Pulleritsu/Scanpixi spordiblogi: Pullerits: Kus ma avastasin rattasõiduks põnevaima laudtee kogu Eestis?\nTähenärijad ja juuksekarva lõhki ajajad võiks nüüd sellest, mis lisatud videos värviliselt näha, hirmsasti erutuda. Et kuidas siis rattaga sellises kohas sõita tohib, ja veel nii riskantselt ja kiiresti!\nEga ma oleks sinna sõitma teadnud minna, kui poleks eelmise päev õhtul, mil päike oli juba laskumas, pärast meres suplemas käimist seal juhuslikult jalutama sattunud. Meri jäi mu elamiskohast, Vabaduse tänava külalistemajast (fotol all vasakul), kus sain kõige suurema toa, kõigest 300 meetri kaugusele. Kuid seal see oli: ilus laudtee piki rannikut sihvakate mändide all luidete harjal (fotodel). Kiusatusele oli raske vastu panna.\nJärgmisel hommikul ilmusin rattaga läbi paksu liiva laudtee Venemaa-poolsesse otsa. St Venemaani jääb sealt ikkagi umbes kilomeeter. Rannas oli vaid üksikuid inimesi. Seda vajasingi, et inimeste liikumine oleks minimaalne, et minimeerida riske.\nNarva-Jõesuu laudtee, nagu hiljem järele uurisin, on ehitatud juba seitse aastat tagasi, ent kvaliteet on endiselt tipp-topp. Ei ainsatki puuduvat lauda. Ei ühtki turritavat naela ega kinnituskruvi. Sedasi, nagu videost näete, sai seal julgesti pedaalidele vajutada.\nAga laudteel on mitmed salakavalad kohad. Ja neid peab teadma, et mitte käkaskaela lennata. Või vähemasti peab nendeks valmis olema. Sest need ilmuvad järsku, hoiatamata.\nHea uudis on see, et kel vähegi vilumust ning jänes püksis pole, saab laudteele jäävatest treppidest rahulikult alla sõita. Selleski saate video vahendusel veenduda. Teine lugu on aga siis, kui trepist üles tuleks nikerdada. Kindlasti leidub osavaid ja tehniliselt vilunuid, kes sellega hakkama saaksid, aga kuna ise seesugust asja varem proovinud pole, siis ei hakanud ka katsetama, et rumalusest ülejäänud suve mitte tuksi keerata. Eelmise kuu lõpul Valgas Eesti grupisõidu meistrivõistluste eel läbielatud kukkumisest saadud marrastustelt olid just koorikud eelmisel nädalal maha tulnud, ei ole tahtmist uusi haavu asemele saada.\nHoolas peab olema ka paaris kurvilises kohas, et keegi põõsaste tagant ootamatult vastu ei tuleks või leistang mõne männi nagu slaalomitoki taha kinni ei jääks ja sind pikali tõmbaks. Ja mis seal salata, kahes kohas rada ka katkeb, kui ei taha just liiga kõrgete astmetega ja järsust betoontrepist alla sõita (mina ei tahtnud) või läbi paksu liiva pressida.\nKuid kokkuvõttes on tegemist siiski hiiglama vahva teega, mille potentsiaal rattavõistluse läbiviimiseks on täiesti kasutamata. Saaks teha nii, et kõigepealt ajasõit ühes suunas ja siis teises suunas. Oleks kiirust, tehnilisust, parajalt riskimist. Ei oleks ainult jõuga uhamine. Minu meelest võiks rattaliit ja kohalik omavalitsus seal igal suvel sellise võistluse korraldada, et Narva-Jõesuu vastu rohkem huvi tekitada.\nEi, tegelikult pole vaja! Narva-Jõesuu on seni siiski veel piisavalt vaikne koht, kus on mõnus suvitada, sest saab nautida üksjagu üksindust, keegi ei ela pidevalt seljas ega pressi külje alla, nagu kujutan ette, et see juhtub näiteks Pärnus ja muudes ülerahvastatud paikades. Nii et vaadake mu video ära, jätke oma mürgine kommentaar, et täiesti mõttetu ja ebahuvitav laudtee ning võtke siis autoga suund Pärnu poole.\nAhjaa, tähenärijaile ja juuksekarva lõhki ajajaile: mitte ükski märk ei keela laudteel - mille pikkuseks näitas Endomondo, mis mu telefonis jätkuvalt töötab, umbes 1,25 kilomeetrit - jalgrattaga sõita. Nende teede ees, mis viivad Aia tänavalt Narva-Jõesuu randa, mille servas laudtee kulgeb, on sildid, et edasi saab kas kõndides või rattaga sõites. Seda ma tegingi.\nFotod 1, 4, 5 ja 7: Laudtee Narva-Jõesuu rannas. Fotode autor: Priit Pullerits\nFoto 2: Vabaduse külalistemaha Narva-Jõesuus. Linna ajaloost rääkiv raamat kirjeldab seda kui romantilist keskaegset Austria chalet'd. Foto autor: Priit Pullerits\nFoto 3: Kääbusšnautser Morgensilber Eye Candy Narva-Jõesuu ranna laudteel. Foto autor: Priit Pullerits\nFoto 6: Narva-Jõesuu rand. Foto autor: Priit Pullerits\nPostitas: Priit Pullerits @ 06:52 kommentaare: 194\nJaaaaa,PP on vanaks jäänud.."."..\n1,25 km!!!Sellisel juhul on väga põnev ja imeliste vaadetega laudtee ka näituseks stroomi ranna ja rockalmare vahelisel kergliiklusteel. Päris nii pikk see laudtee ilmselt ei ole, aga kuna teel on laiust vähemalt 3 korda enam, kui Pulleritsu mainitul, siis korraliku põnevuse ja adrenaliinilaksu saamiseks võib seda sõita kasvõi 10 ringi\nTo 10.29 Kle ära promo siin seda stroomi rannapromenaadi, muidu tulevadki ullikesed Tartust ja Narvast kohale siia laudteele tiirutama ja adrenaliinilaksu saama. Kus me siis ise trenni tegema hakkame?\nAt 11:24, Kägu, kehakultuurlane, said...\nKrdile need laudteed. riiklide vaheline sport hakkab muutma täielikuks totruseks. Meie oma riigikanali kommentaatoridki ei tee enam vahet rahvusel ja kodakondsusel, vaid nimetavad näiteks saksamaa dressis jooksvat süsimusta meest rahulikult sakslaseks?! https://sport.delfi.ee/artikkel/94043333/puha-puss-on-see-voimalik-sveitsi-sprinter-tegi-suure-arenguhuppe-ja-uletas-euroopa-100-meetri-jooksu-rekordi.\nTore lugeda kuidas jamaikalane jookseb eurooparekordi ja daamikesed kiljuvad vaimustunult selle peale ja pilluvad püksikuid. Kas põhimõtteliselst on võimalik ka näiteks meil Sveits üle maksta ja see mees paariks aastaks sinimustvalges dressis võistlema palgata. Kui mees veel areneb ja veel ER i uuendab, saame meiegi endale rusikaga rindu lüüa, et kui kõva spordi ja sprindi maa me oleme. Paraku on sama võimalus muidugi lätlastel leedulastel ja ka soomlastel. Hr Pullerits ehk oskab vastata, et kas see nüüd ongi see tõeline multikultuur ja need selle viljad, ehk siis riigid kes varakult õigesti investeerisid lõikavad praegu selle vilju?\nPullerits ei saa vastata, talle pannakse postimehest suusad aga mitte fisserid\nSaan küll vastata. Seda tüüpi sport ja rekordid, nagu tegi see Wilson Šveitsi eest, on täiesti mõttetu.\nAusalt Priit,kas oled vaksineeritud?\nAt 17:51, Liberaalne raibe said...\nSamas ka pole tore, et nüüd on igal ühel meist võimalik tulla nii aasia meistriks, aafrika meistriks, ameerika meistriks jne. Kas te ei leia, et see on suur edasiminek. Varsti ulatuvad inimesed taevatähtedeni ja piirid üha avarduvad ja avarduvad!\nEga ikka ei tule küll. Tallinnas U20 naiste 100m võitis "iirlane", vaevalt et pikalt mõni valge naine iiri meistriks sprintides tuleb.\nNo aga sellel tumedanahalisel iiri noormehel kes noorte naiste arvestuses võidutses on suur tulevik ees. Tema võib tulla aafrika meistriks, austraalia meistriks jne. Euroopa meister ta juba on.\nAt 21:30, Kägu, kehakultuurlane, said...\nHiljuti jäi taas üks korvpallineiu õnnetult rattaga rongi alla ja lugesin arvamusavaldusi, kuidas need ülesõidukohad tuleks veel kitsamaks ja ebamugavamaks teha. Minu arvamus, mida kusjuures jagavad paljud jalgrattaga reaalselt liikuvad inimesed on, et mida tihedamaks ja ebamugavamaks need tõkked nendel ülekäigukohtadel tehakse, seda ohtlikumaks see ülekäigukoht muutub. Ma olen ise ka keskmisest suurem ja kui veel jalgrattal küljekotid on ,siis on ilma midagi lõhkumata või kuhugi korralikult takerdumata nende taksitsuribade vahelt läbi minek väga keeruline. Olukorras, kus tuleb jalgratast edasi tagasi liigutada, tagumist rattast külgsuunas tõsta, sest lihtsalt ei keera välja, tundub selle keerulise ülesandega toimetulekul läheneva rongi vaatamine st pilgu kuhugi mujale tõstmine ilmvõimatu. Isiklikult tulen ma enamasti alati ratta seljast maha kui neid kohti ületan. korduvalt olen jalgrattaga sinna kitsasse seasulgu kinni jäänud, paar korda on kott ,mis käes olnud,kinni jäänud ja puruks läinud, olen ennast veriseks löönud jne. See, et nendest tõketest elu ja tervisega ennast läbi pressida nõuab niipalju kontsentratsiooni ja on vanema inimese jaoks sellist füüsilist osavust nõudev ettevõtmine, et andke andeks, aga kogu aur läheb selle peale ära ja selleks, et vaadata kas rong tuleb enam aega ja energiat üle ei jää. Vanasti kui neid kolakaid ei olnud, oli lihtne vaatasid vasakule ja siis paremale ja läksid rahulikult ratast lõhkumata ja ennast veristamata üle raudtee. Kõik oli sama lihtne nagu autotee ületus\nOlen mõtisklenud, et miks ei võiks nende kolakate asemel olla hoopis mingit vilkuvatest tuledest ja helisignaalist kombineeritud hoiatussüsteemi, nagu on auto teedel? Arvestades , kui palju tööd ja metalli kulub nendele praegustele tõketele, ei usu ma et inimsõbralikum ja tõhusam süsteem kallim oleks\nKägu tabab biiti. Viimane kord kui raudtee tsirkuseväravaid Veerennis läbisin, tabasin end mõttelt, et kogu tähelepanu on värava postidel ja teistel inimestel ja kui soovin veel mõlemale poole vaadata siis pean seisma jääma ja takistama seisva atribuutikaga raudteelt lahkuvaid inimesi, kes võib-olla põgenevad elu eest äkitselt kurvi tagant välja kimava lokomotiivi teelt. Kes ajudeta loom on selle seasulusüsteemi autor raudteel? Iga ratturite ja jalakäijate ületussüsteem peab võimaldama kahesuunalist liiklust vastutulijaid takistamata. Tänased süsteemid on ühesuunalised ja ajamahukad ning tähelepanu rongi asemel endale neelavad.\nSee kes sellised totakad väravad leiutas, ei liikle ise ilmselt mitte kunagi jalgrattaga ja kahtlane on kas ta üldse teab milline jalgratas täpsemalt välja näeb\nKas vanasti ilma torutakistusteta raudteeületus oli parem, saab hinnata, kui võrdleme õnnetusi nüüdisaja õnnetustega. Kui rattal ei suuda takistust läbida, siis ütleb see ratturi kohta midagi. Kui toru küljes on silt "jalastu", siis tule rattalt maha ja ära mölise. Kõrvaklapid ja nutiplutid hoia liikluses eemal. Soovid kõne teha, peata ratas ja mulise oma ebatarvilik jutt ära ja vänta edasi. Tundub maru lihtne.\nKägu räägib asja, Kägu on kunn\nEi tea, miks rattur peab raudteed ületades jala seda tegema aga tsiklist ega traktorist ei pea, mingi reaalne loogika peale mõistuse kaotanud raudteelase suvalise ja tõendamata käsu ka on võäää?\nPuhtalt numbrid näitvad, et väravad vähendavad hukkunute arvu ülekäikudel.\nMuidugi võib statistikat eitada ja vinguda siin, et oi kui raske on nüüd üle raudtee saada.\nTorud pole meil siin kohapeal väljamõeldud lahendus.\nVäraval ja väraval on ka vahe. Lollakad eestlased võtavad üle mujal tehtu ja keeravad vindi igaksjuhuks üle kah. Hukkunute arvu vähenemine ülekäikudel on ikka eelkõige seotud rongi liiklustiheduse vähenemisega Eestis kuna reisirongi liiklus on harv ja kaubavedu kolinud maanteele ummikuid tekitama. Vaata 9:51 olümpiapealinna jalakäijate ja ratturite ülekäigukohta ja ära mõmise - https://www.alamy.com/stock-photo-busy-pedestrian-railway-crossing-in-central-tokyo-japan-17906760.html , ei mingit tõkkejooksu!\nMehed, mis teema?! Ma ju näitasin siin isikliku eeskujuga, et sõitke laudteel, mitte raudteel!\nSiin võetakse Kägust eeskuju.\nSelge, meil tehti torutõkked selleks, et suurendad hukkunute arvu ülekäikudel.\nOlümpiapealinna pildil on torude asemel tõkkepuud ülekäigul ees, mis alla lastakse.\nTõkkepuu ongi normaalne lahendus\nTõkkepuu või mis iganes oleks normaalne lahendus. Kui need sitanikerdised meil esmakordselt ilmusid , siis isegi lapsed leidsid,et pagana keeruline on nüüd vaadata ,et ega rongi ei tule,sest niikui hakkad vaatama oled pedaali või lenksupidi kuskil kinni.\nMis kinni, seal on selge märk, et tuleb ratta seljast maha tulla. Liikluses eirad ka endale mittesobivaid märke?\nKui tahad rattaga sõites üle saada, sõida sealt kus autod.\nJoppen puhh! loomulikult tulime rattaseljast maha.\nSamasugused tölplased,kes ei taha tunnistada,et sellised torutõkked ei muuda midagi turvalisemaks,projekteerivad ilmselt neid tillukesi ringristmike ja teevad "turvalisuse huvides" teedele uued euroristmikud, kust taluperemees enam ei autoga koju, ega kodunt välja ei mahu keerama .\nJoppen puhh jahh\nLiigun aastas pool ajast rattaga ja lastega ja ei saa aru kuhu, kuhu kinni kuhu vastu on võimalik ennast sättida. Pole sellist "osavust" aastate jooksul suutnud näha.\n"Mis kinni, seal on selge märk, et tuleb ratta seljast maha tulla."\nNiipalju kui ma seda rajatist näinud olen on seal kolmest piktogrammist koosnev sünnitis, mis ei ole Liiklusseaduse mõistes liiklusmärk ega oma mingit seaduslikku jõudu.\n1447 zonglöör - tubli, oled osav. Vaat vaanusega kipub nägemine paljudel hapuks minema, mõned püüavad seda kompenseerida porgandi järamisega, sa vaata aga et järgmine kord ikka porgandit märkad seal torude vahel ukerdades ja ei juhtu nii nagu Tartu naiskorvpalluriga.\nSelle õnnetusjuhtumi pea süüdlane on ikka telefoniga rääkimine. Me eestlased oleme üldse aeglase loomuga. Huvitav kuidas me maailima suurlinnades suurtel ristmikel hakkama saaksime kus on kümneid kordi rohkem infot mida tuleb hoomata.\nVaadake, Pulleritsu reisid Metsikusse Läände liivaväljadele kõnelevad samuti valge mehe vaprusest - puumad, koiotid, šaakalid, skorpionid varitsevad nuka taga saaki. Kuid samas, noil radadel liiguvad Ameerikamaa seeniorid oma lastelastega, seljakottides krõpsud ja koola. Kõik on suhteline, kellele põrgu, kellele alternatiiv Disneylandile. Muidugi jänki seenioritel on korralik tukk kah kaasas, seda harjumusest. Meil samamoodi, keegi, kes taarakott rattal jääb torudesse (ja pääseb lokomotiivi käest), siis vanaisa lastega teeb lõbusasti siksaki ja jääb Partsu trammi imetlema. Lastele suslad meeldivad. Rong vaadatud, sõit jätkub.\n17:51 kus sa tead, et telefoni viga oli. Keegi pole seda suutnud tõestada kossupiiga puhul. Las Pullerits räägib, et kus kohas Moabis torusid ratturitele pandi ja kuidas kapitalistid torusid kasutavad.\nPole Moabis mingeid torusid ees, lp 19.12. Seal on metsik lääs ehedal kujul, pead ise hoidma silmad ja kõrvad lahti ja ise vastutama, kui tahad eluga pääseda.\nKas laudtee 1,25km sai läbitud kiiremini kui 1.59,5?\nKas on oodata gigantide heitlust? Pullerits kuuldavasti murdis isase puuma 250kg mäslevat liha. Ega Kägu ka nõrk mees ole. Tõstis vana kuuse koos juurtega maast lahti rahmaki.\nVägilaste kohtumine oleks kindlasti hooaja nael\nEesti lippu kannavad Ellermann ja Endrekson. Kas PP kiidab heaks?\nKui laudteel kulus aega vaid 1.55,9, siis on tegu päris hea sõiduga, eelnevalt pakutud aeg langes 3,6 sekundiga!\nLaudtee on lastele ja penskaritele. Tahaks näha tõsist mõõduvõttu, olümpia on tulemas aga me seda säästukat ei vaata ja japsidel on teada pisikesed nokud.\nAt 11:34, Kägu, kehakultuurlane, said...\nKorraldasin Tallinnas väikese omaalgatusliku küsitluse ja uurisin, 11 jalgrattaga sõitva inimese käest ,mida nad nendest torutõketest arvavad. 6 inimeste leidis, et väga segavad, 3 arvas, et pigem muudavad need raudtee ületuse keerukamaks ja 2 jäid suht neutraalseks, umbes, et kui vaja siis vaja, et nemad saavad hakkama. Mina arvan, et need 2 inimest saaksid hakkama, ka ilma nende torudeta. Kindlasti saaksid ilma nende torudeta hakkama, ka kõik need keskmisest osavamad kommentaatorid, siin, kes jagavad soovitusi, rattavalitsemist harjutada, ratta seljast maha tulla jne. Nõus, et kõigil nendest soovitutest on tulevikus kindlasti kasu. Samas ma mõtlen, et raudtee ületamine on juba niigi ohtlik ja tähelepanu nõudev protsess, miks krdi pärast seda kunstlikult veel keerukamaks vaja on muuta? Kas siin on taas seos vajadusega rahvastiku arvukust vähendada?\nKägu, asi on lihtsam. Raudtee peavalitsuse juhtidel ja juhtvalitsuse ministritel on vaja panna linnuke kirja, et ohutusmeetmed on rakendatud. Leiti mingi loll üliõpilane, kes kalkuleeris ja arvutas ja leidis kõige odavama lahenduse. See realiseeritigi. Tehti potjomkinit, nagu ikka meie juhtidel tavaks oma võimu säilitamise nimel.\nKägu tubli võtab asja ette ja väänab kuivaks.\nAt 12:30, Kägu, kehakultuurlane, said...\nTo 12:06 Võibolla, see üliõpilane polnudki nii loll. Nüüd on taas võimalik maha istuda ja arutada kuidas muuta raudtee ületus veel ohutumaks. Korraldakse konkurss ohtlike torutõkete eemaldamiseks raudtee ülesõidu kohtadelt. Kellegi tähtsa tegelase vennapoja firma, kes konkursi võidab palkab töötajad töö teostamiseks. Inimesed saavad tööd ,metallisulatus ahjud tooraainet jne. Majandus hakkab taas elavnema. Halva uudisena võib tunduda, see, et hind millega konkursi võitnud firma lubas töö teostada, kerkib viis-kuus korda, sest tegelike kulusid polnud võimalik ette näha. ( ei arvestatud, et torude lõikamiseks on vaja lõike kettaid, meestele töökindaid jne). Samas positiivne uudis võib olla see , et on päris suur võimalus, et vähemalt mingi osa nendest torudest sulatatud metallist läheb jalgrattajuppide ja kuluosade tootmiseks. Hetkel igasuguste jalgratta jubinatega olukord turul äärmiselt pissune.\nHr Kägu, kahju, et te oma küsitluses ei kasutanud omnibuss-uuringu põhimõtet ja ei küsinud muuhulgas lisaks, palju vastajatest on vaktsineeritud. See oleks andnud ainest huvitavamateks järeldusteks - kas toru külge kinni jäävad B. Gatesi zombid või korraliku vomax'iga vabalt koroonat hingavad võhmamehed? Teie valimi puhul on vea protsent muidugi koletu, kuid siit on hea edasi minna. Aitüma sellegipoolest!\nMina usun, et Kägu oli vaid teenäitajaks, nii öelda pioneeriks. Tegeliku küsitluse põhjaliku ja ülimalt professionaalsel moel viib kindlasti läbi Hr Pullerits alias Padre\nAt 13:21, Urmas said...\nMul siin punt korraliku sprindi jalaga poisse, kellel kõigil akudega töötavad "rellakad" olemas. Jagasin eile kõigile 3 pakki lõike kettaid. Mõtlesime, et muudame maailma paremaks paigaks ja lõikame need krdi "tsirkuseväravad" maha ja veama ära "ereliukase" tehase värava taha. Nüüd mõtlen, et ütlen : "postoi poisid, ootame Pulleritsu küsitluse tulemused ära."\nJah, aga seda minu küsitlust Lauristini- Vihalemma kursusel omandatud vettpidavate meetodite järgi ei suuda keegi piisavalt finantseerida. Nagu kahjuks ikka Eestis, asi jääb raha taha ja tulemus kelleltki teiselt tuleb käkk, nagu juba näitas hr Kägu.\nVaid üks mees, see kes kirjutab 12:44 on tõele lähemal kui teised. Kas te tainad selle peale pole mõelnud, et need tõkked seal võivadki olla kaitserajatised B Gatesi zombide vastu?!! Pullerits kindlasti teadis seda, sest muidu ei oleks ta aatelise ja isamaalise mehena kindlast raha taha pugenud ,vaid oleks puhtast entusiasmist ja patriotismist õla alla pannud\nTundub et kellegil tõmmatakse püksid jalast. Aga kellel? Pullerits poeb raha taha aga Kägu kääris käised ja asus gordioni sõlme raiuma. Kägu näitab klassi.\nTeen ettepaneku raudtee ületus torustiku keerulisemaks ehitamise ideede konkursi väljakuulutamiseks.\nSelliselt, et viletsama taibuga vennad üle raudtee ei jõuakski, ehk lõpetaks seal kus alustasid. Ainult helgamatel peadel õnnestuks labürindist väljudes teisele poole rööpaid jõuda.\nVäike kõrvalepõige. Vaatan YleTv2 pealt olümpia naiste jalka mängu Austraalia - Uus Meremaa, aussie'd skoorisid, seis 1:0, mängitud 25 min. Aga, austraalaste naiskonnas kaitses mängib Aivi Luik. No nii Eesti nimi kui olla saab. Vikipedia väidab, et vanemad on ungari ja rootsi päritolu. Ainul hr Pullerits saab asjasse selgust tuua.\nKuule mees sa oled häbimärgistatud juba selle eest, et sa vaatad jalgpalli, aga selle eest , et sa vaatad naiste jalgpalli tuleks sind meeste hulgast üldse välja arvata. Kui Pullerits aega saab, siis ta kindlasti ütleb mis ta sinust ja sinusugustest arvab! Kui Seda ei tee aja ja motivatsiooni puudusel Pullerits siis loodan, et vähemalt Kägu võtab vaevaks sulle väike loeng pidada\nSee on Priidu talendi raiskamine kui ta peab naispallurite suguvõsa uurima hakkama. Õnneks sugulasrahvas soomlased suudab viidata nats rohkem Luigest - "Luikin vanhemmat ovat Unkarista ja Ruotsista, ja hänellä on virolaisia sukujuuria".\nRaha on väga suure elusid muutva jõuga käibevahend. Muidu nii eetiline ja aateline patriotismist pulbitsev Pulleristki keeldub ühiskonnale soodushinnaga teenust osutamast. Või vaadake kuidas mõjutab raha isegi nende maailma vägevate elusid. Väidetavalt hulgas proua Gates härra Gatesi just nimelt rahapuudusest. Nimelt ei lahe härra Gatesi katsetused meditsiinimaalimas tuntust koguda materiaalses mõttes piisavalt hästi ( loe, ei leidu piisavalt palju naiivseid, kes endasse sitta süstida lasevad). Õnneks nüüd leiti sellele lahendus, rohkem valgustatud ja uuendusmeelseimaid kodanike hakatakse ringsüstima. https://forte.delfi.ee/artikkel/94063315/johnson-amp-johnsoni-vaktsiin-voib-jaada-norgaks-nii-koroona-delta-kui-ka-lambdatuve-vastu Peagi algab tõelise ja valgustatud kodaniku hommik kaitsva ja tervisliku süsti laksuga ). Asjaga läheb loomulikult kaasa ka meie riigi valitsus, kes loob aga järjest juurde võimalusi ja kohti suuremaks süstimiseks\nVaata lontrus, 15:21, me peame oma rahvakillu iga liiget hoidma ja oluliseks pidama. Muidugi pole mõttekas jõuga iga Eestist lahkunut ja pagulaste järglast omaks pidama. See on kinni ikka inimeses endas. 2:0 AUS-NZL. Huvitav, kas Kaljuveer paneb varsti kitse ja Soome keerab kanali Eestile kinni?\nAitäh 15:23-le ja 15:31-le!\nTühja need aussid kiivid ja ungarlased, Kägu teeb vaimu ja rammuga Eesti suureks, Pullerits tahab raha, ei ole enam vana kanget Pulleritsu kes Moabis puumad ja Alakurttis ameerika raketid nutma pani\n2:1 AUS-NZL, ilus mäng, naiste satsid on kõvasti edasi läinud. Austraallased on ilmselt tänu oma päris vutile ka nn socceris jõulised. Tehniline tase üllatas samuti, see paistis parem kui meie meistriliiga meeste satside Flora, venelaste ja sisseostetute Levadia ning Paide Linnameeskonna oma.\nAt 18:02, Paul, Kohila vigursuusaklubi aseesimees. said...\nHr Pullerits meie vanad võhmamehed nõuame ,et selles blogis ei hävitaks jalgpalli, vähemasti naiste oma mitte!\nPullerits on võhmameestele võlgu vähemalt kaks vabandust ja kui sept 2020 Cheptegui 10k maailmarekordi jooksis kirjutas mees estonia ralli järgsetest aurudest\nVõhmamehed peaks Pulleritsult võlad sisse nõudma aga nad ei julge blogis kultiveeritakse karutapmise müüti kuigi me teame see oli väike šaakali äbarik kelle Pullerits metsa tagasi ehmatas.\nPadrel peaks olema väga lihtne pildistada oma korteri seinal asetsevat puuma kaunist parknahka ja seda kogukonnale jagada, millegipärast küllaltki kekkav žurnalist seda ei tee. Mida pole, seda pole?\nErekaid ei tehta tsingitud torust. Aga emex maksab toru ees peale. Ohutusega on raudteel lood nadid. Lubati Tondi viadukt ohutuks teha aga ei edene see lubadus. Sitad mehed need rongimiehed, muudkui lubava ja ei tiee miskit, panevad vaid kõverat toru.\nMida arvab isand Pullerits, mitu medalit meile koju tuuakse?\nKolm, kaks, üks või mitte ühtegi?\nTäitsa kellad,Priit promob mingit laudtee juppi,no karju appi.............kommentaariumist on saanud huumorinurk.!Vaksineerimisküsimusele Padre ei julge vastata,kas ei või jaa?Võta ennast kokku"...\nMis huumorinurk, Kadastik kirjutab Ekspressis osavalt, kui on vaktsineerimata, näita ust. Kolmas laine hakkab murdma, seetõttu on tõesti oluline, kui kuidagi saaks Eesti karjaimmuunsuse lävele (vaktsineeritud + läbipõdenud). Teisalt, kas sa annaksid PP üles ja aheldaks ta liikumispiiranguisse? Tuleb ikka kõigi kaasteeliste vabaduste, tervise ja heaolu eest seista. Nalja pole.\nAt 22:56, Kägu, kehakultuurlane, said...\nVaimne orjus on orjuse halvim vorm,see paneb sind kaitsma ja usaldama valetajaid ning ründama inimesi,kes räägivad tõtt\nAt 23:22, Kägu, kehakultuurlane, said...\nTundub, et Batesi Zombid on asunud tõsielt rünnakule. Tänasel päeval toimuvad ja hakkavad toimuma asjad, mida isegi aasta tagasi keegi ei uskunud. Need kes sellest rääisid, neid vaadati nagu nupust nikastanuid. On loogiline, et kõigile vaktsineeritutele tundubki maailm normaalne. Nende meelest peavad nad ju püha sõda koroona vastu ja kuna teada on, et ükski koroona vaktsiin ei toimi, kui 10 meetri raadiuses on vähemalt üks vaktsineerimata inimene, siis tulebki hakata vägisi vaktsineerima. Uus normaalsus on, et lihtsalt vaadatakse pealt kuidas vallandatakse kolleege ja sõpru, kolleege, kellega koos mindud läbi paksust ja vedelast.Vallandamis ja tagakiusamis hirmus lasevab järjest rohkem inimesi endalegi selle "tõeseerumi" sisse süstida ja muutuvad ka ise Batesi Zombiks. Teda hakkavad kohutavalt häirima terved elurõõmsad vakstsineerimata inimesed. Kõigis oma tervisehädades hakkab ta just nimelt neid süüdistama, sest need nüüdsest loomast madalamad olendid muidkui nakatavad teda ju igal pool ja levitavad talle kõikvõimalike tüvesid mille vastu õnnetuseks tema vaktsiin veel ei kaitse. Eriti käib neile zombidele närvidele, et need vaktsineerimata raisad ise kunagi haiged ei ole. Estlased on arad ja orjameelsed, nemad saadavad oma pojad sõjaväkke, kus need kohustuslikus korras vaktsineeritakse, lapsed kooli, kus sama tehakse. Selle kõige juures isegi unustatakse miks seda kõike tehakse? Krt võtke ja lugegege terviseameti lehelt neid koroona sümptomeid. Lihasvalu, kerge nohu, kurgukähedus jne. Mingisuguse titepeeru pärast jätkame taas seda tsirkust. paneme aga suukorvid pähe ja hakkame seletama, millise vakstiini saajad millisel päeval millisesse restorani tohivad minna. Krt küll, kuidas on 21 sajandil võimalik inimesi niimoodi ära tinistada?\nLambakarjaimmuunsus mai äss! Mida need inimesed seal koolis õppisid, kes suudavad tõsise näoga midagi sellist välja ajada?\nKadastiku artiklist tsitaat:\n/.../Meenutame siseminister Mart Helme kompromissituid, piirangute vastaste vastu sihitud avaldusi valitsuse pressikonverentsilt 30. märtsil 2020: „Ülbe kõige peale vilistamine, no eks see varem või hiljem maksab kätte ühiskonnale tervikuna, aga ka nendele samadele vilistajatele. Algul me hoiatame, algul me püüame ilusti rääkida... Aga kes ei taha kuulda võtta, see peab tunda saama! Me ei kõhkle jõudu kasutamast selles tähenduses, et me kasutame siis sunnimeetodeid, kus on tegemist inimestega, kes ilmselgelt ignoreerivad oma kohustusi ja kuritarvitavad oma õigusi. Inimene on nii suur siga, kui olla lastakse.“/.../ Kelle kukud Kägu?\nAt 23:51, Aare said...\nKuidas on võimslik 21.sajandil sellist "käojaani" ajada?\nAastaid tagasi käisid Kägu sugused tõekuulutajad uste taga värvipiltidega ajakirja jagamas, kus tiiger kallistas antiloopi...\nKägu - teid on ära tinistatud?!\nTo 23:41 Te võite leida netiavarustest nn "vandenõu teooriaid" mis on mitu aastat tagasi netti ülesse riputatud ja kus on kirjas, et nii minema hakkab. Mõni oinas kohe mitte ei taha aru saada, et see on ettekirjutatud stsenaarium ja möne näitleja meisterlikest püüdlustest ei sõltu siin midagi. Aga muidu on nagu ikka, kui kedagi röövitakse või vägistatakse, siis on ta seitsmel erineval viisil süüdi miks nii juhtus, ainus süütu on röövel või vägistaja.\nAare seletage, mis teie meelest õigupoolest Käo jutus on käojaan? Laste sundvaktsineerimine? Ajateeniate sundvaktsineerimine? Või hoopis inimeste vallandamine? võibolla on Käojaan see, et kuulutatakse mitu kuud ette millal taas mingi uus laine tuleb? Seletage Aare, kes te nii tark ja äravalitud olete meile lollikestele mis maailmas toimub? Miks oleme me jõudnud sinna, et koha ja nohu vastu peab vaktsineerima? Võibolla oskab Aare loetleda mõne komponendi, mida need vakstiinid sisaldavad? Nimeta Aare palun keegi, üks kõik kas mõni eraisik, organisatsioon või mis iganes, kes vastutab, kui mõnel vaktsineeritul tekivad vaktsiini tagajärjel tõsised tervisehäired või ta sureb?\nJätke Aare rahule! Ta on äravalitud ohmuke,kellel on vaktsiinid sees ja kes istub palatis kummikindad käes kaks maski ees ning väriseb, et äkki tuleb mõni vaktsineerimata meditsiini õde ja nakatab ta koroonasse. Rahune Aare, kõik pahad vaktsineerimata med õed on vallandatud ja teie elu pole enam ohus.\nAt 01:06, Kägu said...\nÄrge pahandage Aarega, vaevalt ta isegi teab, miks ta nii ebasõbralik on. Võibolla oli tal lapsepõlves probleeme Jehoova tunnitsajate või mõne teise ususektiga. https://objektiiv.ee/7-miljardilt-500-miljonini-globaalse-eliidi-rahvastikukontrolli-tegelik-plaan/?fbclid=IwAR1xGGm6dr1uc0cyF55BMYPzXMhoRz3X-T8HordDGFJGospIsL9xJFjCxRg. See lugu siin võib olla vandenõu teooria, aga võib ka mitte olla. Igaljuhul põnev ja läbimõeldud kirjutis.\nAt 07:23, Aare said...\nSpordiblogi on vallutanud targad mehed, kes igas teemas suudavad jälle oma vaktsiinihirmud lauale lüüa.\nÄravalitud ohmukestel ja ebasõbralikellapsepõlveprobleemidega lollidel polegi nüüd enam sporditeemadel arutlemise kohta.\nAare sulle öeldi asi ära. Pea nüüd oma ohmukese mokk maas.\nParem las Kägu ennustab olümpiat ja teisi lugusid. Ainus mees kellel suuusablogis respekti ja autoriteeti seisab. Puumat pole murdnud aga me usume teda.\nRahunege nüüd maha! Elu on nii, et kes kõigest väest millegi vastu võitleb, saab elult seda valusama õppetunni, mis aitab viimaks asjas isiklike kannatuste kaudu ikkagi tõe ja selguseni jõuda. Või nagu vanasõna ütleb: omad vitsad peksavad.\nJust. Suurem uudis on ju see, et laudteel sõitmise kiirus oli u 25km/h, et saada ajaks 1.55,9, mis on ju päris kiire, kiirem kui 800m jooksu aeg.\nKõrgelt haritud Käojaanid ei pea lihtsalt reaalselt millegi eest vastutama, ei üle koormatud haiglate ei covid osakondade eest. Üks tõde ja lihtne elu.\nKui Kallas kordaks täna Helme ülevalpool tsiteeritut, oleks siin seakisa taevani aga nüüd on vaikus. Kahepalgelisus kuubis.\n1.55,9 on mu 800 m jooksu rekordaeg.\nMu paremuselt järgmine tulemus on 1.56,0.\nKas Pullerits tegi selle testi?\nPaistab küll, et PP looming.\nAt 12:04, Kägu said...\n11:26 Te ütlete tahtmatult välja sügava tõe. Kui me jõuaksime taas tagasi olukorda, kus iga kodanik ise enda eest vastutaks ,olekski kõik hästi. Häda ongi selles, et liiga palju on neid ,kes tahavad kõige ja kõigi eest vastutatada. Toonitan veelkord, et inimese tervis on tema isiklik asi ja meie riigi põhiseaduses (mis on siiski ülim seadus) on punktid, mille järgi selline inimkatsetele sundimine nagu praegu toimub on kriminaalne. Ülemaailmnek vassimine, varjamine ja muidu hämamine nende vaktsiinide umber, on viinud kahjuks selleni, kus ka kõige absurdsemana tunduvas vandenõuteoorias on rohkem loogikat ja teadust, kui selles hülgemölas, mida hetkel rahvale aetakse. Sellest covidist üritatakse iga hinna eest mingi püha lehm teha, nagu maailmas rohkem haigusi üldse poleks, sest see müüb. Tegelikult on kogu medistsiini süsteem kõvasti üle koormatud. Peamised põhjused on, vakstsineerimisest tekkiv immuunsuse nõrgenemine mõneks nädalaks, meedias õhutatav hirm ja paanika ,mis tekitab stressi ja nõrgendab vastupanuvõimet haigustele. Inimeste majandusliku olukorra halvenemisest tingitud toiduratsiooni kehvemaks muutumine jne. Põhiline põhjus on tegelikult meie medistsiini juhtfiguuride küündimatu tegutsemine ja töötajate massiline vallandamine ja inimkatstele kallutamisega lahkumisel sundimine. Need samad töötajad päästsid oma elu ja tervisega riskides inimelusid, kui olid rasked ajad. Kui olukord pisut stabiliseerus visati need inimesed lihtsalt prügikasti. Ma toonitan, et 2 korda vaktsineeritud meditsiinitöötajad on samuti haigestunud, nii, et alati on risk, et samamoodi võib sind nakatada ka vaktsineeritud töötaja. Isikukaitse vahendeid peavad kasutama mõlemad, aga põhjus olla hoolikam ja korrektsem on igaljuhul vaktsineerimata töötajal, sest tema ei soovi ju samuti haigestuda.\nÜldse on krdi raske leida loogikat praegusele olukorrale , teadmises, et enim vaktsineeritud riikides on kõige kõrgemad nakatumisnäitajaid ja põhilisteks haigestujateks on 2 korda vaktsineeritud inimesed.\nKuidas sai Warren Buffetist kes 4 aastat tagasi väidetavalt annetas 99 protsenti oma varast on praeguseks ajaks maailma 10 rikkama seas olev inimene. Ilus tegu ise enesest, aga kui kui tema eluloofilmi 2017 aasta tähelepanelikult vaadata, siis see annetus läks peamiselt vaktsiinidega tegelevatele organisatsioonidele. Bill Gates on ka tema hea sõber. Saame näha siis järgmise aasta sama aja paiku. Kas ilusana näiv zest on midagi erakordset või näeme planeedi ühte suuremat kavalpead Warren Buffetist.\nAt 12:17, Kägu said...\nRääkides spordi juttu , siis loodan südamest, et see kokkusurutud olümpia siiski toimub ja seda ei jäeta mingil hetkel pooleli. Usun, et Eesti ehk ikka ühe medali saab. Hea õnnestumise korral ka kaks. Kellelt üldse midagi oodada on, seda teab iga spordisõber isegi.\nKas me saame Tokyos uue olümpiavõitja?\nhttps://www.forbes.com/video/6260696877001/warren-buffett-donates-another-41-billion-and-resigns-from-gates-foundation/?sh=7207d52a26ac see võib olla isegi märgiline samm.\nKas meie nö medalialad on?\n"ja põhilisteks haigestujateks on 2 korda vaktsineeritud inimesed."\nTõestust Käolt sellele ei ole ega tule.\nMilleks sellist puhast valet kirjutada, milline on siinsete lugejate lollitamise eesmärk?\nAt 15:10, Kägu, kehakultuurlane, said...\nTo 13:57 Jäägu Teile teie arvamus. Kui inimene ei taha midagi uskuda, siis pole talle ka võimalik midagi tõestada. Absoluutselt vettpidavaid tõendeid pole olemas. Võiksin teid viia kokku päris mitme 2 korda vaktsineeritud inimesega, kes on raskelt haigestunud. Te leiaksite ikka põhjenduse, et see kõik on vale. Pullerits ütleks sellises seisus, et ta ei viitsi idiootide peale aega kulutada. Mina soovitan teil uurida statistika ameti kodulehel riikide lõikes nakatumis näitajaid ja haigestumis protsente. Guugeldades leiate ,mis juhtus hiljuti Seišellidel, maailma enim vaktsineeritud riigis. Kui võõrkeeli ei oska siis lugege uudiseid telegrammist, uueduudised jne, aga alustuseks viskan teile selle lingi https://lounaeestlane.ee/kuum-astrazeneca-vaktsiin-ei-tootagi-pooled-vaktsineeritud-jaavad-ikkagi-haigeks/. Esimene ettejuhtuv mille guugli abil leidsin. Kui tahate natukenegi aru saada, mis maailmas toimub, peate kõigepealt lahti saama oma jäigast ja kohe kõike teadvast hoiakust. Palju paska kirjutatakse nii alternatiivmeedias, kui ka peavoolumeedias. Peate ise kild killu haaval tuhnides ja analüüsides tõeni jõudma. Lihtsam võimalus muidugi on oma roosas mullis edasi elada.\nPS, kui arvate, et probleemid on ainult Astra Zenekaga, siis siin on teile teine lihtsalt leitav link https://forte.delfi.ee/artikkel/94063315/johnson-amp-johnsoni-vaktsiin-voib-jaada-norgaks-nii-koroona-delta-kui-ka-lambdatuve-vastu\nPeavoolu meedia on kahjuks kaaperdatud ja suukorvistatud.Süsteem töötab nii tõhusalt, et isegi Pullerits, kes veel mõned aastad tagsi oli valusa sulega vend, mõjub viimasel ajal kuidagi väga kohitsetuslt ja valib teemasid mida puudutada äärmise taktitunde ja ettevaatlikusega. Antud olukorras on patt talle ka midagi ette heita.\nAt 15:41, Kägu said...\nKui ideoloogia ja kogu maailma massimeedia korrutavad kümneid kordi ööd- päevad läbi, kui palju on haigestunuid, nakatunuid , vaktsineerituid, testituid ,surnuid jne, pole teadusel, teaduslikul mõtlemisel ja teaduslikult põhjendatud arusaamadel enam kohta. Pead on umbe aetud ja tekib vasarduseffekt\nAetakse taas häma mingitest tüvedest ja tuuakse vabandusi, miks see soga, mis inimestesse süstiti neid ei kaitse ( loll see, kes vabandusi ei leia ja hämada ajada ei oska). Parem tehke nii nagu Kägu soovitab. Põhiline on toituda ja normaalselt ja teha taastuvat trenni suurte vanade kuuskedaga\nPullerits on aheldatud peameedia ketirõngasse nagu kerberose koer. Või nagu vangistatud puuma. Vaba infot ja julget pealehakkamist kodaniku vabaduse õilsat fanfaari kehastab õnneks isake Kägu. Pullerits peaks talle auhinna andma ja kalli kingituse igavese sõpruse ja ustavuse märgiks.\nAared ja muud roosamanna-ullikesed vaadake parem, mis mujal maailmas toimub https://www.youtube.com/watch?v=CP0UtrYDo5Q. Samasuguseid väljaastumisi on ka Prantsusmaal ja mujal euroopas. Rahvast kellel on sellest võltspandeemiast ja vaktsiiniajupesust kopp ees on, on veel miljoneid. Hoidke alt need, kes selle jama kokku soperdasid. Nad võivad olla rikkad, kavalad ja võibolla isegi targad, aga lõpuks pääseb maksvusele brutaalne ja kontrollimatu jõud. ainus asi maailmas, mis korrupeerunud poliitikuid vähegi ohjes hoiab.\nAga aitame Pulleritsu vangist välja?\nInimesel peab olema õigus elada, kas või iga päev endasse 10 vaktsiini süstides, kui ta seda soovib, aga tal peab olema õigus elada ka oma tugeva ja toimiva immuunsussüteemi toel. Mitte kellegi tagumik ei kannata lõpuks välja niipalju süste, et kaitsta ennast kõigi nende deltade gammade üpsilonide jne eest. Inspireeituna Kreeklaste vabaduse marsist on ka meil minna 24/07 vabaduseväljakule ja näidata valitsusele ja kogu maailmale oma meelsust. https://www.facebook.com/estoniaworldwide/photos/gm.4149394845114769/137002458547946\nRIP Tõnu Aare https://ekspress.delfi.ee/artikkel/94081831/tonu-aare-tervis-oli-pikalt-halb-juba-enne-koroonavaktsiini-saamist-ja-surma/kommentaarid\npole kinnitatud põhjusliku seost... on sellisel puhul stamplause nagu paljude teiste analoogsete juhtumite korral.\nKas Pullerits seekord ka olümpiaraamatut kirjutab?\nNii, siin Kägu ja ta jüngrid muudkui korrutavad oma õigusest oma kehale. Hüva, aga minu ja teiste õigus oma kehale? Mul on õigus, et mingi Kägu ega keegi tema klakööridest ei tule minu kehasse viirust edasi andma. Nii et tahad õigust oma viirusega ja või vaktsineerimata kehale, palun väga, istu kodus, keegi ei võta seda õigust ära, kuid ära isegi mõtle, et tuled minu õigust minu kehale ohustama.\nJa kui väidad, et oled ohutu, eks tõesta seda, nagu teised tõestavad seda vaktsineerimisega. Ah et nemad kannavad ka haigust? Aga kust nad selle said? Loomulikult neilt, kes patravad pidevalt oma õigusest oma kehale ja sedasi teistest ei hooli, ainult mina ja mina.\nMillal Priitu vaktsineeriti, kas ta mitte ei olnud käojaanide käilakuju vaktsiinivastases promos?\nSpetsialistid, kas sõudmise võib meie medalialade hulgast maha tõmmata?\nEelmine..........EI! Priit,idioot oled,seda zaraazat saate oma vaksineeritud zombide käest!\nMis kuradi medalialast? Nad ei saa ju finaaligi. Ja meie objektiivne meedia isegi ei maini, et aussid, jah aussid said finaali ja panid meie meestele pika puuga. Lisaks on inglaste ja hiinakate vorm oluliselt parem kui meie meestel. Neil kahel peab midagi väga vussi minema, et meie mehed finaali õhku nuusutada saaks. Peab ilmselt PM-i tellimuse tühistama kui isegi OM-i ei suuda objektiivselt kajastada. Tasuta errist ei hakka rääkimagi. Need peale vuti ei taba muudest aladest üldse miskit.\nKägu hoiab end maailma asjadega kursis lugedes Telegrami ja Uusi Uudiseid (sic!). Temal ja ta jüngritel tasub kiigata ka Objektiivi ja TV7, saab korraliku infolaksu.\n10:45 õige. Postimees on spordi lootusetult ära vusserdanud. Isegi seksi ja naiste leht on parem kui postimees sport. Seal nad jutustavad soome tundmatute rallimeeste elulugusid ümber. Ütelge Pulleritsule ka et häbi võiks olla.\nVaktsineerimine ei tõesta mingit ohutust teistele, sh ka vaktsineeritutele. Palun tutvuge praeguse nakatumisega Iisraelis\nVaktsineerimine tõestab kergemat läbipõdemist muteerunud tüvede puhul ja ei koorma meditsiinisüsteemi sellisel moel kui aasta algul. Ka see on suur asi kui on jõudu südameid rütmi ajada selmet kor-osakondi ehitada.\nToetades Priitu, kus kohast need delta jm. tüved arenevad ja tulevad? Eh spetsialistid..!\nMitte Soonetsile vaid Pulleritsule tuleb tagumiku peale kasevitsa vaktsiini laksida nii et punase triibuline. Kägu oma meestega Tartu alla jõuab siis teevad ära.\nIisraeli näite puhul ikkagi ei tõesta kerget delta tüvega nakatanute läbipõdemist vaktsiiniga vaktsineeritutele.See on karm reaalsus. Aga seda ei taheta kuidagi ju tunnistada. Lisaks kui on reaalses elus tõestust leidnud ammu olemasoleva ravimi(küll teiste haiguste vastu) kasutamise effektiivne mõju Peruus ja Indias Covid-19 puhul. See ravim on Eestis põlu all, kuid paljudes EU riikides off-label ravimina kasutusel.\nMidagi nii lolli nagu kirjutab 8:32 ei suuda tavaliselt isegi 3 või 4 korda vaktsineeritud inimene kirjutada.Mille krdi vastu see vaktsiin sind õigupoolest siis kaitseb. No tõmba omale veel lisaks kondoom ka pähe ja selle peale veel 2 maski.Te krdi idioodid võiks ometi aru saada,et oma vaktsiinide ja ravimitega soperdades te ise neid viiruseid endale toodete!\nVaatasin oma eilset 800 m splitti 4:33, kusjuures joostud naeltega. Hingamine oli vaba. Samm pehme. Ainuke vabandus on mul selle blogikangelasega võrreldes see, et Priit ei suuda enam sedagi. Hoiab nahka. Ma saan aru, et enam ei saa ka ratast panna. Uimerdamine kauakas motti ei anna. Siit selge ja sirgjooneline küsimus, et kas poleks aeg rattaga uimerdamise ja koerapissitamise asemel kasvõi mööda muru seasörki harrastada. Koormust liigestele on väiksem kui rattaga sõites ja pole siiani kuulnud, et jooksjatel rütmihäireid oleks olnud?!\nAt 13:34, Kägu said...\nHr Pullerits minul on õigus oma kehale ja sinul enda omale. Sa tee oma kehaga , mis soovid, aga minu oma palun jäta rahule! Oma koroona võite te saada kust iganes , aga mitte minult. Vaadake mind kaitseb minu töökorras ja ennast pikka aega tõestanud immuunsus süsteem. Ma olen sellele kindel ja ei värise deltade, gammade jne.pärast. Tundub et varsti hakkab igalpool tina lendama,sest ühed ei julge ja ei oska elada ning teistel enam ei lasta\nAt 14:45, MargusM said...\nHärra Kägu, mismoodi peaks käituma ja vastutuse võtma see vabadusvõitlejast sõbranna kes Lea Dali Leoni põhimõtteliselt ära tappis? Üks inimene võib ennast ju hoida kuid piisab sellisest sõbrast kes külla tuleb ja ongi kõik.. See on loomulikult dramaatiline, pigem erand, näide kuid kuidas selles situatsioonis siis see vastutuse võtmine käib? Kes kasvatab üles ja on "emaks" kahele lapsele?\nTäpsustuseks mõnedele, vaktsiin on ennetav ja ravim on takkajärgi meede. Koroona puhul on teiste nakatamine mitu päeva enne kui sümptomid tekivad, see muudab ohjeldamise keeruliseks ja sel põhjusel on vaktsiin ka parem valik. Eriti arvestades et põetakse justkui sümptomiteta koos tüsistustega mis võivad ka fataalselt lõppeda (nt. 11.a Tln koolilaps..)\nMargusM See on tõeline ajupestud inimese jutt. Kuidagi oleme jõudnud sinna, kus haiged ja vaimust vaesed inimesed on hakanud oma hädades süüdistama terveid. Järjest rohkem hakkab tunduma nagu oleksin sattunud kogemata mingisse õudusfilmi.\nKurb on see, et ükski vaktsiini fänn, ei sa ilmselt ise kunagi aru, et on tõmmanud lühikese kõrre. Kuigi, ehk siiski, sest ei ole võimalik,et nende süstid mõjul aru peast nii kiiresti kaob.Ilmsel nii mõnigi ennast vabatahtlikult zombiks teha lasknud inimene,kiusab terveid ja vaktsineerimata inimesi lihtsalt kadedusest.\nKurb siin lugeda ennem asjalikke ,sportlikke komme kirjutanud aga nüüdseks zobideks muutunud sellide kõlkse ja võnkeid eesotsas Priiduga......\nVaatan ja kuulan OM avamist PP tööandja poolt transleerituna. Ja kuulan imestusega, et Eesti on vaba riik ehk siis peenemalt vabariik. Millest vaba? Koroonavaba? Kapitalivaba? Võimuvaba? Presidendivaba? Ajuvaba? Terminoloogiliselt on vabariiklus tähistanud küll vabanemist monarhiast või suure lombi taga orja vabadust ja Saksamaal olid vabad riigid isegi kunni võimu all, nagu olid ka Köningsbergi kunni valdused vaba riik ehk free state. Kas poleks aeg Eesti riiki hakata ametlikult kutsuma nii nagu on. Nt USA nimetab ennast ühinenud ameerika riigiks. Riik mida valitseb kuningvõimuna parlament läbi presidendi ja valitsuse, ei ole ju vaba vaid ikkagi autoritaarse korraga riik. Miks peab riigi nimi ajama rahvast eksiarvamusele? Kuna Eesti president on ülisportlik võrreldes kõikide muude maailmariikide presidentidega, isegi Putiniga, siis ongi konkreetne ettepanek, reformime riigi nimeks Eesti Spordiriik - Estonian Sport State. See on riik kus sobib presidendiks ainult inimene kes suudab läbida Suure Mõõduvõtu kõik üritused igal aastal omal jõul panna on vaja tempos. Presidendikandidaadiga teate isegi kes.\nPadre peaks kõvema soorituse tegema et autoriteet taastada.\nMingi kirp päästis kõva sooritusega Eesti medalivaba riigi staatusest olümpsil, oleme spordiriik, elagu, elagu, elagu!\nPalju õnne medal ja kõval alal ka. Ei ole vigursussatamine\nMedali puhul võiks Padre võhmameestele sanpixi arhiivi tuulutada\nMeedaaal! Palju õnne Kägule, Huule ja kõvematele võhmameestele!\nPullerits peaks kogukonda õnnitlema aga oma vimma pidamise tõttu ta seda ei tee.\nKas Pullerits peab ikka veel vimma?\nTundub, et ei pea vimma, vaid puhkab. See nädal täitsa kuss.\nPuhkan jah, et sügisel taas löögihoos olla, aga jälgin te tegemisi hoolega.\nTore, et eestlane on milleski hea, aga vigursuusatamine on kindlasti populaarsem kui vehklemine. USA sõber oli jahmunud, et see üldse olümpiaala on, seal sellist asja ei harrastatavat, seda kinnitab ka internet, et selle alaga tegelevad sealpool lompi mõned üksikud.\nKulmu paneb krimpsutama, miks on sellel alal medali eest nii suured rahalised toetused Eesti maksumaksjate rahast. Grupisõidus 70s koht on konkurentsi arvestades kõvem kui medal vehklemises. Natuke on see ala nagu Austraalia ragbi.\nMis jama sa ajad? Vehklemine on tsivilisatsiooni klassika. Kui usa seda ei harrasta näitab nende rohelist noorust. Usas on sport tv ja kommertsi peale orienteeritud. Nende jalgpall on tsirkuse etendus.\nVigursuusa surus olümpiale ärimaailm mis haistis noorte lontpüksidele talvevarustuse müümise võimalust. Soojadesse maadesse ehitati sisehallid lumelinnakud kus noored said hängida suusk jalas. Müük ja reklaam on asja nimi. Vigursuusk kui trikitamine ei peaks üldse olümpial olema hetkelisest populaarsusest hoolimata\nMedal on medal riikide statistikas. Selle eest ongi riik nõus maksma boonust. Konkurentsiga pole siin miskit pistmist.\nVehklemist mõttetuks spordialaks päris ei tembeldaks, aga 21:38-l point on olemas. Spordile tehtavate kulutuste taha saab kirjutada plussi või miinuse. Kui teha korda kooli staadion, korralik kate ja kõik muud jutud, siis on tegemist plussiga, kulu realiseerub lõpuks parema rahvatervisega. Tippsportlastele toetuste jagamine on tegevus, mille ühiskondlikku kasu saab mõõta eeskujus. Mitu noort tüdrukut panid end täna kirja vehklemistrenni või haarasid oksad ja imiteerisid vehklejate tegevust? Mitu noort hakkasid pärast kettaheite medaleid ketast viskama? Vähe harrastatavate alada puhul on tegemist miinusega tegevusega. Kui Salumäe võitis, siis ajasid tüdrukud Mustamäel ratastega üksteise võidu kujutades vaimusilmas end Salumäena. Kui Chris Froome võitis tuuri, sõtkusid rõõmsad poisikesed mööda Inglismaa tänavaid. Jalgpalli MM-i võitjariigis on järgmine päev platsid täis lapsi, kes löövad palli. Saate vahest aru? Sport, ka professionaalne sport, on tegelikult inimese isiklik hobi ja riigi esindamine suurim au. Süsteemi on raske murda, aga maksuraha ümberjagamine täiskasvanud tippsportlastele ei tohiks olla normaalsus.\nMiks Donna Anna pasandas koolisõidul?\nAt 06:18, Priit Pullerits said...\nMinu pärast arvaku usakad vehklemisest mida tahes, ega nad ole maailmanaba. USA on juba otsapidi failed state, vaadaku üldse ette, et seal kodusõjaks ei lähe. Või ongi juba läinud? Sel juhul, kellele teie seal pöialt hoiate? Mina igatahes mitte nendele monumentide lammutajatele ja woke-hulludele.\nEi ole nii. Jänkid kaotasid orjuse oma riigis 1865 võiduga neegrite orjastajate üle. 1868. aastal keelustati teoorjus alles Eestis. Eesti on alati sörkinud jänkide sabas. Jänkid vabastasid orjad relvadega. Eestlased aga munade sügamisega, tsaari armust. Oluline vahe, eks!\nEnam selline primitiivne eeskuju võtan oksa ja vehklen ei tööta. Noortel on palju muid huvisid, lisaks rahamured. Õnneks vehklemises mingi traditsioon on, aga suurematesse linnadesse vaja saalid varustus ja spetsialistid ja reklaam ja pidevad madalama taseme võistlused. Noor läheb valmis infrastruktuuri. Kaua sa oksaga vehkled. Palju tuli Salumäe järel trekirattureid? Sisetrekk kus sõltmata ilmast saaks trenni teha on kallis. Britid tegid endile, neil palju rahvast ja trekisõit on täna brittide domineerimise all.\nMeil ka kossu ja võrkpallisaalid ja kergejõustiku hallid katuse all aga tulemusi njeetu. Küll näeme inglaste näitel, et kui sa omad maailma parimat infrat, mis on peajagu teistest üle, siis on võimalused medalisajuks väga head. Selle aluseks peab olema tugev ordu, mis on pühendunud ala arendamisele, kes värbab noort liha oma püha ürituse jätkamiseks. See kui mõni heal järjel ekssportlane sulli mõne mtü tasku pistab ja ütleb, et olete tublid, ei ole jätkusuutlik. Nii ei tule meilt olümpia või suurtuuride võitjaid.\nSeda küll ordu peab olema ja riituse meistrid kel suu vatrab pideavalt positiivset äimi. Küsimegi et kelle seljas on Königsbergi kunni punane mantel - Kägu või Pulleritsu?\nJaa, paljudele meeldiks USA kodusõda, kuid võtku näpust, rassirahutuste ohjamises on neil pikaajaline edukas kogemus. 6. jaanuari Kapitooliumi mässu, mille põhituumiku moodustasid trumpistid, Qanonlased, antivaxxerid, maskivastased ja teised uhhuud, lõi poliseiriik samuti tagasi. Ameerikamaa kui edukaima olümpiamaa edutee jätkub laial rindel - alates rulapargist korvpalliplatsini.\nMul on suur süda aga see, et neegrid vabanesid orjusest enne eestlasi, näitab kuidas preisi kunni alamad sakslased pidasid eestlasi hulludeks paganateks keda ei tohtinud mingi hinna eest orjusest vabastada. Kõige veidram on, et need hullud paganad hakkasid enda orjastajate eeskujul koos laulma juba aastal 1869, aasta pärast orjuse kaotamist, et näida vabana nagu isandad. Igasugune tippsportimine tuli alles palju hiljem, kui sellega õnnestus pappi teenida.\nTegelikult on praegu väga hea aeg. Väikesel rahval on massistseenis raske lavale tulla. Pole piisavalt pauerit. Aga vehklemises naiskond platsis ja sõudmises meeste neljapaat. See on kõva sõna. See on rohkem kui üksik Salumae ja Kanter. Tuleb päev ja me purustame ahelad. Nagu neegrid ameerikas 1865 kisume käed ja jalad köidikutest vabaks. Seniks Königsbergi kunnile palju jõudu maleva treenimisel\nVehklemine on igati väärikas ala ja mingite ameeriklaste teadmatus sellest on täiesti teisejärguline. Neil ülipopulaarne Ameerika jalgpall pole üldse olümpial, sest kusagil mujal maailmas seda lihtsalt ei mängita. Eestis teatakse sealt umbes kolme mängijat, kahte eestlast(kellest üks eesti keele juba unustanud) ja ühte neegrit, kes on Eesti seitsmevõistleja õemees. Ilmselt mujal Euroopas ei teata neid niigi palju.\nHea remark, 12.39!\nSpordil ja spordil on vahe. Miks peaks ameerika jalgpall tüüpiline äri ja reklaamisport olümpial olema? Golf ei ole ja tennis ja jalgpall ei peaks olema. Tennisel oma suured grändprix d mis on suurem kui O kuld. Näiteks mitmekordne kettaheite kuld peab ikka eok st toetusraha kerjama kui tennisetüdrukud ei lähe üldse olümpiale ja nö teenivad oma pensioni paksult ette. Vaadake Pulleritsu! Olümpiale ei läinud aga ikka on kuulsam ja rikkam ajakirjanik üle Baltikumi.\nKurb aga tõsi, et eestlane ei vabanenud orjusest mitte oma südi laulu- võitlusvaimu pärast baltisakste ja preislaste vastu vaid seetõttu, et jänkidel hakkas neegritest kahju ja nad otsustasid relvade abil neegritele vabaduse kinkida. Alles seejärel lõpetas hea Vene tsaar siin baltisakslaste juhitud orjandusliku korra ära.\nPulleritsu olümpia on Moabis. Sealt on ta toonud nahka kasukaid kulda ja kuulsust. Kohalikud räägivad et kõhna valge nahaline mees imelik Boulerints nimi aga paneb kõigile karnufflisse.\nSee remark, et alavääristame tsirkust või keerukaid alasid, millest oma aru üle ei käi, ei ole jätkusuutlik. On rahvasport, rahva meeleolu reguleerimiseks, on kapitaliga üles puhutud sport, kapitalistide meeleolu reguleerimiseks ja rahvale kiibitsemiseks, on sport, mis ei ole peavoolus kuid siiski toimib sportlike põhimõtete järgi ja ei loe see, et valdavas enamuses riikides seda ei harrastata. Sport pole selles süüdi, et oskusteavet ja huvilisi napib. Konkurents inimeste tähelepanule ja vabaajale on tihe. Need alad on aga neile, kes ei vaimustu rusikaspordist puumadega ja püünel verevalamisest, kellegi torkimisest või tagumisest või lihtsalt tuimalt puuma eest põgenemisest. Need alad on lihtsalt olemas.\nAt 06:59, Priit Pullerits said...\nPikk jutt, s*tt jutt. 18.19 ütles selgelt ja täpsemalt.\nMu laudteeraja Narva-Jõesuus olete nüüd loodetavasti ära proovinud, aega on olnud. Kuidas oli?\nSelleks, et sital ja briljandil vahet teha on kõige parem sellega ikkagi vahetult kõrvuti tutvuda. Istud kuldsel potil ja imetled meistriteost ning oma kätetööd.\nLaudtee..., see ju jänkidele..\nHuvitavad arutlused Hacker Newsi kommentaariumist Anna Kiesenhoferi võidu taustale: Tour de France'il võiksid ratturid raadioside kasutamisest loobuda:\nAnna Kiesenhofer: Mathematician, amateur cyclist, Olympic champion (cyclingnews.com):\nSelle üle on juba tublisti nalja internetis visatud, et võitis matemaatika doktorikraadiga amatöörrattur, hollandlastel raskusi 3-ni lugemisega..\nSõit oli huvitav ja eksimused määrasid, üllatas et kommunikatsioon üldse ei klappinud.\nAnna võit oli väljateenitud.\nKaua on räagitud et tehke tiim Estonia ja minge lammutage girod ja fraantsid. Eestlased on nutikad ja oskavad arvutada. Meeskonna peadirektoriks Pullerits ja tehniliseks direkoriks Huu ja edasi on ajalugu\nJah, Kägu sätib veel poistel õige võnkesageduse paika ja panevad nii, et vähe pole.\nKui Kägu pole üldfüüsilise podgotovka direktor näete giirot nagu surnud eesli kõrvu.\nPullerits ei saa direktoriks enne kui pole vabandust palunud väga palju.\nPendlimehed on sageli meie kõvade spordimeeste abimehed olnud. Joala aitas Poomi, Tiidemanni, Kalevi kossumehi, Salumäed ja teisi. Raha tuleb rahvuslikku rattatiimi lahkelt laduda. Kodumaa käitiste asemel tasub vaadata Gazpromi, Belaruskali ja Nord Stream AG tüüpi ettevõtete poole. Rattad võiks välja kaubelda hr Pilve vahendusel tifosside Colnagolt. Rattaliitu pole vaja muuta, seal on juba Veskimägi paigas...\nRatturitest pole asja. Pullerits peab hakkama naiste vehklemise peadirektoriks. Siis pole karta kaotust ja ajaloolist häbi.\nEesti Spordiriik sai jälle medali. Kas hõbe või kuld on veel vormistamise küsimus. Meie naised panevad hästi! Panna on vaja!\nOlümpial ebaõnnestujate hulk ehk oma ala viimased saab samuti lisa: Pruus, Ellermann, Must, Kivioja, Olesk, Kontaveit.\nPullerits oleks tulnud Tokiosse saata. Tema oskab naisi motiveerida ja innustada.\nKuld naistelt! Tublid! Tublid! Tublid!\nOlümpiavõitja torkab Pulleritsu\nPullerits tolle minimatši vist siiski võitis, muidugi tema oma reeglitega, nagu ta pani pähe Jackile raeplatsil.\nKuldses naiskonnas 2 Tartu venelannat.\nPalju õnne, võhmamehed, nelja kulla puhul!\nJah, ma olen Beljajevat epees võitnud. Eespool õige link ja viide.\nKes saab 2021 aastasportlaseks, kas Tänak või mõni vehkleja?\nAt 15:43, Kägu, kehakultuurlane, said...\nUskumatult tublid on need meie mõõganeiud tõesti. Kõik olid muidugi väga tublid, aga võistkonna liidri Lehise tõstaks siiski eriliselt esile. Finaali viimane minimats oli võimas. Eriliselt teeb südame soojaks see, et üle pika aja on ajakirjanduse esiküljel ka midagi muud kui need koroona ja vaktsiini mängud. Siit järeldus, et tuleb kogu aeg täiega panna, et need koroona entusiastid enam pildile ei saaks. Ainult nii on võimalik, et inimesed, selle koroonalolluse unustavad.\nTo 15:36 Tänak aasta sportlaseks? Milliste saavutuste eest ? Aasta ebaõnne mees ja suurim katkestaja ehk? Aasta parim võistkond selgus täna ja aasta naissportlane on ka ilmselt selgunud. Kui Mäe Epp Kulla võtaks oleks Lehisel vastu panna siiski kullale lisaks veel ka pronks. Kuigi võibolla jällegi individuaalne kuld kaaluks jällegi sutsu rohkem?\nSee on see suur spordiklassika lugu:\nMeil siiani on nais- ja meessportlaste kategooria ikka veel eraldi olnud, mitte lihtsalt "aasta sportlane". Selles suhtes saavad mehed rahulikult hingata, vastasel juhul poleks ilmselt kellelgi Lehise vastu mingit võimalust. Tänaku siia toppimine on küll pehmelt öeldes kummaline, raudselt mingid rallifännid ta lõpuks ikka top 5 hulka upitavad, aga rohkem on küll palju tahta.\nAasta sportlase tiitel on väga teisejärguline.\nNeed neli naist on olümpiavõitjad!\nHästi pandud. Pullerits sa kogukonda õnnitlesid?\nÕnnitles küll ja lasi lingi, kus selgelt nähtub, et tema on parim Liivimaa vehklemisneid.\nÄrge norige Pulleritsu kallal. Sugu on pelgalt sotsiaalne konstruktsioon ning kuna Pulleritsu "hiigeltulemused" on konkurentsivõimelisemad just naiste klassis, siis on selline naistega samastumine täiesti normaalne. Sugugi ei üllatuks kui Pullerits laskeki ennast naiseks lõigata. Mitu naist maailmas on 800 meetrit jooksnud kiiremini kui 1.55,9?\nRahvusküsimusest. Kas Priidu intekas oli puhtas eesti keeles või tuli küsimusi transleerida? Enamik tüdrukuid olid integreerunud võõramaalased. Kas see ongi meie olümpiate tulevik, võõrad siia, keel selgeks, spordiriigi esindusdress selga ja olümpiale medaleid noppima?\n20:11, see on küsimus kodakondsusest. Sloveenia korvpalli taustajõud on Doncici ümber ehitanud meeskonna, kes löövad Leedus leedukaid. Nende tsenter on jänki õige passiga Mike Tobey. Ta sai pakkumise, ta sai passi. Nagu kunagi (muidugi kõverpeeglis, sest tookord oli kõik üks Nõukogude Liit) Viktorov, Abeljanov, Karavajev ja Babenko. Kas jänkil on topeltkodakondsus või on loobunud USAst (see on kaheldav, sest Kiku sünnitas oma lapse(d) just USAs sealese kodakondsuse saamiseks). Kas mees loobub Sloveenia kodakondsusest, kui on oma töö rahvusmeeskonnas teinud?\nTartu venelased kõnelevad eesti keelt kenasti, põlv läheb nõksu nii rahvuslasel kui ka Pulleritsu mujal Eestis.\nRäägime vahepeal natuke koroona juttu ka. Ma ei tea kuivõrd nendel vaktsineeritud inimestel veel mingit mõtlemis ja analüüsivõimet on, aga keegi võiks minu sugusele lamemaalasele selgitada, et kas pole siin vastuolu, et riikides kus on kõrgem vaktsineerimise protsent on ka nakatusmisnäitajad kõige kõrgemad? Väidetavalt on ka meil eestis üle 50 % elanikkonnast vaktsineeritud, aga nakatumisnäitaja muidkui tõuseb ja ennustatakse rekord numbreid. Pullerits kui suur vaktsiinifänn võiks selgitada, kuidas selline asi võimalik on? Minujaoks on see peaaegu sama suur ime nagu see, et ehki maakera on ümmargune ikka iga nurga taga kustakse.\nPuhka jalga, 22:39, kui oled täisealine, siis oled juba vähemuses koos Käo, Grünthali, Pulleritsu ja idavirulastega. Vaktsineeritud ruulivad. Kurda oma staatust oma kõlakojas.\nAt 23:06, Kägu, kehakultuurlane, said...\nTo 22:39 . Inimene peab millesssegi uskuma, muidu on ta kadunud. Kui palju on neid tõsiseid kristlasi, kes on tundnud reaalselt seda jumala abi või näinud neid imetegusid,millest piiblis räägitakse ? Või moslemid Allahit? Ometigi kui hästi jutlustatakse, siis miljonid usuvad. Mingil hetkel andis inimestele jõudu lootus kommunismi jõuda. Mäletan, kuidas mõned tõsiusklikud kommunistid vaidlustes argumentide puudusel lihtsalt nutsid ja korrutasid : "budet kommunism, budet!"Hetkel ei ole paljudel inimestel mitte millessegi muusse uskuda, kui klassikalisse medidsiini ja vaktsiini imesse. Kui sa millessegi või kellesegi siiralt usud, siis ei märka sa puuduseid, ega loogika lünkasid. See on nagu armunud inimne mõtleb oma imetlus ja ihaldus objektile isegi kuldse kuu selga. Te teete suure vea, kui te üritate vaktsineerimises, vaktsiinide tõhususes, mõtekuses jne. leida mingit loogikat. Seda pole, loogiliselt mõtlevale naturaalsele inimesele tundub, see koroonateater juba ammu tragikoomiline ja halenaljakas. See kõik on loogikalünkasid nii täis, et tundub, et isegi eelkooliealine peaks aru saama, et see asi on läbinisti mäda. Paraku see pole nii, sest pimesi uskuvate inimeste jaoks ei ole häiriv isegi see kui üks nädal räägitakse ühte juttu ja järgmine nädal risti vastupidist. Nii , et ärge otsige siin loogikat, seda pole.\nSoodad. Kui sa kaldud ateismi siis pole midagi lihtsamat kui hakata protestandiks. Maksad oma maksu ära aga toimetad nagu ateist, tunnistad mitmesuguste jõudude avaldumise ülimlikkust üksikindiviidi või kollektiivi suhtes ja oled teoorias teinud kõik endast oleneva, et ilma meelepaha rängemad tagajärjed endast eemal hoida. Kui sa tõesti ei usu vaktsiini ja sul on hale meel penskaritest kes kopsupõletiku pandeemia tõttu hukkuvad, siis tee see sutsakas ära ja lihtsalt looda, et see väike suts ühele inimesele aitab peatada penskaite igavikku kadumise kopsuka tõttu. Lihtsalt usu. Äkki ikkagi aitab.\nNutsid need, kes kommunismi ei uskunud. Kommunismi ehitajad olid julmad kollektiviseerijad. Omal ajal oli see julm, aga tänapäeval on see sootsium (proletariaat ja maata talupojad) arvestatav elektroraat demokraatiapaunas.\nPenskarid saavad kopsupõletiku maskide valest kasutusest. Kasutatakse ühete maski korduvalt või liiga kaua. Maski niiskes keskkonnas hakkavad vohama kõiksugu bakterid ja need hingatakse omale kopsu. See suts ei päästa paraku kedagi. Kes on terve, on seda ka ilma selle sutsuta ja kes mitte, jääb sellest sutsust veel väetimaks. Pealegi inimene peab olema egoist ja mõtlema eelkõige endale. Haiglane ja ebanormaalne on olukord kus oma tervis tuuakse ohvriks kellegi teise hüvede nimel. Eriti haige, on kui noor inimene teeb seda vanema inimese pärast. Iga inimene hoolitsegu ise oma tervise eest !\n23:25. Ma ei mõista teie loogikat? Kellelgi on tervisega probleeme ja mina pean tema eest süstima? Umbes nagu vanas sojuzmultifilmis tegi suslik hamsa eest hommikuvõimlemist. Kui see vaktsiin on nii võimas ja tõhus riist nagu promotakse, siis on ju kõik vaktsineeritud kaitstud ja neil ei peaks olema mingit tegemist nende õnnetute ja rumalatega, kes sellesse vaktsiini imesse ei usu?\nValede meestega panete mind ühte punti, 22:51. Pfizer tehtud.\nEks te mõistsite, et kultuuriminister Otti sarnane peitusemäng on maru kehv taktika.\nRahu pakun Urmas Alenderi lauluga Üksikutele.\nLame lugu, kommentaarium nagu telegrammi filiaal, valetajast Käoga eesotsas.\nTo 10:13 Mis on teie kommentaari mõte? Lihtsalt paha tuju ja vajadus kuskil vinguda?


Mäng Õnnelik poni. Play online tasuta\nHTML5 mäng Lemmikloomade hooldus Spot Barbie kleit üles Winx Racing Girls Sõit poistele Lapsed rassi Laste riietuda tüdrukutele Intelligentne Vaata esemed Kohvik Retseptid tüdrukutele Köök Meik Maniküür\nMäng Õnnelik poni Online\nMängu kirjeldus: Väike poni kõndis koos oma sõpradega talus asuvas heinamaal ja kogemata kukkus auku. Nüüd on ta väga räpane ja kole. Sa mängus Happy Pony hoolitseb selle välimuse pärast. Kõigepealt peate erilise pintsetide abil oma meestest välja viskama. Pärast seda teete see seepiimale seepi ja pesta vaht veega. Kui meie kangelane pisut kuivab, saate oma juurest ja sabast kammida ja kaunistada erinevate paeltega.\nVäike poni kõndis koos oma sõpradega talus asuvas heinamaal ja kogemata kukkus auku. Nüüd on ta väga räpane ja kole. Sa mängus Happy Pony hoolitseb selle välimuse pärast.\n© playgame24.com - free online mängu Õnnelik poni ().\nPlay online flash mäng Õnnelik poni tasuta. Ära unusta Hinda seda mängu Õnnelik poni ja jagada seda mängu oma parimad sõbrad.


Eelinfo 3. – 9. oktoober > Tallinn\nEelinfo 3. – 9. okto...\nEelinfo 3. – 9. oktoober\n9.00 Mustamäe linnaosa vanema Helle Kalda nõupidamine asetäitja Indrek Ahlbergi, abi Kaie Ilvese ja MLOV avalike suhete juhi Lea Armega.\n9.45 Mustamäe linnaosa vanem Helle Kalda tervitab Tallinna Lasteaias Sinilind loodusõppepäeva üritusest „Loodusrada kutsub külla III“ osavõtjaid.\n10.00 Kesklinna vanem Alar Nääme juhib linnaosa valitsuse juhtkonna töönõupidamist.\n10.00 Kristiine linnaosa vanem Vadim Belobrovtsev avas tai-chi tasuta tervisevõimlemise tunnid Kristiine linnaosa elanikele Kristiine spordimajas (Sõpruse pst 161).\n10.00 Lasnamäe linnaosa vanema asetäitja Oksana Jalakas juhib LOV osakonnajuhatajate ja allasutuste töönõupidamist.\n11.00 abilinnapea Merike Martinson avab Tallinna Laste Turvakeskuse Männi turvakodu (Vana- Pärnu mnt 9a).\n11.00 Mustamäe linnaosa vanem Helle Kalda juhatab töönõupidamist teemal „Eakate festival 2016“.\n12.00 Haabersti linnaosa vanem Marek Jürgenson kohtub reklaamifirma JCDecaux Eesti OÜ esindajaga uute bussipaviljonide paigaldamise küsimuses.\n13.00 Haabersti linnaosa vanem Marek Jürgenson külastab Õismäe Vene Lütseumi.\n14.00 Põhja-Tallinna linnaosa vanema asetäitja Julianna Jurtšenko juhatab osakondade ja allasutuste juhtide koosolekut.\n14.00 Kesklinna vanem Alar Nääme juhib nõupidamist talvefestivali korraldamisest Pille Lille Muusikute Fondi esindajatega.\n15.00 abilinnapea Merike Martinson osaleb Tallinna Lastehaigla psühhiaatriakliiniku käitumis- ja sõltuvushäiretega noorukite osakonna 15. aastapäeva pidulikul üritusel, mis toimub Laste Vaimse Tervise Keskuse saalis (aadressil Tervise tn. 28).\n15.00 Kesklinna vanem Alar Nääme ja asetäitja Helen Lausma-Saar tervitavad eakate päeval osalejaid Hopneri majas.\n16.00 Haabersti linnaosa vanem Marek Jürgenson võtab vastu vastuvõtule registreerinud linnakodanikke.\n16.00 Kristiine linnaosa vanem Vadim Belobrovtsev võtab vastu kodanikke.\n16.00 Lasnamäe linnaosa vanema asetäitja Oksana Jalakas kohtub eelregistreeritud kodanikuga.\n18.00 Mustamäe linnaosa vanem Helle Kalda osaleb linnaosavanemate nõupidamisel.\nKultuurikeskuse Kaja galeriis on 24. oktoobrini üleval Heidy Toominga fotonäitus.\nOktoobris on Mustika keskuse galeriis üleval Mustamäe Laste Loomingu Maja õpilastööde näitus „See olen mina“.\n7.00 Lasnamäe linnaosa vanema asetäitja Oksana Jalakas tervitab hommikuvõimlejaid Pae pargis.\n10.00 abilinnapea Arvo Sarapuu avab Tallinna Ettevõtluspäeva edulugude seminaril „Emotsioon on moes“ (Original Sokos Hotel Viru Konverentsikeskus, Grande 1+2 saalid).\n10.00 Haabersti linnaosa vanem Marek Jürgenson tutvub Mirta ja Koogu tänavate teemaa olukorraga Pikaliiva asumis.\n10.00 Kesklinna vanem Alar Nääme juhib nõupidamist Kesklinnas parkimise ja velotaksode teemal.\n10.00 Lasnamäe linnaosa vanema asetäitja Oksana Jalakas kohtub eelregistreeritud kodanikuga.\n11.00 abilinnapea Arvo Sarapuu avab Keskkonnajuhtimise konverentsi EV Keskkonnaministeeriumis.\n12.00 abilinnapea Merike Martinson külastab Tallinna Lastekodu Pihlaka maja.\n12.30 Kristiine linnaosa vanem Vadim Belobrovtsev avab eakate päeva kontserdi Kristiine Tegevuskeskuse päevakeskuse saalis. Esineb ansambel „Miraaž“ (Sõpruse pst 5).\n13.00 abilinnapea Merike Martinson külastab Tallinna Lastekodu Nõmme maja.\n13.00 abilinnapea Arvo Sarapuu esineb avakõnega vene keelsel edulugude seminaril „Emotsioon on moes“ (Original Sokos Hotel Viru Konverentsikeskus).\n14.00 abilinnapea Arvo Sarapuu külastab ettevõtet Meiren Engineering OÜ (Väike Männiku 7, Tallinn).\n14.00 Mustamäe linnaosa vanem Helle Kalda juhatab töönõupidamist teemal Vilde tee 118 hoonekompleks.\n15.00 Põhja-Tallinna linnaosa vanem Raimond Kaljulaid külastab „Hoovid korda“ raames valminud projekte.\n18.00 Mustamäe Avatud Noortekeskuses toimub kinoõhtu filmiga „Süü on tähtedel“.\n18.00 Kristiine linnaosa vanem Vadim Belobrovtsev osaleb õpetajate päeva tähistamisel Tondi koolis.\n9.00 – 13.00 Kristiine linnaosa vanem Vadim Belobrovtsev külastab Kristiine linnaosa koole ja lasteaedu ning õnnitleb õpetajaid õpetajate päeva puhul.\n9.30 linnavalitsuse juhtkond\n10.00 Kesklinna vanema asetäitja Helen Lausma-Saar juhib Kesklinna hooldustöötajate nõupidamist.\n10.30 Mustamäe linnaosa vanem Helle Kalda, Mustamäe linnaosa valitsuse haldussekretär Katri Koitver ja Kesklinna vanem Alar Nääme osalevad Tallinna linnavalitsuses haldusreformi teemalisel nõupidamisel.\n10.30 – 12.00 Lasnamäe linnaosa vanema asetäitja Oksana Jalakas osaleb haldusreformi teemalisel nõupidamisel.\n11.00 abilinnapea Arvo Sarapuu kohtub Tallinna Linnavolikogu aseesimehe Lauri Laatsiga.\n11.00 Haabersti linnaosa vanem Marek Jürgenson osaleb haldusreformialasel nõupidamisel Tallinna Linnavalitsuses.\n12.00 Haabersti linnaosa vanem Marek Jürgenson külastab Õpetajate päeva puhul Haabersti koole ja lasteaedu.\n13.00 Kristiine linnaosa vanem Vadim Belobrovtsev võtab vastu kodanikke.\n13.30 Põhja-Tallinna linnaosa vanem Raimond Kaljulaid külastab Tallinna Vaba Waldorfkooli.\n14.00 abilinnapea Arvo Sarapuu kohtub eelregistreeritud kodanikuga.\n16.15 Lasnamäe linnaosa vanema asetäitja Oksana Jalakas räägib kooliõpilastele linnaosavalitsuse tööst Minu Tallinn projekti raames.\n19.00 abilinnapea Arvo Sarapuu, Mustamäe linnaosa vanem Helle Kalda, Haabersti linnaosa vanem Marek Jürgenson, Kesklinna vanem Alar Nääme ja Kristiine linnaosa vanem Vadim Belobrovtsev osalevad Tallinna ettevõtlusauhindade üleandmise pidulikul vastuvõtul sündmustekeskuses SpaceX.\n9.30–16.30 Lasnamäe linnaosa vanema asetäitja Oksana Jalakas viibib koolitusel.\n10.00 abilinnapea Merike Martinson osaleb AS Ida-Tallinna Keskhaigla nõukogu koosolekut.\n10.00 abilinnapea Arvo Sarapuu osaleb ühistranspordi teemalisel konverentsil hotell Euroopa konverentsikeskuses.\n10.00 Kristiine linnaosa vanem Vadim Belobrovtsev tervitab Kristiine väärikaid tantsijaid rahvusvahelise eakate päeva tähistamisel Salme Kultuurikeskuses.\n10.00 Pirita linnaosa vanem Tõnis Mölder külastab 60+ festivali Salme kultuurikeskuses.\n10.10 Põhja-Tallinna linnaosa vanem Raimond Kaljulaid külastab Tallinna Kunstigümnaasiumit.\n10.15 Kristiine linnaosa vanem Vadim Belobrovtsev osaleb Ida- Tallinna Keskhaigla nõukogu koosolekul.\n11.00 Haabersti linnaosa vanem Marek Jürgenson avab linnaosa lasteaedade Õunajooksu Õismäe tiigi ääres.\n11.30 abilinnapea Merike Martinson avab eakate festivali „ 60+“ raames toimuva Tallinna Päeva ja tunnustab konkursi „ Aastad täis sära ja väärikust“ laureaate.\n12.00 abilinnapea Arvo Sarapuu osaleb elektrirollerite teemalisel nõupidamisel.\n12.30 abilinnapea Merike Martinson osaleb Raekojas toimuval nimetunnistuste üleandmise pidulikul üritusel.\n13.30 Lasnamäe linnaosa vanem Maria Jufereva kohtub eelregistreeritud kodanikuga.\n13.45 Mustamäe Päevakeskus esineb Eakate festivalil Salme Kultuurikeskuses, tervitab Mustamäe linnaosa vanem Helle Kalda.\n14.15 Põhja-Tallinna vanem Raimond Kaljulaid esineb Salme kultuurikeskuses 60+ festivalil.\n15.00 Mustamäe linnaosa vanema Helle Kalda pidulik vastuvõtt Mustamäe õpetajatele Kultuurikeskuses Kaja; tunnustusauhindade „Mustamäe Aasta Õpetaja“, „Mustamäe tubli koolitöötaja“ ja „Mustamäe tubli lasteaiatöötaja“ üleandmine. Kutsetega.\n15.00 Haabersti linnaosa vanem Marek Jürgenson ja Mustamäe linnaosa vanema asetäitja Indrek Ahlberg osalevad Tallinna Linnavolikogu Keskerakonna fraktsiooni koosolekul.\n15.15 Kristiine linnaosa vanem Vadim Belobrovtsev osaleb linnavolikogu Keskerakonna fraktsiooni nõupidamisel.\n7.00 Lasnamäe linnaosa vanem Maria Jufereva tervitab hommikuvõimlejaid Pae pargis.\n12.00 abilinnapea Merike Martinson juhib uimastiennetustöö teemalist koosolekut, (linnavalitsuse istungite saalis).\n12.00 Haabersti linnaosa vanem Marek Jürgenson võtab projekti „Minu linn“ raames vastu Järveotsa Gümnaasiumi 9a klassi õpilased, kellele ta tutvustab linnaosa valitsuse tööd kohaliku elu korraldamisel.\n12.00 Põhja-Tallinna linnaosa vanem Raimond Kaljulaid osaleb süstlavahetuspunkti ja metadooniravi teemalisel arutelul Põhja-Tallinna Valitsuse saalis.\n18.00 Kristiine linnaosa vanem Vadim Belobrovtsev osaleb Lohesaba seikluslinnaku avamisel (Mustamäe tee 50 II korrus).\n19.00 Kesklinna vanem Alar Nääme tervitab linnaosa õpetajaid Vene kultuurikeskuses.\n15.00 abilinnapea Merike Martinson, Mustamäe linnaosa vanem Helle Kalda ja Kesklinna vanem Alar Nääme osalevad reformatsiooni 500. juubeliaasta avamisele pühendatud pidulikul vastuvõtul Tallinna Raekojas.\n17.00 abilinnapea Merike Martinson ja Mustamäe linnaosa vanem Helle Kalda osaleb reformatsiooni 500. juubeliaasta avamisele pühendatud kontsert-jumalateenistusel Tallinna Oleviste kirikus.


Selleks, et muuta üürimise protsess tavainimese jaoks selgemaks ning turvalisemaks, avaldab üürikinnisvara platvorm Bidrento igal nädalal kaks kõige enam levinud üürimise seotud küsimust. Õiguslikele küsimustele on aidanud ülevaatlikud vastused koostada Advokaadibüroo Hedman Partners advokaat Andres Kivi. Selle nädala teemadeks on tagatisraha ning üürilepingu ennetähtaegne lõpetamine. Toome asja selgust ning muudame üüriprotsessi tavainimese jaoks turvalisemaks ning teadlikumaks.\nOlulise erisusena tuleb silmas pidada, et leppetrahvinõuet tagatisraha arvelt rahuldada, sh tasaarvestada, ei või.\nVandeadvokaat juhendab: Kuidas lahendada üürikon\nLevinuimad küsimused üürimisel: Remondifondi ku


Toyota teeb Tänakule erilise kingi - WRC - Autoralli MM 2021 - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nToyota teeb Tänakule erilise kingi\n30. detsember 2021, 15:35\nOtt Tänak ja Martin Järveoja Toyota roolis. FOTO: Reporter Images\nKuivõrd autoralli MM-sarjas algab uuest aastat hübriidajastu, on paslik küsida, mis saab praeguse põlvkonna WRC-autodest, mida peetakse võimsuse poolest kõige-kõigemaks?\nNäiteks Toyota meeskonna spordidirektor Kaj Lindström avalikustas eelmisel nädalal, et nemad jätavad suurema osa neljarattalistest põrgulistest esialgu endale tehasesse n-ö varuosade tarbeks.\n«Kuna nendel on ka tehnikat, mida kasutatakse Rally1 masinatel, siis niisama neid ära ei anta või maha ei müüda,» lausus ta taskuhäälingus Tomin nuoteista, ent ei välistanud, et mõned eksemplarid siiski ringlusesse lähevad. «Toyota WRC-autod (14 tükki – toim.) tehakse korda ning need lähevad Euroopa ja Jaapani muuseumidesse. Ka kollektsionäärid huvituvad autodest.»\nNüüd andis Toyota tiimipealik Jari-Matti Latvala aga teada, et meeskond kingib kolm masinat edasi. Õnnelikud omanikud on tunamullu Yarise roolis maailmameistriks kroonitud Ott Tänak, tänavu triumfeerinud Sebastien Ogier ning kauaaegne tiimipealik Tommi Mäkinen.\nKa Latvala soovis üht neljarattalist endale, et paigutada see oma automuuseumisse. «Arutasime [Toyota presidendi Akio] Toyodaga seda, et äkki saaks suveks ühe masina ka siia. Põhimõtteliselt oli ta nõus, kuid enne tuleb meil teineteise vastu võidu sõita. Seega eks näis, mis sellest saab,» viskas soomlane väljaandele Helsingin Sanomat antud usutuses veidi villast.


G8 kohtumine Lough Erne’i vete ääres - Estonian World Review\nG8 kohtumine Lough Erne’i vete ääres\nRahvusvahelised uudised 21 Jun 2013 EL (Estonian Life)Eesti Elu\n17. ja 18. juunil toimus Ühendkuningriigi korraldusel arenenud tööstusriikide rühmituse G8 kokkutulek Põhja-Iirimaal Lough Erne’i kuurordis. Tegemist oli 39. sellelaadse kohtumisega, millest kuuel korral on võõrustajaks olnud Suurbritannia. Paljud vaatlejad leidsid, et kohtumise paik polnud sobivalt valitud, kuna dissidendid tekitavad Põhja-Iirimaal ikka veel rahutusi, pingeid ja vägivalda.\nHoopis teist sorti teisitimõtlejad ähvardasid kohtumise nurjata oma meeleavaldustega, neid ohjeldasid aga Lough Erne’i geograafiline asend (kuurort on pea täielikult ümbritsetud veega), ning tõhusad julgeolekumeetmed. Kohtumist kaitses 3600 politseinikku, osalenute turvalisuse tagamiseks rakendati kõiki uusimaid tehnikaimesid. Pole siis ime, et G8 seekordse kohtumise maksumuseks kujunes 60 miljonit naela.\nTuhanded meeleavaldajad kutsusid eelmisel laupäeval Põhja-Iirimaa pealinnas Belfastis riigijuhte astuma samme vaesuse ja näljahäda vähendamiseks maailmas. Nälja vastu protesteerivad aktivistid kandsid küll G8 riigijuhte kujutavaid hiiglaslikke maske ja purjetasid mööda hotellist, kus tippnõupidamise ajal asus pressikeskus, kuid mingeid erilisi korrarikkumisi ega terroristlikke akte Lough Erne’is toime ei pandud.\nBriti peaminister David Cameron tervitas Lough Erne’i kuurordis peale Itaalia, Jaapani, Kanada, Prantsusmaa ja Saksamaa riigijuhtide ka USA presidenti Barack Obamat ja Vene riigipead Vladimir Putinit. Aeg-ajalt tõusetub küsimus, kuivõrd Venemaa üldse kuulub juhtivate tööstusriikide hulka, aga paistab, et korraldajatele see probleemiks pole. Kohtumise eel ütles Kanada peaminister Stephen Harper, et tegemist on G7+1 kohtumisega, viidates Venemaa jäigale erimeelsusele Süüria kriisi küsimuses. (loe pikemalt Eesti Elu 21. juuni paberlehest)


Eesti-, Liiwi- ja Kuramaa ajalugu/Põhjasõja tagajärjed – Vikitekstid\nEesti-, Liiwi- ja Kuramaa ajalugu/Põhjasõja tagajärjed\n←Hertsog Peeter 1769–95\nPärisorjus 18. aastasajal→\nWene walitsuse all.\n1. Põhjasõja tagajärjed.\nPõhjasõda esineb suurena hallina pööripäewana: wiib künkalt sohu, päewapaistelt hämarasse, jäälagunemiselt pakase walda. Sajaaastane järgnew Sisüfuse töö jaksab alles tagasi endise alale upitada.\nPõhjasõja eel ja taga kurnas hädade kari meie kodumaad, rõhus nagu raudne rull rahwa rusuks põrmu. Enne sõja algul kannatas maa ju suure wiljaikalduse käes. 1695 sadas Jaanipäewast Mihklipäewani alatasa wihma. Wili mädanes wäljadele. Hall nõudis oma osa. Ei saadud seemetki tagasi. Järgmisel aastal näpistas nälg. Kewadel 1696 leiti teedelt nälga surnud isikuid. Ei jõutud kõiki surnuid enam hauda wiia. Kuhu keegi suri, sinna maetigi. Ülepea langes nälja kätte sel puhul 50,000 inimest.\nSõda tõi uut wiletsust juurde. 10 aastat ühte järgi saiwad linnad ja maa sõjahirmu ja waenuhäda tunda. Langesiwad ka 1710 Eesti- ja Liiwimaa Wene walitsuse alla, ei lõpenud ometi weel waewapäewad. Wälise waenlase, sõjaga, astus sisemine waenlane katk platsi. Sõda ise laastas ja rüüstas küllalt. Esiotsa ei teatud ju weel sugugi, kelle omaks wõidetud maad saawad. Waenuwanker weeres nagu ränk äke lõhkudes ja häwitades üle maa. Wolmar, Walk, Wõnnu, Wiljandi, Karksi, Ruhja ja Põltsamaa alewid tehti ju 1703 maaga tasa. Seesama järg tuli 1708 Tartu ja Narwa kätte. Arwati Tartu ja Narwa kodanikud rootslaste poole hoidwat ja neid salaja toetawat. Selle arwamise põhjusel wiidi Tartu ja Narwa kodanikud Wenemaale wangi, linnad aga häwitati ära. 9. weebruaril 1708 kuulutasiwad Tartu õpetajad kirikust rahwale, et igaüks nädali jooksul kõige oma waranduse müügu ja 18. weebruaril wangimineku teekonna ette wõtku. Nagu ettekuulutatud, nii sündiski.\nRiia, Pärnu, Tallinna ja mõned muud linnad jäiwad küll seisma, aga koledad oliwad neil sõja armid. Majad enamasti purustatud, kodanikud suurte koormate all wõlgadega heitlemas. Aastate kaupa seisiwad linnades pärast seda mitmed kirikud ja hulk majasid weel waremetes. Puudus warandus parandada, puudus julgus edasi ehitada.\nParajal sõjaajal hakkas katk möllama. Katk algas 1709 Poola ja Preisimaal, ilmudes kewadel 1710 otsaga Riiga, Riiast aga Tallinna, muisse linnadesse ja maalegi. Rahwast oli sõjaajal hulga kaupa linnadesse põgenenud, kus kitsastes ruumides nüüd palju wäge koos asus. Seda hõlpsam oli katkul lõikust pidada. Riias wiis katk 22,000 inimest hauda. Kuresaarest öeldakse, et linn katku kätte „tühjaks surnud.“ Tallinna, kuhu rahwast kogu Eestimaalt kokku põgenenud, katsuti katku eest küll igapidi kaitsta. Kõiki kaugemalt maad mööda Tallinna tulejaid peeti kolm päewa linnast tükk maad eemal kinni, pritsiti äädikaga ja suitsetati kadakatega. Kõige ettewaatamise pääle waatamata tõi, nagu arwatakse, üks Põltsamaa mees katku ometi Tallinna. Linnas hakkas kole tõbi kohe hirmsasti laastama. Septembri kuus 1710 läks ju suremine nii suureks, et surnuid enam ei jõutud kirja panna. Neli kuud jäiwad kirikuuksed lukku, orilad ei hüüdnud, kellad ei helisenud. Peaaegu kõik õpetajad suriwad katku kätte. Enne katku leidus Tallinnas enam kui 20,000 inimest, pärast katku weel 1891 hinge.\nTallinnast tungis katk Eestimaale, Liiwimaal oli ta ju enne möllanud. Maalgi pidas hirmus tõbi koledat lõikust. Enne katku elas Eestimaal 63 õpetajat, pärast katku elas ainult 15. Mõned wallad suriwad inimestest täesti tühjaks, nagu näituseks Nihatu. Kõige rohkem ohwrid nõudis katk Läänemaal, kus ta sajast inimesest enesele 87 saagiks riisus. Harjus langes see arw 81, Wirus 70, Järwas 60 pääle. Kõige wähem puutus katk saari. Suure suremise pärast ei wõidud surnuid enam kirikuaeda matta, waid nagu ennegi näljaajal, sinna, kuhu juhtus. Tihti ei leitud enam matjaidki. Surnud jäiwad maa pääle metsloomadele saagiks. Alles 1711 soikus katk. Kuid maa oli tühi ja paljas.\nNälg, sõda ja katk oliwad meie kodumaa kõrweks muutnud. Paranemist ei tulnud katku lõpemisegagi. Inimeste katku asemel hakkas 1714 loomade katk möllama ja riisus talupoja käest ta abilised põlluharimises. 1716 walitses nii käre külm, kui seda keegi ei mäletanud: mered külmetasiwad kinni, soola puuduski wõttis igal pool maad.\nKüladest ja mõisadest paistsiwad pärast sõda ainult aherwarred wasta. Talupojad elasiwad mullast onnides ehk wiletsates urtsikutes loomadega üheskoos. Suurem jagu põldusid seisis söödis: puudus tööjõud, puudus inimesi, puudus loome. Talurahwas oli kerjaja. Palju parem ei olnud lugu mõisnikkudega. Sõda oli kõige waranduse neilt riisunud, neile ainult näljased pärisorjad järele jätnud. Palju mõisnikulapsi lasksiwad enestele kerjamise kirjad anda ja uitasiwad nendega ühest kohast teise päätoidust muretsema. Weel 30 aastat pärast sõda juhtus ainult arukorral kiwist ehitatud mõisamaja nägema. Alles elujärje paranemisega lasksiwad mõisnikud enestele aega mööda toredad mõisad ja lossid ehitada. Rootsi walitsuse ajal arwati mõisnikkude käes Liiwimaal 5000–6000 adramaad, pärast sõda langes see arw 773 pääle. Maa oli koguni kurnatud. Tallinna, Riia ja muude meie maa linnade allaheitmise järele kestis sõda weel enam kui 10 aastat edasi. Maksud ja küüdid koormasiwad rängasti ülemaid ja alamaid. Pääle selle pidiwad tugewamad mehed weel tegelikult teenistusest osa wõtma.\nSõja pärast kadusiwad koolidki, kus nende seemet oli olemas. Ülikool wiidi Pärnusse ja läks warsti hingusele. Niisama jäiwad linnades enamasti igal pool koolid kinni. Riias wõidi alles 1733 sõjaajal seisma jäänud ülemate seisuste jaoks määratud kool awada. Maal oli Rootsi walitsus Forseliuse erutusel koolisid katsunud asutada. Sõda kaotas koolid, kaotas koolmeistrid. Noorus kaswis waimupimeduses üles.\nSõda muutis kirikudki „tontide tubadeks,“ katk õpetajad Manala kodanikkudeks. Pärast sõda langes iga õpetaja pääle mõnda kihelkonda. Püüti küll õpetajaid ametisse panna, aga tarwilikud isikud puudusiwad. Nõkku näituseks pääsis raamatuköitja sell Ahrends õpetajaks. See raamatuköitja oli rahwale enne palwetundisid pidanud. Samm edasi ja palwetundide pidajast sai õpetaja. Jälle mõnda teist õpetaja ametisse pääsnud isikut ei kõlbanud eluga sugugi hingekarjasteks. Palju neist pidi konsistorium aastate jooksul nende kõlbmata elu pärast lahti laskma.\nAega mööda tuli Saksamaalt uusi õpetajaid juurde, aga need ei mõistnud rahwakeelt. Kulus kaua aega enne kui Saksast tulnud hingekarjased õppisiwad rahwakeelt purssima. Waewalises keeles peetud jutlused ei awaldanud mingisugust mõju koguduse kohta. Kogudus käis enam moe kui sisemise tarwiduse pärast kirikus. Wõõralt maalt tulnud õpetajad jäiwad rahwale wõõrasteks. Kogudused ihkasiwad waimutoitu, kuid seda pakkusiwad õpetajad suuremalt jaolt koguni wäiksel mõõdul. Ei ole ime, et Herrnhuti wennad meie maale ilmudes rahwa poolt wäga lahket wastuwõtmist leidsiwad. Ometi peame tõele au andma ja tunnistama, et õpetajate seas mehigi leidus, kes kõigest wäest kogudustes kristlikku elu püüdsiwad edendada, rohket tööd koguduste kasuks tehes. Need „hüüdja hääled kõrbes“ ei jaksanud ometi pimedust peletada: toorus ja tuimus lehwitasiwad lippu. Eesti waimulik elu ja edenemine esines karuäkkega äestatud laane alena: arukorral juhtus mõni iwa kaswama.\nPärit leheküljelt "https://et.wikisource.org/w/index.php?title=Eesti-,_Liiwi-_ja_Kuramaa_ajalugu/Põhjasõja_tagajärjed&oldid=9059"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 12:29, 8. august 2012.