Tänane kuupäev 22 Okt, 2020 0:01\n[ 765 postitust ] Mine lehele Eelmine 1 ... 30, 31, 32, 33, 34, 35, 36 ... 51 Järgmine\nPostitatud: 23 Mär, 2018 12:13\nSamamoodi ei ole füüsiline treening praegusel tasemel KK tundide korraldamiseks mõttekas eesmärk, sest maht on selleks liiga väike. Suurem osa lapsi ja noori osaleb mingis muus füüsilises treeningus või vähemalt on neil selleks võimalus (statistikat vt. ülalt) ning nagu hiljutisest artiklist nähtub, hindavad ka sporditreenerid igapäevase argielu korraldust oluliselt mõjukamaks (kas jala või autoga kooli jne).\nMis tähendab liiga väike? Ka kaks korda nädalas trennis käia on liiga vähe aga kõvasti parem kui mitte midagi, nii ka kehalise tunniga. Ei ole nii, et kui nelja või viite tundi nädalas ei ole või ei ole kehalise kasvatuse süsteem kellegi arust päris õige, siis jätame hoopis ära.\nKa trennis käivate laste arv pole väga suur, kui lahutada sealt maha need kes on end ehk kirja pannud ja kelle pealt pearaha makstakse aga kes tegelikult kohal ei käi, samuti nt need kes käivad olulist füüsilist koormust mittenõudvates trennides (male, kabe, laskmine, vibulaskmine, pinks jne). Lisaks osad trennid koolivaheaegadel (terve suve jooksul!) ei toimugi.\nJa päris kindel ilma igasuguse uuringuta on see, et treenerid on viimased, kes leiavad, et füüsilise koormuse saamiseks pole kekatunnid olulised ja piisab ainult trennist ja nn igapäevase argielu korraldusest.\nMis puudutab ajateenistuse jooksul läbi viidavatesse füüsilistesse testidesse, siis eks neid tuunitakse kõvasti ja väga suuri järeldusi ei pruugi neist saada teha. Vähemalt minu puhul oli nii, et teenistuse algul tegime suure hirmuga maksimumi peale aga paar päeva enne teenistuse lõppu tegime need pumbad ja jooksuotsa moepärast läbi ning seersant pidi need numbrid kõvasti ilusamaks muutma sest muidu oleks jäänud mulje, et kõigi füüsiline vorm on sõjaväes hoopis viletsamaks jäänud. Ja eks kõrgemad ülemused pidid neid tulemusi enne ära saatmist küllap omakorda võrdlema eelmiste lendudega ja vaatama, et tulemused eriti kehvemad poleks jne.\nPostitatud: 23 Mär, 2018 12:30\nMis tähendab liiga väike?\nSellest on eespool omajagu kirjutatud, millist kehalist koormust soovitatakse ja kui väikese osa moodustab sellest kooli KK.\nEi ole nii, et kui nelja või viite tundi nädalas ei ole või ei ole kehalise kasvatuse süsteem kellegi arust päris õige, siis jätame hoopis ära.\nSeda pole vähemalt mina soovitanud.\nLisaks osad trennid koolivaheaegadel (terve suve jooksul!) ei toimugi.\nKooli KK ka mitte.\nPäris kindel ilma igasuguse uuringuta on see, et kehalise kasvatuse õpetaja leiavad, et nende aine äärmiselt oluline.\nPostitatud: 23 Mär, 2018 12:33\nküsimus on selles, et inimene on sama laisk kui tal olla lastakse. Piisavalt valgustatud, et ise asjaga tegeleda on väike osa (ka vene ajal oli see nii). Paljuski oli vähemalt meil see asi teatud mõttes sunduslik. Mina jõudsin veel ära näha ka selle VTK märkide asja - ka mul on taoline auga välja teenitud (kõige madalam tase).\nKui puberteedile jätta piisavalt valikuvabadusi, siis valib ta mugavama, lihtsama jne võimaluse. Kui meil poleks eksameid, siis küllap käiks õppetöö ka liga-loga.\nSiiski märkan teatud rahuldustundega, et mõiste "riiklik sund" hakkab au sisse tõusma (üks näide on eelnõu, mis käsitleb KV-st viilijate auto, jahi jne lubade peatamist.\nKui Soomes suudetakse KV saada sama % mehi, mis suudeti meil kokku ajada NSVL ajal (ja vahepeal on tervise ja füüsise asjad allamäge käinud), ei saa ju asi selles olla, et kõik kole haiged on. Asi on selles, et me oleme ise loonud võimalusi slangida. Ja seda kasutatakse lihtsalt enda elu lihtsustamiseks ära. Olnuks see võimalus olnud siin ka 1985, küllap oleks ka siis kolmandiku jagu mehi sõjaväkke ajada suudetud.\nPostitatud: 23 Mär, 2018 12:48\nMuideks lugesin just neil päevil mingit soome uuringut/väitekirja/teaduslikku tööd (linki hetkel ei leia, sorry, aga ta on seal olemas... )\nkus tuli välja et soome haridussüsteemis on kehalise kasvatuse kui aine maht (alates selle loomisest) säilinud põhimõtteliselt samana ehk pisut taandunud, kuid tookordsed olud versus praegused on kardinaalslt muutunud.\nLaste füüsiline aktiivsus põhimõttliselt on kordades vähenenud ja kehalise kasvatuse tundide maht siis, poolteist sajandit tagasi, kui lapsed käisid suvel karjas ja talvel suusatasid poolmaratoni kooli võrreldes praegusega, kus emmeissi viivad autoga või käib koolibuss ja vabal ajal istutakse pmst netis ei ole võrreldavad.\nSiis liikusid lapsed niikuinii ja kehalise tunnis piisas mõningate tehnikate tutvustamisest, mõõtmisest ja vormistamisest, võrreldes praegusega, kus peaks hakkama liikumisharjumusele alusvundameti valama. jne\nMis aga käimasolevasse keskustellu puutub, siis...\nMis tähendab liiga väike? Ka kaks korda nädalas trennis käia on liiga vähe aga kõvasti parem kui mitte midagi, nii ka kehalise tunniga. Ei ole nii, et kui nelja või viite tundi nädalas ei ole või ei ole kehalise kasvatuse süsteem kellegi arust päris õige, siis jätame hoopis ära\na) ankeedi kohta on uurimuses selgelt kirjas, et kehalise aktiivsuse all käsitletakse igasugust aktiivset tegevust - trennid ja enesealgatuslik (sõpradega jalutus, kooli minek, jalgpall, rulasõit, jne.) lk.54. Hmm... kooli minek, sõpradega jalutuskäik, tantsimine, ujumine ... enesehinnanguline aeg (?) - siit minu sügavad kahtlused.\nb) Jah - hoovijalgpalli võib kokku panna trenniga, kuid pannakse kokku ka sõbraga jalutamisega.\nVast ikka päris jalutamisega ei panda, kui higiseks ajab ning hingeldama võtab...\nVeel kord - see on vastaja enese subjektiivne hinnang.\nViidatud numbrid ajateenijate osas on muidugi "toredad", kuid... kutsealused on niinimetatud võimekuse parem valimik, mitte keskmine.\nOn või? Millel see väide põhineb?\nKui võtad kogu vanuserühma, siis kutsealused on juba iseenesest parim valik, sest päris palju on välja arvatud tervislikel põhjustel. Isegi kui ajateenistusse lähevad keskmise tasemega noormehed, siis on nende tase üle vanusesegmendi keskmise. Statistiliselt lihtsalt tuleb nii.\nVõime selle siin lõpetada, sest veel kord minu poolt toodud selgitustega tahan öelda, et uuringus, mis põhinevad küsitletu subjektiivsel hinnangul oma kehalisest koormusest ja ette antud väga laial skaalal (treeningust kooliminekuni), ei saa anda tegelikku ülevaadet füüsilisest seisundist. Seda saab mõõta ainult konkreetsete tulemusele suunatud näitajatega - korduste arv, ajaline sooritus jne. Latti saab nihutada üles-alla, kuid see on kõigile võrdne, sõltumatu "isiklikest tunnetest".\nTegelikud liikumisaktiivsuse uuringud ütlevad selgesti, et meie lapsed ja noored ei liigu piisava koormusega ja piisavalt palju.\nSee laste enesehinnangul baseeruv "uuring" treeningute jms kooliväliste liikumiste kohta millele Akf Kriku siin viitas ei päde.\nEESTI KOOLIÕPILASTE TERVISEKÄITUMINE\n2013/2014. õppeaasta uuringu raport\nKatrin Aasvee, Krystiine Liiv, Marge Eha, Leila Oja, Tiiu Härm, Karin Streimann\nOn soovitav, et lapsed osaleksid mõõduka kuni tugeva intensiivsusega kehalises tegevuses (moderate to vigorous physical activity – MVPA) sagedusega iga päev vähemalt 60 minutit. Eestis vastas sellele nõudele 2014. aasta uuringu andmetel 11–15-aastastest õpilastest 16% (sh 20% poistest ja 12% tüdrukutest).\nhttps://intra.tai.ee/images/prints/docu ... raport.pdf\nAkf Kriku väide, et FTP Fucs pandud uuring ja seal toodud andmed on.....udutamine....... eei kõla nagu loogiliselt...\nMuidugi on alati võimalus, et olen millesti valesti aru saanud....\nMa hakkasin kehalise aktiivsuse statistikat postitama vastuseks akf Fucsi poolt tsiteeritud udutamisele, et "tänapäeva modernses ühiskonnas on kehalise kasvatuse tunnid enam kui pooltele kooliõpilastele ainsaks võimaluseks olla kehaliselt aktiivne". See väide on minu poolt postitatud statistika valguses Eesti kohta väär.\nViimati muutis Svejk, 23 Mär, 2018 12:50, muudetud 1 kord kokku.\nPostitatud: 23 Mär, 2018 12:49\nMina väidan kokkuvõtlikult seda, et meil on kehaline kasvatus edukalt privatiseeritud trennide näol, kus lapsed ise käivad, ja seetõttu võiks kooli kehalise tunni asemel teha midagi mõistlikumat.\nPostitatud: 23 Mär, 2018 12:50\nVahet pole, Trumm, sa ei saa jätta kehalisest kasvatusest vabastatud isikutele kooli lõputunnistust välja andmata.\nSiin on natuke kirjutatud sellest treeningul osalemise või enda liigutamise ning tegeliku füüsilise koormuse probleemist: https://www.kk.ut.ee/et/uudised/tu-tead ... st-arengut\nTÜ spordipsühholoogia teaduri Aave Hannuse sõnul selgus TÜ liikumislabori viimasest uuringust isegi karmim tõde, et ligi viiendik lastest, kes ei täida liikumissoovitusi, osales vähemalt kolmel korral nädalas sporditreeningutel.\nAlmost 11 % of children were compliant with current PA recommendations. More than half of the children (60.5 %) were engaged in MVPA 60 min or more over all measured days.\nSiin nüüd lähevad umbes kokku need numbrid, mille üle mart2 ülal arutles.\nKui soovitatakse 60 minutit aktiivset liikumist päevas, siis kooli KK osa selles ei saagi ju olla muud kui väike. Ma kordan ennast juba ma ei tea mitmendat korda, aga ma ei väida, et kooli KK tuleks põhikoolis ära jätta. Seda vähest aega tuleks otstarbekamalt ja eesmärgipärasemalt kasutada.\nLISATUD: Jah, Fucs, praeguselt korraldatud KK asemel tulekski teha midagi mõistlikumat.\nPostitatud: 23 Mär, 2018 12:55\nEe, ma sellelesamale ju viitasingi?\nSee konkreetne väide ongi:\n1) udutamine, sest tsiteeritakse mingit üldsõnalist välisriigis ilmunud artiklit selle asemel, et kasutada Eesti andmeid;\n2) väär, sest Eestis on enam kui pooltel kooliõpilastel võimalus väljaspool KK tundi kehaliselt aktiivne olla. Pane tähele, et selles udutuses ka ei öelda, millist aktiivsust silmas peetakse.\nPostitatud: 23 Mär, 2018 12:57\nVahet pole, Trumm, sa ei saa jätta kehalisest kasvatusest vabastatud isikutele kooli lõputunnistust välja andmata\nHuvitav, miks? Vaimse puude tõttu näiteks matemaatika eksamil läbi kukkunule saab, aga vorstile, kes viitsimatuse tõttu katseid ei läbi, ei saa??? Mihandne silmakirjalik diskrimineeriline...\nPostitatud: 23 Mär, 2018 12:59\nKuule, me käisime selle teema juba läbi ajateenistuse juures. Panin lingi ka konkreetsele vähihaigele poisile, kellele võid rääkima minna, et ta ei peaks ülikoolis õppima, sest pole ajateenistust läbinud.\nAga üldiselt jah, tuleb leppida faktiga, et vähemalt kogu kirjutatud ajaloo jooksul on inimese peas toimuv igas tsiviliseeritud ühiskonnas olulisem kui tema musklid.\nPostitatud: 23 Mär, 2018 13:06\nUdu. Üksiknäite baasilt võid ju suvalist pisaratkiskuvat jama produtseerida, aga baasilt ma küll ei näe erilist põhjendust, miks näiteks lõpuklassi 20 noort vorsti, kel asi puhtalt viitsimises (ajateenistuses pekstakse ju sellised üpris loetud nädalatega enam-vähem konditsiooni), millegi poolest paremad oleksid vaimupuudega Tondi Ülikooli kasvandikest, kes ei saa samuti keskkooli lõputunnistust. Sa pane oma energia parem sellele suunale, et vaimupuudelised saaksid samuti lõputunnistuse. Seda enam, et nemad tahavad...\nüldiselt jah, tuleb leppida faktiga, et vähemalt kogu kirjutatud ajaloo jooksul on inimese peas toimuv igas tsiviliseeritud ühiskonnas olulisem kui tema musklid.\nTerves kehas terve vaim on vist juba vanas Roomas äramärkimist leidnud. Kui ajaloost rääkida.\nPostitatud: 23 Mär, 2018 13:10\nSamamoodi ei ole füüsiline treening praegusel tasemel KK tundide korraldamiseks mõttekas eesmärk, sest maht on selleks liiga väike.\nKui soovitatakse 60 minutit aktiivset liikumist päevas, siis kooli KK osa selles ei saagi ju olla muud kui väike.\n60 minutit iga päev on 420 tundi nädalas. Kaks KK tundi on 90 minutit. Ei olegi ju kõige väiksem protsent? Kuigi ei väsi kordamast (selles vist on küll kõik nõus), et tundide arv peaks olema suurem.\nPostitatud: 23 Mär, 2018 13:16\nMa ei jõua seda erinevate teemade all toimunud arutelu uuesti läbi lugeda aga mis see mõistlikum oleks? Ma saan aru, et sinu arvates ei tohiks norme olla; kas midagi veel peaks muutma või ainult normide järgi hindamises ongi probleem?\nPostitatud: 23 Mär, 2018 15:10\nJuhin tähelepanu mõnele punktile..\nOskusainetes (muusika, kunst, kehaline kasvatus, tööõpetus)\nMiks on kehaline kasvatus normatiivselt rohkem rõhutatud teiste võrdsete seas?\nKus on eakohased normatiivid, et õpilane peab arvestuse saamiseks kirjutama kantaadi, oratooriumi või ooperi?\nKus on kohustus maalida neorealistlik maastikumaal ja fotorealistlik portree?\nMiks pole normi treida valmis töökorras kalashnikovi automaat?\nKalduvus depressiooniks esineb ajateenistuse algul koguni kolmandikul ajateenijatest (32%) ning suureneb SBK jooksul veelgi (36,6%)\nSiit ei tule kuidagi välja, et depressioon tekib vähesest füüsilisest tegevusest.\nLausa vastupidi - depressioon ilmselgelt tekib liigsest füüsilisest tegevusest ja sunnitud koosviibimisest sportlastega.\nTuletaks meelde, et algne tekst, kust see lühendatud tsitaat on rebitud, kõlas "Órandúm (e)st ut sít mens sán(a) in córpore sáno." Ehk siis - palvetagem, et ...\nTerve vaim on reeglina "ebaterves" kehas, ning meil on võimalik ainult loota ja palvetada, et ta tuleks ka tervesse kehasse.\nPostitatud: 23 Mär, 2018 15:11\n60 minutit iga päev on 420 tundi nädalas. Kaks KK tundi on 90 minutit. Ei olegi ju kõige väiksem protsent?\nKehalise tunnis ei õnnestu 90 minuti jooksul aktiivset füüsilist tegevust korraldada.\nSa saad valesti aru. Normid ei puutu eriti asjasse, las nad olla. Aga nende normide järgi hindamine ei peaks olema KK tunni eesmärk, sest selle infoga pole hiljem suurt midagi peale hakata. Viimati sõnastasin siin, mis minu arust mõistlikum oleks: viewtopic.php?p=541964#p541964\nUdu. Üksiknäite baasilt võid ju suvalist pisaratkiskuvat jama produtseerida, aga baasilt ma küll ei näe erilist põhjendust, miks näiteks lõpuklassi 20 noort vorsti, kel asi puhtalt viitsimises (ajateenistuses pekstakse ju sellised üpris loetud nädalatega enam-vähem konditsiooni), millegi poolest paremad oleksid vaimupuudega Tondi Ülikooli kasvandikest, kes ei saa samuti keskkooli lõputunnistust.\nHea küll, ma selgitan veelkord ja nüüd viimast korda.\nVaimupuudega inimeselt, kes ei saa matemaatika riigieksamist läbi, ei võeta sellega ära võimalust edaspidi tegeleda spordiga. Kasvõi olümpiamängudeni välja. Kui keskkooli lõpetamiseks oleks vaja kõigil sooritada kehalise kasvatuse eksam, siis võetaks füüsilise puudega inimeselt ära võimalus edaspidi tegeleda matemaatikaga. Ühiskonna jaoks oleks see ka selge kaotus, sest tema ajupotentsiaal läheks lihtsalt raisku.\nRohkem palun seda soovitust, haigetelt inimestelt hariduse saamise võimalus ära võtta, mitte postitada. Igal asjal on ikka mingid piirid ka.\nPäris nii see tsitaat ei olnud. Sellest on ka ülal juttu.\nPostitatud: 23 Mär, 2018 15:14\nSho paneb tüüpset demagoogiavahtu.\nEt inimene jõuab järjest 3 km joosta või oma lihakeha kätega tõsta on sama elementaarne, kui ta oskab hümni laulda. Võrdluse tegemine ooperite jt kõrgvormidega on sama mis nõuda koolilõpetajalt meistrivõistluste medaleid.\nTäna lõpetajad teavad Pythagorase teoreemi ja oskavad hümni laulda (elementaartase), kuid ei jõua 3 km joosta (mis on samuti elementaartase). See on probleem. Nimega ebaharmooniline inimese areng. Me ju ei nõua inimestelt poolmaratoni, vaid elementaarseid füüsilisi võimeid. Millegipärast meie feminiseerunud haridussüsteem vaimsed võimeid tähtsustab, füüsilisi mitte.


Vibreeriv kuul CharmMe - Supersex.ee\nVibreeriv kuul CharmMe\nVäga pehme, vibreeriva pinnaga, ilus ja kompaktse suurusega kuul sobib suurepäraselt erinevate erogeensete tsoonide masseerimiseks. Sellel vibraatoril on sirge alus ja kergelt terav ots, seega saab...\nVäga pehme, vibreeriva pinnaga, ilus ja kompaktse suurusega kuul sobib suurepäraselt erinevate erogeensete tsoonide masseerimiseks. Sellel vibraatoril on sirge alus ja kergelt terav ots, seega saab seda kasutada nii suure ala kui ka ülitäpseks stimuleerimiseks.\nValmistatud siidpehmest meditsiinilisest silikoonist. Sel materjalil on antibakteriaalsed ja allergiavastased omadused, soojeneb kiiresti ja kohandub kehatemperatuuriga ning seda on lihtne puhastada ja hooldada.\nVibreerival kuulil on 10 vibratsioonirežiimi ja seda juhitakse vaid ühe nupuga. Veekindel, saad nautida nii duši all kui vannis. Töötab USB ühenduse kaudu.\nToodet on soovitatav kasutada koos veepõhise libestiga. Pärast kasutamist pese toode sooja vee ja seebiga või pühi spetsiaalse seksimänguasja puhastusvahendiga.\nRoosa vibraator B SWISH\nLoversPremium masseerija Energy\nKliitori seerum 12 Volt (10 ml)\nMinimasseerija Wanachi (must)\nVibreerivad aluspüksid Veus Butterfly\nMassaažiõli DONA Restore Peppermint & Eucalyptus...\nStimuleeriv geel naistele JO Sweet Berry Heat (10 ml)\nLibesti JO H20 Gelato Mint Chocolate (30 ml)


SARI "SõRMUSTE ISAND" - VIIMASED UUDISED: LASKMINE, EELARVE - FILMIUUDISED\nSarjatootmine: Šotimaa või Uus-Meremaa?\nSarja "Sõrmuste isand" filmimise koha eest võitlesid 2 riiki: Uus-Meremaa (seal tulistati Peter Jacksoni originaalfilmid) ja Šotimaa. Veelgi enam, kui alguses oli vaieldamatu juht esimene, siis pärast riigis aset leidnud terrorirünnakut liikusid kaalud järsult Šotimaa poole. Edinburghi veepiiril asuv ateljee pidi tööd alustama esimesel hooajal augustis. Milline üllatus oli, kui Uus-Meremaa peaminister, aga ka teised valitsuse esindajad esitasid isiklikult avalduse, et neil ja Amazoni stuudios õnnestus kokkuleppele jõuda - enamik seriaale filmitakse ikkagi selles riigis.\nNagu selgus, valmistus Aucklandi stuudio filmimise alustamiseks salaja umbes aasta aega. Teiseks kohaks saab Kumeo maakond (asub Aucklandist 25 km kaugusel) ning leping stuudioga tuleks allkirjastada 2019. aasta juulis, pärast mida algab laskmine. Uus-Meremaa valitsus teatas, et filmimise peamiseks asukohaks saab nende riik, nii et te ei peaks arvama, et tootmine toimub Šotimaal.\nBREAKING: Amazon on valinud Šotimaa LOTRi esimese hooaja filmimiseks. Laskmine toimub Leithis, Edinburghis selle aasta augustis-oktoobris. Arendamine ...\nPostitus, mida jagas The One Ring.Net (@theoneringnet), 13. aprillil 2019 kell 9:07 PDT\nVeel üks fännidele šokeeriv uudis oli tõsiasi, et projekti eelarve on kasvanud veel poole võrra ja ulatub nüüd 1,5 miljardi dollarini! See viis kuulujuttudeni, et sari koosneb 7-8 hooajast, samas kui varem öeldi, et neid on ainult 5. Kuid pole veel selge, miks nii järsk eelarvemuutus aset leidis. Kirjanik Tolkieni loodud universum on sündmuste ja tegelaskujude poolest nii rikas, et kinnitab täielikult, miks stuudio on oma eelarvet suurendanud - nad tahavad detailidele rohkem tähelepanu pöörata ja sarja kruntideks piisab kindlasti 10 ja 20 hooajaks.\nPraegu on teada, et sari ei ole ühegi konkreetse raamatu kohandamine, vaid pigem saab sellest lugu teatud perioodist. Maatükk keskendub teisele ajastule, mille jooksul peeti võitlust Sauroniga võidu nimel, mille üle Omnipotentsuse rõngad loodi.\nVarem teatati, et sari räägib noorest Aragornist. Algses triloogias Aragorni rolli osatäitja Viggo Mortensen hakkas isegi oma tulevasele kaitsjale nõu andma, kuid siis koostas Amazon Kesk-Maa asupaigadega kaardi, kust selgus, et sündmused leiavad aset kaua enne tulevase kuninga sündi.\nProjekti ilmumiskuupäeva võib oodata mitte varem kui 2020. aastal või isegi 2021. aastal. Sarja stsenaristid on JD Payne ja Patrick Mackay ("Star Trek: Infinity", "Goliath"). Projekti üks režissööridest oli Juan Antonio Bayona ("Hirmutavad jutud", "Varjupaik", "Võimatu", "Koletise hääl", "Jurassic World 2"). Triloogia režissöör Peter Jackson filmimises ei osale, kuid on võimalus, et ta töötab sellegipoolest konsultandina. Seriaali näitlejate kohta pole midagi teada, kuid mõned originaalse triloogia staarid (Ian McKellen, Sean Astin) avaldasid soovi naasta Keskmaa universumisse, kuid nende esinemiseks etenduses on vähe võimalusi.\nHuvitav on see, et Amazon jätab endale õiguse oma projekti veel üheks spin-off'iks, nii et tulevikus näeme tulevikus veel ühte Kesk-Maa universumi projekti.\nTäna on see kõik viimased uudised sarja "Sõrmuste isand" filmimise ja eelarve kohta. Fännid jälgivad sündmuse arengut selle saate koostamisel väga tähelepanelikult. Loodame, et filmimine algab sellest hoolimata 2019. aastal ning projekt ei reeda Sõrmuste Isanda originaalsfilmide fänne ning on triloogia vääriline jätk.


GARMIN Vivofit sinine pulsivööga | Garmin | ITShop - PT Mikro OÜ\nAvaleht > Sportimiseks > Toode\nGARMIN Vivofit sinine pulsivööga\nSoodushind –15%: 101 €\nÜldinfo Fotod Pakend sisaldab Tehniline info\nMis iganes tasemel on Sinu füüsiline aktiivsus, sa juba tead, milliseid samme sa pead tegema, et parandada oma tervist täna, homme ja ka tulevikus. Ja kuigi tundub lihtne tõusta toolilt tihemini, et liikuda, siis säilitada seda sihikindlut on oluliselt raskem. Vivofit muudab need kavatsused Sinu alatisteks harjumusteks. See on ainus fitness kell, mis seab sulle igapäevased personaalsed eesmärgid, jälgib Sinu progressi ja tuletab meelde kui on aeg ennast liigutada.\nPersonaalsed igapäevased eesmärgid\nVivofit õpib Sinu praeguse füüsilise aktiivsustaseme, ning seejärel määrab Sinu igapäevase eesmärgi. Niipea, kui oled saavutanud eesmärgi, kohandab vivofit eesmärgi järgmiseks päevaks, viies Sind tasapisi tervislikuma elustiili poole. Läbi tasuta fitness kommuni Garmin Connect, saad teenida virtuaalseid medaleid ja näha oma edusamme.\nKuvab aega ja "Aeg liikuda"\nUuringud näitavad, et pikaajalised seisakud nagu istumine, vähendab keha võimet toota rasva põletavaid ensüüme. Võid seda vältida, tehes aeg ajalt lühikesi jalutuskäike päeva jooksul. Ja kui sa peaksid unustama ennast liigutada, annab vivofit sellest märku. Punane liikumisriba ilmub ekraanile iga tunni järel, mil oled kohapeal istunud ja suureneb, kui oled liiga kaua paigal. Lihtsalt kõnnid paar minutit ja punane joon kaob.\nKui olete valmis võtma järgmise sammu aktiivsema elu poole, siis vivofit-il on lisavõimalusi, et hoida sinu motivatsiooni. Kasuta pulsivööd koos vivofit-iga, et salvestada oma pulsi näidud ja saada täpset infot põletatud kalorite hulga kohta, mis tahes aktiivsel tegevusel (jooksmine, jalgratta sõit, jõusaal jne.). Täpsemaks kalorite jälgimiseks saad luua konto MyFitnessPal-is ja siduda see oma Garmin Connect kontoga. See võimaldab võrrelda tarbitud kaloreid oma kulutatud kalorite hulgaga, mida vivofit arvestab kogu päeva jooksul. Samuti saad Garmin Connect keskkonnas liituda teiste vivofit kasutajatega ning esitada neile väljakutseid või võistelda sõpradega.\nVivofit jälgib Sinu edusamme 24/7, ning töötab rohkem kui aasta ilma akusid vahetamata. Määra öö režiim, kui sa magama lähed ja vivofit jälgib Sinu und. Garmin Connect keskkonnas näed kogu magamise logi, millal sa voodis rahulikult liigutasid ja millal magasid rahutult. Vivofit on veekindel - võid rahulikult pesemas käia või kõndida vihmas.\nÜhe nupuvajutusega saad juhtmevabalt sünkroniseerida vivofit-i Garmin Connect-ga, et näha ülevaadet oma edusammudest, liituda väljakutsetega ja teenida virtuaalseid medaleid motivatsiooni lisamiseks. Võid kasutada Garmin Connect-i läbi arvuti või ühilduva mobiilseadme Garmin Connect™ Mobile rakendusega.


137 postitust • 1 ... 10, 11, 12, 13, 14\nPostitas Tirts » Neljapäev Dets 15, 2005 17:52\nTere Terje !\nKaua sa oled seda leivashampooni kasutanud? Ise pesen ka selle sarja (vanaema agafja) tootega ca 2 kuud, tulemusi veel pole.\nPostitas terje » Reede Dets 16, 2005 16:05\narvan et pool aastat umbes, kuid väga hästi aitas ka leiva mask samast sarjast.\nPostitas lepatriinu7 » Pühapäev Dets 18, 2005 13:20\nTere....siis kui ma kodus olin ja kõik oli rahulik,siis ei tulnud mul kunagi juukseid peast.Aga nii kui ma nüüd septembris tööle läksin,siis hakkasid mul juuksed maha tulema.\nKõik ütlesid,et suur närvipinge(ja seda oli ka),aga nüüd olen juba harjunud ja ei mingeid juukseid enam ei tule.\nAga inimesel juuksed tulevad nii ehk nii maha...korra kahe aasta jooksul.Siis kasvavad uued juuksed asemele.Mul kasvasid juuksed aastaga 40 sentimeetrit.(ma lõikasin juuksed kuni õlgadeni maha).\nLiitunud: Teisipäev Okt 18, 2005 08:30\nPostitas to lepatriinu7 » Esmaspäev Dets 19, 2005 15:15\nHuvitav, inimese juukskarv kasvab kuus ca 1 cm. Kuidas on võimalik aasta jooksul 40 cm? Mis imevahendeid Sa kasutasid?\nRe: Juuste vдljalangemine\nPostitas krissi » Kolmapäev Mär 15, 2006 16:53\nTere,nuux! kuidas Su juustega lood nüüd on?Mida oled ette võtnud? Minul sama mure: juuksed langevad välja kohati,uued kasvavad peale,kuid teises kohas ilmub uus tühimik.Olen palju sampoone vahetanud,kamminud harjaga,tegin mee-takjaõli maske-kasu oli vähe märgatav.Siis ravides oma põlvi,juhuslikult rääkisin oma murest elektriravi protseduuriõele,et kunagi sain teha el.kammi juustele,millest sain tookord abi.Medõde ütles, et see on prantsuse füüsiku d´Arsonvali meetodi järgi kõrgsagedusravi elektriravi liik ja seda ta saab ka teha.Lasksin teha 10 korda sügisel ja 3 kuu pärast talvel.Viimasel laigul kasvasid juuksed peale ja ,oh seda rõõmu,uut ei tulnudgi enam.Muidugi,ei tea kui kauaks.Kavatsen paari kuupärast veel teha üks ravikuur.Soovitan Sulle küsima minna otse mõnes medasutuses el.ravikabiteti protseduuriõe käest.Sest ükski arst minule tänapäeval sellist ravi ei määranud(võibolla naad sellest meetodist enam ei teagi),aga 18 aastat tagasi küll.Ehk on minu kogemusest kasu ka Sinule.Kannatust ja jõudu!\nPostitas Ulna » Esmaspäev Nov 20, 2006 22:31\nLugesin läbi peaagu kõike postitusi ja näen, olen mitte üksi selle problemiga.\nJuuksed mul hakkasin välja langema kui olin 9 a. , nüüd olen 19. 10 aastat olen juba söönud igasuguseid vitamiine, toidulisandeid, proovinud ära kõike shampoone ja lahuseid. Miski ei aita.\nPeas praegu umbes 45% juustest. Käisin ühe väga tuntud Eestis arsti juures, genikoolog-endokrinoolog, ja ta jälle kirjutas mulle välja vitamiine.\nAusalt öeldes olukord tundub lootusetu.\nAga mõned ideed on päris huvitavad , kindlasti proovin neid ära ja loodan, et ikka midagi aitab.\nAitäh ja jõudu kõigile\nLiitunud: Esmaspäev Nov 20, 2006 22:17\nPostitas LALI2 » Teisipäev Nov 28, 2006 23:40\naaptekis on müügil takjajuure õli pane pähe ja kilekott otsa ja pese puhtaks,õli hoia 20-30 minutit.seda tee üle nädala nii kolm kuud siis peaks su juuksed peas olema niikinni ja ilusad et lust vaadata olen ise seda meetotit kasutanud ja olen väga rahul\nPostitas käbi » Kolmapäev Nov 29, 2006 00:16\nloorberilehe tõmmis aitab väljalangemise vastu\nPostitas juuste siirdamine » Kolmapäev Okt 28, 2009 20:09\nÜks võimalik tänapäevane efektiivne võimalus on juukseid siirdada nt Nordström kliinik pakub sellist võimalust- http://www.juustesiirdamine.info/teenused/juuste-siirdamine/juuste-siirdamine.shtml\nPostitas Ari » Kolmapäev Okt 28, 2009 21:56\nMa hakkasin mõtlema selle lavendli toote peale. Lavendel on rahustava toimega, juuste taaskasvamiseks aga, on vaja ergutust ja peanaha vereringet liikuma panevat ainet..\nMuidugi, kõik oleneb naha- ja juuksetüübist.\nEndal langesid ja langevad siiani ( kuigi vähem ) ka juuksed, tervise üle ei kurda, viimane vereproov oli korras. Võis olla stressist; oli ka pikka aega sügelus olnud - isegi peale pea pesemist. Investeerisin lõpuks Nizorali. Sügelus kadus, aga kasutan seda ikka paar korda nädalas vaheldumisi Babe juusteväljalangemise vastu mõeldud šampooniga ( apteegist ). Pesemisel ja kammides hakkas nagu vähem ära tulema. Siiski. ebamäärane hõredam laik on tuka piirkonnas, see häirib kohutavalt ja tahaks ikkagi taastada juuksekasvu seal. Proovin arvatavasti Russkoje pole šampoone. Musta leiva oma ja ka keefiri šampoon pidi hea olema.


Kuidas teada saada pintsli liikme suuruse - Värv tuleb pintsli abil seinalt tagasi |\nKuidas teada saada pintsli liikme suuruse, Kuidas saab perepuu lapsele kasu?\nKui sa ei saa toote pärast 45 päeva jooksul,siis palun võtke meiega ühendust. Ta soovib renoveerida seal vannitoa ja töö maksumus on eurot. Mis on eluruumi pind ja kuidas seda arvestada? Mida see liikme suurus sõltub meestest? Kuid siin on parem selgitus: See on detail Gregi teosest, koopia Sinibaldi maalist, mida Greg nägi Pariisis.\nMeil on BSCI tehases ja on täiuslik paki sorteerimise süsteemi, meil on rangelt kvaliteedi kontroll ja õigeaegne kohaletoimetamine. Meil on sp e cialized assortii isikliku hügieeni vahendid, see sisaldab küünte tööriistad, suu pediküüri vahendid, silma tööriistad, näo-vahendid, meik pintslid, jne.\nOleme 9 aastat Alibaba Kaubandus Tagamise liige ja on umbes teemad online. Palun võtke meiega ühendust, kui ostate rohkem. Me anname teile parima pakkumise.\nKohaletoimetamine: 1. Me garanteerime, et laev kauba välja 3 tööpäeva jooksul pärast makse kinnitamist, välja arvatud juhul, puhkus.\nPintsli tööriista abil saate aga teha punktiirjoone, muutes Photoshopi paneeli Pintslid sätteid.\nMagnetiline sugupuu Perekond on identiteedi oluline osa.\nTööriistad on tööriistad "Üks maagilisemaid asju on see, et teil on kena karge paberitükk, panete sellele benseenimarkeri, see näeb lihtsalt imeline välja,"ütleb Coreli maalikunstnik Greg Banning.\nMe ainult laeva kinnitas, et aadressid. Kui sa ei saa toote pärast 45 päeva jooksul,siis palun võtke meiega ühendust.\nTeeme kõik meie jõupingutused, et probleem lahendada. Transiidi aeg võib varieeruda, eriti pühade ajal ja tehtud halva ilmaga, tolli jne.\nMe ei vastuta viivituste eest, mille tolli - Impordi tollimaksud,maksud või muud tolli tasud. Kui teil on ekstra küsima, palun sõnum mulle.\nMe teeme kombineeritud shipping, pärast viimistlus shopping, palun võtke meiega ühendust, et muuta arve. Maksmine: 1. Palun veenduge, et olete lugenud kogu kirjeldus ja lepivad kokku, et tehing enne ostu.\nSuured, et siis sai ekstra allahindlust, mille võtke meiega ühendust. Tee paymen t 24 Tunni jooksul.


Seletuskiri kooli maa-ala detailplaneeringule\nPROJEKTI SISUKORDA. Tekstiline osa.1. Tiitelleht2. Projekti sisukord3. Kooskõlastused4. Seletuskiri5. Kruntide andmed6. Seletuskirja lisad 1-77. LähteülesanneB. Graafiline osa.1. Asukohaskeem joonis GP-12. Alusplaan joonis GP-23. Põhijoonis joonis GP-34. Krundijaotusplaan joonis GP-45. Liiklusskeem joonis GP-56. Tehnovõrgud joonis GP-6\n2SELETUSKIRI1. Planeeringu koostamise alusedTartu maakonnas Rõngu alevikus Rõngu kooli maa-ala detailplaneeringu(edaspidi DP) koostamise lähtematerjalideks on:Rõngu vallavolikogu otsus nr.47, 18.detsembrist 2003. Leping nr. 06/2004 22.jaanuar 2003.a. RõnguVallavalitsuse ja K&M Projektbüroo vahel.2. Planeeringu eesmärkPlaneering on koostatud vastavalt Rõngu vallavalitsuse soovile määratakrundi ehitusõigus, hoonestusala, kujad, hoonete ja rajatiste kõrgused,liikluskorraldus ja parkimine, paigutada maa-alale kooli juurdeehitused jamänguväljakud.3. Olemasolevad uurimis- ja projektmaterjalidDigitaalne geodeetiline alusplaan, K&M Projektbüroo, 2004.a.4. Olemasolevad geoloogilised uurimismaterjalidEi ole teada5. Planeeritava ala iseloomustusPlaneeritav maa-ala paikneb Rõngu aleviku põhjapoolses osas Hiugemäemetsapargist lõunas, Puiestee, Kooli ja Pargi tänava vahel. Planeeritav ala onRõngu Keskkooli maa-ala, alajaama ja riigiteede maa-alad.6. Servituudid. Piirangud ja kitsendusedServituudid:Puudub vajadus kehtestada servituute.Piirangud ja kitsendused:Puurkaevu kaitsevööndis tegevuspiirangud vastavalt eriettekirjutustele.Puurkaev likvideerida vastavalt keskkonnakaitse nõuetele, alles pealepuurkaevu likvideerimist hakkab kehtima ehitusõigus krundil Puiestee 19Rõngu kooli maa-ala detailplaneering\n3ja kaovad kitsendused Pargi tänavamaal ja Puiestee 19 puurkaevusanitaarkaitse alal.Kaevamistööde piirangud maa-aluste kaablite, vee- jakanalisatsioonitrasside kaitsetsoonides Puiestee tn 19 krundil ja tänavamaa-aladel.Tegevuspiirang kõrgepingeliini kaitsevööndis Puiestee tn 19 krundil,Kooli ja Puiestee tänaval.Liikluspiirangud kooli maa-alal (õueala)Piirangud riigitee kaitsevööndis vastavalt seadustele.7. Kavandatud lahendused7.1. KrundijaotuskavaDetailplaneeringuga hõlmatav ala on üldplaneeringu järgi suures osas,40814m², sotsiaalmaa (Üh), Kooli tänava ääres Rõngu kooli alajaamatootmismaa(T), transpordimaad (L), Rõngu kooli tee kõrvalmaantee jaRõngu pargi tee kõrvalmaantee. Lähimas naabruses on elamumaad jajätkuvalt riigimaa. Kui jõutakse kokkuleppele tegevuste ja rajatiste osaskaitsevööndites, siis jääb kehtima väljakujunenud krundijaotuskava.7.2. Hoonestuskava ja ehitusõiguslikud nõudedPlaneeritaval alal asuvad õppehoone, puukuur, puurkaev, alajaam,staadion aiamaad. Krundi olemasolev hoonestus on ühe- jakahekorruseline, ümbritsev hoonestus valdavalt ühekorruseline. Plaanilon antud uute võimalike ehitusalade, võimla juurdeehituse,õppehoonejuurdeehituse, staadioni abihoone ja pargi varjualuse asukohad. Krundilejäävatele tehnorajatistele tuleb tagada vajalikud tingimused hooldamiseks,ehitusalasse jäävad kommunikatsioonid tuleb ümber paigutada.7.3.Keskkonnakaitseline osaPlaneeritav ala on põhja pool asuvast kaitsealusest Hiugemäe metsapargisteraldatud riigiteega. Käesoleva planeering ei hõlma Hiugemäe metsapargimaa-ala. Planeeritaval alal asub puurkaev. Puurkaevu sanitaarkaitseala on30 m puurkaevust. Vastavalt veeseadusele kehtivad veehaardesanitaarkaitsealal kitsendused, mis keelavad majandustegevuseväljaarvatud: veehaarderajatiste teenindamine, metsa hooldamine,heintaimede niitmine ja veeseire. Kuna sanitaarkaitsealal asuvad hoonetenurgad ( puukuur ja võimla laiendus), kuulub puurkaev likvideerimiseleseadusega ettenähtud korrasRõngu kooli maa-ala detailplaneering\n47.4.TervisekaitseKogu planeeritav ala kuulub üldplaneeringute jaotuse alusel IIkategooriasse, mis hõlmab laste- ja õppeasutusi.Olemasolevatel aladel II kategooria puhul on kooli spordiväljakultegevusest põhjustatud müra taotlustasemeksekvivalenttase päeval 50dB ja öösel 40dB. Öine aeg on 23.00- 7.00.Piirtasemeks ekvivalenttase päeval 55 dB, öösel 45dB.Üksikute, omavalitsusega kooskõlastatud spordi- ja meelelahutusüritustekorral võib müra piirtase olla 10 dB suurem kui taotlustaseme arvsuurusolemasolevatel aladel, s.o. antud juhul päeval 60dB ja öösel 50dB, mis onühtlasi ka kriitiliseks piiriks.Helivõimendussüsteemide helirõhu piirtasemed vabaõhuüritustel ei tohiületada järgmisi suurusi: Helirõhu ekvivalenttase L pA, eq,T, dB 100;lasteüritustel 90 helirõhu maksimaaltase LpAmax, dB 115Kuigi staadion asub osaliselt riigimaantee tsoonis ei kujuta see ohtu lastetervisele, sest sellel liigub vähe autosid.8. Tehnovõrgud8.1. Veevarustus ja kanalisatsioonSeoses juurdeehitusega on vaja ringi viia heitvete kanalisatsioonitrassid, mis jäävad hoonete alla ja ehitada uus trass ka ülejäänudosas, sest vana trass on amortiseerunud. Samuti tuleb ringi viiaveetrass, mis jääb staadioni alla. Olemasolev puurkaev kooli juureslikvideerida nõuetekohaselt. Kontrollida tuletõrje veehoidla mahtu javeepidavust ning selle täitmise võimalusi. Vajadusel ehitada uusveetrass tuletõrje veemahuti täitmiseks. Koos teede ja tänavateehitusega ehitada välja vihmavete kanalisatsioon. Samassetorustikku juhtida tänavate ja staadioni drenaaži veed. Veed suunataaleviku vihmavete kanalisatsiooni valmimiseni kas Puiestee 10 jaAia 2 vahele või Puiestee 10 krundist põhja poole riigimaalekaevatavasse tiiki või lahtisesse kraavi.Rõngu kooli maa-ala detailplaneering\n8.2. Tuletõrje veevarustus5Tulekustutusvesi võtta olemasolevast tuletõrjeveehoidlast.Kontrollida veehoidla mahtu, see peab mahutama vähemalt18m³vett.8.3. Elektri- ja sidevarustusOlemasolevate maa-aluste kaablite asukohad vajavad ennekaevetööde teostamist täpsustamist. Kuna kooli territoorium jääbkõrgepingeliini kaitsetsooni tuleks kõrgepinge õhuliin asendadamaa-aluse kaabelliiniga. Samuti madalpinge liinid. Kõik uued liinidehitada kaabelliinidena. Selleks on joonisel näidatud kaabelliinidepaigaldamise võimalikud kohad.8.4. SoojusvarustusSoojavarustus toimub kohalikust katlamajast, välised soojatrassid puuduvad.9. LiikluskorraldusKuna alevike tänavate projekteerimisnormid puuduvad on lähtutudlinnatänavate projekteerimisnormidest. Rõngu on käesolevas projektisoma põhiülesandelt polüfunktsionaalne, elanike paiknemisest lähtudesliigendatud linn ja elanike arvu järgi V klassi väike keskus, milleteenditatavasse alasse kuulub lähitsoon. Territooriumi normatiivneparkimiskohtade arv tuleneb valemist: P=A x n, kus P on parkimiskohtadearv, A on suletud brutopind ja n on parkimisnormatiiv. Kooli ehitisteperspektiivne suletud brutopind on 4390m2, parkimisnormatiiv on 1/150,seega vähim parkimiskohtade arv on 4390:150=29 kohta. 20+4parkimiskohta on olemasolevas parklas õppehoone ees ja 5 parkimiskohtamajandusõues. Parkla suurendamist võimla kõrvale kogu võimla pikkusestakistab tervisekaitse normide nõue: suurem kui 25-kohaline parkla 20mkaugusele koolihoonest, alla 25 kohaline 10m kaugusele. Suuremateürituste puhul võib parkida autod tänavate ühele poolele muutes tänavadajutiselt ühesuunalise liiklusega tänavateks. Kooli ette on sisse sõitasoovitav ainult parklasse, laste kooli sõidutamisel on soovitav peatudakoolipoolsel sõidusuunal ja sõita edasi mööda tänavat, mitte kooli õuelümber pöörata. Paigaldada vastavad liiklusmärgid. Sõidutee laius onplaneeritud 4,4m ja kõnnitee laius 2,4m. Sellise laiusega tee võimaldabRõngu kooli maa-ala detailplaneering\n6segaliiklust, kus liikluskoosseisus on sõiduautod või sõiduauto javäikebuss ning jalgratturid liiguvad sõidurajal. Projektkiirus on 30 km/h.Jalakäijate jaoks on planeeritud kõikidel tänavatel kõnniteed ühelpooltänavat. Kõnniteede mitteehitamisel jätta see maa siiski tänava maa-alaks,sest hiljem on tänavamaa laiendamine märksa kulukam. Katastriüksustevahele jäetud 8m laiune tänavamaa laseb rajada 4,0m laiuse sõidutee koos2m laiuste külgvöönditega, mis on erandkorras lubatud, aga selline laiusei võimalda sõiduteede kõrvale paigutada kõnniteed ja säilitadaolemasolevat haljastust. Sellepärast tuli Puiestee tänava kõnniteepaigutada tänavaalast välja kooli krundile,et säilitada olemasolevathaljastust. Majanduspoolele sissesõite on kolm: üks katlamaja juurde,teised kaks läbisõiduga majandusõuest puukuuri juures. Kuna kivisöehoidla on praegu osaliselt teemaal,siis on seda nihutatud pisut katlamajahoone poole ja tee poole tuleks ehitada tugisein, kuigi see raskendablaadimistöid. Teemaal asuvad praegu prügihoidlad, nende jaoks on ettenähtud uus plats puukuuri kõrval.10.VertikaalplaneeriminePlaneeritav ala on looduslikult kaldega lõuna suunas. Olemasolev staadionimaa-ala on küll tasane, kuid väiksem kui planeeritud 300m jooksuraja jajalgpalliväljakuga staadion, seetõttu tuleb kooli poolset nõlva maha võtta jarajada uus nõlv koolile lähemale. Pääsuks nõlvalt staadionile ehitada trepidja treppide kõrvale tugimüür. Mujal territooriumil jätta pinnase loomulikkalle alles, ainult palliplatside ja muude väljakute osas lükata maapindtasaseks. Tänavate , staadioni ja mänguväljakute ehitamiseks on tarviskoostada projekt.11.Haljastus ja heakordSeoses staadioni suurendamisega tuleb kooli eest maha võtta kolm puud jalippuvardad. Lipuvardad viia koolimaja kõrvale. Kuna staadion on avatudläänetuultele, siis tuleb istutada Puiestee tänava äärde kaherealinekaitsehekk. Rajatavate mänguväljakute juures kooliaias teha hooldusraiet,kuid jätta tuulekaitseks siiski enamus kasvama, eriti lääne poole, sestPuiestee tänava äärde istutatav hekk ei kasva kiiresti ja tema mõjuala ei olesuur. Hiljem võib nende valdavalt viljapuudest koosneva põõsaste asemeleistutada uue heki Puud ja võserik alajaama juures maha võtta, samuti Pargitänava ääres koolipoolsel küljel. Piirata kooli territoorium metallistpiirdeaiaga ja istutada hekk. Pargi tänava poolses osas vilistlaste pargi maa-Rõngu kooli maa-ala detailplaneering\n7alale rajada teed ja külvata muru, kuhu igal aastal puid juurde istutadeskujuneb aastate jooksul vabakujuline park. Jalgpalliväljakule külvata muru,jooksurajad katta võimalustele vastavalt sobiva materjaliga. Üks palliplatsehitada laudkattega, teised kaks liivakattega. Ekstreemspordi väljakulepaigaldada nõutava kvaliteediga kate. Autoteed katta asfaldi või mõne muutolmuvaba kattega, samuti tänavatel kõnniteed. Kui kõnniteedel soovitaksesõita rulluiskudega , siis sobib sile asfaltkate. Pargiteed katta killustikusäilmete või kruusaga, ekstreemspordi platsile viivad kõnniteed ja parklakatta asfaltkattega. Pargiteede asukohad antud soovituslikena, nendeasukohad võib määrata hiljem,kui on selgunud käigurajad ja seejärel andaneile ühtlane laius ja panna peale korralik kate. Majandusõues rajada uusprügikonteinerite plats ja söehoidla, sest olemasolev asub tänava maa-alal.Territooriumile ja välisuste juurde paigutada hajusalt väikesi prügikaste.Sissepääsude juurde paigaldada lukustamisvõimalusega jalgrattahoidjad.Koostas:Endla RaimeRõngu kooli maa-ala detailplaneering\nPage 2 and 3: 2SELETUSKIRI1. Planeeringu koostami\nPage 4 and 5: 47.4.TervisekaitseKogu planeeritav\nPage 6 and 7: 6segaliiklust, kus liikluskoosseisu\nMagazine: Seletuskiri kooli maa-ala detailplaneeringule


Moderna käib Pfizeri jälgedes: aktsia tõusis 13%! - Admirals\nModerna käib Pfizeri jälgedes: aktsia tõusis paremast vaktsiinist teatamise peale 13%!\nUue Covid-19 vaktsiini väljakuulutamine on suurendanud Euroopa peamiste indeksite hommikust tõusu. Moderna teatas, et tema vaktsiin on 94,5% efektiivne. See on parem tulemus kui Pfizeri 90% efektiivsusega vaktsiin, mille ettevõte nädala eest teatavaks tegi.\nModerna kinnitas oma eelmisel kolmapäeval tehtud avaldust, et tema vaktsiin võib olla vähemalt sama hea kui Pfizeri oma. Samal päeval kasvas tema turuosa aktsiaturul rohkem kui 8% ning praeguseks on kasv olnud veelgi silmatorkavam: Wall Streeti turgude avamiseelsel ajal tõusis see umbes 14%. Kauplemissessioon algas siiski 9% suuruse tõusuga. Sellest hoolimata on sellel uudisel olnud aktsiaindeksidele tagasihoidlikum mõju kui Pfizeri nädala eest avaldatud uudisel.\nSellised tulemused võivad olla huvitavad Moderna aktsiahinnale. Sel aastal on need tõusnud juba üle 350%. 2019. aastal tõusis aktsia 28%. Ettevõte tegi oma börsidebüüdi 2018. aastal (siis kaotas ettevõte oma väärtuses).\nAllikas: Admiral Markets Metatrader 5. Moderna nädalagraafik. Andmevahemik: 2. detsembrist 2018 kuni 16. novembrini 2020. Koostatud 16. novembril 2020 kell 3.30 Kesk-Euroopa aja järgi. Palun arvestage, et varasemad tulemused ei ole usaldusväärsed tulevaste tulemuste või tulevase tulemuslikkuse näitajatena


Eesti sai ostujuhtimise föderatsiooni IFPSM liikmeks - Logistikauudised\nAprilli esimesel nädalavahetusel Dubrovnikus toimunud rahvusvahelise ostujuhtimise föderatsiooni IFPSM-i (International Federation of Purchasing and Supply Management) Euroopa regiooni 2009. a kevadkoosolekul tehti ametlikult teatavaks Eesti IFPSM-i liikmeks vastuvõtmine.\nAlates IFPSM-i esmakontaktist Eesti ostujuhtidega 2007. a juulis kestis ettevalmistav periood liikmeks saamiseni 20 kuud, teatas PROLOGi juhatuse esimees Illimar Paul. Selle perioodi jooksul osales Eesti vaatlejana IFPSM-i 2008. a koosolekutel Sloveenias ja Hollandis. IFPSM-i liikmelisus tagab PROLOG-ile juurdepääsu globaalsele professionaalsete ostujuhtide võrgustikule, kuhu kuulub üle 250 000 ostuerialal töötava juhi (CPO) ning spetsialisti. Üheks näiteks liikmetele loodavast lisaväärtusest on igakuine e-ajakiri, mis antakse välja koostöös Suurbritannia kirjastajaga RedActive. PROLOG-i liikmed saavad e-ajakirja nimega IFPSM E-Zine alates 2009. a veebruarist. Selles käsitletakse aktuaalseid ostu- ning tarneahelate juhtimise alaseid teemasid, jagatakse praktilisi soovitusi ning teavitatakse olulistest turutrendidest.\nViimaste aastate jooksul on maailmas ostujuhtimise võtmesõnadeks olnud eelkõige kategooriajuhtimine (Category Management) ja keskkonda säästev jätkusuutlik ostutegevus (Sustainability Purchasing). Arenevaks trendiks on organisatsioonide ostuprotsesside hindamine ja sertifitseerimine rahvusvahelise ostujuhtimise standardi alusel.\nPROLOG on värske IFPSM-i liikmena asunud juba valmistama ette Euroopa Ostujuhtimise Standardi (aastast 2008 ametlik EN standard) põhise hindamis- ja sertifitseerimissüsteemi väljatöötamist. See võimaldab peatselt Eesti ettevõtteil oma konkurentsivõimet veelgi kasvatada ning aitab oluliselt kaasa tarnijate hindamise protsessi kiirendamisele. Lisaks eelnimetatule asub PROLOG koostöös Rootsi kolleegide ja Swedbank’iga analüüsima PMI indeksi (Purchasing Managers Index) arvutamise otstarbekust Eestis.\nRootsi Ostujuhtimise ja Logistikaühing (SILF) on seda koos Swedbankiga regulaarselt juba viisteist aastat arvutanud. PMI indeks võimaldab hinnata riigi majanduse arengut järgnevatel lähikuudel. Selle hübriidindeksi igakuisel tuletamisel lähtutakse riigi juhtivate tootmisettevõtete viie valdkonna näitajaist: tootmismaht, uute klienditellimuste arv, hankijate tarnekiiruse muutused, varude tase ja töötajate arv. PMI indeksi metoodika on välja töötanud üks maailma kahest juhtivast ostujuhtimise ühingust, USA päritolu ISM (Institute of Supply Management).


Mille poolest erineb piir- ja resonantssagedus?\nLõikesagedus tähendab sagedust, mille juures filtri impulssreaktsioon hakkab välja langema. Nii et madalpääsfiltrite puhul säilitatakse piirväärtusest madalamad sagedused ja alampiirist kõrgemad sagedused on nõrgendatud (ülekäiguläbivuse korral säilitatakse piirväärtusest kõrgemad sagedused ja allapoole nõrgendatakse).\nResonantssagedus tähendab sagedust, mille impulssreaktsioonis on tugev tipp, nii et toon paistab silma naabritega. Mõelge näiteks häälestushargile. Kui sa seda virgutad, stimuleerid sa seda tõhusalt impulsi abil, kuid vastus on selge toon (s.o siinuslaine), kus suurem osa energiast on koondunud ühe sageduse ümber. Veel üks kuulus näide on “Galloping Gertie” - Tacoma Narrowsi sild. Võib-olla olete näinud vanu kaadreid sillast, mis võngub tuules. Selle põhjuseks on silla konstruktsiooni resonantssagedus, mida stimuleerivad tuuled (põhjustades sel juhul lõpuks ebastabiilsust ja kokkuvarisemist).\nFiltreerimisel võiksite mõelda ühe resonantssagedusega resonantssüsteemile, mis sarnaneb väga kitsa ribapääsfiltriga, mille resonantssagedus määrab pääsuriba.\nMis vahe on mikroskoopilisel ja makroskoopilisel termodünaamikal?Mis vahe on reaktsioonivõimel ja radioaktiivsusel?Mis vahe on füüsikalisel ja matemaatikal?Kuidas ta tunneb erinevust mass gravitatsiooni ja kunstliku (tsentrifuga) gravitatsiooni vahel?Mis vahe on QED, QCD, Electroweak teooria, standardmudeli, Quantum välja teooria vahel ja kuidas need omavahel seotud on?Mis vahe on lennuk ja mõõde?Mis vahe on puhtal ja rakendusfüüsikal?


Vaatame Samsung Galaxy S21 FE kaamera oma silmadega üle. Filmime ja pildistame nii valges kui ka pimedas, et uue telefoni võimetest teada saada.\nKevad on käes ja aknad on jõhkralt mustad, sinna võiks lausa kirjutada „pese mind!“ Kuna elu koos Xiaomi robottolmuimejaga on mind ikka ära hellitanud, siis mõtlen, kas on äkki loodud ka mõni imeline kaaslane akende pesuks? Silme ette joonistub pilt sellest, kuidas istun mõnusalt diivanil, naudin kohvi ja samal ajal toimetab usin abiline mu akende kallal. Vot see oleks äge elu küll!


Vigastusest taastuv Patrail: paari nädala pärast tahaksin väljakul tagasi olla – Käsipall24\nVigastusest taastuv Patrail: paari nädala pärast tahaksin väljakul tagasi olla\nAvaldatud 19.04.2018; 09:31\nAutor Ivo Dobkevitsch 19.04.2018; 09:31\nEesti käsipallikoondise tugitala Mait Patraili on viimasel ajal seganud jalavigastus. Mees ise loodab paari nädala pärast palliplatsil tagasi olla.\n“Kaks korda olen proovinud teha saalitrenne, kuid kohe lööb valu põlve sisse, kui kiiremaid ja teravamaid liigutusi teen,” ütles Patrail portaalile Käsipall24.ee.\nTSV Hannover-Burgdorf on viimasest kuuest mängust kaotanud kolm, kuid Patrail ei aja seda väsimuse nahka. “Meil on probleeme olnud vigastustega,” sõnas Patrail. “Eelmises kohtumises pidid kolm tagamängijat viibima väljakul kõik 60 minutit, kuna vahetusi polnud võtta. Seega olid vastased lõpus meist värskemad.”\nHannover on tänavu kodus võitnud 13 kohtumist ning teinud ühe viigi. Võõrsil on aga saadud kuus võitu ja samapalju kaotuseid ning kaks viiki. “Kuna liiga on ühtlane, siis kodupublik aitab kaasa,” ei varjanud Patrail. “Igal mängul on 5000-6000 pealtvaatajat, mis tiivustab võõrustajaid.”\nHannover kohtub täna kodus viimase kahe aasta meistri Rhein-Neckar Löweniga, kes on praegugi turniiritabeli tipus. “Eks meil läheb raskeks,” lausus Patrail. “Neil on igale positsioonile võtta kaks maailmaklassi mängijat. Seega kui ühel on halb päev, tuleb pingilt teine. Aga me ikkagi tahame kogu hooaja kodumängud kaotuseta läbida.”\nEelmine Valdar Noodla koduklubi jõudis Soomes finaali äärele\nJärgmineViljandis sündmuste käiku kontrollinud Kehra haaras poolfinaalseerias algedu


Tänane kuupäev 27 Jaan, 2022 18:41\nPostitatud: 20 Aug, 2005 9:04\n1981-83a . 1925 ostb.(tööbatt) Kirovi oblast, Kotelnitsi linn. Kinoraadiomehhaanik- postiljon. kaks aastat poolearuliste mägilaste ja asiaatidega, karm elukool Veidi mälestusi http://kroonu.kolhoos.ee/\nPostitatud: 06 Sept, 2005 15:29\nTere,veel juhtusin olema kordusõppustel 82 aastal vahetult enne Brežnevi surma kaks kuud sellises väeosas nagu ТВВККУХЗ, kirjade litterit ei mäleta, nõudsime küll П tähte, et nagu partisanid või, aga ei mäleta, kas saime selle.Väeosa ise on siis Тамбовское Вышее Военное Краснознаменное Командное Училище Химической Защиты ehk maakeeli kõrgem keemiavägede sõjakool asukohaga Tambovi linnas. Oli tookord aetud kokku umbes 150 reservohvitseri üle kogu Liidu kokku ülimat sõjatarkust õppima, et mida teha kui keegi loll kukub aatomipommiga vehklema. Tšernobõlini jäi veel umbes neli aastat...\nPostitatud: 08 Sept, 2005 1:13\nUtsebkas olin 1986 Gaisinis, Vinnitsa lähedal (Ukraina), Lennuväe abiteenistuse õppebaasis (kõik need autod lennuväljal), väeosa nr. 55040. Tudeerisin autoremondi välitöökoda PARM-1. Edasi kuni 1988 Limanskojes (jälle Ukraina), Moldaavia piiri ääres. Praegu on seal see Dnestri vabariigi kamm. Lahmakas lennuväli, olin seal Iseseisvas Abiteenistuse Pataljonis, nagu seda võiks tõlkida, osa nr. 33770. Teenindasime Su-17 polku. Luurepommitajad, sahkasid Mustal merel vastu Türgi piiri. Väliremonti polnd vaja teha, kerisin toitekaableid ja vedasin suppi ning pidurivarjusid. Veel elutses meil seal kaks polku hävitajaid MiG-23.\nPostitatud: 08 Sept, 2005 20:22\nEhk lisan omalt poolt ka...\nTaga-Kaukaasia .... siseväed, kuumad kohad n.ö Oli palju Lõuna -Eestist pärit poisse. V/o 3219 , raadiotelefonist. Sumgaiti ei sattunud, aga Karabahhis sai oldud\nPostitatud: 08 Sept, 2005 20:23\nTeema pealkiri: Minu teenistuskohti.\nPostitatud: 01 Okt, 2005 23:18\nSeerukool : asus Ussuriiskis - Monastõrise 2\nDispatt : Asus Vaninos - ODB 10\nPostitatud: 02 Okt, 2005 0:49\n"ODB 10" -- kas see tähendab "10. üksik distsiplinaarpataljon"? Kas väeosanumbreid mäletad?\nPostitatud: 03 Okt, 2005 1:01\nPean sõjaväepileti üles otsima.\nMinu teenistusag- 1988-1992\nTeema pealkiri: Väeosade numbrid\nPostitatud: 05 Okt, 2005 22:29\nLeidsi üles sõjaväepileti.\nSeerukool kus õppisin jaoülemaks ja soomukikomandöriks\nkannab numbrit 45894\nPostitatud: 06 Okt, 2005 9:59\nMiks sa dispatti maandusid kui küsida tohib?\nPostitatud: 06 Okt, 2005 23:44\nEks see kroonu elu teeb närviliseks.\nTeenisin 14.maist 1979 - 1.juunini 1981 s.o 96420 - Rakvere õhukaitse brigaadis - PVO - protivo vosdusnoe oborona, teisi sõnu ka polu voennoe organisatsija. Brigaad allus 14le diviisile mille staap oli Pääskülas,kus praegu koerte varjupaik. Algselt olin 2 nädalat Tapa külje all kuskil metsas, kus oli 200ne kompleks - sellest ka divisjoni kutsung - Krokodill. Ülejäänud aja aga Haljala - Rakvere mnt. Veltsi teeristist 400m Veltsi poole jäävas divisjonis, kus oli 75ne kompleks 4 stardiseadeldisega. Veel oli seal mingi hoone mis oli traataiaga ümbritsetud ja kuhu lisaks karauulile ööseks viidi ka koer valvesse. Hoones käis 2 aasta jooksul ainult üks ajateenija koos ülemusega, mis seal sees oli ei tea siiani kuna kutt ei rääkinud sellest kordagi. Õnnestus käia ka Balhasi järve ääres polügonil rakette laskmas, mis oli muidugi erakordne kogemus 200te komplekside tulevõimsuse poolest ja sellest, et pooled 75te poolt lastud raketid lihtsalt alla kukkusid. Divisjoni aadress oli Rakvere s.o 96420 A, kutsung telefonitsi - Balnik.\nTeema pealkiri: s/o\nPostitatud: 05 Nov, 2005 13:51\nViimati muutis hillart, 22 Okt, 2013 14:16, muudetud 1 kord kokku.\nPostitatud: 05 Nov, 2005 18:12\n1985-1987 Moskva oblastis Podolski linnas ehitusvägedes - 1772 OSTB (üksik ehitusbataljon)\nÜksus allus Melioratsiooni ministeeriumile! Kaitseminister andis nimelt väeosa rendile ja nii rippusid meil punanurgas kaitseministri ja melioratsiooniministri pildid. 1/3 seltskonnast oli varem kinni istunud ja 1/3 olid alaarenguga ülejäänud 1/3 olid normaalsed. Minu roodukomandör oli ise pede (oli suur skandaal). Enamuse ajast viibisin komandeeringus teises linnas Voskressenskis ja töötasin sealses ehitusmaterjalide tehases 'Krasnaja Pohra'. Kuupalk oli umbes 150 rbl kuus mille sain hoiukassast peale teenistuse lõppemist kätte. Sai vahel ka erariietes Moskvas käidud. Seiklusi oli igasuguseid, olen näinud mõndagi meeldejäävat vene elust, näiteks Voskressenskis oli alkoholimäss kus tuletõrje ajas rahvast laiali kuna oli ülelinnaline palgapäev aga kohalik pood varastati eelmisel öösel viinast tühjaks... Sveiki vol. 2 kirjutamiseks oleks materjali piisavalt. Vahel ei teadnud kas peaksin nutma või naerma.\n1) 11528 "C" Sigala. Sigala oli ta tõepoolest\n2) Kaliningradi oblast, Ljublino sidejaoskond. Tegelikult asus vana-Ljublino küla kõrval.\n3) Allus Kaliningradis, Artilleriiskaja tänaval asunud kahuridiviisile. Diviisis oli neli polku: 76 mm ZiS-3 kahurite polk. 152 mm "Hüatsint" kahuripolk. Siis mingi haubitsapolk ja ilmselt oli neljas mingi tankitõrjepolk. Tavaliselt läks üks tapetud siga jagamisele kogu diviisi sõdurite vahele, ja teine umbes 10 ülemuse vahel.\n5) Sigalas oli erinevalt aastaajast 80-180 siga. üks lehm ja 4-9 pullikest.Ainus tehnika oli veoauto. Heina niideti vikatitega. Vett tuli umbes 1 t tassida 97 sammu kaugusel asuvast jõest ämbritega. Kasvuhoones kasvatati põhil. tomatit, sibulat ja kurki. Proovisime tomatisse süstida uriini:läks öö jooksul punaseks. Seesinases sigalas teenis ka praegune Linnateatri valgusmeister hr.Armin Rüster. Mõnedsõjaväelood on kirja pandud aadressil:


Jossif Stalin – Metapedia\nJossif Vissarionovitš Stalin (tegelik nimi Ioseb Džugašvili; 21. detsember 1879 Gruusia; 5. märts 1953 Moskva) oli Nõukogude liidu juht. Stalin oli juudi päritolu.\nStalini juured on arvatud olevat Gruusiast, kuid tegelikult oli Stalini ema Kasahhi piirkonna osseet. Gruusia keeles “shvili” tähendab poega ja “djuga” tähendab juuti, seega Djugashvili tähendab Juudipoeg.\nNiisiis oli Stalini nimi enne äramuutmist Jossif Juudipoeg. Ta nimi oli Jossif David Djugashvili – tüüpiline juudi nimi. Revolutsioonipäevil muutis ta oma nime “Kochba-ks” – juutide liidriks. Venelased ei muuda oma nimesid.\nStalini ema Ekaterina oli kohaliku juudi David Papisnedovi majapidaja ja pesupesija. See mees oli tegelikult Stalini pärisisa. Nende hüüdnimi Stalini jaoks oli “Soso”. Stalin võttis Papisnedovit Kremlis tihti vastu. Kamraad Papisnedovit külastas tihti juudist ärimees Nikolai Przhevalsky, keda samuti peetakse võimalikuks Stalini isaks.\n"Ühe inimese surm on traagika, miljoni inimese surm on statistika."\nJossif Stalini päritolust (inglise keeles)\nPärit leheküljelt "http://et.metapedia.org/m/index.php?title=Jossif_Stalin&oldid=12112"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 16:32, 27. august 2014.


FCI Levadia sõidab külla FC Kuressaarele\nPremium Liiga XXIX voorus sõidab FCI Levadia laupäeval Saaremaale külla FC Kuressaare meeskonnale.\nSenises kahes Tallinnas peetud omavahelises mängus teenis FCI Levadia kindlad 4:0 võidud, kuid juuni keskel mängiti Kuressaares 1:1 viiki. Seega soovib rohesärkide meeskond nüüd vea parandada ning kolme punktiga koju tagasi pöörduda.\nFCI Levadia peatreener Aleksandar Rogić: “Tunnen väga suurt rõõmu Sportland Arena väljakukatte uuendamise üle! Suur aitäh ja tunnustus Eesti Jalgpalli Liidule selle eest! Taristu arendamine arendamine on Eesti jalgpalli jaoks ülioluline. Vana väljakukate põhjustas mängijatele sageli vigastusi, uue kunstmuru paigaldamine parandab oluliselt mängude tingimusi. Rääkides eelseisvast kohtumisest FC Kuressaarega peame meeles pidama, et eelmisel korral kaotasime Saaremaal kaks punkti – sealsed mänguolud on alati keerulised. Omalt poolt peame olema väga hästi valmistunud, keskendunud ja mängule pühendunud, siis suudame kolm punkti välja teenida.”\nFCI Levadia väravavaht Sergei Lepmets: “Eelmisel korral ei saavutanud me Saaremaal soovitud tulemust, nüüd avaneb võimalus oma eksimuse heastamiseks. Meie eesmärgiks on võita kõik eelseisvad kohtumised.”\nPeakohtunik on Karl Koppel, abikohtunikud Veiko Mõtsnik ja Igor Kübarsepp ning neljas kohtunik Rein Väin.


Kevadmatk tervitab juubilare ja viib vetemängu vaatama - 60+\nKevadmatk tervitab juubilare ja viib vetemängu vaatama\n16. märts 2017, 10:29\nNõmmeveski juga 2016. aasta rahvamatkal "Tere, kevad!"\nFOTO: Lahemaa Looduskool\nSeekordne rahvamatk "Tere, kevad!" on pühendatud mitmele juubelile, kuid lõpp on nagu ikka, kevadiselt vulisevate vete ääres.\nMatka peakorraldaja, MTÜ Lahemaa Looduskooli juhataja Maie Itse rõõmustas, et 2011. aastal alguse saanud kevadmatka traditsioon on olnud elujõuline ning Eesti looduskaitse legendi, Veljo Ranniku, algatusel sündinud rahvamatkast võtab osa igal aastal kümneid inimesi.\nTavapäraselt astronoomilise kevade esimesel pühapäeval toimuv matka alguspunkt on igal aastal olnud erinev, kuid lõpp alati Nõmmeveski joa ääres, kus on võimalik kogeda vulisevat kevadvett.\nSee tähendab, et Lahemaa looduskooli ja Harju matkaklubi korraldatav rahvamatk toimub sel aastal 26. märtsil, algusega kell 12 Loksa kooli eest. Matk lõpeb Nõmmeveski joa juures parklas.\nMatka peakorraldaja ja juht, Lahemaa looduskooli juhataja Maie Itse täpsustas, et jalgsiretke pikkus on umbes 12 kilomeetrit, kuid liituda on võimalik ka Kotkalt, siis on teekonna pikkuseks seitse kilomeetrit.\nHuvipakkuvaks pidas ta matka juures näiteks kevadist vetemängu Nõmmeveski joal. «Aga kindlasti on looduses ka teisi kevade märke, mida on hea kodukandi omadega võrrelda,» sõnas ta.\nSoovijatel võimalik juua allikavett. «Kui on soovi seda koju viia, peaks ise pudeli kaasa võtma,» märkis Itse.\nItse meenutas, et esimene kevadmatk oli tervitus Lahemaa rahvuspargile ja Harju matkaklubile 40. sünnipäevade puhul. "Seekordne matka alguskoht on tervitus Loksale, kooli 150. sünnipäeva puhul," lausus ta.\nItse selgitas, et Loksal oli 31 aastat koolijuhiks Arnold Mikiver, kelle poeg Mikk Mikiver oleks tänavu saanud 80 aastaseks.\nRahvamatka traditsiooni taasalgatajaks on looduse- ja matkamees, Eesti looduskaitse legend Veljo Ranniku. Matk on osalejatele tasuta, tasuda tuleb vaid bussisõidu eest.\nTallinna poolt tulijatele väljub matkale eribuss Tallinnast kell 10.30 ja sõidu hind on 7 eurot, autodega tulijad saavad pärast matka bussiga Nõmmeveskilt Loksale (tasuda tuleb 2 eurot).\nTranspordi jaoks on vajalik eelregistreerumine: lahemaalooduskool@gmail.com\nSel korral väljuvad esmakordselt bussid rahvamatkale ka Järvamaalt. Eribuss väljub Türi keskväljakult kell 10 ja Paide kultuurikeskuse parklast kell 10.15, sõidu hind on 8 eurot. Bussiga sõidu soovist saab teada anda Kaupo Paesülla telefoninumbril 5666 3943.


Türgi lahtised: Justin Rose’i närtsimine - Ajakiri Golf\nUudised 10.11.2019 2 Min lugemine\nJustin Rose jäi 10. novembril lõppenud Turkish Openil esikümnest välja (T-21). See on tal tänavu suurim selline jada. Viimati mahtus ta esikümnesse 22. septembril BMW PGA Championshipil. Veel aprillis maailma valitsenud Rose on kukkunud edetabelis 8. kohale. Rose on öelnud, et kuna graafik tänavu erineb, peab ta mängima väljakutel, kus ei sooviks. Rose küsis tänavu Türgis osaluse eest sama palju kui mullu, kuid korraldajad maksid vähem.\nTurniiri võitis Tyrrell Hatton. Ta sai 2 miljonit dollarit ehk rohkem kui tavapärased võitja 16,67 protsenti auhinnarahast.\nTulemusega -20 lõpetasid kuus meest: Kurt Kitayama, Victor Perez, Erik van Rooyen, Matthias Schwab, Benjamin Hebert, Hatton. Kõige rohkem on napist kaotusest kahju ilmselt Schwabil, kes kaua juhtis, kuid viimasel rajal liidrikoha käest andis. Suurima tõusu tegi neist Kitayama, kes enne viimast päeva kaotas Schwabile kuue löögiga.\nOsalesid ka mõned peatse Presidents Cupi mängijad: Patrick Reed (T-10), Haotong Li (T-46), CT Pan (T-56).\nKahe nädala pärast Dubais lõppevat European Touri hooaega juhib Bernd Wiesberger, kes Türgis piirdus 49. kohaga.\nTurkish Open oli esimene European Tour Final Seriesis, kus sõel puudub. Võistlema said 74 enim punkte kogunud golfarit. Järgmisele turniirile LAV-is pääseb 64 ja finaali 50. LAV-i võitja saab 7,5 miljonist dollarist 2,5 miljonit ja Dubai võitja 8 miljonist 3 miljonit.\nSuurenevad ka punktid: kui tavaliselt jagatakse 7000 punkti, siis Türgis 9000, LAV-is 10 000 ja Dubais 12 000.\nHooaja võitja teenib 2 miljonit dollarit.


LG G3 nutitelefon on siin Brasiilias üha populaarsemaks muutunud, nii et pole midagi paremat kui teha tohutu nimekiri lihtsalt koos rakendustega, mis sobivad ideaalselt sellesse armastatud seadmesse, kas te ei arva ?!\nJust seetõttu otsustasime soovitada vähemalt 25 populaarseimat LG G3 rakendust, mille leiate täna. Oleme kokku pannud muusika, filmi, foto, suhtlusvõrgustiku ja veelgi rohkem rakendusi, mida saate oma ülesannetega korraldada või faile pilve salvestada. Niisiis, peate vaid kontrollima neid allpool!\nNii et saate kõiki oma G3-le alla laaditud videoid ilma raskusteta vaadata, eriti kuna rakendus on täiesti tasuta! Sellel lingil laadige alla VLC.\nIsegi nutitelefoni vaatamata saate vaadata, kas keegi helistab teile SMS-ile või helistab teile! Lisaks saate rakenduse abil faile ja dokumente otse oma G3-le saata, muutes elu palju lihtsamaks neile, kellele ei meeldi oma seadme arvutiga ühendamine kogu aeg. Pushbullet saab sellelt lingilt alla laadida.\nVaatamata sellele, et taksojuhid kogu maailmas eriti vihkavad, on Uber endiselt suurepärane rakendus, kui soovite suhteliselt turvalist, luksuslikku ja isegi odavamat transpordivahendit, kui paljud taksoga seal sõidavad.\nPocket on täiuslik rakendus neile, kes näevad alati palju huvitavaid artikleid, kui neil pole aega lugeda ja lõpuks täita veebibrauser lemmikutega, mille te isegi unustate. Selle saab alla laadida laiendina suvalisse brauserisse ja rakendusse oma G3-s.\n12. Idee kasvataja\nDropbox võib olla teie G3 jaoks väga oluline, eriti kui soovite telefoni salvestusruumi kokku hoida. Mis tahes tüüpi failide salvestamiseks võite praegu selle pilveteenuse kaudu saada vähemalt 2 GB vaba ruumi.\nLisaks sellele, et Skype sobib suurepäraselt arvutites kasutamiseks, töötab see suurepäraselt ka nutitelefonides nagu G3. Selle abil saate vestelda sõnumite, heli või video abil samamoodi nagu oma arvuti programmiga.\nNiisiis, pole midagi paremat, kui laadite rakenduse alla oma nutitelefoni maailma kõige kuulsamalt video saidilt ja nautige kõiki selle funktsioone liikvel olles. See teeb igavad hetked kindlasti palju lõbusamaks. G3-le YouTube'i rakenduse allalaadimiseks klõpsake siin.\nKuid te ei soovi alati teleri või arvuti ees seista, et midagi näha, eriti kui nutitelefon on nii lähedal. Nutitelefoni installitud rakenduse Netflix abil saate kogu teenuse sisu viia kuhu iganes soovite ja vaadata seda Interneti-ühenduse kaudu kõikjal. Rakenduse allalaadimiseks klõpsake lihtsalt sellel lingil.\nNiisiis, kas teile meeldisid meie ettepanekud teie LG G3 kohta? Lisaks sellele, et need on iseenesest suurepärased rakendused, võib neid pidada nutitelefoni jaoks ka tänapäeval hädavajalikuks, eriti just meie rutiinist tuleneva praktilisuse jaoks. Nüüd ärge unustage jätta meile kommentaar, kus räägime, milliseid neist juba kasutate ja millised teile kõige paremini meeldivad!


Estonia katastroofi ametliku versiooni vettpidavus väheneb iga päevaga aina kiiremini - Vanglaplaneet\nEstonia hukkunute omaste initsiatiivil asutatud SA Mare Liberumi ja Margus Kurmi poolt juhitud 18. septembril alanud uurimisreisil on tänaseks tehtud vähemalt üks oluline avastus. Nimelt on pühapäeval, 26. septembril, Estonia autotekki filminud allveeroboti videotelt näha, et kaks alumiste tekkide juurde viivatest ustest on terved ja kinni.\nMargus Kurmi sõnul oli ekspeditsiooni üks seitsmest eesmärgist selgitada välja kuidas sai vesi pääseda autotekki alla.\n„Üks küsimus oli, et kuidas täitusid laeva erinevad osad veega ehk kuidas pääses vesi autoteki all olevatele tekkidele. Varasemad uuringud on eeldanud, et autotekil olevad uksed purunesid veesurve tõttu ja sealt pääses vesi alumistele tekkidele. Kui nüüd selgub, et uksed on siiski terved, pidi vesi autoteki alla voolama kuskilt mujalt,“ selgitas Kurm.\nKuigi kõiki autoteki kesk-sektsioonis asuvaid uksi ei õnnestunud turvalisuse kaalutlustel uurida, märkis Kurm, et tulevased ekspertuuringud ei saa enam lihtsalt eeldada, et autoteki kesk-sektsiooni uksed purunesid. „Arvutusi ja simulatsioone tuleb nüüd teha ka eeldusega, et uksed on terved“.\nÜllatav on aga riikliku juurdlust juhtiva, Eesti ohutusjuurdluse keskuse juhataja, Rene Arikase reaktsioon sellisele teatele. Arikase sõnul on tegemist vana uudisega. „Meie teadmine seniste dokumentide põhjal on, et uksed olidki suletud,” ütles Rene Arikas täna Delfile.\nOmeti on Estonia hukku uurinud Eesti, Soome ja Rootsi ühiskomisjoni lõpparuandes kirjas, et „vesi, mida märkasid esimesed reisijad, kes 1. teki kajutitest põgenesid, võis voolata alla läbi kesksektsiooni käikude. Hiljem evakuatsiooni käigus märkasid mõned reisijad 2. tekil, et vesi voolas treppidele avadest autotekile viivate tulekindlaid uksi ümbritsevatest piludest“.\nAlumiste tekkide veega täitumise küsimus on laeva uppumise seisukohalt üks tähtsamaid. Kui 1. ja 0-tekk poleks üle ujutatud ehk veega oleks täitunud ainult autotekk ja sellest ülevalpool asuvad tekid, poleks laev uppunud, vaid pööranud end ümber ja jäänud ulpima, põhi ülespidi.\nTegelikult ei ole täna enam üldse mitte mingisugust küsimust, kuidas sai nii suur hulk vett Estonia autotekki alla. Lisaks Rootslaste dokumentaalseriaalis “Estonia – leid, mis muutis kõike” nähtud augule, avaldati eile ka Rootsi Raadio veebilehel 15. juulil Rootsi-Eesti ühisuurimise käigus filmitud video. Esmakordselt avaldatud videost on selgelt näha Estonia küljes laiutavat suurt auku.\nChalmersi ülikooli mereinseneeria emeriitprofessor Anders Ulfvarson oli nähtust üllatunud ning ütles, et „Kahjud on suuremad kui ma arvasin ja paistab, et metallplaadid on paindunud suunaga väljapoole.”\nSee, et Estonia kere on kui sõelapõhi, pole võimudele mõistagi mingi uudis. Juba 1996 aastal korraldatud kohtumisel ellujäänute ja ajakirjanikega, tunnistas 1994. aastal Rockwateri ülimalt salastatud sukeldumist juhtinud Rootsi Veeteede Ameti ülem Johan Franson, et „parempardas on auk, kuid mina ei tea sellest midagi“.\nLoe Estonia hukku puudutavate asjaolude kohta rohkem SIIT.\nRootsi võitleb psühholoogiliste vahenditega “desinformatsiooni vastu”, kinnitades, et tegemist pole “tõeministeeriumiga”\nMaailm 10. jaan. 2022


Apple patenteerib mitme puutetundliku ekraani, mida meil pole vaja puudutada | IPhone'i uudised\nApple patenteerib mitme puutetundliku ekraani, mida meil pole vaja puudutada\nMa tean, et see kõlab imelikult, aga see on mõistlik. Nime allLähedus- ja mitmikpuuteandur tuvastamiseks ja demoduleerimiseks«, Apple kirjeldab fotodioodide või muu riistvara meetodeid tundlik läheduse suhtes nad töötaksid koos traditsioonilise mitme puutetundliku ekraaniga, et muuta kasutajate ekraaniga suhtlemise ala. Mõnel juhul sarnaneb kirjeldatu 3D Touchiga, kuid see töötaks lihtsalt vastupidises suunas.\nLo praegused süsteemid mis ei vaja toimimiseks kontakti nad kasutavad kaameraid ja muud spetsialiseeritud optilised süsteemid. Selle toimingu näiteks on tehnoloogia, mis haarab 3D-vormingus liikumise, mille on välja töötanud PrimeSense, ettevõte, mille Apple omandas 2013. aastal ja mis töötas Kinecti esimese põlvkonnaga, mida Microsoft oma Xboxis kasutas. Apple'i ettepanek on anda veel üks keerd turule juba eksisteerivatele süsteemidele.\nSelles patendis üksikasjalikult kuvatud ekraan sisaldab osa mahtuvuslikud andurid hajutatud üle mitme kattuva lähedusanduriga LCD-ekraanile, mis tagaks täieliku hübriidpildi, liigutades ekraani lähedale ilma seda puudutamata. See on lahendus, mis on optimeeritud kasutamiseks iPhone'is, MacBookis või muus kaasaskantavas seadmes.\nDokumendis selgitatakse, et süsteem Ma kasutaksin infrapuna- ja fotodioode, midagi sarnast lähedusanduriga, mida iPhone tuvastab, kui selle kõrva toome. Valgusdioodide tekitatud valgus põrkaks sõrmelt ja fotodioodid koguksid kokku, mis muudab sooritatud toiminguid sõltuvalt vastuvõetud valgusest. Kuid see süsteem ei tuvastaks ainult sõrmi, vaid võiks ka ekraani pinna kohal peopesa tuvastada. Sõltuvalt andurite ulatusest võin juba ette kujutada õhus viipavate raamatute lehtede pööramist.\nPatent määratleb ka süsteemi poolt kogutud liikumise tõlke, mis võimaldaks pressimist virtuaalsed nupud, helistage toimingutele, puudutamata ekraani ega aktiveerige muu hulgas seadme riistvara. Teisalt võiks Apple selle süsteemi abil vabaneda praegusest lähedusandurist, sellest, mida kõlari kõrval nähakse, eriti valgel iPhone'il. Loogiliselt võttes ei välistaks see patent FaceTime kaamera auku.\nTeiselt poolt on selle patendi tehnoloogia kasutamise võimalus a klaviatuur või puuteplaat, teist võimalust on palju lihtsam mõista, kui arvestame, et neil on juba mis tahes iOS-i seadme sarnane puutepind. Mõlemal juhul oleks eesmärk rikastada kogemust uute žestidega, võimaldades klaviatuuri puhul kirjutamist parandada (Ja kuidas?).\nNagu me alati ütleme, ei tähenda patendi esitamine seda, et see teostataks, kuid see aitab meil teada, mis suunas ettevõte töötab. Kui selles patendis kirjeldatu kuulub iPhone'i, võiksime seadet probleemideta kasutada kinnastega, kuid tõenäoliselt näeme rohkemate võimalustega kasutajaliidest. Mida arvate ideest?\nTäielik tee artiklini: IPhone'i uudised » iPhone » Mitu » Apple patenteerib mitme puutetundliku ekraani, mida meil pole vaja puudutada\nKas sellel tehnoloogial puudus Samsung Galaxy? kui viite sõrme lähemale, puudutamata fotol või menüüs, mida see varem kuvati, ekraani puudutamata\nTere Diego. Jah, seda on artiklis selgitatud. Erinevus seisneb selles, mida kumbki kasutab, ja see, mis siin on üksikasjalikum, on täpsem.\nSee aitaks täita ka kodunupu funktsiooni (st teha käsk stardimenüüst väljumiseks, puudutamata mängu ega ühtegi rakendust, mida kasutame, ja kui teete soovitud funktsiooni) ja seeläbi panna sõrmejäljesensor ekraanil samuti.\nKodu nupu vajutamisel laaditakse esikaamera lähedusandur, iPhone on esteetilisem ja ekraan on sama mobiilseadme suurusega suurem.\nTulevik saabub sinna ja kui Apple seda ei tee, siis Samsung saab.\nBose SoundLink Mini II, hea, ilus ja mitte liiga kallis Bluetooth-kõlar


Levinumad luu- ja liigesehaigused - Tarbija - Majandus - Miks valu kate liigestes valu\nMiks valu kate liigestes valu, Liigesevalu muudab elu põrguks\nPikas perspektiivis toob see kaasa küüneplaatide hävimise nad murenevad, kaotavad kuju , sõrmede deformatsiooni need on "pööratud" väljapoole või ülespoole ja puude. Hõõruge tinktuuri igal õhtul enne magamaminekut, nädala pärast haigus möödub.\nKlamüüdiat ravivad nii naistearstid, reumatoloogid kui ka teised arstid. Valu muutub püsivaks ja ilmneb uuesti, isegi kerge pingutusega. Inimese vananedes kõhred hõrenevad, muutuvad habras ja liikumisel kuuleb krõmps. Kui valu kätes ilmub pärast füüsilist koormust, võib see sümptomatoloogia näidata polüosteoartriidi tekkimist.\nHaigust iseloomustavad hävitavad muutused liigestes, mis valutavad sõrmede kasutamisel või enne ilma muutumist. Inimesel on raske harja sirgendada ja painutada.\nValutussündroom taandub, kui kätetöö on välistatud. Diagnostika Varajane diagnoos aitab eemaldada liigesehaiguste sümptomid ja täielikult paraneda. Aja jooksul mõjutab see ka südame-veresoonkonda ja närvisüsteemi. Luupus on autoimmuunne haigus, mis võib tasapisi liigesed hävitada. Luupus on krooniline põletikuline autoimmuunhaigus, mis võib kahjustada kõiki kudesid. Enim esineb see noortel naistel.\nAllikas: ajaleht "Vestnik HLS" aasta, nr 21, lk 20 Liigeste ravi sinepiga on tõhus rahvapärane meetod.\nEriti sageli tekivad sellised valulikud aistingud podagraga. Ravi aitab mustsõstralehtede tugev infusioon. Sõstrateed tuleb juua kogu suve jooksul nii tihti kui võimalik. Allikas: ajaleht "Vestnik HLS"nr 7, lk 21 Kurgiravi on kõige lihtsam rahvavalu liigesevalu vastu. Kui teie liigesed valutavad soolade sadestumise tõttu, saate neid ravida lihtsa omatehtud kompressiga.\nKui kurgid jäävad värskeks, kinnitati need valedesse kohtadesse, kus on soola. Allikas: ajaleht "Vestnik HLS"nr 13, lk 20 Liigesevalu korral võite kompressi kujul üleöö kanda liigestele kurgiviile. Tehke kolm ööd järjest, siis kolm päeva hiljem saate korrata Allikas: ajaleht "Vestnik HLS"nr 23, lk 33 Hõõrub liigesevalu korral. Vanaema aspiriiniga hõõrumine. Miks tekib? Liigesekulumuse ohutegurid on kõrge iga, raske töö või liigeseid raskelt koormav sport, liigne kehakaal, liigeste vigastused ja pärilik soodumus.\nLuuhõrenemine on levinum vanainimestel, kellel suurendavad luumurdude ohtu vähenenud toimetulekuvõimest tingitud kukkumised. Et üha rohkem inimesi elab kõrge eani, suureneb hõresusmurdude sagedus pidevalt. Enamik artriiti, mille käigus esmakordselt protsessis osalevad sõrmede liigesed, on süsteemsed haigused see tähendab, et need mõjutavad erinevaid kehasüsteeme, mitte ainult liigeseid.\nHormonaalsed muutused, häired rasedus, östrogeenipuudus vanematel naistel.\nPärilikkus lähisugulased on süsteemsetele haigustele vastuvõtlikumad. Immuunsüsteemi puudused või haigused. Kroonilised infektsioonid tuberkuloos. Hüpotermia hüpotermia. Mõned pikaajalised negatiivsed tegurid nende seas - ravimite võtmine, mürgitus mürgiste ainetega kahjulikus ettevõttes, suitsetamine, alkoholism jne. Patoloogiad ja seisundid, mis põhjustavad valu sõrmede liigestes, on kirjeldatud allpool artiklis.


Juhtkiri: ootamatu (?) taksoreid - Arvamus\nJuhtkiri: ootamatu (?) taksoreid\n15. märts 2009, 21:18\nArvestades, kui palju paaril viimasel aastal pealinna taksonduse ümber ajakirjanduses lokku on löödud, oli politsei ja maksuameti reedeöine suurreid, kui see ka taksojuhte üllatas, avalikkusele pigem oodatud kui ootamatu.\nMeedias on ilmunud hulganisti lugusid sellest, kuidas Tallinna taksojuhid turiste halastamatult pügavad. Kuid pärast mullust «Pealtnägija» lõiku, millega põhimõtteliselt tehti puust ja punaseks, et Tallinna taksomajandust korraldavad kohati pehmelt öeldes hämarad jõud, jõudsid selleteemalised arutelud isegi otsaga Toompeale. Seda, et teatud peatustes valitseb nn taksomaffia, on tunnistanud ka linnavalitsus, kelle ülesanne peaks olema valdkonnas kord majja lüüa. Sageli on aga eestvedamise asemel süüdistatud kõiki teisi. Nii neid asju ei lahendata.\nOn selge, et ühekordse kampaaniaga läbimurret ei saavuta, kuid see on siiski samm edasi. Just taksojuhtide senisest sagedasem kontrollimine eri ametkondade koostöös sisendab vähemalt avalikkusele lootust, et tulevikus on reisijal taksot tellides julgem tunne.


Endiste Skype’i töötajate loodud suhtlusrakendus vähendas osakapitali 50 korda. “See oli jaburalt suureks läinud” - Ärigeenius\n20. okt. 2021 kell&nbsp16:27\nHenn Ruukeli sõnul tegelikult hoopis Fleepi osakapitali vähendamine administratiivne.Foto LIIS TREIMANN/POSTIMEES\nSeptembris äriregistrisse lisatud dokumendist nähtub, et endiste Skype’i töötajate loodud suhtlusrakendus Fleep vähendas tänavu ettevõtte osakapitali 50 korda.\nLigi 90 protsenti osanikest hääletas osakapitali vähendamise poolt ja otsus jõustus tänavu juunist. Möödunud aasta lõpus kirjutas Geenius, et Fleep Technologies lootis maailma vallutada, kuid ettevõtte kasv jäi kinni. Samuti vaatab Fleepi majandusaasta aruandest vastu vägagi suur miinus ja osakapitali vähendamise üheks põhjuseks võib olla kahjumi katmine. Kas see ka tegelikult nii on?\nEttevõtte osakapitali vähendati 174 463 eurolt 3489,26 euroni. Põhjus selle taga on Fleepi asutaja Henn Ruukeli sõnul hoopis administratiivne. “Kui andmeid vaadata, siis on näha, et see osakapital oli jaburalt suureks läinud,” selgitas ta.\nMärksõnad: fleep, henn ruukel, idufirma, osakapital, suhtlusrakendus


Allar Raja pärast poolfinaali: nii kuuma ilmaga võistlemine on eluohtlik - Delfi Sport\nAllar Raja pärast poolfinaali: nii kuuma ilmaga võistlemine on eluohtlik\nEesti sõudmise neljapaadi vanim ja kogenuim liige Allar Raja ütleb, et võistluspaigas Koreas valitsevad veel kuumemad olud kui 2008. aastal Pekingi olümpial ning nii palavas ilmas võistluste pidamine võib olla isegi eluohtlik.\n"Käsil on kõige kuumem periood aastas. Paljud räägivad, et tegelikult ei ole mõistlik nii kuuma ilmaga võistlusi pidada, võid südamerabanduse saada. Pekingis harjusime sellise ilmaga lõpuks ära, aga siin on kuidagi veel hullem," rääkis Raja pärast poolfinaali Delfile ja Eesti Päevalehele. "Uus-Meremaa pidi juba ühe mehe südameprobleemidega kimpus oleva neljapaadi liikme välja vahetama, mis võiski olla põhjuseks, miks nad poolfinaali ei jõudnud."\nEnda poolfinaalis sai Eesti nelik täna horvaatide järel teise koha ning pääses kindlalt finaalsõitu, mis kava järgi peetakse laupäeval, kuid Raja sõnul võib vabalt ära toimuda ka juba homme. "Ajakava on selle nädala jooksul ikka siia-sinna nihutatud ning võib juhtuda, et kui homseks lubatakse paremat ilma kui laupäevaks, peetakse ka meie sõit kähku ära," arvas Raja, kes intervjuu andmise ajal võistluskeskuses rattaergomeetril väntas.\n"Teised läksid vist pesema. Ma sõidan siin natuke ratast maha, lasen verd jalgadest läbi. Tundub, et läheb tormiseks ka. Napilt saime sõidu ära peetud."\nRaja lisas, et tänane poolfinaal ning kuue parema hulka pääsemine võttis kogu nelikul suuremad pinged maha, sest põhieesmärk sai sellega täidetud ning enam tagasi hoida pole midagi.\n"Poolfinaal on alati kõige närvilisem sõit, mille eel tuleb sisse suur ärevus. Ei tea ju täpselt, kuidas teised sõidavad, eelnevad stardid tavaliselt siin ei loe enam midagi. Päris mõnus tunne on tõesti. Nüüd on jäänud ainult finaal. Enam ei ole vaja mõelda, kas panna täiega või mitte. Tuleb anda kõik, mis välja tuleb."\nEestlasi pole, aga fänne jagub\nKuigi Eesti sõudmisfännidel ei õnnestunud Koreasse kaasa sõita, ei saa meie neljapaat toetajate vähesuse üle kurta. Raja sõnul on sõpru leitud juba kohalike seast.\n"Eile tutvusime näiteks iirlastega, mängisime õhtul kaarte, lubasid meile kaasa elada. Samuti toetavad meid siinsed vabatahtlikud. Eile näiteks kutsuti meid hotellis eraldi välja, kohaliku linna või volikogu esimees tõi meile suure kasti puuvilju, loeti meile sõnad peale, et nad usuvad meisse, fännavad ja soovivad palju edu," rääkis Raja lõbusast vahejuhtumist.\n"Pilti ikka tahetakse teha. Eks nad on ise ka sillas, et nii palju pikki eurooplasi neil külas on. Kõik on muidu sõbralikud ja naeravad, on lahked ja abivalmis. Koht ise on muidu ka korralik, midagi nuriseda ei ole. Ainult ilma üle ongi kurta. Ja muidugi toit - sööklas toidulauda vahtides ei taha sealt eriti midagi võtta."\nPraeguse plaani järgi on neljapaadi A-finaal kavas laupäeval kohaliku aja järgi kell 16.33 ehk Eesti aja järgi kell 10.33.