seotud konkreetse teabevahetuse- ja terminoloogia-alase koolituse, esitavad taotluse selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus asjaomase teabevahetuse ja terminoloogiaga seotud infrastruktuur asub.\nRaudteeveo-ettevõtjale või raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjale kuuluvad koolituskeskused\n1. Liikmesriik võib lubada, et sellise taotleja tunnustamine, kes kuulub raudteeveo-ettevõtjale või raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjale ja kes pakub koolitust ainult selle ettevõtja töötajatele, kellel ta kuulub, ja kes vastab kõigile käesoleva otsuse artiklis 4 sätestatud nõuetele, toimub koos ohutussertifitseerimise või ohutusloa väljaandmise menetlusega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2004/49/EÜ (2).\n2. Sel juhul tuleb kinnitus tunnustamise kohta märkida asjaomasele ohutussertifikaadile või ohutusloale.\n3. Lõikes 1 osutatud taotleja töö ja juhtimine korraldatakse ning struktureeritakse nii, et ei tekiks huvide konflikti.\nUus või uute seadmetega varustatud liin ja uus veerem\nUute liinide või uute seadmetega varustatud liinide või uute veeremite puhul võivad liikmesriigid kehtestada tingimused, mille kohaselt võib tunnustatud koolituskeskus teha praktilise koolituse korraldamisel erandi artikli 4 lõike 2 punktist c.\nKõnealuse erandi kohaldamine on rangelt piiratud juhuga, kui ühelgi koolitajal ei ole veel sertifikaati, mis hõlmab uut või uute seadmetega varustatud liini või uut veeremit.\nKoolitaja peab vastama kõikidele muudele artikli 4 lõike 2 punktis c sätestatud tingimustele, st tal peab olema direktiivi 2007/59/EÜ artiklite 14 ja 15 kohane vedurijuhiluba ja sertifikaat ning nõutav töökogemus.\nTaotleja kinnitab, et ta võtab eksami vastu erapooletult ja mittediskrimineerivalt, allumata mis tahes survele või stiimulile, mis võib mõjutada tema otsust, eksami tulemusi või eksami läbiviimise korraldust.\nSel eesmärgil lisab pädev asutus vastava kinnituse taotluse vormile, millele taotleja alla kirjutab.\n1. Taotlejal on teadmised ja kogemused valdkonnas, milles ta soovib eksamit korraldada.\nNõutavad kogemused omandatakse kutsetegevuse käigus, millega taotluse esitamise kuupäevale eelnenud viie aasta jooksul on tegeletud vähemalt neli aastat.\nNõutav kutsealaste kogemuste omandamise aeg võib hõlmata ajavahemikke, mil taotleja töötas kehtivat vedurijuhiluba ja lisasertifikaati omava vedurijuhtide juhina või koolitajana esitatud taotlusega seotud valdkonnas.\n2. Praktilise eksami vastuvõtmiseks rongis peab taotlejal olema nii kehtiv vedurijuhiluba kui ka eksami objekti (või sama tüüpi liini/veeremit) hõlmav kehtiv sertifikaat. Kui koolitajal ei ole asjaomase infrastruktuuri/veeremi jaoks kehtivat sertifikaati, peab praktilise koolituse juures vastavalt direktiivi 2007/59/EÜ artikli 4 lõike 2 punktile e viibima vedurijuht, kes omab asjaomase infrastruktuuri/veeremi jaoks kehtivat sertifikaati.\nTaotlejal on vähemalt nelja-aastane vedurijuhtimise kogemus, mis on omandatud kõige varem viie aasta jooksul enne taotluse esitamise kuupäeva. Taotleja teadmised peavad olema taotluse esitamise ajal ajakohased.\n3. Lisaks peab taotleja vastama vähemalt järgmistele miinimumtingimustele:\ntal on eksamikeeles kuulamise ja rääkimise oskus, mis vastab vähemalt Euroopa Nõukogu Euroopa keeleõppe raamdokumendis (3) sätestatud B2-tasemele.\ntal on eksami vastuvõtmiseks nõutavad oskused ja pedagoogilised oskused ning põhjalikud teadmised asjakohastest eksamineerimismeetoditest ja -dokumentidest;\nta näitab, kuidas ta tagab eksamineeritava valdkonnaga seotud ametialaste oskuste ajakohasuse;\nta tunneb vedurijuhtide sertifitseerimise korda.\n4. Liikmesriigid võivad kehtestada täiendavad nõuded selliste eksamite läbiviimise kohta, mis on seotud nende territooriumil asuva infrastruktuuriga.\nEksamite korraldamise ühised kriteeriumid\nVedurijuhtide pädevuse hindamiseks direktiivi 2007/59/EÜ artikli 25 kohaselt korraldatud eksam peab vastama järgmistele kriteeriumidele:\nkui eksami võtab vastu kaks või enam isikut, peab vähemalt eksamikomisjoni esimees olema käesolevale otsusele kohaselt tunnustatud eksamineerija;\nkui eksamil kontrollitakse praktilist vedurijuhtimise oskust, peab eksamineerijal olema vedurijuhiluba ja lisasertifikaat, mis lubab tal kasutada raudtee-infrastruktuuri ja juhtida veeremit (või sama tüüpi liini/veeremit), millega seotud oskusi eksamil kontrollitakse. Kui koolitajal ei ole asjaomase infrastruktuuri/veeremi jaoks kehtivat sertifikaati, peab praktilise koolituse juures vastavalt direktiivi 2007/59/EÜ artikli 4 lõike 2 punktile e viibima vedurijuht, kes omab asjaomase infrastruktuuri/veeremi jaoks kehtivat sertifikaati;\neksam korraldatakse läbipaistval viisil ja see kestab piisavalt kaua, et nõuetekohaste dokumentidega oleks võimalik tõendada, et käsitletud on kõiki direktiivi 2007/59/EÜ lisades nimetatud asjakohaseid valdkondi\nkui eksamil osalev eksamineerija on pakkunud vedurijuhile või vedurijuhikandidaadile asjaomase eksamiga seotud koolitust, peab eksami läbi viima teine eksamineerija, kes vedurijuhi või vedurijuhikandidaadi eksamiks ettevalmistamisel ei osalenud;\neksami ettevalmistamisel järgitakse eriti hoolikalt eksamil esitatavate küsimuste konfidentsiaalsust.\nUute liinide või uute seadmetega varustatud liinide või uute veeremite puhul võivad liikmesriigid kehtestada tingimused, mille kohaselt võib tunnustatud koolituskeskus teha eksami korraldamise erandi artiklist 9.\nEksamineerija peab vastama kõikidele muudele artikli 4 lõike 2 punktis c sätestatud tingimustele, st tal peab olema direktiivi 2007/59/EÜ artiklite 14 ja 15 kohane vedurijuhiluba ja sertifikaat ning nõutav töökogemus.\nKui raudteeveo-ettevõtja või raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja on kooskõlas siseriiklike õigusaktide ja nõuetega, mida kohaldati enne käesoleva otsuse jõustumist, juba valinud eksamineerijad oma töötajate eksamineerimiseks, võib liikmesriik otsustada, et väljavalitud eksamineerijatel lubatakse jätkata eksamite vastuvõtmist vastavalt järgmistele tingimustele:\nraudteeveo-ettevõtja või raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja on valinud eksamineerija vastavalt pädeva asutuse poolt direktiivi 2004/49/EÜ kohaselt väljaantud ohutussertifikaadi või ohutusloa raames ja rakendusala piires kuni asjaomase ohutussertifikaadi või ohutusloa kehtivuse lõppemiseni;\nraudteeveo-ettevõtja või raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja kontrollib, kas väljavalitud eksamineerija vastab käesolevas otsuses sätestatud nõuetele ning kui eksamineerija ei vasta asjaomastele nõuetele, võtab raudteeveo-ettevõtja või raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja vajalikke meetmeid, et tagada eksamineerijate vastavus nõuetele.\nKäesolevat otsust kohaldatakse alates 15. maist 2012.\nNende koolituskeskuste suhes, kes käesoleva otsuse kohaldamise kuupäeval juba pakuvad koolitusteenust, kohaldatakse käesolevat otsust alates 1. juulist 2013.\nBrüssel, 22. november 2011\n(3) Common European Framework of Reference for Languages: Learning, Teaching, Assessment, 2001 (Cambridge University Press for the English version – ISBN 0–521-00531-0). Kättesaadav ka Euroopa Nõukogu veebisaidil: http://www.coe.int/T/DG4/Portfolio/documents/Common%20European%20Framework%20hyperlinked.pdf. Eestikeelne tõlge: „Euroopa keeleõppe raamdokument. Õppimine, õpetamine ja hindamine: raamdokument” (Tartu, Haridus- ja Teadusministeerium, 2007).


Polve liigese poletik.\nSee haigus kaldub kujunema pikaajaliseks ja kahjustama liigesekõhre, luud ja liigesesidemeid ligamente. Kasuta puusakaitsmeid luumurdude vältimiseks. Põletiku korral kiireneb sete ja tõuseb CRP. Tingimisi võib siia lisada ka elundeid toestava sidekoe.\nIga kokkusurumisega pumbatakse liigesest välja jääkaineid ning iga taaspaisumisega imetakse liigesesse vajalikku toitaineterikast liigesevedelikku. Mida süstemaatilisem on seesugune liigeste mõistlik koormamine, seda parem on liigeste ainevahetus. Alakoormatud või ülekoormatud liiges võib Polve liigese poletik toitainete nappusesse ning kõhr kaotab oma sileduse, elastsuse ja tugevuse. Probleemid ükskõik millistes liigesega seotud kehaliikmetes võivad põhjustada liigesevalu või muuta liigese liikuvust.\nPeamiselt nendes, suuremaid koormusi ja olulisemaid funktsioone täitvates liigestes avalduvad ka vaevused. Liigesevaevused võib jagada liigeste ülekoormamise tagajärgedeks, kulumisega kaasnevateks ja põletikulisteks. Nende kõikide oluline sümptom on valu. Puhkust ja rahu Üleliigset või ühekülgset koormust liigestele põhjustavad kõige sagedamini raske füüsiline töö ja sportimine, lisaks valesti sooritatud liigutused ja ülekaal. Füüsilise ülekoormuse korral ei Polve liigese poletik üldjuhul olla kahjustatud liiges ise, põletikust on haaratud liigesekapsel, kõõlused ja kõõluste kinnituskohad luudel.\nValule lisanduvad hiljem tihtipeale ka paistetus ja kuumustunne. Haiguse süvenemisel võivad Polve liigese poletik pikapeale deformeeruda Polve liigese poletik kulunud põlveliigeste korral tekkida X- või O-jalgsus. Kõige värskemad Liigume uudised otse sinu postkasti Mõõdukas liikumine ja parafiinravi Liigesekulumise tõttu lausa tubaseks jääda ja liikumisest loobuda ei tohi, sest see jätaks liigesed ilma vajalikest toitainetest ja süvendaks haiguse kulgu. Küll aga tuleb konarlikuks muutunud kõhre säilitamiseks jälgida, et füüsiline koormus oleks mõõdukas.\nEt haigus vallanduks, peavad geneetilisele eelsoodumusele lisaks toimima ka mitmed muud riskitegurid: bakteriaalsed ja viirusinfektsioonid, keskkonnamõjurid ja kahjulikud Polve liigese poletik. Reumatoidartriidi tõestatud riskifaktor on näiteks suitsetamine.\nEkslikult arvatakse, et reumatoloogiline haigus on midagi sellist, mis käib kaasas vanadusega. Haigestumise eest pole Kuunarnuki liigeste ravi kaitstud üheski vanuses inimene. Olenevalt haigusest erineb vaid ealine ja sooline eelistus: mõned haigused avalduvad rohkem noores eas, teised tabavad enim naisi jne.


Eesti julgeolek ja Ameerika — Sirp\nHiljuti Riigikogus ja EV Valitsuses heaks kiidetud EV julgeolekupoliitika alustes on jätkuvalt seatud Eesti eesmärgiks iseseisvuse, sõltumatuse, territoriaalse terviklikkuse ja põhiseadusliku korra säilitamine ning rahva turvalisuse tagamine. Mõistagi peetakse kuulumist NATOsse ja Euroopa Liitu Eesti julgeoleku aluseks ja tagatiseks, kuigi mööndakse, et julgeolekupoliitiliste eesmärkide saavutamise esmasteks vahenditeks on aktiivne osalemine NATO ja ELi vastavate struktuuride tegevuses liikmelisusega kaasnevate kohustuste täitmiseks. Sellest hoolimata tuleks maailmas kujunenud olukorras otsida Eesti julgeolekule täiendavaid võimalusi. Eesti julgeolekupoliitika alused peavad õigustatult üheks kõige olulisemaks julgeoleku tagamise garantiiks liitlas- ja partnerlussuhet Ameerika Ühendriikidega. Siinkohal ei saa unustada, et suurriikidest vaid USA ja Suurbritannia tunnustasid Nõokogude okupatsiooni perioodil Eesti iseseisvust.\nKuid transatlantilise sideme edasine tugevnemine ei peaks piirduma üksnes NATO raames tehtava koostööga ja rajanema lootusel, et jätkuvalt püsib USA huvi Läänemere piirkonna ja Eesti julgeoleku vastu. Paraku ei sisalda Eesti julgeolekupoliitika meetmeid, kuidas USA huvi Eesti ja kogu piirkonna suhtes piisavalt kõrgel hoida. Väidan, et koos rahvusvahelise terrorismiga on muutunud ka rahvusriigi julgeoleku ja rahvusvahelise koostöö arusaamad. Euroopa riigid on veelgi kaitsetumad kui USA mistahes ambitsioonika massihävitusrelvi omava riigi või terrorirühmituse ees. Kuid sellest hoolimata ei toetanud paljud Euroopa riigid USAd Iraagi ja Afganistani konfliktis ning see nõrgestas oluliselt nii NATOt kui ka ELi ühist välis-ja julgeolekupoliitikat.\nSamas tõestas USA, et ta võib rakendada jõudu ka ilma oma NATO partnerite toetuseta ning on ainsaks jõuks, mis suudab reaalselt tagada nii maailma kui Euroopa julgeoleku. Tõenäoliselt jätkuvad erimeelsused NATOs edaspidigi ning USA moodustab ad hoc koalitsioone ka tulevikus. Vastuseks võib USA toetada Euroopa riike vaid valikuliselt, ehk vaid neid, kes kriitilistel hetkedel on olnud tema poolel.\nAmeeriklaste huvi Põhja-Euroopa ja üldse Euroopa vastu väheneb, kui mitmed Euroopa suurriigid liiguvad strateegilistes küsimustes USAga võrreldes erinevates suundades: kas püüdes rajada Euroopa armeed, mis ei tee piisavalt koostööd USAga, või vähendades sõjalist eelarvet. Kui Euroopa sõjaline võimsus ja ka majandus tervikuna teevad vähikäiku, siis USA suurendab jätkuvalt oma sõjalist eelarvet ning potentsiaali.\nEuroopa püüdlused arendada demokraatiat ja lahendada konflikte üksnes rahumeelsete läbirääkimiste ja majandusabiga on kaotamas usaldusväärsust. Vana maailma osakaal väheneb mitte üksnes sõjalises võimsuses, vaid ka rahvastikus ja majanduses. Kui kuni 1999. aastani oli Euroopa osatähtsus NATO eelarves suhteliselt konstantne ning moodustas ca 60 protsenti Ameerika ühendriikide panusest, siis viimastel aastatel on see suhtarv vähenenud 40 protsendile. Kui USA on suurendanud oma sõjalist eelarvet viimasel viiel aastal rohkem kui kaks korda, siis Euroopa sõjalised kulud on jäänud peaaegu samale tasemele.\nEuroopa rahvastik vananeb ning mitmetes riikides isegi väheneb. Ameerikas on aga sündivus ja ka migratsioon jätkuvalt kõrge. Aastaks 2050 prognoositakse Põhja-Ameerika rahvastikuks juba üle 500 miljoni, kusjuures Euroopa päritoluga ameeriklaste osatähtsus langeb alla poole, mis toob kaasa selle, et hakatakse veelgi enam rõhku panema suhetele teiste kontinentidega.\nMajanduslikult kuue suurima hulka on jäänud tänaseks vaid kolm Vana Maailma riiki (Saksamaa, Suurbritannia ja Prantsusmaa). USA ja Jaapani kõrval on maailma majanduses kuuendaks tõusnud Hiina. Iga aastaga parandavad oma positsioone Korea, India ja mitmed teised Aasia riigid. Euroopa majandus areneb juba kümmekond aastat palju aeglasemalt kui Ameerika ja Kagu-Aasia majandused, see on takistuseks ka sõjaväe moderniseerimisel.\nSellises Euroopa olukorras on hädavajalik otsida uusi ideid julgeoleku tõhustamiseks, majanduskasvu suurendamiseks ja tehnoloogilise mahajäämuse ületamiseks, et mitte muutuda maailma äärealaks. Majanduskasvu suurendamise oluliste teedena pakub majandusteooria vabakaubandust ja teaduspõhist tehnoloogilist uuendamist. Mitmed uuringud näitavad, et majanduse arengutaseme ja majandusvabaduste vahel eksisteerib peaaegu lineaarne sõltuvus: suurem majandusvabadus tagab suurema majanduskasvu ja suurema rahvusliku kogutoodangu.\nEuroopas on vabakaubanduse arendamisega tegeletud aastakümneid, alates Euroopa Majandusühenduse ja Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) loomisest. Kuid sellest hoolimata on protektsionismi tase suhteliselt kõrge. Poliitiliselt mõjuvõimas EL on lämmatamas maailma kõige rikkamate riikide (Norra, ðveits, Island ja Liechtenstein) ühendust.\nJätkuva sõja- ja terroriohu ning Kagu-Aasia riikide, eriti aga Hiina majandusliku ja poliitilise surve suurenemise tingimustes on Euroopa riigid sunnitud hakkama tegema tihedamat koostööd USA, Kanada ja teiste demokraatiat ja majandusvabadusi hindavate riikidega üle maailma.\nOluline samm selles suunas on hiljutine USA ja ELi kokkulepe Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) raames põllumajandussaaduste eksporditoetuste järkjärgulise kaotamise ja subsiidiumide vähendamise kohta. Hollandi eesistumine ELis on seadnud üheks oma prioriteediks Euroopa majanduspoliitika vabastamise bürokraatlikest takistustest ja ülereguleeritusest. Olulise tõuke transatlantilise majanduskoostöö arendamiseks andis ka Iraagi konflikt.\nIraagi ja kogu Lähis-Ida majanduspiirkonna moderniseerimine on mõistetavalt nii Euroopa kui ka Ameerika majandushuvide keskmes. Samas võib Iraagi ülesehitamine ja tihenev koostöö terrorismivastases võitluses luua uue aluse Euroopa ja Ameerika majanduskoostöö intensiivistumiseks tervikuna.\nKuid senini on Euroopa riikidest vaid Suurbritannia teinud USAga globaalsete probleemide lahendamisel nii poliitilist kui ka sõjalist koostööd.\nTugev reaalpoliitika ja edukad sõjalised aktsioonid on toonud kaasa Suurbritannia mõjuvõimu suurenemise. Ajaloost on teada, et edukale sõjalisele koostööle on sageli järgnenud ka majanduskoostöö elavnemine (Marshalli plaan, Euroopa Majanduskoostöö Organisatsiooni (OECE) ja hiljem Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) loomine). Kahtlemata on Iraagi konflikt juba ümber jaganud majanduslikke mõjusfääre nii Euroopas kui ka Lähis-Idas ning see protsess jätkub.\nKõigepealt on veelgi tihenenud USA koostöö Suurbritanniaga. Sinna läheb ligemale 40 protsenti kõigist Ameerika otseinvesteeringutest Euroopasse, rohkem kui Saksamaalt ja Prantsusmaalt kokku. Seepärast ei olegi Suurbritannia eriti huvitatud Euroopa integratsiooni süvenemisest ning toetab eelkõige selle laienemist ja majanduspoliitika edasist liberaliseerimist. Iraagist on välja tõrjutud mitmed Prantsusmaa, Saksamaa ja isegi Venemaa suurfirmad. Neid asendavad Iraagi konfliktis liitlasmaade äriringkondade esindajad.\nGlobaalne võimuvõitlus ja mõjusfääride muutumine nõuab ka Eesti julgeolekupoliitika kohandumist. Eesti võib sattuda julgeolekuvaakumisse, kui panustab liialt koostöösse ELi tuumikriikide Saksamaa ja Prantsusmaaga. Suurema julgeoleku tagavad aga tihedamad sidemed Suurbritannia ja USAga, kuigi see esimestele ei meeldi. Ka majanduspoliitikas on vaja teha analoogiline valik. Kas jätkata riigi ülesehitamist Anglo-Ameerika mudeli alusel, mis võib Eestist teha kiire kasvuga silmapaistva Euroopa väikeriigi, või kohanduda tingimusteta Euroopas valdava nn. sotsiaalse turumajanduse mudeli ja ELi enam kui 23 tuhandest aktist koosneva kohustusliku reeglistikuga? Viimasel juhul kaotab Eesti suure osa oma praegustest konkurentsieelistest ning kujuneb odava tööjõuga allhankemajanduse piirkonnaks, kus peremehetsevad võõrad omanikud. Eestil on järjest raskem laveerida kahe kõva poliitilise veskikivi, Ameerika ja Euroopa vahel. Mõlemiga võrdselt koostööd tehes jääb meist järele vaid peenike tuhk. Seepärast tuleks leida teid, kuidas mitte sattuda veskikividele liiga lähedale ja ehitada nende vahele sildu.\nSamas, et vältida ELi tingimustes ääremaaks jäämist, tuleks näidata initsiatiivi transatlantiliste suhete arendamisel ja aidata ületada Euroopa ja Ameerika strateegilist vastuseisu. Võib ju vastu väita, et EL kujundab ise oma välispoliitika ning üksikutel riikidel, eriti väiksematel, pole võimalik enam välispoliitikas kaasa rääkida. Kuid ettepanekud Euroopa konkurentsivõime tõstmiseks ja Ameerikaga koostöö arendamiseks on vähemalt veel mitme aasta jooksul oodatud, sest peale Hollandit saavad ELi eesistujaks suurte majandusvabadustega Luksemburg ja ameerikameelne Suurbritannia.\nELi liikmesriigina peaks Eesti taotlema võimalusi jätkata senist suhteliselt edukat majanduspoliitikat, s.t. erisusi maksu-, põllumajandus- ja mitmes teises majanduspoliitikas. Tuleb tagada Eesti kiire kasvu jätkumine, et saada Euroopas üheks uue majanduse eestvedajaks. Meie majanduse omapära saab säilitada ELi tingimustes vaid tihedama koostöö läbi suuremaid majandusvabadusi omavate riikidega, eelkõige Suurbritanniaga, Iirimaaga, Taaniga ja Soomega, kes on juba kaubelnud Brüsselist välja eritingimusi.\nTeiseks peaks Eesti üles näitama initsiatiivi majandusvabaduste kaitsmiseks ja transatlantiliste sidemete arendamiseks ja kutsuma kokku Vabamajanduse Foorumi, millest võtaksid osa suurimate majandusvabadustega riigid üle maailma. Välja võiks pakkuda isegi Põhja-Atlandi Kaubandusassotsiatsiooni (North-Atlatic Trade Association ? NATA) moodustamise. Sellest ühendusest võiks tulevikus kujuneda Põhja-Atlandi Julgeoleku- ja Majandusala (NASEA).\nSarnase ettepaneku on juba teinud Hispaania endine peaminister Jose Maria Aznar. Oma visiidil Ameerika Ühendriikidesse selle aasta algul esines ta Ameerika ärieliidile ja tegi ettepaneku moodustada aastaks 2015 ühtne atlantiline majanduspiirkond (Atlantic Economic Zone). Ka Eesti välispoliitika üheks uueks jooneks võiks saada transatlantiliste suhete uuendamine ja arendamine.\nKokkuvõtteks tahaks toonitada, et vaid Ameerika ja Euroopa koos suudaksid lahendada maailmas kuhjuvaid globaalseid julgeoleku, majanduse, keskkonna ja teisi probleeme. Mistahes muutusi rahvusvahelistes suhetes on lihtsam läbi viia, kui USA ja Euroopa on ühel meelel. Ning vastupidi: USA ja Euroopa vastasseis või isegi konkureerimine annab võimaluse domineerida kolmandatel jõududel. Veelgi enam, transatlantilise koostöö arendamine on Lääne tsivilisatsiooni esmane kohus, see on tuleviku julgeoleku ja uue maailmakorra kujundamise üheks olulisemaks teeks, millesse panustamine kindlustab ka Eesti püsimise.


Juhtkiri | Hüvasti, liikmemaks ja parteipilet? | Õhtuleht\nReformierakond on oma peasekretäri Martin Kuke suu läbi käinud välja idee loobuda erakonnas liikmemaksust ja ka parteipiletist. Sellega on parteis juhtivaks sisekriitikuks tõusnud Kaja Kallase soovitus – tõhustada liikmemaksude kogumist ja nõnda vabaneda ka erakonnaliikmete koguarvu paisutavatest fiktiivsetest liikmetest – pea peale pööratud. Kui Kaja Kallas võrdles oma erakonda riigi kulul elava puugiga, siis liikmemaksust loobumise soov kinnitab, et riiklik rahastamine on erakonnad erakordselt mugavaks teinud. Kui kilekotiga sularaha tassimist erakonna peakontorisse jääks\nMida hakkaks tähendama erakonnademokraatiale see, kui erakond oma liikmeskonda enam konkreetselt ei defineeri ning kui erakonda kuulumise mõiste Kuke plaani järgi mõnusalt hägustub? Kaja Kallas nurises, et Reformierakonna äsjasel üldkogul ta sõna ei saanudki, ürituse formaat polevat seda võimaldanud. Kas nüüd jääks tänavalt sisse astunud „parteitute bolševike“ ainsaks võimaluseks erakonnas kaasa rääkida nõukaaegsete parteiürituste eeskujul saalist juhi kõnet toetades “Õige!” hüüdes? Samal ajal saaksid partei ladvikus end üha rohkem kindlustanud juhtoinad oma otsuste ja hoiakute juures alati viidata „meie laiale toetajaskonnale“. Kas Eesti ikka vajab sellist osalusdemokraatiat? Demokraatiat, kus härra Nilssonid ja teised ahjualused saaksid tõesti piiramata voli mis tahes manipulatsioonideks?\nLiikmemaksudest loobumist võib võtta kui paratamatuse tunnistamist: kes kord on liikmemaksu maksmata jätnud, ei see enam hakka seda maksma ka edaspidi. Ei teki siis ka parteiliikmel omanikutunnet oma erakonna üle, nagu Kaja Kallas seda rõhutas.\nKui aga liikmemaks ja parteipilet ongi võib-olla eilne päev, siis peaks e-riigi usku Reformierakonna käes ometi olema suurepärane hoob oma häid kavatsusi tõestada: selleks tuleb erakonna siselisti sisu teha kättesaadavaks kõikidele huvilistele. Ikka selleks, et meil kõigil oleks esmalt võimalus mõista juhtiverakonna toimimisloogikat ja otsustusprotsesse ning siis juba otsuste tegemisel kaasa rääkida. Tundub liiga ilus, et olla tõsi.


[ 417 postitust ] Mine lehele Eelmine 1 ... 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24 ... 28 Järgmine\nPostitatud: 19 Juun, 2017 9:52\nVeoautode heitmete rahaks ümber arvutamiseks on EY kasutanud küll korrektseid ja autoriteetseid allikaid, kuid rahaline saastusmõju (veoauto kilomeetri kohta) on ekslikult võetud selline, mis kehtib EURO II veoautode kohta. Niisuguseid autosid toodeti eelmise sajandi lõpus. Tehnoloogia arengust tulenevalt on praeguste Euro VI veoautode saastusmõju maanteel 25 korda väiksem kui EURO II veoautodel. Võib kindel olla, et Rail Balticu käivitusperioodiks aastal 2026 on autod vähemalt EURO VI klassiga või veel väiksema saastamisega. Kui praegu 3,3 miljardile hinnatud autode saastamise mõju korrektselt ümber hinnata, jääb kogu RB projekti sotsiaalmajanduslik mõju 3 miljardit väiksemaks.\nAsjatundmatu (ja rohelistele iseloomikulu demagoogiaga vürtsitatud) arvudega zongleerimine.\nVähenenud on ainult väävli ja lämmastikoksiidide+tahma probleem.\nCO2 pole väga muutnud. Isegi mitte 3 korda, rääkimata 25 korrast.\nMeile ettevõttes olev Euro 6 normi täitev MAN 18.250 (18 tonni täismass, 250 hobujõudu) võtab 100 km peale samapalju kütust kui samasuure kandevõimega Maz-500, mis ei vasta mitte ühelegi saastenormile (kuskil 25 pluss töö tegemisel).\nKütus ei põle ju ei millekski, 25 liitrit diislit põleb ikka samasuureks koguseks CO2-ks ja veeauruks nagu 30 aastat tagasi. Vahe on ainult võimsuses, mis tekib.\nTeiseks ületab Eestis autopargi vanus endiselt 10 aastat, seega vehelda mingite Euro 6 tulemustega on lähimad 10 aasta kohta vähemalt küll jama.\nEuro 6 muutus Eestis müüdavatele raskeveoautodele kohustuslikuks 2014 ja väikeveokitele on see minumeelest kohustuslik alates 2016 (võin siin eksida, panen mälu järgi).\nSee, mis "eurodele" vastavad siin ringi sebivad Poola, Vene, Ukraina jne transiitveokid, teatakse vast pilvedest kõrgemal ainult. Ja mis kütust tangivad (see käib eriti vene ja Ukraina autode kohta).\nTäpselt samasugust roheliste sulest pärinevat jura levitati Saaremaa püsiühenduse, Auvere elektrijaama katelde ja veel saja asja kohta.\nPostitatud: 19 Juun, 2017 10:41\n1. See MAN viib sama koguse kaupa sama kiirusega kohale väiksema kütusekuluga (mitte küll 25 korda aga siiski). Puhtalt efektiivsema juhtimisega mootori arvelt. Liitrid teisenduvad küll igas mootoris enam-vähem sama kogusega CO2ks aga teised saasteained võivad oluliselt erineda. Reostuse pealt arvutatud "sotseurod" aga arvutatakse kõigi saasteainete järgi.\n2. Eesti autopargi vanus võib ületada 10 aastat aga RB kontekstis on olulised samal marsruudil liiklevad kaugveo masinad. Logistikafirmade väitel on juba praegu nende masinate keskmine vanus alla 10 aasta. Optimistliku plaani järgi valmib RB 2025. Selleks ajaks eeldada keskmiseks saastenormiks 10 aastat vana normi on täitsa OK. Mina ei imestaks, kui erinevate lisanduvate saastemaksude tulemusena on reaalne väärtus 2025 veel madalam (selleks ajaks võivad meil liikvel olla ka elektrirekkad).\nTegelik nonsens on see, et meil püütakse sotseuro ja päris euro kursiks 1 arvutada. Sotseuro annab meile rohelise metsa ja vuliseva vee ja sinise taeva aga paraku sellega kõhtu ei täida, katust pea kohale ei saa ja ihu katta ei kannata. Kartulikoorte söömise lubadus tuleb meelde.\nPostitatud: 19 Juun, 2017 11:18\nAbsoluutselt nõus, lisaks veel, et taristu haldamise miljonid tuleb tasuda reaalses rahas, mitte sotseurodes.\nPostitatud: 19 Juun, 2017 12:41\nEi lõppe skandaalid selle RB ümber http://www.postimees.ee/4151173/rohelis ... stimees.ee\nPostitatud: 19 Juun, 2017 13:17\nÄkki oleks pidanud raha asemel Züleyxale pakkuma MMSi, maagilisi kristalle ja lapiku maakera mudelit Selle tädi jutt kaotas igasuguse usutavuse, kuid ta Telegrammi peol esinemas käis. Samuti tõmbab vähemalt minu arvamusel igasugu roheliste kampaaniale vett peale see Haabersti ristmiku remmelga ümber toimuv klounaad. Krt, mul maja kõrval täpselt samasugune vana puurajakas (lisaks on neid hulgi mu maakohas), tormiga murdusid sellelt suured tükid, mis mõlkisid mitu autot (vaadates maakohas olnud puu järgi, siis sellel liigil on haruldane võime vananedes seest tühjaks mädaneda, ise veel haljendades ja siis väiksema tormi ajal raksatusega pooleks minna ning kukkuda näiteks täpselt sauna katusesse või piirdeaeda ). Mis otsast see puu haruldane on? Kusagilt lugesin ka mingil ajal antud tädi "ideesid", kui nad peaks mingi ime läbi võimule saama. Pean lugu rohelisest mõtteviisist, kuid osa tädi tekstist oli lihtsalt lollakas (või viisakamalt öeldes liigituks ekstreemseks), mitte mõtleva inimese oma. Inimestele Eestis ei saa jõuga peale suruda nö ülirohelist eluviisi, kui kannatab sellest inimeste elatustase ja heaolu (see ei tähenda, et roheline mõtteviis ei ole hea, kuid sellega ei saa minna äärmusesse).\nTrummile lisaks, Tallinnas on endisel TAKil palju kasutatud ca 1998 -2001 busse ja ostetakse juurde, mis vastavad Euro 3 või Euro 4-le.\nPostitatud: 19 Juun, 2017 14:00\nNo see jutt meenutab mulle natuke liiga palju roheliste asjatundmatut hämamist, mida oli eriti palju siis, kui suruti läbi tuuleärimeeste toetusi.\nEnergeetikast kasvõi natuke jagavatel inimestel jäi üle vaid peast kinni hoida, kui nt Standberg oma laiapõhjalisi teadmisi tutvustas.\nMa võin sind veel rõõmustada Euro Eimillelegi vastava Mercedes 1017A 4x4 veokiga aastast 1977, mille keskmine kütusekulu Siilil oli 14 liitrit 100 km peale (tankimise järgi arvutatud). Koos maastikurehvidega, neliveoga ja metsavahel sõiduga. Ma jään lihtsalt enda juurde - jutt 25 korda väiksemast saastekoormusest on lihtsalt roheliste hämamine. Selles ju tõde ongi, et ega need uued diiselmasinad väga palju vähem kütust ju ei kulutagi.\nPostitatud: 19 Juun, 2017 14:06\nMitte otseselt Rail Balticust, kuid väike vastulause rohelistele, mille miinuseks on küll roheliste armutu tümitamine, kuid plussiks on, et mõned asjad seletatakse ära, nagu nad tegelikult ka on.\nhttp://arvamus.postimees.ee/4151373/mer ... 1438002618\nPostitatud: 19 Juun, 2017 14:20\nÕpikunäide sellest kuidas sõnumitooja süüdlaseks teha. Küsimus pole roheliste olemuses vaid selles, et ka neid taheti ära osta.\nKlounaadi kohta niipalju, et asi pole vaid remmalgas vaid maha võeti terve puuderida mis elumaju veidikegi müra ja saasta eest kaitses. Saeti lisaks veel kevadisel lindude pesitsusajal! Teisel pool teed on lihtsalt võsa oleks võinud ehituse sinna nihutada. Otsekui irooniana topiti postkastidesse kesikupropa "Roheline pealinn"\nPostitatud: 19 Juun, 2017 14:44\nÕpikunäide sellest kuidas sõnumitooja süüdlaseks teha. Küsimus pole roheliste olemuses vaid selles, et ka neid taheti ära osta\nEsialgu on "äraostmise süüdistus" roheliste väide, arvestades, et tulemas on valimised, peavad ju ka nemad kuidagi pildil olema. Kindlasti on tõenäosus, et kohtudes "kellegiga" pakuti neile ka mingeid poliittehinguid, paludes vastuteenena toetust Rail Balticule. Kuid kahtlen, kas asjaolud on ikka sellised, nagu rohelised neid näitavad. Kõigil poliitikutel (mitte ainult rohelistel) on komme "suuri väiteid" meediasse paisates mingitest olulistest detailidest rääkimata jätta. Praegu on puhtalt tegu nendepoolse PR-ga. Sama toimub ju teise suurobjekti "Reidi teega", kus üks pool keskendub sellele, et tee läbib parki ja lisaks on muid puudusi (ei iitsatatagi, et ka ühel kinnisvarafirmal on seal "elulised huvid" kalli arendusega, täpsemalt korterite nn miljööväärtus ja hind kukuks, kui peamagistraal kohe sealtsamast läbi hakkab minema), kuid teine pool avaldas "Pealinnas" omapoolse sopaloopimise, millest jäetakse ekslikult mulje, et ühestki pargist tee läbi ei lähe, vaid keskendutakse tühermaadele, mida see läbib.\nLisaks remmelga offtopicuks on veel väike probleem, et sinupoolt mainitud võsa kohepeal peaks tuttava teeprojekteerija väitel asuma osaliselt eramaad, mille sundvõõrandmine, ära ostmine oleks projekti pikalt edasi lükanud ja hinda korralikult tõstnud, seepärast ka see remmelga mahavõtmine. Mis puutub müratõkedesse, siis nende asemel on ette nähtud puude tagasi istutamine, kuid selles on sul õigus, et kulub tugevalt aega, enne, kui puudest kasu hakkab olema.\nÜldiselt peaks juba ammu Keila ja Tallinna vahele ehitama neljarealise tee, sest kui vaadata hommikust liiklustihedust, siis ummikud algavad juba enne Tallinna. Hetkel oli vist olemas neljarealise tee eelprojekt, mis koostati põhimõttel, et ta läbitavaid asulaid kaheks ei poolitaks st juhiti mõnes kohas vanast trassist mööda. Ka selle projekti andis vist isegi kohtusse üks kõrtsmik, kes mõistis, et uue teega ehitamisega tuleks tal oma vana tee äärde jäänud kõrts sulgeda. Samal ajal toimuvad olemasoleval maanteel peaagu igal aastal inimohvritega avariid. Uue ja parema tegemisel ei saa kõike suhtuda "tulgu kuhu iganes, kuid ainult mitte minu akna taha".\nViimati muutis Roamless, 19 Juun, 2017 15:12, muudetud 3 korda kokku.\nPostitatud: 19 Juun, 2017 14:47\nMa ei saa aru, mis selle roheliste äraostmise mõte võiks olla. RK ratifitseeris lepingu ära ja kohtusse antakse kogu asi ka ilma roheliste erakonnata.\nPostitatud: 19 Juun, 2017 15:16\nNo see muudabki väite kui sellise pidavuse ülimalt kahtlaseks - rohelistest ei sõltu tänases poliitikas (ja RB ehituses) MITTE MIDAGI\nSeega pole mingit mõtet ka neile raha pakkumas käia, mis viib mõttele, et ega nad ise enda huvitavaks tegemiseks seda välja pole mõelnud.\nVaadates, kui kõvasti rääkis roheliste sponsorite raha tollal, kui nad mingitki mõjujõudu omasid - taevale tänu, et enam ei oma.\nÖkofashism on kõige kulukam ühiskonnakorralduse vorm.\nJüri Mõis tunnistab , et nii oligi.\nPostitatud: 19 Juun, 2017 16:04\nSiin on siiski tegemist natuke teise asjaga kui rahakohver rohelistele seisukohtadest taganemise või suu kinni hoidmise eest.\nMa otsin piltlikult öeldes, rahastus kaenlas, mõttekaaslasi, kellega koos kandideerida ja suhtumine Rail Balticusse on see, millega minu seisukohad rohelistega ei haaku. Üritasin neid ümber veenda, sest kogu maailma rohelised on alati olnud pigem raudteede ja rongide poolt ning autode vastu, kuna raudteetransport on roheline mõtteviis. Arvasin, et see on neil programmis näpuviga, aga see ei ole nii,» ütles Mõis.\nPostitatud: 19 Juun, 2017 17:08\nSee oleks andnud RB pooldajatele plusspunkte - näete ka rohelised on meie poolt. Õnneks on sellel seltskonnal selgroogu erinevalt teistest (huvitav palju kesikud said?).


Politoloog: julgeolekudokument nimetab Venemaad ohuks - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\n27. märts 2010, 22:36\nVene tank Punasel väljakul. FOTO: Reuters / Scanpix\nTa märkis, et rõhuasetused ja üldhinnangud on ka uues dokumendis samad, mis kuue aasta eest vastu võetud julgeolekupoliitika alustes.\nKa tõi ta esile, et võrreldes praegu dokumendiga on uude versiooni tugevalt sisse toodud välispoliitiline mõõde. Seega sarnaneb uus versioon rohkem Soome analoogse dokumendiga, mis käistleb julgeoleku ja välispoliitika aluseid.\nTüüri hinnangul on uues dokumendis saavutatud väga hea efekt läbi teksti parema struktureerimise, mistõttu tõusevad teemad paremini esile. Ta tõi näiteks, et paljud teemad, nagu rahva tervis või küberjulgeolek olid mainitud ka eelmises dokumendis, kuid need polnud nii selgelt esile toodud.\nDokument näeb julgeoleku tagamisel senisest suurema rolli ette kodanikeühendustele. Tüür märkis, et uus dokument on küll «kaldu välispoliitika suunas», kuid samas on see ka «sisepoliitika suunas kaldu». «Piltlikult öeldes on uue dokumendi sees ka teine dokument, mis on palju suurem kui välimine,» sõnas Tüür.\nÜhe suurema muutusena tõi Tüür välja suhtumise Venemaasse. «Kui 2004. aasta dokumendis oli Venemaad mainitud poolpositiivses kontekstis, siis nüüd räägitakse sellest, et Venemaa on valmis kasutama suurriikliku staatuse taastamiseks sõjalist jõudu ja energeetikat,» märkis ta.\n«Erinevalt vanast versioonist peetakse Venemaad uues dokumendis sõjalise ohu allikaks,» märkis politoloog. Ta lisas, et taoline muudatus on sarnane Venemaa enda enda analoogses dokumendis toimunud muudatusega - ka Venemaa uues julgeolekudoktriinis nimetatakse esimest korda NATOt sõjalise ohu allikaks.\nValitsus kiitis eelmisel neljapäeval heaks uue Eesti julgeolekupoliitikat käisitleva raamdokumendi, mis määratab kindlaks Eesti julgeolekupoliitika eesmärgid, põhimõtted ja tegevussuunad ehk terviklik Eesti julgeolekukäsitlus kajastades kõiki riigi julgeoleku tagamise olulisi valdkondi.\nDokument asendab 2004. aastal vastu võetud julgeolekupoliitika alused.\nDokumendi julgeolekukäsitlus hõlmab kõiki olulisi valdkondi, sealhulgas ka praegu kehtiva dokumendiga võrreldes uusi valdkondi, nagu näiteks rahva tervis, ühiskonna sidusus, küber- ja energiajulgeolek, psühholoogiline kaitse jne.\nUue dokumendi esimene osa sätestab Eesti julgeolekupoliitika eesmärgid ja põhimõtted, selle kohaselt on Eesti julgeolekupoliitika eesmärgiks kindlustada Eesti riigi iseseisvus ja sõltumatus, territoriaalne terviklikkus, põhiseaduslik kord ning rahva turvalisus.\nDokumendi teine osa keskendub julgeolekukeskkonnale. Dokument sätestab, et Eesti on osa rahvusvahelisest julgeolekukeskkonnast ning on selle arengutega lahutamatult seotud. «NATO ja Euroopa Liidu liikmelisus on Eesti julgeolekut kindlustanud,» seisab dokumendis, kus samas tõdetakse, et julgeolekukeskkonda mõjutavad tegurid on muutunud raskemini ennustatavaks ja varasemast mitmekesisemaks.\nSamuti märgib dokument, et uute ohtude esilekerkimise kõrval on säilinud konventsionaalsed sõjalised ohud ning mõjusfääride poliitika.\nSelles osas loetleb dokument nii globaalset, Euro-Atlandi piirkonda ning konkreetselt Eesti julgeolekukeskkonda mõjutavad tegurid.\nNeljas alapeatükis määratleb dokument tegevussuunad neljas valdkonnas - välispoliitikas, kaitsepoliitikas, turvalisuspoliitikas ning ühiskonna sidususes ja toimepidevuses.\nVälispoliitika alapeatükk käsitleb nii NATOt ja ELi kui ka kahe- ja mitmepoolseid suhteid, rahvusvaheliste konfliktide ennetamist ja kriisiohjet, arengukoostööd ja relvastuskontrolli.\nKaitsepoliitika alapeatükk käsitleb riigikaitset ja sõjalist kaitset, turvalisuspoliitika alapeatükk põhiseadusliku korra kaitset, välispiiri valvet, hädaolukordade ennetamist ja tagajärgede leevendamist, terrorismi tõkestamist, korruptsiooni tõkestamist, võitlust rahvusvahelise organiseeritud kuritegevusega ning küberkuritegevuse tõkestamist.\nNeljas, ühiskonna toimepidevust ja sidusust puudutav alapeatükk käsitleb elutähtsate teenuste toimepidevust, elektroonilist sidet, küberjulgeolekut, transpordi infrastruktuuri energiajulgeolekut, keskkonnaturvalisust, finantsturvalisust, psühholoogilist kaitset, regionaalset arengut, lõimumist ja rahvatervist.


EEVA naistekas - Chelly's - Leht 5\n105 postitust on antud blogis\nPostitas Kelly Laupäev, 27 Juuli 2013 blogisse: Chelly's\nPostitas Kelly Reede, 26 Juuli 2013 blogisse: Chelly's\nOled sa kunagi mõelnud kuiväga hing ihkab moelavadel säravate Victorias Secret'i inglitel seljas olevat pesu, kuiväga tahaks oma ihu hellitada nende luksuslike kehahooldustootega ning omada glamuurset meiki nagu ingel Candice Swanepoel? Victorias Secret'i tooted on aga Eestlase südame jaoks siiani olnud justkui ilus unenägu, mida käega katsuda ei saa. Enam pole see õnneks nii! :) Nüüdsest on võimalik endale soetada VS bikiine, pesu ja kehahooldustooteid lihtsalt ja kiirelt. Kaup jõuab sinu juurde juba järgmisel või ülejärgmisel päeval ning kellele ei meeldiks pakikesi saada? :). Ostudele alates 47,95 eur kohaletoimetamine tasuta ning mittesobivat toodet saab 14 päeva jooksul tagastada (mida loodetavasti kellelgi ei juhtu). Lisaks on Glamoras käimas kampaania - 37 eur ostu puhul saab 2 päeva pileti Kerli kontserdile, mis toimub Monster Music Festivalil. Kampaania kestab muidugi kuni pileteid jätkub. :) Kes veel pole tutvunud Glamora e-poega saavad seda nüüd ruttu-ruttu teha.\nPostitas Kelly Esmaspäev, 22 Juuli 2013 blogisse: Chelly's\nMa pole jumestuskunstnik, kuigi ma südames väga soovin seda. Ma pole ka moejumal, et kõik mida ma ütlen on 100% ja kõigi puhul tõene, aga annan alati oma parima ning mul on tohutult hea meel, et see mida ütlen läheb inimestele korda ning et saan abiks olla. Igal hommikul ärkan mõttega, et tahan end igapäev arendada ning olla alati parem kui eile. :)\nSelles postituses tutvustan teile pisut ennast. Tegin väikse nimekirja asjadest, mis mul esimesena pähe tulid ja mis iseloomustavad mind.\nEhk on meil midagi sarnast! ;)\nPostitas Kelly Laupäev, 20 Juuli 2013 blogisse: Chelly's\nHei armsad! Täna räägin teile lähemalt mõnest Nurme Seebi tootest, mis jõudsid minuni armsa pakikesena ja mille sisu heas mõttes üllatas mind. :)\nPostitas Kelly Kolmapäev, 17 Juuli 2013 blogisse: Chelly's\nOh kui kaua ma olen seda Giveaway'd plaaninud ja lõpuks on see teie ees! :)\nÜks õnnelik osaleja saab endale suvel asendamatu Nurme Seebi Päevitusõli rohelise tee õliga, Boutique viigimarja ja roosa seedri käte ja küünte kreemi ja superarmsa I love... kookosekreemi (helendav ja särav huuleläige).\n55 kommentaari Loe edasi\nPostitas Kelly Pühapäev, 14 Juuli 2013 blogisse: Chelly's\nMe kõik teame kuidas me peaksime öösel vähemalt 8 tundi magama kuid alati ei tule see nii hästi välja kui peas plaanitud. Kuidas näha välja värske isegi kui seljataga on unetu öö? Meil kõigil on ilmselt olnud raskeid öid, kus tegelikult oleksime tahtnud palju kauem magada. Sellistel hommikutel näen välja nagu talveunest ärganud pahur karu. Olen suur hommikuse une armastaja. Kohvi joomine aitab turgutada keha kuid ma ei ole üldse kohvi sõber ja nii olen enda jaoks tööle pannud mõned nipid, mida selles postituses teiega jagan. :)\nPostitas Kelly Neljapäev, 11 Juuli 2013 blogisse: Chelly's\nSuvist aega on Eestis üsna näpuotsaga ja selle aja sees peaks minu arvate kandma võimalikult palju lühikesi ja värvilisi asju, mis talvel jope alla peitu jäävad.\nMulle meeldib netis shopata ja seekordki leidsin palju head ja huvitavat kraami. :) Siin on mõned mõnusad särgikesed, mis sobivad superhästi päikse alla. :)\nPostitas Kelly Esmaspäev, 08 Juuli 2013 blogisse: Chelly's\nTäna jagan teiega oma suvist get ready with me suvist rutiini, et olla valmis rokkima! :) Mul kulub enne kodust lahkumist sättimisele tavaliselt umbes poolteist tundi ja siin on väike loetelu toodetest, mida sel suvisel ajal nahal, juustel, näol ja küüntel kasutan - pesust kuni eheteni! :)\nPostitas Kelly Laupäev, 06 Juuli 2013 blogisse: Chelly's\nTäna tegin ühe väga nunnu ostu, mis tekitab kõigis ''aww'' efekti seda nähes. :)\nSelle imearmsakese leidsin Tally Weijl'st ning maksin vaid 4. 99€\nKellaga sobib ideaalselt üks armas samas teemas rahakotike Asosest, mille leiad SIIT.\nNüüd ongi mul veel üks armas põhjus see rahakott osta. :)\nPostitas Kelly Neljapäev, 04 Juuli 2013 blogisse: Chelly's\nPostitas Kelly Teisipäev, 02 Juuli 2013 blogisse: Chelly's\nTäna tutvustan teile mõningaid asju, mis teeksid mu väga rõõmsaks ehk minu esimene WISH LIST :)\n1. Mul on kapis nii palju erinevaid värve kleite, aga mul pole veel ühtegi sinist. Seepärast on mu silm magnet kõikide siniste kleitide ja seelikute peale ning see armas 28€ BOOHOO kleit võlus mu täiesti ära. Tegelikult on valikus veel valge, kollane, roosa ja must värv.\nPostitas Kelly Laupäev, 29 Juuni 2013 blogisse: Chelly's\nTutvustan teile moelooja Caroline Cox'i raamatut KUIDAS OLLA JUMALIK.\nMu poiss-sõber kinkis mulle selle sõbrapäevaks, kuid olin selle vahepeal täielikult unustanud ning alles nüüd lõpetasin täielikult selle lugemise. :)\nRaamat on armsate roosade kaante ja glamuurse sisuga, mis kaunistab igat raamaturiiulit. Stiilne ja lihtne kujundus teevad lugemise tõeliselt lihtsaks ja meeldivaks - palju pilte, roosa järjehoidja, kergesti jälgitav ülesehitus ning see mõnus raamatulõhn, mis nende paksude kaante vahelt tuleb.. mm. Suurepärane teos, mida teetassi kõrval või vannis nautida. Samuti on see raamat igati sobilik ühte veel roosamasse kingikotti. :)\nPostitas Kelly Reede, 28 Juuni 2013 blogisse: Chelly's\nIga naise igatsus on olla ilus, tahetud ja hoitud. Väga suur enamus naistest/tüdrukutest muretseb oma kehakaalu pärast või ei ole lihtsalt rahul teatud kehaosadega, mis paneb tundma kõike vastupidist. Eriti muidugi suvisel ajal kus väikseid voldikesi ei saa kuskile peita. Tõsi on aga, et selleks pole isegi põhjust, sest kurvid teevad ilusaks ning kõik naised on ainulaadsed ning kaunid! :)\nMa ei ole kindel kas see on naistel/tüdrukutel loomuses, aga me võrdleme ennast pidevalt kõigi teistega keda näeme ''vau, küll tal on vedanud'' ''kuidas ta nii ilus on?'' ''nojah, talle sobivadki sellised riided'' jne või siis üritame ennast rahustada otsides neis vigu. Mõlemal juhul näitab see rahulolematust enda suhtes.\nPostitas Kelly Neljapäev, 27 Juuni 2013 blogisse: Chelly's\nIgasuguse juuksehoolduse alus on õige shampoon.\nOlen juba mõnda aega kasutanud ja proovinud kahte BIO+ shampooni ning jäänud tulemustega väga rahule.\nCutrin BIO+ Special Shampoo Dandruff Control /11 EUR (pildil vasakul) on shampoon kõõmaprobleemide vastu ja mõeldud tavalistele ja värvitud juustele.\nSa oled siin: Esileht Blogid Blogid Chelly's


Tööpakkumise number #744257\nKuulutus aegub: 5. detsember 2021\nOotame oma meeskonnaga liituma Puhastusteenindajat,kelle tööülesandeks on tagada muuseumi haldusalas olevate hoonete ja laevade üldine heakord nii sise- kui välitingimustes.\npuhastusteenindaja tase 3 kutse;\nerinevate puhastusmasinate kasutamise oskus.\nkindlel töö ja tähtajatu tööleping;\ngraafikujärgne töö ja paindlik tööaega;\nerialane väljaõpe ja täiendkoolitused;\nmugavad tööriided ja kaasaegsed töövahendid;\nmeeldiv töökeskkond ja kultuurne kollektiiv;\nlisapuhkus 7 päeva aasta;\nspordi- ja tervisekompensatsioon;\ntöötasu alates 738 eurot kuus ja mahukas soodustuste pakett.\nEesti Meremuuseum on Eesti üks suurimaid ja populaarsemaid muuseume, mis asub Paksus Margareetas ja Lennusadamas. 1935. aastal asutatud muuseum kogub, säilitab, uurib ja tutvustab Eesti mereajalugu julgelt ja kaasahaaravalt eestimaalastele ja Eesti külalistele. Muuseumi ligi 100 inimesega kollektiiv peab lugu kultuursest töökeskkonnast, huumorist ja spordist ning armastab merd. Meremuuseum on peresõbralik tööandja ja pakub avalikus sektoris konkurentsivõimelist töötasu.


Maiustuste kimbud korvis - Mänguasjad March\nSu šokolaadi kimp oma kätega: 81 fotot šokolaadi kimpude valmistamiseks\nKõik tüdrukud väikestest suurtest lummavatest lillidest ja ei suuda elada ilma kompvekideta. Lähen sünnipäeva, koosoleku-, pulmad või lihtsalt tahavad ravida tüdruksõber, tütar, tema sõbranna või naisega ja soetama teda üles argipäevale - tähendab see on vajalik, et saada kimbud ja kommid.\nLihtsalt lilled ja šokolaadikarp - see on ilus ja maitsev, kuid unikaalne ja ootamatu kingitus on šokolaadi kimp. Siin on kasulik märkida, et see on ka majanduslikult, kuid selline asi tuleb investeerida oma südame ja hinge, et näidata kujutlusvõimet ja seejärel - tõeliselt armastavad, ei säästa oma vaba aega mõelda, et mis on kavandatud magus lilled. Jah, ja tehke iseseisvalt ainulaadne väike asi - see on alati huvitav ja meeldiv.\nMida on vaja ja kuidas teha erinevaid kimbud šokolaadi oma käed - kirjeldatakse nüüd samm-sammult ja vaata, mis juhtub, kui meil on natuke kannatlikkust, saate kohta fotovalikut lilli kuulus ja maitsvat Itaalia kommid Raffaello ja Ferrero Rocher.\nVõite kasutada mistahes ümmarguse kujuga kommid, karamell, isegi - sõltuvalt eelistusi tüdruk, kuid õppida paremini teha kimp "rafaelkah" - nad on kerge kaal ja seega - lilled jääb sirge.\nMõelge magusate kompositsioonide ideele\nKõigepealt peaksite määrama värvi tüübi. Siis mõtle disainile - kas need on lilled, kogutud kinkekarbis pakitud tavalisse kimpseeni või korvis kompositsiooniga.\nPärast seda võite minna oma lemmik tüdruku kompvekidesse ja kaunistamiseks - lindid, väikesed mänguasjad, helmed, mis on kaunistatud kimpudega - neid saab osakonnas osta ka õmblusseadmetega.\nNõuda kimp värvi gofreeritud paber - see müüakse kioskites ja lill osakonnad, müües Käsitöö, liimi, väike korv või kast, kui see on otsustanud teha ebatavaline kimp ja hea tuju. Lugege lihtsamal versioonil paremini.\nLihtsaim magus kimp\nSelle tootmise peavad olema rohkem hambaorke ja kokteili vardas, tükk vahtu, joonistus lehed papp (olla ilus), liimi püstol (see on mugav) ja lindile. Paber võib olla valge (nii elegantne ja puudutamata).\nTeeme raami: keerake papp-toru leht ja liimige see. Polüstüreeni tükist eemaldasime lillipea, millele kinnitatakse kroonlehed, panime selle kartongitorule (varem paberist vaht). Siis on vajalik kogu pea asetada viskotikutega, määrida liimiga või sisestada need hiljem, kui pungad on juba nendega kokku puutunud.\nLõigake 25 cm läbimõõduga papi ring, mille keskel on auk. Saadud osa on ümbritsetud satiiniriba või paksusega punutisest. Kui toru on valmistatud tavalisest hallist papist, peab see olema mähitud lainepapi külge. Nüüd on vahtpoldi külge liimitud kartongi ring - see peaks istuma tihedalt, kuna see hoiab kogu selle struktuuri.\nKõigi kristalliseerude jaoks paneme läbipaistva kilekotti - saate seda tavapärasest pakendist välja võtta, terava noaga keevitada õmblused, köögisegisti põletiga kuumad, saate osta kottide pakki juveelipoes.\nSiis sisestame hambaorki kõigisse "rafaelidesse" ja paneme kotikesed hammasrataste alusesse lindiga paeltega.\nAlustame kimpide kokkupanekut: vahtpähesse pannakse hambaid koos kommega üksteise lähedal.\nMe pöördume kaunistamiseks lilledega paberist, helmetest, kalliskividest, paeladest. Noh, et lilled välja koe võttes laia satiinpaelaga tema lõigatud ringid, servad vältida Teaposy töödeldud üle tulekahju või küünal tulemasinad, kesklinnas iga lill on õmmeldud pärl.\nKorvide valmistamine maiustustega\nLED-lindid dimmerid: sordid ja tööpõhimõtted\nTõsised kõrvaklapid kolbampulli juhtudest järjehoidjate juurde 3\nTeevõistluse dekopeerimine: 2 meistriklassi\nMängib lastega 2 aastat vana\nKuidas küpsetada käsitsi ja mehaaniliselt küttepuud\nMitmevärviline sool pudelis\nEt parandada metalli põhiomadusi, viiakse selle tihendamine läbi. See tehnoloogia tagab toote kõvaduse suurenemise metalli tugeva kuumutamise ja kiire jahutuse tõttu.


Haigekassa 2014. aasta I kvartali majandustulemused | Haigekassa\nKäesoleva aasta esimeses kvartalis rahastas haigekassa tervishoiuteenuseid 169 miljoni euro eest, mis on 22 miljonit eurot enam kui möödunud aasta samal perioodil. Ravimeid kompenseeriti 26 miljoni euro eest ning ajutisi töövõimetushüvitisi maksti veidi enam kui 29 miljonit eurot.\nVõrreldes möödunud aastaga on olulisel määral suurendatud ressursse nii eriarstiabi kui õendusabi rahastamiseks. Teisalt on toetatud esmatasandi arstiabi tugevdavaid suundi – rahastatud on perearsti teise pereõe tegevust ja perearsti ning eriarstiabisüsteemi suhtlemise võimalusi e-konsultatsiooni näol.\nEsimeses kvartalis rahastati üldarstiabis raviteenuseid kokku 20,5 miljoni eurot. Sellest suurima osakaaluga on iga perearsti nimistus oleva inimese eest makstav pearaha (12,6 miljonit eurot). Perearstiabi rahastamine on võrreldes 2013. aasta I kvartaliga kasvanud kokku 11%, suurenemise põhjusteks on 2014. aasta algusest kehtivad uued teenuste piirhinnad pearahale, baasrahale kui ka teise pereõe lisatasule. Uuendustena on lisandunud tegevusfondi ja tööajaväliste vastuvõttude rahastamine.\nTeise pereõe teenuse rakendumine perearsti vastuvõtu juures käivitunud oodatust oluliselt edukamalt. 2014. aasta I kvartalis on teine pereõde rahastatud 197 nimistus, võrreldes 2013 I kvartaliga on aasta jooksul teise pereõe lisatasu saavate perearsti nimistute arv kasvanud 60%. Teise pereõe teenuse rakendamine on kindlasti üheks oluliseks teguriks üldarstiabi kättesaadavuse ning kvaliteedi paranemisel.\nEriarstiabi rahastamise kogumaht oli I kvartalis 135,4 miljonit eurot, mis on võrreldes eelmise aasta sama perioodiga 19 miljoni euro võrra suurem. Eriarstiabis osutatud ravijuhtude arv on võrreldes eelmise aasta sama perioodiga kasvanud 23 tuhande võrra. Rahastatud ravijuhtude arv on kasvanud eeskätt ambulatoorses ravis. Rahastamise kasvuga on ambulatoorses ravis kaasnenud ravijärjekordadesse registreeritud vastuvõttude vähenemine võrreldes eelmise aasta sama perioodiga 800 vastuvõtu ehk 1% võrra ja lubatud ooteajal toimuvate vastuvõttude osakaalu kasv.\n2014. aasta I kvartalis rahastas haigekassa statsionaarse iseseisva õendusabi teenust 6 miljonit eurot, mis on 26% enam kui möödunud aasta samal perioodil. Koduõenduse teenuste eest tasuti 23% enam kui 2013. aasta I kvartalis. Tulemus on ootuspärane, kuna haigekassa eesmärk on parandada iseseisva õendusabi, eelkõige koduõendusteenuste ning statsionaarse õendusabi kättesaadavust.\nHambaravi teenuste eest tasus haigekassa 2014. aasta I kvartalis kokku 5,1 miljonit eurot ning ravimeid kompenseeriti 26,2 miljoni euro ulatuses. Võrreldes eelmise aasta sama perioodiga on ravimite rahastamine kasvanud 4%. Soodusretseptiga ostetud ravimi eest tasus 2014. aasta esimesel kvartalis kindlustatu keskmiselt 6,4 eurot. Käesoleva aasta alguses hakati esmakordselt kompenseerima kuut erinevat ravimit, mida kasutatakse C-hepatiidi, kroonilise obstruktiivse kopsuhaiguse, podagra, rasvhapete metabolismi häire ja pankrease neuroendokriinkasvaja raviks.\nAjutist töövõimetust hüvitati 29,4 miljonit euro eest, mis on 3% rohkem kui eelmise aasta samal perioodil.\n2014. aasta I kvartali tulemused olid ootuspärased, tulude eelarve täitmine on 99% ning eelarve kulupoole täitmine 101%.\nAruande täisversiooni ning I kvartali tulemuste ettekannet saab lugeda haigekassa kodulehelt.


Rangelt Slots Mobile | Puudutage minu Bingo Mobiilne Bingo Room\nCoral Mobiilne Casino\nrangelt Slots | Tasuta boonus mingit deposiiti kasiinod\nTouck Minu Bingo Slots\nPuudutage minu Bingo Mobiilne Bingo Room\nThe site Puudutage minu Bingo Mobiilne pakub kõike bingo entusiast tahta, sealhulgas tasuta mobiilse bingo allalaadimine, tasuta mobiilse bingo pilud, rangelt pilud ja võiduvõimalust üle 5,000 naela. Novembris, üks õnnelik võitja võitis 44,000 naela populaarne vaarao Fortune mängu, ja vaba mobiiltelefoni bingo boonus ja kasiino mobiilne boonus annab sulle võimaluse võita 12,000 kroone, et sama mängu. Ei ole valmis mängima Touch minu Bingo? Leia teise TOP UK mobiiltelefoni bingoruum SIIN!\nTouchMyBingomobileBingoroom Review jätkata..\nPuudutage minu Bingo mobiiltelefoni Bingoroom Mängud\nMobiil pesa mängud ja mobiilse bingo mänge pakutakse teile palju võimalusi võita, ja saab valida põnevaid mänge nagu rulett, black, rumal pesad, disko dollarit ja maiade moolah, kõik saadaval mobiilne seade. Allalaadimine mängud on kiire ja lihtne ja saate nautida parimat meelelahutust liikvel olles.\nPuudutage minu Bingo mobiiltelefoni Bingoroom Review jätkata..\nPuudutage minu Bingo mobiiltelefoni Bingoroom kodulehel\nPuudutage minu Bingo mobiiltelefoni Bingoroom fuajees\nPuudutage minu Bingo mobiiltelefoni Bingoroom Hoiused & Väljamakseid\nPay by telefoniarvele bingo pakutakse ka siis, kui sa teed deposiidi kasutades oma mobiiltelefoni arvete osalevate vedajate. Me võtma ka suuremad krediitkaardid deposiidina peaks soovite, et, sealhulgas MasterCard, boku, PayPal, soolo, Ukash, Paysafecard ja Visa. Kuid te teete oma tagatisraha, saate nautida mõned kõige populaarsem mängud sealhulgas rulett, black ja bingo. Lihtne ja mugav hoiustamise võimalusi teile palju võimalus saada oma deposiidi tagasi võitudena!\nPuudutage minu Bingo mobiiltelefoni Bingoroom Boonused\nTeil on juurdepääs esimese edendamise ainult sisselogimisega, ja kõik mängijad on juurdepääs mõned suured boonused, samuti võimalus mängida oma mobiiltelefoni pesa mängud ja tasuta mobiilse bingo. Kui registreerite mobiilseadme, saad tasuta mobiilse bingo ei deposiidi boonus 5 naela, ja seda saab sobitada kuni summa 150 naela, kui te teete oma esimese sissemakse kasutades oma kaardi. TouchMyBingo.com vastab teine tagatisraha 100 protsenti kuni 50 naela, ja oma kolmanda tagatisraha 100 protsenti kuni 25 naela.\nVajuta siia, et logida Touch My Bingo mobiiltelefoni Bingoroom


Laupäeval alustab Pärnus tööd rannavalve | Linnaleht\nLaupäeval alustab Pärnus tööd rannavalve\nLinnaleht, 30. mai 2019, 18:00\nPärnu rand on suvitajateks valmis. Pildil meenutus ühest varasemast suvest. Foto: Mati Hiis (Õhtuleht)\nLaupäeval Pärnu keskrannas tööd alustav G4S Eesti rannavalve töötab iga päev 1.–16. juunini kella 10–18, 17. juunist 18. augustini kella 10–20 ning 19.–31. augustini kella 10–18. Valvepiirkond ulatub Side tänava pikendusest naisterannani.\nLisaks suplejate ohutuse tagamisele pakutakse rannas esmaabi. Lastevanemad võivad rannavalvuritelt küsida laste käepaelu, millele saab oma telefoninumbri kirjutada.\n„Randa on paigaldatud riietuskabiinid, pingid ja prügikastid, avatud on väljakäigud. Sellest suvest on rannavalvurite käsutuses päästepaat,“ rääkis linnavalitsuse heakorraspetsialist Piret Unn. Uudne on seegi, et 56 rannapinki on kaunistatud lõbusate lepatriinudega. Tualetihoone juurest mereni viiv kiirabitee on valmistatud aga taaskasutatud plastist. Nagu eelnevatel aastatel on suplusala ning surfi- ja suplusala vaheline piir tähistatud poidega.\n5. juunil, ülemaailmsel keskkonnapäeval heisatakse rannas supelranna puhtust ja keskkonnasõbralikkust näitav Sinilipp.\nSelleks, et puhkajad saaksid kasutada puhast kraanivett, on Rannaparki paigaldatud kolm veepüstikut, millest tulevat vett võib juua ning sellega käsi ja jalgu pesta. Veepüstikud asuvad naisteranna sissepääsu lähedal parkla nurgas, Lehe tänava pikendusel rannahoone lähedal asuva laste mänguväljaku ääres ja Side tänava pikendusel rannas asuva parkla kõrval.\nRannas viibides tuleb arvestada sellega, et seal ei tohi suitsetada ega klaastaarat kasutada.


Siit nurgast ja sealt nurgast: Lemon curd\nPostitas Mari-Liis at 00:48\nSellest Suurbritannias palju kasutatavast (küll küpsise- või saiakattena, kookides, tortides, magustoitudes, jäätistes...) võidest või kreemist on saanud minu uus lemmik. Temas on palju sidrunit, aga ta pole liiga hapu. Temas on palju suhkrut, aga ta pole liiga magus. Väga sidrunine. Väga siidine. Järgmine kord, kui teen sidrunikooki, kasutan täidiseks just lemon curd'i. Võide tegemisel kasutasin Elinor Klivansi meetodit, kus ta vastukaaluks tavapärasele kõigi koostisainete ( välja arvatud või, mis lisatakse hiljem) kausis kokkusegamisele ja veevannil kuumutamisele kasutab veidi teistsugust lähenemist. Nimelt, sidrunivõide kuumutamisel võib kergesti juhtuda, et tekivad sisse munatükid (kui kuumus läheb liiga suureks või ei vispeldata kogu kuumutamise aja piisavalt tugevasti). Selle vältimiseks tuleb tema meetodi järgi esmalt või ja suhkur mikserdada, lisada munad ja siis sidrunimahl. Seejärel hakata potis kuumutama.\nMärksõnad: kaste, magustoit, määre\nPille 3. juuli 2009 21:53\nMa tegin täna juba teist korda nädala jooksul sidrunivõiet :) Aga ma vispeldan muna-suhkrut-sidrunimahla kuumaveevanni kohal ja lõpus segan juurde toasooja või. Nii et natuke teisiti teen..\nAet Trisberg 6. juuli 2009 18:03\nÜks teemaväline küsimus ka - Sa tundud mulle pildi pealt nii tuttav, et ma oleks nagu Sind kusagil näinud, aga vot ei suuda meenutada, kus. Kas me oleme kohtunud kusagil, äkki Sul on parem mälu?\nMari-Liis 6. juuli 2009 18:51\nAga oi, mina küll ei oska öelda, kas me oleme varem kohtunud...:) Aga täitsa võimalik, eriti viimasel ajal tundub mulle, et maailm on ikka üliväike:) Ma ei ole Sinu pilti näinud, on see blogis?\nAet Trisberg 6. juuli 2009 22:12\nKui sa mu blogis minu profiili lahti klikkad, siis näed mu pilti. Seal on viide ka meie reisblogile, kus on pilte rohkem. Äkki tuleb tuttav ette :)\nUnknown 19. juuli 2009 23:58\nMari-Liis 20. juuli 2009 11:32\nRabarberist nõrutatud siirupiga...mmmm, huvitav!) anna teada kui teed, kuidas välja tuli\nAnonüümne 27. märts 2010 18:49\nLG 29. märts 2010 18:32\nOlen nüüd valmis saanud selle võide keetmisega. Kõik on OK aga mul ei tulnud küll nii kollane. Kas sinna on mingit värvi lisatud ? Või on munakollane kollasem :)\nIgatahes tänan veelkord retsepti eest. Eelnev tänu anonüümsena on ka minu ;)\nMari-Liis 29. märts 2010 23:54


Kuuülevaade: APRILL 2013 – Rahapuu portfell\nKuuülevaade: APRILL 2013\nAprilli investeerimistulemusi saab adekvaatselt hinnata juunis, mil kõigi aprillis väljastatud laenude osamaksed hakkavad laekuma. Seetõttu ei ole mõistlik teha etteruttavaid järeldusi aprilli investeerimisedukuse kohta. Pigem sümboliseerib aprilli laekumisi veebruaris tehtud investeerimisotsused.\nVäljastatud laenude seisukohast vaadatuna oli aprill üsnagi edukas. Välja läks ligi kakskümmend laenu, mille kõigi intressimäär oli kõrgem kui 16%. Sealjuures alla 20% intressimääraga investeerimislepinguid oli kõigest kolm. Juuni keskpaigaks ootan seetõttu aastase tulususemäära tuntavat kerkimist.\nLaenuprofiilide muutumise dünaamika portfellis\nTuntavalt suurendasin “radioaktiivsete” laenude osakaalu (indikeerib tumepunase värvi märgatav lisandumine aprillis). Mitte ükski väljastatud 600 krediidiskooriga laenust ei olnud kaalutlemata otsus. Sellegi poolest üritan A1000 krediidiskooriga laenude osakaalu hoida 51% kõrgemal. Lühieesmärgina soovin jõuda olukorrani kus ühte laenu on investeeritud esialgu mitte enam kui 2% portfelli väärtusest. Hetkeseisuga on tegu vaid portfellihaldusliku otsusega (samuti distsiplineerimisega), hiljem võib osakaal muutuda tulenevalt investeerimisriskist ja tulususe määrast.\nAprillikuu laekumistega ei saa kuigi rahulolev olla. Põhiosa laekus 83,7%, mida oli tunduvalt vähem oodatud 90 protsendist.\nIntressid tunduvad alati laekuma oodatust väiksemas summas (või on siin tegu asjaoluga, kus portfell ei ole ennast veel sisse töötanud ning kuna esimene laenumakse on alati suure intressisummaga, siis viivislaenude mittelaekumisel tõmbab see omakorda intressilaekumise alla?). Oodatud 80% tasemest jäi sedakorda puudu 8,1 protsendipunkti (71,9%).\nPõhiosa ja intresside laekumine kokku oli 80,4% oodatust, mida on 6,6 protsendipunkti vähem oodatust (87%).\nKui aprilli alguses oli tootluskõver veel üle 10%, siis peale seda ei ole õnnestunud tootluskõverat ülespoole kergitada. Siinkohal võib pidada süüdlasteks laenusid, mis sai veebruaris väljastatud intressivahemikus 9-14%. Neid oli kokku 10 laenu. Edaspidi alla 15% intressimääraga laene püüan väljastada võimalikult vähe. Aprill oli selles osas edukas: üle 15 laenulepingu oli enam kui 20% intressimääraga (lõviosa neist 28%).\nHetkel teen tugevat tööd portfellile vundamendi ehitamisega. Lõplikult valmis ei saa see ilmselt mitte nii pea. Osatine rahulolu või mitterahulolu on tulenenud valedest investeerimisotsustest või soosivast investeerimiskliimast.\nAprillis sõlmitud lepingute arv oli oodatust tunduvalt parem. Heaks saavutuseks võiks pidada 6-10 investeerimislepingu sõlmimist ühe kuu jooksul.\nLaekunud põhiosa ja intressisumma olid pettumustvalmistavad. Põhiosa kui intressilaekumine jäi oodatule mõlemas aspektis alla. Ootused maiks jäävad samaks:\nPõhiosa + intressid 86%\nAnnualiseeritud tootlust (aasta baasile viidud tootlus, XIRR meetod) ei õnnestunud kuu lõpuks üle 10% tõsta. Selle realiseerumist ootan juunis.\nÜks laenuleping tagastati täies mahus.\nÜks laenuleping muutus täielikult sissenõutavaks (üle 60-päeva viivises).\nNeli laenulepingut on “tavaviivises” (alla 60-päeva).


Lugejale / Tule ja pane ennast Rahvusraamatukogus proovile!\nTule ja pane ennast Rahvusraamatukogus proovile!\nOotame oma meeskonda vabatahtlikke, kes juhiksid külastajate ekskursioone ja aitaksid kaasa suurürituste korraldamises. Meid külastavad nii kooliklassid, tudengirühmad kui ka ettevõtted ja asutused, huvilised tulevad ka välisriikidest. Samuti toimub meie majas palju põnevaid üritusi.\nGiigi tööülesannete hulka kuulub osakondade informeerimine grupist, grupi vastuvõtmine ning vastavalt vanusele ja grupi huvile umbes tunnise ekskursiooni juhtimine. Oleme avatud ka vabatahtlike ideedele, kuidas ekskursiooni põnevamaks teha. Ürituste puhul pakud meile jooksvalt abi ja täidad erinevaid ülesandeid.\nMilliseid oskuseid/vahendeid eeldatakse vabatahtlikelt?\nVabatahtlikelt ootame huvi kultuuri, eriti raamatute ja kunsti vastu. Tähtis on julgus rääkida külastajate ees ning lähtuda grupi spetsiifikast. Kasuks tuleb võõrkeele oskus, mida rohkem, seda parem.\nVabatahtlik töö Eesti Rahvusraamatukogus pakub vaate suure kultuuriasutuse ja siin toimuva telgitagustesse. Toetame vabatahtlikku sisseelamisel, aitame luua kontakti osakondadega ning arvestame meeleldi vabatahtlike häid ideid. Raamatukogu seltskond on noor ja täis teotahet ning ootame sind!\nEesti Rahvusraamatukogu pakub vabatahtlikele giidikoolitust ning võimalust ekskursiooni kaasa teha. Eesti piires katame ka kohale sõiduks vajalikud transpordikulud. Võimalus on kasutada eelneval kokkuleppel meie kogusid ja vahendeid. Vähemalt kolme ekskursiooni juhtinud vabatahtlik saab meilt soovituskirja CV jaoks.\nHuvi korral saata CV ja lühike motivatsioonikiri emailiga info at nlib dot ee.


AMADEUS am Kurfürstendamm Berliin Saksamaa - Hotellide suurimad allahindlused\nSybelstrasse 14, Charlottenburg, Berliin, Saksamaa, 10629 - Väga hea asukoht – kuva kaardil\nÜhe kaheinimesevoodiga või kahe üheinimesevoodiga tuba (Double/ Twin Room)\n1 üheinimesevoodi või 1 kah...\nHea 6,8 (44 arvustust)\nVäga hea 7,5 (81 arvustust)\nHea 6,4 (1029 arvustust)\nHinne 5,9 (39 arvustust)\nVäga hea 7,2 (2042 arvustust)\nVäga hea 7,2 (36 arvustust)\nNaabrus Charlottenburg Charlottenburg Charlottenburg Wilmersdorf Charlottenburg Charlottenburg\nRohkem majutuskohast AMADEUS am Kurfürstendamm\nSee hiljuti renoveeritud kesklinnahotell asub ainult minutilise jalutuskäigu kaugusel Berliini kuulsast Kurfürstendammi puiesteest. Hotellist on mugav minna tutvuma paljude huvipaikadega, näiteks Keiser Wilhelmi mälestuskiriku ja KaDeWe kaubamajaga. Hotellis Amadeus am Kurfürstendamm on erksates toonides sisustatud toad ja apartemendid, kus on privaatne vannituba. Hoones on ka lift ja tasuta WiFi-ühendus. Hotelli restoran paikneb peahoonest vähem kui 50 meetri kaugusel ning pakub kontinentaalset hommikusööki alates kella 4.00 ja maitsvaid toite kogu päeva jooksul. Amadeus on suurepärane peatumispaik, kust minna avastama Berliini elegantse Charlottenburgi linnaosa lugematuid kunstigaleriisid, butiike, restorane ja ööelu. Lähedasest Adenauerplatzi metroojaamast ja mitmetest bussipeatustest saab sõita kiiresti linna olulisemate vaatamisväärsuste, ICC messikeskuse, olümpiastaadioni, ZOB bussijaama ja Tegeli lennujaama juurde.\nReichstag - 4,97 km\nBrandenburgi värav (Brandenburger Tor) - 5,09 km\nBerliini müüri memoriaal - 6,75 km\nBerliini müür - 6,87 km\nMuuseumisaar - 6,68 km\nHolokausti memoriaal - memoriaal Euroopas tapetud juutidele - 5,12 km\nEast Side'i galerii - 8,72 km\nPergamonmuseum - 6,5 km\nMichael Schultzi galerii - 180 m\nBrockstedti galerii - 550 m\nSoovi korral väljastab hotell parkimislube. Palun pange tähele, et külalistel tuleb ettenägematute kulude katteks maksta tagatisraha. Kolme või enama toa broneerimisel kehtivad eritingimused ja lisatasud. Sisseregistreerimisel tuleb külastajatel esitada kehtiv fotoga isikut tõendav dokument ja krediitkaart. Palun pange tähele, et erisoovide täitmist ei saa alati tagada ja need täidetakse vastavalt võimalustele sisseregistreerimisel ning nende täitmisel võivad kehtida lisatasud.\nAgoda arvustused (44)Booking.com arvustused (947)\nKõik reisijate tüübid (44)Ärireisijad (11)Paarid (10)Üksikreisijad (16)Pered väikeste lastega (1)Pered suuremate lastega (3)Grupid (3)\nÜhe kaheinimesevoodiga või kahe üheinimesevoodiga tuba\nHyvä sijainti mutta vain yöpymiseen. ”\nsijainti, loistavat kulkuyhteydet\nMioritza alates Kanada\nArvustatud 06 november 2015\nJennie alates Saksamaa\nBhupinderjeet alates Malaisia\nAkio alates Malaisia\nAndreas alates Norra\nArvustatud 31 märts 2015\nViibis 15 ööd jaanuar 2015\nArvustatud 01 veebruar 2015\nDon alates Iirimaa


Jora » Arhiiv » Väike muudatus Kaku Akadeemias\nFilmielamus: Big Stan »\nVäike muudatus Kaku Akadeemias\nSeoses uue semestri algusega muutsin veidi Kaku Akadeemias kasutatavat loenguslaidide vormingut: nüüd on seal kasutusel ODF ning “kirikuna keset küla” PDF. Veel ühe täiendusena kuulutasin MSi uute vormingute (docx/xlsx/pptx) kasutamise Kaku ainete kirjatööde esitamisel ebasoovitavaks. Aeg oleks ka Eestis järgida taanlaste ja muude arukamate inimeste eeskuju.\nSee postitus tehti 02.02.2010 kell 16:50\trubriiki Arusaamad, IT, Tööasjad. Kommentaare saad jälgida RSS 2.0 uudisevoo abil. Kommenteerimine ja tagasisideviited on hetkel keelatud.\n7 kommentaari postitusele “Väike muudatus Kaku Akadeemias”\n02.02.2010 kell 19:53\nProgressiivsed massid toetavad kestvate ovatsioonidega seda otsust!\n06.02.2010 kell 13:31\nKusjuures kas üldse on koolitööde juures defineeritud eelistatud formaadid? Alati on küll räägitud formateerimisest, kuid mitte kasutatavatest failiformaatidest.\n06.02.2010 kell 14:03\nTegelikult on see paras probleem. Meil on muide kavas kevadsemestril ITK personalile vastav sisekoolitus teha – miks on vormingute küsimus, standardite järgimine ja vabade standardite eelistamine vajalikud. Liiga palju inimesi eeldab veel a priori, et teisel on mingi mõttetult kallis omandvaraline jupp soetatud, selle asemel et natuke mõelda ja saata info sellisel kujul, mis kindlalt kohale jõuab.\n10.02.2010 kell 22:42\nNo sina oled õllejõud. Sinu käes on võim ja vägi. Ütled, et “vales formaadis” tööd ei arvestata ja end-of-stoori. Imekiiresti leitakse “save as PDF” nupp üles.\n20.02.2010 kell 18:08\nTegelikult peaks ikkagi ülikooli/kõrgkooli juhtkond ja IT poliitika olema see, mis viimase sõna ütleb. Ja kui õppejõud on probleemne – no siis ta on probleemne.\nisiklikult olen ma docx formaadist ikka väga häiritud ja veel rohkem sellest, et OO.o selle avamisega toime ei tule. Kui juba millelegi “tasuta” kloon teha, siis võiks see töötada ja soovitavalt paremini, kui originaal. Vägisi tuleb analoog vene autodega meelde, mis läänest rip offiti.\n03.03.2010 kell 01:42\nMina olen küll TTÜs kohanud, üleeelmine aasta juba, et igasugused office failid mis on x lõpuga, ehk need uuemad kuulutati mitte arvestatavateks, töö saatmisel.\n07.03.2010 kell 09:26\nITK-s pole nüüd (peale meie aastavahetuse koolitust) enam siselistidesse ja vähemalt Kakule ka üksikmeiliga docx-e saadetud – saadetakse pdf-e ja vanu doc-e. Nii et asutusepoolne toetus asjale on täiesti olemas.\nOO.o (täpsemalt Go-oo ehk Novelli variant, mis on enamikus praeguse aja Linuxi distrodes) tuleb tegelikult docx-i avamisega mingil määral toime (märksa paremini kui MS Office odt-ga…), avamata pole jäänud seni ükski dokument. Ainult keerulisema dokumendi puhul võib lehe elementides nihkeid olla. Aga asi on pigem põhimõttes.


Noorteportaal käivitab uue kampaaniaga sahtlitühjenduse - Põlvamaa Noorteportaal\nNoorteportaal käivitab uue kampaaniaga sahtlitühjenduse\nKampaania «Sahtlid puhtaks!» loosib iga kuu lõpul lähtuvalt konkursi reglemendist parimate lugude kirjutajate vahel auhindu. Lisaks valib portaal maakonna parima kooliajalehe.\nPortaali projektijuht Talis Tobrelutsu sõnul on aasta aega töötanud portaali taga idee, et kusiganes Põlvamaa otsas ka noor ei ela, on tähtis, et ta hindaks oma kodus toimuvat ja annaks sellest väljapoole ka teistele teada. «Noorteportaal on selleks suurepärane väljund ning selle info levib internetis kõigini, kes noorteteemalisi lugusid loevad.»\nNoorteportaali eeesmärgiks on algusest peale olnud pakkuda võimalust lugeda organiseeritud ja kvaliteetses internetikeskkonnas mitte ainult artikleid aga ka noorsooalast infot alustades põnevatest projektidest kuni huvitegevuseni laiemalt terves maakonnas, rääkis Tobreluts. «Sealjuures oli oluline käivitada uudisbaas, nüüd on järgmine samm kaasata noori, kes võiksid näha selles portaalis kasu oma tulevikule.»\nSahtlite tühjendamise aeg\nKommenteerides kampaania sisu, ütleb Tobreluts, et kampaania on väga konkreetne. ««Sahtlid puhtaks!» on väga otseselt võetav lause – andke oma informatsioon noorteportaalile, ärge hoidke seda endale. Tehke oma sahtlid puhtaks. See sõnum on kõigile, nii noortele kui noortega koostööd tegevatele inimestele.»\nSealjuures rõhutab Tobreluts, et tegemist on võimaluse, mitte kohustusega. «Me ei löö ju kellegi sahtleid sõna otseses mõttes puhtaks vaid anname võimaluse endast midagi välja saata.»\nTobrelutsu sõnul peaks noor arvestama sellega, et tema lugu hakkab ise elama tema tuttavate ja teiste noorte peades. «Tema mõtted võib keegi kuskilt üles korjata, teda võib keegi märgata ning hiljem saab noor saadud kogemusi ära kasutada näiteks CV koostamisel, kuhu võib märkida töö Põlvamaa Noorteportaalis,» täheldas Tobreluts. «Siin on ka veel sotsiaalne aspekt – noor peab tundma uhkust teise noore üle, kes noorteportaali kirjutab, sest see on kokkuvõttes prežtiisi küsimus. Selle üle, kes oskab kirjutada, suudab oma mõtteid avaldada, peab uhkust tundma.»\nPortaal annab võimaluse oma tegemistele tähelepanu püüda\nTobreluts loodab, et kui portaali kirjutavate noorte arv suureneb, hakatakse ka nende mõtteid tõsisemalt võtma. «Meie portaal annaks võimalus noortel oma hääl kuuldavamaks muuta,» lisas Tobreluts. «Noored võiksid teada, et seda neilt oodataksegi. Otsene n-ö komm asja juures on see, et iga kuu viimasel neljapäeval loositakse välja auhindu parimate kirjutajate vahel erinevates kategooriates.»\nUus Põlvamaa Noorteportaali kampaania «Sahtlid puhtaks!» algab oktoobrist ning ootab uusi lugusid oma kodukohast nii aktuaalsetel teemadel kui ka näiteks ilukirjanduslikus žanris.