TARTU ÜLIKOOL KESKKONNAFÜÜSIKA INSTITUUT ÜLDMETEOROLOOGIA (ATMOSFÄÄRIFÜÜSIKA) Loengukonspekt II osa. Koostanud H. Ohvril. Detsember PDF\nDownload "TARTU ÜLIKOOL KESKKONNAFÜÜSIKA INSTITUUT ÜLDMETEOROLOOGIA (ATMOSFÄÄRIFÜÜSIKA) Loengukonspekt II osa. Koostanud H. Ohvril. Detsember 2002."\n1 TARTU ÜLIKOOL KESKKONNAFÜÜSIKA INSTITUUT ÜLDMETEOROLOOGIA (ATMOSFÄÄRIFÜÜSIKA) Loengukonspekt II osa Koostanud H. Ohvril Detsember 2002 Tartu\n2 SISUKORD 4. MAA TIIRLEMINE JA PÖÖRLEMINE Astronoomilised ajaühikud Aastaajad ja kliimavööndid Põhja- ja lõunapoolkera erinev kiirgusrežiim Milankovitši paleoklimatoloogia Baer-Babinet seadus Vektorkorrutise mõiste Coriolise kiirendus ja jõud Foucault' pendel Passaathoovused Ekmani hoovus Tuule suuna ja kiiruse muutumine kõrgusega Geostroofiline tuul (geostroofiline voolamine) Tuul tsüklonis ja antitsüklonis ÕHURÕHU VÄHENEMINE KÕRGUSEGA Baariline aste Õhurõhu taandamine merepinnale Baromeetriline nivelleerimine IDEAALSE GAASI ERISOOJUSED Soojusmahtuvus ja erisoojus Isokoorne soojusmahtuvus Isobaarne soojusmahtuvus Suhte c p /c V leidmine TEMPERATUURI VÄHENEMINE KÕRGUSEGA Temperatuuri gradient homogeenses, kuivas atmosfääris Termodünaamika 1. seadus meteoroloogias Temperatuuri kuivadiabaatiline gradient Temperatuuri märgadiabaatiline gradient Atmosfääri vertikaalne tasakaal Väisälä-Brunti sagedus Aeroloogiline diagramm 46\n3 4. MAA TIIRLEMINE JA PÖÖRLEMINE 4.1. Astronoomilised ajaühikud Maa on üks üheksast Päikese planeedist. Kõik planeedid, välja arvatud Veenus, tiirlevad ümber Päikese ühes suunas ning kõik pöörlevad ühes suunas ümber oma telje. Veenus pöörleb väga aeglaselt vastupidises suunas, pöörlemisperiood 243 Maa ööpäeva. Erandlik on ka Uraani pöörlemine, Uraan on külili (pöörlemistasand ), teda peeti varem vastupidi pöörlevaks. Ajaühikud aasta, tund, minut, sekund, jne defineeriti algselt Maa tiirlemise ja pöörlemise perioodidest lähtuvalt. Keskmine päikeseööpäev. Praktilises elus loetakse ööpäeva alguseks keskööd. Keskmiseks päikeseööpäevaks loetakse keskmist ajavahemikku Päikese kahe alumise kulminatsiooni vahel (Päikese näival liikumisel taevasfääril). Päikeseööpäev on võrdsustatud 24 tunniga. Tund. 1/24 osa keskmisest päikeseööpäevast. Täheaasta. Ajavahemik, mille jooksul Maa teeb ühe täistiiru ümber Päikese. Tegelikkuses määratakse seda ajavahemikuga, mille jooksul Päike sooritab taevasfääril näiva ringi ja jõuab tagasi sama tähe juurde. Vaatlused näitavad, et täheaasta võrdub päikeseööpäevaga. Juuliuse kalender. Esimene teadaolev kalender koostati Egiptuses 7000 aasta eest ja tugines kolmele enam-vähem samal ajal toimuvale sündmusele: Päikese suvisele suurimale kõrgusele, täht Siiriuse ilmumisele, Niiluse üleujutuse algusele. Vana-Egiptuse aasta pikkuseks oli 365 päikeseööpäeva, seega määrasid nad aasta pikkuse üllatavalt täpselt. Roomlaste kalender oli algselt segasem, aasta sisaldades vaid 304 päeva. Seejärel kasvas roomlaste aasta 355, siis 377 ja 378 päevani. Aastal 46 e. Kr. teostas Rooma valitseja Julius Caesar kalendrireformi (nn juuliuse kalender ehk vana kalender). Oma astronoomi Sosigenese ettepanekul kehtestas ta aasta keskmiseks pikkuseks ööpäeva. Et aga iga aasta sisaldaks täisarv ööpäevi, loeti kolme järjestikuse aasta pikkuseks kokkuleppeliselt 365 ööpäeva ja igal neljandal aastal 366 ööpäeva. Kalendrikuud koosnesid 29 päevast (veebruar) või 30 või 31 päevast. Lisapäev paigutati veebruarikuusse. Pärast Caesari surma loeti lisapäeva-aastaks ekslikult iga kolmas aasta, mistõttu kalendrisse tekkis viga (kalender muutus liiga aeglaseks, jäi ajast maha ). Vea kõrvaldas aastal 8 e. Kr. Augustus, kes vähendas ajutiselt liigaastate sagedust. Caesari ja Augustuse auks nimetati 7. ja 8. kuu vastavalt juuliks ja augustiks. Et augusti oleks juuliga võrdväärne, lisati sinna üks päev veebruari arvelt. Troopiline aasta. Planeet Maa telg ei ole fikseeritud, vaid pretsesseerib, analoogselt güroskoobiga (vurriga). Pretsessiooni tõttu läbib Päike oma näival liikumisel ekliptika põhipunkte (kevad-, suve-, sügis- ja talvepunkt) veidi varem sama täheni jõudmist). Aastaaegade vaheldumist silmas pidades on sobivam arvestada pretsessiooni ja kasutada täheaasta asemel nn troopilist aastat, mille pikkus on keskmist päikeseööpäeva. Demo: güroskoopiline efekt, pretsesseerimine. Pretsessioonist tingitud võimalikke kliimamuutusi käsitleme allpool. 3\n4 Juuliuse aasta ebatäpsus. Et juuliuse aasta on tegelikust (troopilisest aastast) pikem, algab iga uus kalendriaasta hilinemisega. Juuliuse aasta ebatäpsust väljendab vahe (ööpäeva)» 11 min 14 s, mis 400 aasta jooksul põhjustab erinevuse ligi 3 ööpäeva, 1000 aasta jooksul ulatub vahe 7.8 ööpäevani. Gregooriuse kalender. Järgmise kalendriparandamise viis läbi Rooma paavst Gregorius XIII, kes lühendas aastat 10 päeva võrra: 4. oktoobrile järgnev päev loeti mitte 5., vaid 15 oktoobriks. Edaspidi jäädi juuliuse kalendri juurde, kuid 400 a. vältel tekkiva 3-ööpäevase vea kõrvaldamiseks võeti liht- ja liigaastate reeglisse täiendus, mille järgi loetakse 3 vana (juuliuse) kalendri liigaastat uue (gregooriuse) kalendri lihtaastateks. Täiendav reegel on järgmine: kahe nulliga lõppevad aastad loetakse liigaastaks ainult siis kui sadade arv jagub neljaga: 1600 liigaasta 1700 lihtaasta 1800 lihtaasta 1900 lihtaasta 2000 liigaasta 2100 lihtaasta 2200 lihtaasta, jne Gregooriuse kalender võeti kohe tarvitusele enamikus Lääne-Euroopa maades. Inglismaa hilines ligi 200 aastat ja hakkas seda kasutama aastal. Pärast seda tarvitati vana kalendrit ainult Venemaal, Kreekas jt Balkani riikides. Rahvusvahelise suhtlemise, posti ja telegraafi arenedes tuli ka Venemaal uut kalendrit kasutama hakata, kuid seda tehti teisejärgulise paralleelsüsteemina. Oktoobrirevolutsiooni järgselt lahendati kalendriküsimus kiiresti: aasta 1. veebruari asemel tuli kuupäevaks lugeda 14. veebruar. Gregooriuse aasta ebatäpsus. Gregooriuse aasta on troopilisest aastast pikem ainult 26 sekundit. Ööpäevane viga tekib alles 3300 aasta jooksul. Täheööpäev, Maa pöörlemise nurkkiirus. Nagu öeldud, on aasta pikkuseks ligikaudu päikeseööpäeva. Kuid kujutades ette Maa liikumist ümber Päikese eemalt, tähtedelt vaadatuna, selgub, et Maa teeb ümber oma telje täpselt ühe täispöörde rohkem. Selliseid täispöördeid, ehk täheööpäevi, mahub aastasse: Demo: lisaööpäeva teke (täheööpäeva). Kuna täheööpäevi on aastas rohkem, siis on täheööpäev pisut (365.25/ korda) lühem päikeseööpäevast ehk 24 tunnist. Arvutame täheööpäeva pikkuse: s s h teisendame tulemuse tundideks ja minutiteks s, 4\n5 h s h 23h 56 min 04s Kuigi erinevus täheööpäeva ja päikeseööpäeva vahel ei ole suur, ja ligikaudsetes arvutustes võib ööpäeva pikkkuseks võtta 24 h, tuleb korrektsetes arvutustes kasutada Maa pöörlemisega seotud mehhaaniliste efektide, näit. Coriolise kiirenduse arvutamisel lähtuda täheööpäevast. Arvutame Maa pöörlemise nurkkiiruse, lähtudes mõlemast ööpäevast. Täheööpäeva järgi (korrektne): 2 p w s s, s päikeseööpäeva järgi (mittekorrektne): 2 p w s s s Näeme, et nurkkiiruste erinevus on alles kolmandas numbrikohas (0.27%) Aastaajad ja kliimavööndid Maa orbiidi parameetrid ja tema pöörlemine ümber oma telje on kõige olulisemad tegurid, mis mõjutavad kiirguse jõudmist Maale ja Maa kliimat. Maa telg, mis läbib Maa pooluseid (Maa pöörlemistelg) on orbiidi tasapinna (tiirlemistasapinna e. ekliptika) suhtes kaldu. Kaldenurk on praegu e» 23.5 o. Perioodiga umbes aastat muutub kaldenurk 1.5 o võrra, praegu toimub kahanemine. Ligikaudne (lineariseeritud) kaldenurga arvutusvalem lähisajanditeks e 23 o t, kus t on aastate arv alates a-st Aastal 2000 oli ekliptika kalle e 23 o Enamik teatmikke (ja maakaarte) on koostatud 20. sajandil, enne a., seetõttu antakse neis ekliptika kaldeks e 23 o 27, teeme seda ka käesolevas konspektis. Ekliptika kaldenurk põhjustab aastaaegade vaheldumise. Suvel on päevad pikemad ja Päike kulmineerub kõrgemal horisondi kohal kui talvel. Suvisel pööripäeval (põhjapoolkeral 22. juuni paiku) on Päike seniidis keskpäeval laiuskraadi 23 o 27 p.l. juures. See laiuskraad kannab nime Vähi pöörijoon. Kõigis punktides, mis on lähemal ekvaatorile kui 23 o 27 p.l., on Päike seniidis 2 korda aastas. Näiteks laiusel 20 o p.l. toimub see 21. mail ja 23. juulil. 5\n6 Ekvaatoril enesel on Päike keskpäeval seniidis täpselt kevadisel ja sügisesel pööripäeval, s.o. 21. märtsi ja 23. septembri paiku. Kevadisel ja sügisesel pööripäeval leiab aset võrdpäevsus: öö ja päeva pikkused on kogu planeedil ühesugused 12 tundi. Kevadisest pööripäevast suviseni nihkuvad geograafilised punktid, kus Päike on keskpäeval seniidis, Vähi pöörijoone suunas. Ekvaatoril samal ajal Päikese keskpäevane kulminatsioonikõrgus väheneb, jõudes väikseima väärtuseni suvisel pööripäeval 90 o 23 o o 33. Suvisel pööripäeval on Päikese kõrgus ja päeva pikkus maksimaalsed põhjapoolkera punktides Vähi pöörijoonest (kus Päike on keskpäeval seniidis) pooluse suunas. Polaarjoonest põhja poole Päike üldse ei looju. Polaarjoone laiuskraad on määratav sama valemiga nagu Päikese minimaalne keskpäevane kõrgus ekvaatoril 90 o 23 o o 33. Suvisel pööripäeval on Päikese kõrgus põhjapoolusel 23 o 27, mis on oluliselt vähem kui Päikese minimaalne keskpäevane kõrgus ekvaatoril. Samasugused nähtused toimuvad ka Maa lõunapoolkeral, ainult selle vahega, et meie suvel on seal talv, meie kevadel sügis jne. Lõunapoolkera laiuskraadi 23 o 27 l.l. nimet. Kaljukitse pöörijooneks. Pöörijoonte nimetused pärinevad tähtkujudest, kus Päike asus suvisel ja talvisel pööripäeval antiikajal. Talvisel pööripäeval (22. detsembri paiku) on Päike keskpäeval seniidis Kaljukitse pöörijoonel, lõunapoolusel saavutab kõrguse 23 o 27. Maa vööndit paralleelide + 23 o 27 ja 23 o 27 vahel nimetatakse troopiliseks vööndiks e. palavvööndiks. Laiuskraadidest 66 o 33 pooluste poole asuvaid alasid nimet. polaar- e. külmvöönditeks (Arktis ja Antarktis). Troopiliste ja polaaralade vahele jäävad parasvööndid. Seega on maakera jaotatud viieks temperatuurivööndiks. Poolustel tõuseb Päike vastavalt kevadisel või sügisesel pööripäeval terveks poolaastaks (polaarpäev) ja loojub samuti terveks poolaastaks (polaaröö). Refraktsiooni tõttu on polaarpäev mõne ööpäeva võrra pikem polaarööst. Sedamööda, kuidas vaatleja eemaldub Maa poolustest, lüheneb polaarpäeva ja polaaröö kestus ning suureneb päeva ja öö vaheldusega ööpäevade arv. Laiuskraadid 66 o 33 on äärmiseks piiriks, kus Päike võib jääda terveks ööpäevaks horisondi kohale (suvisel pööripäeval) Põhja- ja lõunapoolkera erinev kiirgusrežiim Maa orbiit on ellipsikujuline. Ellipsi fookuskauguste vahe suhe suurema pooltelje pikkusesse (ekstsentrilisus) on Maa orbiidi elliptilisusest järeldub huvitav asjaolu, et põhjapoolkera suvi pole identne lõunapoolkera suvega, ega talv talvega. Lõunapoolkera suvel (täpsemalt 3. jaanuaril) on Maa-Päike kaugus minimaalne, võrdudes astronoomilise ühikuga. 6\n7 Põhjapoolkera suvel (täpsemalt 4. juulil) on Maa-Päike kaugus maksimaalne, võrdudes astronoomilise ühikuga. Maa-Päike kauguse muutumise tõttu langeb lõunapoolkera suvel atmosfääri ülapiirile kuni 7% intensiivsem päiksekiirgus kui põhjapoolkera suvel: Ł ł Kuid lõunapoolkera kuumem suvi on lühem, lõunapoolkera suve pikkus on ööpäeva, põhjapoolkera jahedama suve pikkus on aga ööpäeva. Selle, 6-päevase erinevuse tõttu saavad mõlema poolkera samal laiuskraadil olevad piirkonnad kiirgusenergiat suve jooksul kokku ühepalju. Joon Maa orbiidi parameetrid. 7\n8 4.4. Milankovitši paleoklimatoloogia paleo (kr. k. palaios) vana, muistne, iidne Maa orbiidi ekstsentrilisus fluktueerub 5% piires, seetõttu ellips deformeerub, nihkuvad võrdpäevsuspunktid. Fluktueerumise periood on aastat. NB! Juba kirjapildist nähtub, et selline arv on hinnanguline. Maa orbiit on kujutatud joonistel 4.1. Võrdpäevsuspunktide nihkumist põhjustab teiste planeetide mõju Maale. Seoses selle mõjuga punkt, milles Maa asub Päikesele kõige lähemal (perigee), nihkub mööda orbiiti 25 kaareminuti võrra aastas. Nihkumise kogu periood on aastat. Milankovitš esitas aastal teooria, mille kohaselt paleoklimaatilisi muutusi seletatakse Maa orbiidiparameetrite (ellipsi deformeerumine, orbiidi kalde muutumine) variatsiooniga. Tänapäeval on see seletus leidnud eksperimentaalse kinnituse (uuritakse sadestust süvavees, Antarktika iidset jääd, süvapuuraukude südamikke). On kindlaks tehtud kliima variatsioonid perioodidega , ning aastat Baer-Babinet seadus Karl Ernst von Baer 28. veebr Järvamaa, Piibe mõis 28. nov Tartu. Väga mitmekülgne loodusteadlane, kirjeldava ja võrdleva embrüoloogia rajaja. Õppis Tartu Ülikoolis arstiteadust. Töötas a-st 1817 Königsbergis, kus sai zooloogia ja anatoomia professoriks a. Peterburi TA akadeemik, Peterburis. Alates 1867 uuesti Tartus, Loodusuurijate Seltsi esimees. Uuris kalade, kahepaiksete, roomajate, imetajate ning eriti põhjalikult kana embrüonaalset arengut a. avastas imetajate, (sh inimese) munaraku. Tõestas, et loomade looteil avalduvad kõigepealt hõimkonna, seejärel klassi, seltsi, sugukonna, perekonna, liigi, ning kõige lõpuks isendi tunnused. Peale meditsiini töötas geograafia, antropoloogia, etnograafia ja ihtüoloogia alal. Algatas liivlaste uurimise a. avastas jõgede kallaste uhtumise seaduspärasuse (Baeri seadus, algselt antud meridiaani sihis voolavate jõgede suhtes). Seadust täpsustas J. Babinet a. (Baer-Babinet seadus): põhjapoolkera jõed uhuvad rohkem paremat ja lõunapoolkera jõed vasakut kallast. Seadus selgitab, miks on põhjapoolkeral jõgede paremad kaldad järsuks uuristatud, vasakud kaldad aga lauged. Lõunapoolkeral vastupidi. Ekvaatoril efekt puudub. 8\n9 Jõevoolu, merehoovuste, tuule ja üldiselt iga liikuva objekti kõrvalekaldumist oma algsest suunast (põhjapoolkeral paremale) põhjustab Maa pöörlemisest tingitud Coriolise jõud, mis tekitab ka liikumisele ristisuunalise kiirenduse (põhjapoolkeral kallutab liikumist paremale). Demo: palli veeremine Žukovski pingil Vektorkorrutise mõiste r r r c a b Kahe vektori a r ja b r vektorkorrutiseks nimetatakse vektorit c r, mille: 1) pikkus on arvuliselt võrdne vektorite a r ja b r poolt määratud rööpküliku pindalaga r r r c a b sin j, 2) suund on määratud parema käe reegliga ( a, b, c peavad moodustama parema käe kolmiku). Vektorkorrutise suund (märk) sõltub tegurite järjekorrast. c r b r r r a r r r r r r r r c a b d - c b a a r Joon Vektorkorrutise suund määratakse parema käe reegliga. Korrutatavate vektorite järjekorra vahetamisel muutub resultantvektori suund (tulemuse märk). r b r r d - v c 4.7. Coriolise kiirendus ja jõud Kehale mõjuv Coriolise (korrektne hääldamine <korioliisi>) kiirendus c r avaldub maakera pöörlemise nurkkiiruse w r ja keha kiiruse V r kaudu järgmiselt (ei tõesta): r r r r r c - 2 ( w V ) 2( V w), vastavalt Coriolise jõu F r c saame kui korrutame kiirendust massiga m : r r r r r F c - 2 m ( w V ) 2 m ( V w). Kui liikumine on horisontaaltasapinnas, siis Coriolise jõud kallutab põhjapoolkeral liikumist paremale, vastavalt kiirenduse suurus 9\n10 r c c 2w V sin j V 2 w sin j V kus Coriolise parameeter f : f f, f 2 w sin j on sisse toodud valemite lühendamiseks ning on laialdaselt kasutusel atmosfääris ja meres toimuvate liikumiste kirjeldamiseks. Kui vastavates liikumist kirjeldavates valemites tuleb teha hinnangulisi arvutusi, siis tehakse seda nn keskmistel laiustel, st võetakse j 45. Et arvutada keskmiste laiuste Coriolise parameeter f, meenutame eespool arvutatud Maa pöörlemise nurkkiirust w: p w 2, T kus T on Maa pöörlemise periood, nn täheööpäev: 2 p w s s, s Arvutame f väärtuse põhjalaiuse j 45 korral f 2 w sin j s s -1» 10-4 s -1. Coriolise parameetri saadud väärtust kasutatakse arvutustes, kui vaja ligikaudselt hinnata Coriolise jõu ja kiirenduse väärtusi, kuid laiuskraad on konkretiseerimata. Kui laiuskraad on konkretiseeritud, saab parameetri f täpselt arvutada. Ettekujutuse saamiseks parameetri f muutumispiiridest, esitame järgnevas tabelis parameetri väärtused mõnede põhjapoolkera laiuskraadide jaoks. Laiuskraad j Coriolise parameeter f 2w sinj ekvaator s s s s s -1 põhjapoolus s -1 10\n11 Vastavate lõunapoolkera laiuskraadide jaoks on Coriolise parameeter negatiivne. Näide Korvpallur sooritab Tallinnas toimuvatel võistlustel ülikaugviske (20 m). Hinnata, kui palju kaldub pall kõrvale Coriolise jõu mõjul. Algandmed Laiuskraad: j Tallinn (võrdluseks, j Tartu ). Palli horisontaalliikumise kiirus V 72 km/h. Korvpalluri kaugus korvirõngast: s 20 m. Lahendus Arvutame Coriolise kiirenduse c Tallinna laiuskraadil, valem Palli kiirus V : c V f. 72km 72000m m V 20. h 3600s s Pallile mõjuv Coriolise kiirendus (kasutame f väärtust f s -1 ): c V f m s m s m s mm s -2. s Leiame palli õhusoleku aja teepikkus s 20m s t 1s. kiirus V 20 m Leiame otsitava kõrvalekalde mm 1s x c t 1.26mm» 1.3 mm s Ilmselt on kõrvalekalle nii väike, et mängutehnikas seda arvestama ei pea. Kuid Coriolise kiirendust on vaja arvestada suurema ulatusega (mastaabiga) liikumistel, näiteks merejää triivimisel, õhu- ja veemasside liikumistel jne. NB! Analoogsetes hinnangulistes arvutustes on tähtis kiiresti saada ligikaudne tulemus. Sageli piisab vaid tulemuse suurusjärgust. Seepärast tuleb valida sobivad arvud, mis arvutusi lihtsustavad. Eelnevas näites oligi nii tehtud. NB! Eesti Entsüklopeedias (nii vanas kui uues väljaandes) on märksõnas merehoovus põhimõtteline viga ( merehoovused pöörduvad paremale ekvaatorilt vaadates ). 11\n12 4.8. Foucault' pendel Võnkuv pendel säilitab oma võnketasandi ka siis, kui tema kinnituskoht pöördub. Demo: Pendel pööratava kinnituskohaga. Nimetatud omadus võimaldab demonstreerida, ja seega tõestada Maa pöörlemist piisavalt kaua võnkuva pendli alt pöördub maapind ära. Efekt on suurim poolustel, kus aluspind teeb pendli all täispöörde 24 tunniga st, et võnketasandi pöörlemisperiood T o aluspinna kui taustsüsteemi suhtes on 24 tundi: T o 24 h. Efekt puudub ekvaatoril, kus võnketasandi pöörlemisperioodi võib formaalselt lugeda lõpmatuks. Vahepealsetel laiustel on pöörlemisperiood pikem kui poolustel, T on pöördvõrdeline sin j - ga, kus j on laiuskraad T T 0. sin j Esimesena sooritas pendlikatse rohkearvulise vaatajaskonna ees L. Foucault a. Pariisi Panteonis, pendlinööri pikkus oli 67 m, koormis 28 kg. Mida raskem pendel, seda väiksem on õhutakistuse suhteline mõju, seda kauem võngub pendel. Seda kauem on võimalik jälgida võnketasandi pöördumist. St Peterburgis Iisaku katedraalis oli Foucault' pendli pikkus 98 m. TÜ füüsikahoone Foucault pendli parameetrid raskuse mass 75 kg, traadi pikkus m, võnkeperiood 7.8 s, alusringi läbimõõt 2.0 m, täisringi sooritamise aeg 28 h 11 min. Ülesanne 1. Mitme kraadi võrra pöördub Foucault pendel TÜ füüsikahoones 10 täisvõnke jooksul? Ülesanne 2. Mitme kraadi võrra pöördub Foucault pendel TÜ füüsikahoones 5 min jooksul? Ülesanne 3. Mitme kraadi võrra pöördub Foucault pendel TÜ füüsikahoones 1 tunni jooksul? Ülesanne 4. Eelmiste ülesannete vastuste põhjal hinnata, kui kaua peaks jälgima TÜ füüsikahoones Foucault pendli võnkumist, et võnketasandi pöördumine muutuks nähtavaks. 12\n13 4.9. Passaathoovused passaat (< holl. k.) aastaringselt laiuskraadilt ekvaatori poole puhuv püsiva suuna ja kiirusega niiske jahe tuul, põhjapoolkera passaadid suunatud edelasse, lõunapoolkera passaadid loodesse trade winds these steady winds are named from the term to blow trade, which means to blow in a regular course; if Earth did not rotate, these winds would follow a simple north-south movement trade (<alam-sks. k) rada, tee Ekvaatori juures tõuseb soojenenud õhk üles ja valgub pooluste poole. Atmosfääri alumises kihis asendab seda jahedam õhk kõrgematelt laiustelt. Coriolise jõu mõjul kaldub see jahedam õhk põhjapoolkeral paremale, lõunapoolkeral vasakule. Põhjapoolkera passaadid puhuvad kirdest, lõunapoolkera passaadid kagust. Kui maakera ei pöörleks, puhuksid passaadid põhja-lõunasihis. Passaatidest kõrgemal puhuvad vastassuunalised tuuled antipassaadid. Passaatide vertikaalne ulatus on suurim ekvaatori lähedal: suvel 15 km, talvel kuni 2 km. Passaatide keskmine kiirus aluspinna lähedal on 5 6 m/s. Passaattuultel oli suur majanduslik tähtsus purjelaevade ajastul. Põhja- ja lõunapoolkera passaate lahutab ekvaatori juures vaikusevöönd, kus õhk tõuseb ja kondenseerub pilvedeks. Õhurõhk madal. Vaikusevööndid on ka laiustel ca 30, kus õhk laskub, ilm on selge ja kuiv, õhurõhk kõrge, pinnatuuled nõrgad. Purjelaevade ajast pärineb nimetus hobulaiused (horse latitudes). Seiskunud laevadelt oldi sunnitud üle parda heitma nõrkenud loomi vee- ja toiduvarude säästmiseks. Põhjapoolus 30 hobulaiused 0 30 hobulaiused Lõunapoolus 13\n14 Joon Passaattuulte skeem Ekmani hoovus Ekmani hoovuseks nimetatakse merefüüsikas puhast triivhoovust, st sellist vee suuremastaabilist liikumist ookeanis, mis tekib ainult tuule mõjul ja mille korral veepind jääb horisontaalseks. Käsitleme seda sellepärast, et meres toimuvad liikumised on lihtsamad (vesi praktiliselt kokkusurumatu ja hõõrdevabam kui õhk). Meri on teatavas mõttes atmosfääri mudeliks. Ilmselt kujutab Ekmani hoovus endast idealiseeritud liikumist Maailmameres. Kuid reaalselt tekib Ekmani hoovus ikkagi, kui vaid piisavalt suurel avaookeani territooriumil (ulatus sadades kilomeetrites, et ei tekiks vee kuhjumist) puhub ühtlane tuul ja ookeani sügavus on vähehemalt mitusada meetrit. Ekmani hoovuse mõistmiseks jaotatakse ookean mõtteliselt õhukesteks veekihtideks. Saab tõestada (seda tehakse meredünaamika kursuses), et kui: horisontaalse veepinna liikumist põhjustab ainult tuul, tiheduse erinevusest tingitud liikumisi vees ei ole, siis liigub kõige pindmine veekiht 45 paremale sellest suunast, kuhu puhub tuul (kõrvalekalde põhjuseks on Coriolise jõud). Pindmine veekiht tõmbab sisehõõrde tõttu liikuma vahetult tema all oleva veekihi. Hõõrdumise tõttu on selle kihi kiirus pisut väiksem pinnakihi kiirusest. Kiiruse suund on aga pisut paremale suunatud võrreldes pinnakihi liikumissuunaga (kõrvalekalde põhjuseks on Coriolise jõud). Nii tõmbab iga veekiht endaga kaasa tema all oleva veekihi. Iga järgmise kihi kiirus on väiksem eelmise omast ja kiirus pisut paremale suunatud. Sügavusel mõnikümmend meetrit on vee liikumissuund vastupidine pinnakihi liikumissuunale. Kuid kiirus on ca 23 korda väiksem pinnakihi kiirusest (täpsemalt: exp (-π) /23). Veel mõnikümmend meetrit sügavamale ja kiirusvektor on pöördunud täiendavad 180, olles pinnakihi kiirusvektoriga samasuunaline. Kiiruse enda väärtus on kahanenud veel 23 korda, võrreldes pinnakihi kiirusega on kiirus vähenenud korda (täpsemalt: exp (-2π) /535). Ekmani kihi paksus on ca 100 m. Sellest sügavamal paikneb nn geostroofiline kiht, milles keeriseid praktiliselt pole, seetõttu võib sisehõõrde lugeda tühiseks ja kus liikumist modelleerides võib jätta hõõrdumise arvestamata. 14\n15 Ekman V.W. Ekman, Vagn Walfried (3.V III 1954), rootsi füüsik-teoreetik ja okeanograaf. Tema isa, keemiaprofessor F.L. Ekman ( ), oli rootsi merekeemia ja merefüüsika pioneeriks. Õppis Uppsala ( ) ja Stockholmi ( ) Ülikoolis. Aastatel töötas ta Oslos rahvusvahelises mereuurimislaboris, oli kuulsa norra meteoroloogi Vilhelm Bjerknesi ( ) juhendatavaks. Lundi Ülikooli mehhaanika ja matemaatilise füüsika professor ( ). Rootsi Kuningliku TA liige. V.W. Ekman uuris nii laborieksperimentidega kui teoreetiliselt Maailmameres toimuvaid hüdrodünaamilisi nähtusi. Tema mitme uurimuse (surnud vesi, vee liikumissuuna erinevus tuule omast) idee pärines norra polaaruurija ja ühiskonnategelase prof. Fridtjof Nanseni ( ) pöördumistest füüsikute poole. V.W. Ekmani tuntuimaks saavutuseks on vee kiirusvektori ümber sügavustelje keerdumise avastamine (1905, nn Ekmani spiraal, Ekmani kiht). Ekmani spiraal, kiiruste hodograaf Joonistel 4.4 on esitatud Ekmani spiraal ja vee voolukiiruste hodograaf põhjapoolkera jaoks. Joon Ekmani spiraal ja kiiruste hodograaf Ekmani hoovuses põhjapoolkeral. 15\n16 4.11. Tuule suuna ja kiiruse muutumine kõrgusega Ekmani tulemused on rakendatavad ka aluspinnalähedases õhukihis toimuvate liikumiste kirjeldamiseks. Kuigi atmosfääri jaoks lahendas analoogse ülesande esimesena Uppsalas töötanud rootsi meteoroloog Filip Åkerblom (1909), kasutatakse ka atmosfäärifüüsikas tuule paremale pöördumise kirjeldamiseks kõrguse kasvades terminit Ekmani spiraal. Tuule suuna muutumist kirjeldavat Ekman-Åkerblomi teooriat saab kasutada kõrgemal kui m. Taimestikuga kaetud aluspinna, samuti hoonestatud aluspinna kohal kasvab tuule kiirus esimese m kihis logaritmiliselt. Atmosfääri turbulentsete liikumiste uurimise klassiku Van Mieghemi järgi on kiiruse kasvu valem järgmine: u z - d u( * ln, z >> d + z 0,. (4.11.1) æ zo kus: u * nn dünaamiline kiirus, æ Karmani parameeter (sisuliselt universaalne dimensioonitu konstant, laialt kasutusel turbulentse liikumise kirjeldamisel), zo ebatasasuste (kareduse) parameeter, iseloomustab aluspinda. Van Mieghem [????????, 1977, 95] esitab orienteerumiseks ka konstantide järgmised arvulised väärtused: kui V 10» 5 m/s (tuule kiirus anemomeetri kõrgusel, s.o m), siis madala rohikatte korral (kõrgus 1 3 cm): u * 0.33 m/s, zo 0.5 cm, d 0, kõrge rohikatte korral (kõrgus cm): u * 0.50 m/s, zo 3 cm, d 30 cm. Illustratsiooniks on logaritmiline tuule kiiruse profiil maismaal esitatud joonisel 4.5 [????????, 1977, 95]. 16\n17 Joon Logaritmiline tuule kiiruse profiil [????????, 1977, 96]. Logaritmilises profiilis on aluspinna hõõrdemõju väga tugev. Seetõttu ei sisalda tuule kiiruse valem Coriolise parameetrit. Seega loetakse tuule suund muutumatuks. Kõrgemal saab rakendada Ekman-Åkerblomi teooriat, mida selgitab joon Joonisel on kasutatud järgmisi tähistusi: G r gradientjõud, põhjustatud õhurõhu horisontaalsest gradiendist, V r tuule kiirus mingil kõrgusel, V r geo geostroofiline tuule kiirus, h 0, h 1, h 2 kõrgused maapinnast, h g geostroofilise nivoo kõrgus. Joon Tuule kiirusvektori pöördumine kõrgusega. Ekman-Åkerblomi teooria järgi liigub õhk aluspinna lähedal alati 45 kraadi paremale gradientjõust. Saavutades geostroofilise nivoo, on tuul pöördunud paremale esialgsest suunast veel 45, seega liigub tuul paralleelselt isobaaridega. Ekmani kihi paksuseks H võib lugeda kõrgust z, kus tuule suund esimest korda ühtib geostroofilise tuule suunaga. Kihi paksus on suurem, kui on tõusvaid õhuvoole: H» 0.5 km varajastel suvehommikutel, kui maapind jahe ja tõusvaid õhuvoole vähe, H» km pärast suvist keskpäeva. Ebastabiilse stratifikatsiooni korral (kergemad kihid allpool), nagu sageli on suvel õhk maismaa kohal (kus intensiivsele turbulentsile vastavad suured K V väärtused), on Ekmani kiht paksem. 17\n18 Merel on tõusvaid õhuvoole vähe, seega ka Ekmani kiht õhem. Tuule kiiruse 12 m/s juures on mere kohal H km. Vaid tormituule 21 m/s korral on Atlandi ookeanil hinnatud H» 2 km [?????? 1986, 268]. Ajalooliselt üritati Ekman-Åkerblomi teooria abil modelleerida ka vahetult aluspinna kohal olevat kuni 100 m paksust õhukihti. Selgus teooria kaks olulist puudust, üks tuule suuna, teine kiiruse kohta. 1. Vahetult aluspinna juures (z fi 0) on Ekman-Åkerblomi teooria järgi tuule kiiruse ja isobaari vaheline nurk alati 45 o. Tegelikkuses esinevad näiteks järgmised väärtused [?????? 1986, 267]: a» 25 o mere kohal, LAT N 70 o, sest turbulentne sisehõõre mere kohal on väike, a» 45 o maismaal, LAT N 70 o, sest turbulentne sisehõõre maismaa kohal on suur, a» 60 o maismaal, LAT N 20 o, sest Coriolise jõu mõju ekvaatori lähedal on väike. 2. Tegelikkuses kasvab tuule kiirus esimese 100 m ulatuses aluspinna kohal kiiremini kui Ekman-Åkerblomi teooria järgi. Sisuliseks põhjuseks, miks Ekman-Åkerblomi teooria ei vasta alumise sajameetrise õhukihi puhul tegelikkusele, on turbulentse viskoossuskoefitsiendi K V lugemine konstantseks. Teooria ja eksperimendi vastuolu ületasid C.-G. A. Rossby ja R. Montgomery [??????? 1984, 604], kes lugesid K V alumises sajameetrises kihis kasvavaks. Tänapäeval on üldlevinud lähendada turbulentse viskoossuskoefitsiendi kasvu neutraalse stratifikatsiooni korral lineaarfunktsioonina kõrgusest K V 0.4 u * z, millest järeldub tuule kiiruse logaritmiline kasv kõrgusega ja nn. logaritmilise kihi olemasolu. Logaritmilise kihi peal (alates kõrgusest ca 100 m) paiknebki Ekmani kiht, kus loetakse K V const. Kolmas probleem tekib Ekmani kihi ülemises osas, alates kondensatsiooninivoost (pilvede alumise piiri kõrguselt). Kondenseerumisega ja pilvede moodustumisega käivituvad uued õhu tsirkulatsiooni mehhanismid, mis Cu cong tüüpi pilvede korral ulatuvad kuni kõrguseni 6 km. Mere kohal on (parasvöötmes) levinumad Sc ja St tüüpi pilved. Sellisel juhul tekib väga püsiv kihistus, mis katab Ekmani kihi (ingl. k. cloud-topped). Märgime, et ookeanis on kaks Ekmani kihti pinnalähedane ( 100 m) ja põhjalähedane ( 50 m). Viimase analüüsimisel kasutatav atmosfäärse Ekmani kihi uurimise metoodika. Ekman-Åkerblomi teooria ei ole hästi rakendatav ekvaatori lähedal, sest Coriolise parameeter f 2 w sin j fi 0, kui j fi Geostroofiline tuul (geostroofiline voolamine) Kujutleme isobaaride (samarõhujoonte) kaarti, kus põhja ilmakaare pool asub kõrgema rõhuga ala, õhurõhk langeb lõunapoole liikudes. Igal järgmisel lõunapoolsemal isobaaril olgu rõhk Dp võrra väiksem. 18\n19 Vaatleme kiirusega V liikuvale õhuosakesele mõjuvaid jõudusid (joon. 4.8). Hõõrdumise puudumisel (piisavalt kõrgel aluspinnast, kus tõusvate õhuvoolude puudumise tõttu pole keeriseid), tasakaalustavad gradientjõud ja Coriolise jõud teineteist. Tuult hõõrdevabas atmosfääris nimet. geostroofiliseks tuuleks. Geostroofiline tuul puhub paralleelselt isobaaridega, põhjapoolkeral selliselt, et madalama rõhuga ala jääb vasakule. C p + 3Dp p + 2Dp V G p + Dp p Joon Hõõrdejõu puudumisel on õhuosakese kiirus paralleelne isobaaridega; V tuule kiirus, C Coriolise jõud, G gradientjõud. Hõõrdejõu (F, friktsioonjõud, suund vastupidine kiirusele) lisamine lühendab kiirusvektorit ja vähendab seega ka Coriolise jõudu, kuid Coriolise jõud on suunatud ikka kiirusvektorist 90 paremale. Tasakaal kujuneb nüüd välja 3 jõu (G, F, C) koosmõjul, Coriolise jõud ei ole enam suunatud vastupidises suunas gradientjõule (joon. 4.9). p + 3Dp C p + 2Dp F V G p + Dp p Joon Hõõrdejõu F olemasolul väheneb kiirus V, sellega seoses väheneb ka Coriolise jõud C; jõudude tasakaalu kujunemiseks ei saa õhuosakese kiirus enam olla paralleelne isobaaridega Tuul tsüklonis ja antitsüklonis Kui mingil alal paikneb madalama õhurõhuga õhumass (madalam rõhk on niiskes õhus, sest niiskem õhk on kergem kui kuiv õhk), siis gradientjõud lükkab väljaspool madalrõhulohku M asuvat õhuosakest õhumassi keskosa poole. 19\n20 Pärast liikumahakkamist alustab Coriolise jõud õhuosakese kallutamist paremale (põhjapoolkeral). Kui hõõrdumist mitte arvestada, siis kujuneb õhuosakese liikumistrajektooriks isobaaridele paralleelne joon. Madalama rõhuga ala jääb vasakule (põhjapoolkeral), liikumine toimub vastu kellaosuti liikumist. Kui õhuosake paikneb kõrgema rõhuga õhumassi sees (kõrgemat rõhku põhjustab kuivem õhk, sest kuiva õhu molekulkaal on raskem kui veeaurul), siis gradientjõud lükkab õhuosakest kõrgrõhuala keskosast K eemale, madalama rõhuga alale. Coriolise jõud kallutab jällegi liikumist paremale. Hõõrdumise puudumisel hakkab õhuosake liikuma paralleelselt isobaaridega, kellaosuti liikumise suunas, kõrgrõhuala jääb lookuvast õhuosakesest paremale. Tähistame isobaarid (samarõhujooned) alates sisemisest: Tsüklon P P + DP P + 2DP P + 3DP Antitsüklon P + 3DP P + 2DP P + DP P Tsüklon Antitsüklon M K Joon Isobaaride (samarõhujoonte) võimalik skeem ja õhuosakese trajektoor tsüklonis ja antitsüklonis. Hõõrdumise olemasolul ei suuda Coriolise jõud päriselt tasakaalustada gradientjõudu ja õhuosake ei liigu enam päriselt paralleelselt isobaaridega. Trajektoor muutub spiraalseks. Hõõrdumise olemasolul madalrõhkkonnas kaldub õhuosake kõrvale isobaaridega paralleelselt trajektoorilt ja hakkab liikuma ka madalama rõhu piirkonda. Trajektoor ei ole enam kinnine nagu geostroofilisel liikumisel, vaid spiraalne. Õhuosake liigub spiraali südamiku suunas (mööda kinnikeerduvat spiraali). Sellise liikumise tulemusena satub üha rohkem õhku kõige madalama rõhuga alale madalrõhkkond täitub. Hõõrdumise olemasolul kõrgrõhkkonnas kaldub õhuosake iga tiiruga eemale kõrgrõhu tsentrist (kõrgrõhkkonna harjast), tegemist on lahtikeerduva spiraaliga. Õhu äravoolamise tõttu kõrgema rõhuga aladelt kõrgrõhkkond hajub (laguneb). 20\n21 5.1. Baariline aste 5. ÕHURÕHU VÄHENEMINE KÕRGUSEGA baariline aste baromeetriline aste baromeetriline kõrgusaste Kõrgemale tõustes õhurõhk väheneb, sest õhurõhku määrav ühikulise ristlõikega õhusamba kaal (antud nivoost, millel mõõdetakse õhurõhku kuni atmosfääri ülemise piirini) väheneb. Meenutame, et lihtsustatud juhul, kui samba tihedus kõrgusega ei muutu, oli rõhu valem p r g h. Selle valemi järgi, kui atmosfääris, mingil kõrgusel maapinnast z, tõusta pisut kõrgemale, Dz võrra, väheneb õhurõhk Dp võrra: Dp r g Dz, (5.1) eeldusel, et õhu tihedus r kõrgusvahemiku Dz ulatuses ei muutu. Baromeetriliseks astmeks nimet. kõrgusvahemikku, mille ulatuses on vaja tõusta, et õhurõhk muutuks ühe ühiku võrra. SI süsteemi järgi on meteoroloogias kasutatavaks õhurõhu ühikuks 1 hpa 1 mbar, kuid baromeetrilist astet võib arvutada ka varem kasutatud õhurõhu ühiku suhtes. 1 mmhg Võtame valemis (5.1) õhurõhu muutuseks 1 hpa, õhu tiheduse ligikaudseks väärtuseks kg r m ja arvutame vastava kõrgusvahemiku D p 100 D z 7.85 (m). r g Üldjuhul, näiteks tõustes kõrgemale, õhu tihedus ei ole 1.3 kg m 3, seega tuleks valemis D p D z (5.2) r g 21\n22 õhu tihedus r asendada täpsema avaldisega. Kasutame konspekti esimesest osast niiske õhu tiheduse valemit (3.32, lk 32): seega p r R kuiv T, virtuaalne D z Dp R g kuiv T p 1 r virtuaalne R kuiv Dp p T p R virtuaalne kuiv T g, virtuaalne. (5.3) Esitame virtuaalse temperatuuri Celsiuse skaalas T virtuaalne t virtuaalne (1 + Paigutame selle tulemuse valemisse (5.3): t virtuaalne ). Dp R ø D kuiv Œ Ø 1 z 1 + tvirtuaalne. (5.4) p g º œ ß Kuiva õhu gaasikonstant J 287 kgk R kuiv, arvutame valemisse (5.4) kuuluva murru R kuiv g J 287 kg K K s 9.8m Nms kgm kgms» kg s m. Baromeetrilise astme valem (5.4) lihtsustub Dp ø Œ Ø t D z virtuaalne meetrit. (5.5) p º œ ß Virtuaalne temperatuur on alati pisut kõrgem tavalisest temperatuurist, esitame vastavate temperatuuriparandite väärtused (konspekti I osa, lk 33) Tabel. Virtuaalsed temperatuuriparandid. p, mb C 22\n23 Madalamatel rõhkudel ja madalamatel temperatuuridel on virtuaalsed temperatuuriparandid veelgi väiksemad, seepärast baromeetrilise astme valemis asendatakse mõnikord virtuaalne temperatuur tavalisega Dp ø Œ Ø t D z meetrit, (5.6) p º 273 œ ß võrrelge tulemust M. Jürissaare õpiku omaga, lk 26. Kasutame ka sama õpiku näiteid. Näide 1. p 1000 mbar, Dp 1 mbar, t 27.3 C, D z Ø 8000 Œ 1 + º 27.3 ø 273 œ ß 8 [ ] ( m). Näide 2. p 400 mbar, Dp 1 mbar, t 27.3 C, D z Ø 8000 Œ 1 - º ø œ ß 20 [ 1-0.1] ( m) Baarilist astet kasutatakse praktikas baromeetrilisel nivelleerimisel, st kõrguste vahe määramisel õhurõhu muutuste kaudu valemi (5.6) järgi Õhurõhu taandamine merepinnale Meteojaamade kõrgus (meetrites) on väga täpselt teada (geodeetilise nivelleerimise alusel). Ilmakaardide koostamiseks on tarvis erinevate jaamade õhurõhud taandada mingile kindlale kõrgusele. Selleks kõrguseks on rahvusvahelisel kokkuleppel võetud merepind. Rõhkude taandamine merepinnale toimub konkreetsele ilmajaamale vastavate tabelite alusel, mis on koostatud valemi (5.6) alusel Baromeetriline nivelleerimine Kõrguse määramist õhurõhu kaudu nimet. baromeetriliseks nivelleerimiseks. Väidetakse, et selle meetodiga saab kõrguste vahet määrata 1 m täpsusega (Aruksaar et al., 1964). 23\n24 Ajalooliselt on tuntud Johann Friedrich Parrot ( ) ekspeditsioonid igilume kõrguste määramiseks Alpides ja Püreneedes, samuti Ararati mäe (5156 m) kõrguse määramine. Fr. Parrot kasutas endakonstrueeritud Hg-reisibaromeetrit, mis saavutas tuntuse. Johann Jacob Friedrich Wilhelm Parrot (14. okt Karlsruhe 3. jaan 1841 Tartu, maetud Vana Jaani kalmistule). Õppis TÜ-s arstiteadust, meditsiini- ja kirurgiadoktor. Üliõpilasena võttis osa prof. M. Engelhardti Kaukaasia ja Krimmi ekspeditsioonidest. Reisidel tehtud füüsikalis-geograafiliste uuringute trükis avaldamise järel valiti 1816 Peterburi TA korrespondentliikmeks. Oli TÜ arstiteaduskonna füsioloogia- ja patoloogiaprofessor, füüsikaprofessor, jätkates seega oma isa G.F. Parroti tööd; rektor. Tõusis esimesena (1829) Ararati tippu ja mõõtis baromeetriliselt selle kõrguse. TÜ muuseumis säilitatakse 2 tema reisibaromeetrit (Universitas Tartuensis, ). Ülesanne 1. Arvutada baromeetriline aste rõhuühiku 1 mm Hg jaoks. Ülesanne 2. Hinnata, kui täpselt peab mõõtma õhurõhku millibaarides, et määrata kõrgust täpsusega 1m. 24\n25 6. IDEAALSE GAASI ERISOOJUSED 6.1. Keha soojusmahtuvus ja erisoojus Keha massiga m ja algtemperatuuriga T 1 (näiteks vedelik või gaas kalorimeetris) sai soojendamise tulemusena soojushulga Q, välisjõudude vastu tööd ei tehtud. Keha temperatuur tõusis väärtuseni T 2. Katsed näitavad, et temperatuuri muutus T 2 T 1 on võrdeline soojushulgaga Q : Q ~ (T 2 T 1 ). Et saada võrdust, tuleb lisada võrdetegur: Q c keha (T 2 T 1 ), võrdetegurit c keha nimet. keha soojusmahtuvuseks, ühik K J. Juhul, kui temperatuurimuutus on ühikuline, s.t. et T 2 T 1 1, saab kehale antud soojushulk Q võrdseks soojusmahtuvusega c keha, siit järgnebki soojusmahtuvuse definitsioon: keha soojusmahtuvus on soojushulk, mis tuleb kehale anda selle temperatuuri tõstmiseks ühe kraadi võrra. Keha soojusmahtuvus sõltub: 1) keha materjalist, 2) keha massist, 3) välistingimustest temperatuur, rõhk. Otstarbekas on defineerida suurus, mis näitaks soojusmahtuvust kindla massi (näit. massiühiku) kohta. Massiühiku temperatuuri tõstmiseks ühe kraadi võrra kulub soojust m korda vähem kui massi m korral: c c m keha. Aine massiühiku soojusmahtuvust nimetatakse aine erisoojuseks. Kui ainet pole mitte massiühik, vaid mool, s.t., et mass on m, siis kulub soojust temperatuuri tõstmiseks ühe kraadi võrra m korda rohkem, kui on erisoojus: C c m molaarne erisoojus moolimass soojusmahtuvus 25\n26 Termodünaamika valemid lihtsustuvad, kui vaadeldav ainekogus on üks mool, seetõttu on termodünaamikas levinum just molaarse (või kilomolaarse) soojusmahtuvuse kasutamine. Käesolevas kursuses püüame igakordselt eraldi rõhutada, millise ainekogusega (massiühik, mool, suvaline kogus) on tegemist. Termodünaamika kui teooria ülesehitamisel on osutunud otstarbekaks käsitleda soojusmahtuvuse probleeme eeldades spetsiifilisi välistingimusi kas konstantset ruumala või konstantset rõhku. Vastavalt defineeritakse isokoorne soojusmahtuvus ja isobaarne soojusmahtuvus Isokoorne soojusmahtuvus chora (kr. k.) ruumala Isokoorseteks nimet. protsesse, mis kulgevad konstantse ruumala tingimustes, s.o. kinnises, jäikade seintega ruumis (V const). Tähistused: C V, c V, (indeks märgib, et V const) molaarne isokoorne soojusmahtuvus isokoorne erisoojus isokoorne isokooriline, isohoorne, isohooriline Isokoorse soojusmahtuvuse tõlgendamiseks lähtume termodünaamika esimesest seadusest: süsteemile antud soojushulk läheb süsteemi siseenergia juurdekasvuks ja töö tegemiseks süsteemi välisjõudude vastu. da GAAS du f dq Joon Silindris asuvale gaasile antud soojushulga dq arvel suurendatakse gaasi siseenergiat du võrra ja tehakse tööd da välisjõudude vastu. dq du + da. (1) kehale keha töö antav siseenergia välisjõudude soojushulk muutus vastu 26\n27 Kui V const, siis välisjõudude vastu tööd ei tehta da 0 ning valemist (1) jääb järele dq du. :dt (2) Oletame, et 1-moolise keha temperatuur tõusis dt võrra. Keha (molaarse) soojusmahtuvuse leidmiseks jagame võrrandit (2) dt - ga: dq du, dt dt 123 C V soojushulk 1-moolise keha temperatuuri tõstmiseks ühe kraadi võrra jääval ruumalal ehk molaarne isokoorne soojusmahtuvus du C V, du C V dt. (3) dt 6.3. Isobaarne soojusmahtuvus iso (kr.k.) sama, võrdne baros (kr. k.) raskus, kaal Isobaarseteks nimet. protsesse, mis kulgevad jääval rõhul (p const). Tähistused: C p, c p, (indeks märgib, et p const) molaarne isobaarne soojusmahtuvus (ainekogus 1 mool) isobaarne erisoojus (ainekogus 1 massiühik) Olgu meil jälle 1 mool ideaalset gaasi. Soojendame seda jääval rõhul. Kuidas seda tehniliselt teha? Kasutatakse liikuva kolviga silindrit Anname gaasile väikese soojushulga dq. Termodünaamika 1. seaduse järgi (valem (1)): dq du + da. (1, lk 26) kehale keha töö antav siseenergia välisjõudude vastu soojushulk muutus 27\n28 Arvutame töö välisjõudude vastu. Välisjõuks on liikuvale kolvile väljastpoolt avaldatav jõud f (see võib olla näiteks silindrist väljaspool oleva gaasi rõhujõud, mingi mehhanismi poolt avaldatav jõud jne): da f dh. f const dq f const Gaas p, T, V dh, dv, S Gaas p, T+dT V + dv Joon Gaasile antava soojushulga dq arvel tõuseb kolb dh võrra. Kolvi tõstmiseks peab silindris asuv gaas avaldama liikuvale kolvile sama suurt rõhujõudu f, gaasi rõhujõud võrdub gaasi rõhu p ja kolvi ristlõike pindala S korrutisega: f p S. Paigutame jõu f jaoks saadud avaldise töö da valemisse da p S dh p dv. 123 dv Paigutame elementaarse töö da jaoks saadud avaldise termodünaamika 1. seaduse valemisse (1, lk 26): dq du + p dv, kuid valemi (3, lk 27) järgi du C V dt, seega dq C V dt + p dv. (4) Jagame tulemust temperatuuri juurdekasvuga dt: dq dt 123 C p dv CV + p, dt 28\n29 C dv dt dv CV p, (5) dt p +? dv Suhtele lihtsama kuju andmiseks kasutame Clapeyron-Mendelejevi võrrandit ühe dt mooli ideaalse gaasi jaoks Avaldame ruumala V: pv RT Märkus: kui gaasikogus ei oleks 1 mool, vaid suvaline, näiteks m, siis omaks Clapeyron-Mendelejevi võrrand kuju pv m m 123 moolide arv RT R d V T, diferentsime (võtame tuletise) T järgi p dt dv R. dt p Paigutame tulemuse C p valemisse (5): C p C V + R Mayeri valem (gaasikogus 1 mool). Seega: ideaalse gaasi molaarne isobaarne soojusmahtuvus ületab isokoorse molaarse soojusmahtuvuse universaalse gaasikonstandi võrra. Füüsikaline põhjus: isobaarsel soojendamisel tuleb teha tööd gaasi ruumala suurendamiseks. Et saada analoogset võrrandit erisoojuste (st massiühiku) jaoks, jagame Mayeri valemit m - ga (m ühe mooli mass): C m p isobaarne erisoojus C V m isokoorne erisoojus R m (ainekogus 1 massiühik, näit. 1 kg). c p c V + R m Mayeri valem erisoojustele (gaasikogus 1 massiühik, näit. 1 kg). 29\n30 6.4. Suhte c p /c V leidmine Molekuli vabadusastmete mõiste. Molekuli kineetiline energia koosneb nii kulg-, pöördkui võnkliikumise energiast. Kulgliikumine võib toimuda kolmes üksteisest sõltumatus suunas, teisiti öeldes molekulil on kolm kulgliikumise vabadusastet. Pöördliikumine võib samuti toimuda kolme erineva telje ümber, seega on molekulil ka kolm pöördliikumise vabadusastet. Tõsi, üheaatomilise molekuli pöörlemine võtab nii vähe energiat, et selle võib arvestamata jätta. Kaheaatomilise molekuli pöörlemine ümber mõlemat aatomit läbiva telje võtab samuti väga vähe energiat. Seega on 2-aatomilisel molekulil reaalselt vaid 2 pöörlemise vabadusastet. Demo: Kaheaatomilise molekuli pöörlemise vabadusastmed. Kõrgetel temperatuuridel võib molekul ka võnkuda. Võnkliikumise vabadusastmete arv sõltub samuti aatomite arvust molekulis. Tähistame gaasimolekuli vabadusastmete arvu tähega i. Saab tõestada, et gaasi molaarne isokoorne soojusmahtuvus C V ja molaarne isobaarne soojusmahtuvus C p avalduvad vastavalt valemitega i C V R, 2 i + 2 C p R. 2 Viimaste valemite järgi on lihtne leida suhet c p /c V : C C V c p i +. c i p 2 V Kaheaatomilise gaasi korral, mis pole kõrgel temperatuuril, on vabadusastmete arv 5 (3 - kulgliikumise ja 2 pöördliikumise vabadusastet, tavatemperatuuridel võib võnkliikumise vabadusastmed jätta arvestamata), seega C C p V c c p V Õhk on erinevate gaaside segu, kuid domineerivad kaheaatomilised N 2 ja O 2, seega õhu jaoks suhe c p /c V» 1.4. Katsed (ka füüsika praktikumis) kinnitavad seda tulemust.. 30\n31 7. TEMPERATUURI VÄHENEMINE KÕRGUSEGA 7.1. Temperatuuri gradient homogeenses, kuivas atmosfääris Kasutame tiheduslikult homogeense kuiva atmosfääri mudelit: r( r o const. Meenutame sellise atmosfääri kõrguse määramist, lähtume hüdrostaatika valemist p o r o gh, kus kuiva õhu tihedus ning r o kg, 3 m g const 9.81 m, 2 s p o mbar hpa Pa. Homogeense atmosfääri paksus: 5 p H o (m)» 8 km. r g o (N m, O m, Ar - 74 m, CO m, Ne m, CH m.) Kuiva õhu eeldus on tehtud atmosfäärimudeli lihtsustamiseks et ei peaks esialgu arvesse võtma kondenseeerumist. Reaalsele atmsofäärile vastavas kuivas atmosfääris on H 2 O-auru 6-75 m gaasilisena või 1 mm 6 cm veeldatuna. Olekuvõrrand kuivale õhule pv m R RT m T mkuiv m kuiv, (7.1.1) kus kuiva õhu moolimass e. molaarmass ja kilomoolimass kg kg m kuiv mol kmol ja universaalne gaasikonstant K J mol R K J kmol Arvutame kuiva õhu erigaasikonstandi (st gaasikonstandi massiühiku kohta): 3. 31\n32 R J R kuiv 287. mkuiv Ł K kg ł Olekuvõrrand massiga m kuivale õhule avaldub nüüd kujus 3 pv m R kuiv T, : V (7.1.2 p m Rkuiv T. V 123 r Kuiva atmosfääri olekuvõrrandi võime seega avaldada kujus p r R kuiv T, (7.1.3) erijuhul, homogeenses atmosfääris r r o, seega homogeense kuiva atmosfääri olekuvõrrand: p r o R kuiv T. (7.1.4) Avaldame viimasest võrrandist temperatuuri T ro pkuiv R, (7.1.5) diferentsime saadud temperatuuriavaldist kõrguse z järgi dt dz 1 dp. (7.1.6) ro Rkuiv dz Teisalt, rõhk homogeenses atmosfääris kahaneb kõrgusega lineaarselt p p o - g r o z, (7.1.7) avaldame siit rõhu vertikaalse gradiendi dp dz - g r o ja paigutame temperatuuri gradiendi valemisse (7.1.6): dt dz 32 (7.1.8) 1 g (- g ro ) -. (7.1.9) ro Rkuiv Rkuiv Kasutame temperatuuri vertikaalse gradiendi mõistet gradient näitab kiireima muutuse suunda ja suurust, gradiendi all laiemas tähenduses mõeldakse gradientvektori pikkust e. moodulit. Tähistame temperatuuri gradiendi homogeenses kuivas atmosfääris sümboliga g hom (Matv., lk 81): ghom - dt dz g Rk 9.81 K K o C 287 Ł m ł 100 m 100 m Seega homogeenses kuivas atmosfääris langeb temperatuur lineaarselt (Matv., 81):. (7.1.10) T T o - g hom z. (7.1.11)\n33 7.2. Termodünaamika 1. seadus meteoroloogias Anname termodünaamika esimesele seadusele kuju, kus ruumala V asemel on rõhk p, mis võimaldab hiljem tuletada temperatuuri vertikaalse gradiendi nii reaalses kuivas kui reaalses niiskes atmosfääris, kus õhu tihedus kõrgusega langeb. Lähtume kolmest valemist: 1) TD 1. s. (4, lk 28): dq C V dt + p dv, 2) Mayeri valem (gaasikogus 1 mool): C p C V + R, 3) Clapeyron-Mendelejevi võrrand: pv RT. Avaldame Mayeri valemi abil isokoorse soojusmahtuvuse C V isobaarse kaudu C V C p R ja teisendame TD 1. seadust dq (C p R) dt + p dv, dq C p dt R dt + p dv. (7.2.1) teisendame neid liikmeid Diferentsime Clapeyron-Mendelejevi valemit aja T järgi pv RT, dp dv V + p R, dt dt korrutame võrduse mõlemaid pooli dt ga: V dp + pdv R dt, R dt + pdv V dp, tulemus võimaldab asendada (7.2.1) kaks viimast liiget ja esitada TD 1. s. kujus dq C p dt V dp, (7.2.2) kasutame uuesti Mendelejev-Clapeyroni valemit ja avaldame ruumala V: pv RT, V R p T ning saame TD 1. seadusele kuju, kus ruumala V asemel on rõhk p: dp dq C p dt RT. (7.2.3) p Valemeid (7.2.2) ja (7.2.3) kasutatakse meteoroloogias vertikaalsete temperatuuriprofiilide arvutusteks. 33\n34 7.3. Adiabaatiline protsess Õhu- või veemassis toimuvaid protsesse nimetatakse adiabaatilisteks, kui need toimuvad soojusvahetuseta ümbritseva keskkonnaga. Kui näiteks tumeda aluspinna kohal päikesepaistel soojenenud õhumass (teatud kogus õhku ehk suur õhumull) muutub kergemaks ümbritsevast õhust, siis ta tõuseb vastavalt Archimedese seadusele. Õhumassi tõustes rõhk tema sees langeb, seega langeb ka temperatuur. Kuid rõhu langusest tingitud temperatuuri alanemine toimub ülikiiresti, ilma et toimuks märkimisväärset energiavahetust ümbritseva õhuga (ümbritseva õhuga võib toimuda nii kiirguslik kui molekulaarne soojusvahetus). Sellisel juhul ei ole gaasimassi paisumistöö toetatud välise soojushulgaga, st et TD 1. s. valemites (7.2.2) ja (7.2.3) võib lugeda väljastpoolt antud soojushulga nulliks dq 0. Vastavalt lihtsustuvad adiabaatilise protsessi korral TD 1. s. valemid (7.2.2) ja (7.2.3): C p dt V dp 0, (7.3.1) dp C p dt RT 0, (7.3.2) p kus T on adiabaatiliselt tõusva õhumassi temperatuur. Minnes saadud valemis rõhu p muutustelt kõrguse z muutustele, saadakse järgnevas alajaotuses temperatuuri vertikaalne gradient Temperatuuri kuivadiabaatiline gradient Kasutame TD 1. s. valemit (7.3.1) mitte mooli, vaid massiühiku jaoks: c p dt v dp 0, (7.4.1) kus c p on (niiske) õhu erisoojus ja v õhu eriruumala. Tõustes atmosfääris dz võrra, muutub rõhk hüdrostaatika valemi järgi dp g r dz g 1 dz, (7.4.2) v paigutades tulemuse eelmisse valemisse dp asemele, saame: c p dt + g dz 0, (7.4.3) millest temperatuurimuutus ühikulise kõrgusemuutuse kohta z-telje positiivses suunas: Ł dt dz ła - g c p. (7.4.4) Tulemusest näeme, et adiabaatiline temperatuurimuutus kõrgusega on alati kahanev. Rangelt võttes on c p niiske õhu erisoojus, mis aga erineb vähe kuiva õhu omast, seepärast võetakse arvutustes c p väärtuseks kuiva õhu erisoojus: 34\n4. TEMPERATUUR Termodünaamiline tasakaal Temperatuuri mõiste Termodünaamika teine seadus\nSoojusõpetus 0 Küsimus: kas võiks defineerida kui energiabilansi täienduse: = A + U ja kuulutada ta mittefundamentaalseks füüsikaliseks suuruseks? Termodünaamika esimese seaduse traditsiooniline võrrand\nLõppvoor. 7. märts a. Gümnaasiumi ülesannete lahendused\nEesti kooinoorte 56 füüsikaoümpiaad Lõppvoor 7 märts 009 a Gümnaasiumi üesannete ahendused (NÜRINENUD KÄÄRID) α N F h α Hõõrdejõud peab tasakaaustama toereaktsiooni kääride teje sihiise komponendi (joonis)\nMolekulid ei esine üksikuna vaid suurearvuliste kogumitena.\n2. AGREGAATOLEKUD Intramolekulaarsed jõud - tugevatoimelised jõud aatomite vahel molekulides - keemiline side. Nendega on seotud ainete keemilised omadused Intermolekulaarsed jõud - nõrgad elektrostaatilised\n4 ENERGIA SALVESTAMINE\n4 ENERGI SLVESTMINE 4.1 ÜLDMÕISTED Energia salvestamise all mõeldakse mingi energialiigi siirdamist mingisse seadisesse, seadmesse, paigaldisse või rajatisse (energiasalvestisse), et seda sealt vajalikul


Näitused Jõhvi kontserdimajas | Eesti Kontserdimajad\nNäitused Jõhvi kontserdimajas\nOlga Kublitskaja näitus ” Niplispits 2D ja 3D-vormingus”\nNäitusel on väljas Olga Kublitskaja autoritööd pitsimustri disainimisest kuni valmis esemeni. Tööde fotod on samuti autori tehtud.\nOlga Kublitskaja on pitsimeister, disainer, Narva Pitsikooli asutaja ja juht, gildi Eesti Pits juhataja, Eesti Rahvakunsti ja Käsitöö Liidu liige, Narva Laste Loomemaja õpetaja. Alates 1990. aastast on Olga korraldanud Eestis mitmeid pitsinäitusi (sh isikunäitusi), esitlusi, rahvusvahelisi festivale ja seminare. Auhindu ja tunnustust on ta saanud Eesti Kultuuriministeeriumilt ja fondilt Eesti Kultuurkapital panuse eest niplispitsi arendamisse Eestis. 2020. aastal pälvis Olga Kublitskaja Eesti Rahvakunsti ja Käsitöö Liidu ja Rahvakultuuri Keskuse aastaauhinna „Pärandihoidja“. 2020. aastal autasustati Olga Kublitskajat Eesti Vabariigi presidendi otsusega Valgetähe V klassi teenetemärgiga pitsikudumise traditsiooni hoidmise ja arendamise eest Eestis.


Rahvusvaheline meedia klubi "Impressum" - Arvamustest ja kahtlustest\nArvamustest ja kahtlustest\nKlubis Impressum toimus avalik kohtumine Vene politoloogi, Ülevenemaalise Avaliku Arvamuse Uurimise Keskuse (VTsIOM) peadirektori Valeri Fjodoroviga.\nÜldiselt on sotsioloogia valdkond, mida ei saa nimetada laialdase huvi objektiks. Kui kutsusime Tallinna VTsIOMi peadirektori Valeri Fjodorovi, eeldasime, et see teema pakub huvi peamiselt kitsa profiili spetsialistidele – akadeemilise teaduse esindajatele, politoloogidele, sotsioloogidele ja kõrgkoolide õppejõududele.\nEnt tuleb tunnistada, et selline oletus osutus ekslikuks. Valeri Fjodoroviga kohtuda soovijaid oli nii palju, et korraldajatel tuli suurendada esialgu renditud saali mõõtmeid. Kui külaline saali sisenes, polnud seal enam ainsatki vaba kohta. Muidugi olid kohal ka sihtgrupi esindajad – Eesti ühe autoriteetsema sotsiaal- ja turuuringute firma juhataja Andrus Saar, riigikogu saadik Jaak Allik, kõrgkoolide professorid, politoloogid, üliõpilased ning lõpuks ka ajakirjanikud. Ent kohtumisele oli rohkesti tulnud ka selliseid inimesi, kellele pakkus huvi väljakuulutatud teema „Venemaa portree läbi miljonite arvamuste prisma“.\nSissejuhatavas osas andis Valeri Fjodorov lühiülevaate tänapäeva Venemaa sotsioloogia olukorrast. Ta teatas kuulajatele, et praegu jagavad Venemaa sotsioloogiliste teenuste turgu vähemalt kümme suurt uurimiskompaniid- ja keskust. Kusjuures VTsIOM pole kaugeltki neist kõige suurem, tema turosa pole rohkem kui 5 protsenti. Olles vormiliselt riiklik ettevõte, saab VTsIOM sellegipoolest võrdselt teiste sotsioloogiliste struktuuridega võimustruktuuridelt tellimusi üksnes pakkumiste alusel. Seepärast tuleb tellitud uurimuste tulemustes näidata äärmist objektiivsust, täpsust ja korrektsust.\nKonverentsisaalis, kus kohtumine toimus, polnud ainsatki vaba kohta.\nVältimatuid küsimusi ennetades selgitas Valeri Fjodorov kohe, miks sotsiolooge sageli süüdistatakse mõnede uuringutulemuste ebaobjektiivsuses ja kunstlikkuses, eriti poliitilisi reitinguid puudutavate uurimuste puhul. Klubi Impressum külaline ütles, et põhjus on väga lihtne – poliitikud on uuringutulemustega rahul ainult siis, kui neil on kõrge reiting, kuid hakkavad kohe süüdistama sotsiolooge, mitte iseennast, kõigis pattudes, kui nende populaaruse indeksid langevad.\nKohtumise diskussiooni osas kõlas palju huvitavaid küsimusi. Ennekõike huvitas publikut, mis toimub tänapäeva Venemaal, kuidas hindavad sotsioloogid venemaalaste meeleolumuutusi ja poliitilise aktiivsuse tõusu. Valeri Fjodorov selgitas, et see protsess on täiesti objektiivne ja seaduspärane. Venemaa ühiskond on viimase kümnendi jooksul tugevasti muutunud, saanud täiskasvanumaks ja õnnelikumaks. Ja mida rikkam on ühiskond, seda kõrgemale seatakse eluliste nõudmiste latt. Mitte üksnes olmes, vaid ka ühiskondlikus ja poliitilises elus.\nAjakirjanik Leivi Šer palub klubi Impressum külalisel anda hinnang tänapäeva Venemaa opositsioonile.\nValeri Fjodorovi arvates on praegu Venema peamine ülesanne ehitada üles arenenud kodanikuühiskond. Selline ühiskond, kus kodanike initsiatiiv ei avaldu mitte nõudmises vahetada välja Kremli võimud või tühistada valimiste tulemused, vaid luua kord madalamal tasemel.\nNüüdisaegset Venemaa tänavaopositsiooni ei pea VTsIOMi juht mõjuvõimsaks jõuks. Ta ütles, et sotsioloogilisest seisukohast on see vähetähtis grupp, kellel pealegi pole isegi tegevusprogrammi. Ainus, milleks ta seni võimeline on olnud, on teha palju kära. Samal ajal vajab Venemaa tarka, organiseeritud ja teovõimelist opositsiooni. Ja see, arvab Fjodorov, kujuneb muutuvas Vene ühiskonnas kindlasti välja.\nValeri Fjodorov vastas kuulajate küsimustele targalt, avameelselt ja vaimukalt.\nKohtumisel esitati ka naljakavõitu küsimusi. Näiteks päriti külaliselt: „Milliste viimaste aastate sotsioloogiliste uurimuste tulemused on teid ja VTsIOMi imestama pannud?“ Seepeale vastas Valeri Fjodorov muiates, et oli üks uurimus, kus sotsioloogid püüdsid välja selgitada, kuidas inimesed saavad aru päikesesüsteemist. Ning said äärmiselt üllatava tulemuse: selgus, et paljud inimesed on veendunud, et Päike käib ümber Maa, mitte vastupidi.\nMõistagi ei saanud läbi ka tänapäeva Eestit puudutavate küsimusteta. Näiteks küsiti Valeri Fjodorovilt: „Kas on võimalik üles ehitada arenenud kodanikuühiskond riigis, kus kolmandikul elanikkonnast pole hääleõigust, st neid pole lastud võimu juurde. Jutt käib Eestist.“ Sellele vastas Fjodorov kindlalt: „Ei!“ Teine küsimus kõlas nii: „Ajalooliselt on kujunenud, et Eestis elab palju mitte-eestlasi, kuid võimud tahavad, et vene koolides hakkaks õppetöö toimuma eesti keeles. Kas ütleksite, mida teie sellest arvate.“ Külaline vastas otsekoheselt: „Vabaduse printsiip Euroopa riigis peab olema põhjapanev. See puudutab ka õigust valida õppekeelt.“\nArvamustevahetus pärast avalikku kohtumist.\nÜritus kestis kaks tundi. Kohtumise moderaatorid olid klubi Impressum asutajad – Komsomolskaja Pravda peatoimetuse kolumnist Galina Sapožnikova ja nädalalehe KP-Baltija kirjastaja Igor Teterin.\nOma lühikese Tallinna-visiidi vältel andis Valeri Fjodorov kohalikele ajakirjanikele mitu intervjuud, mis me vastavalt nende ilmumisele paneme üles ka oma kodulehele rubriiki „Press meist“.


Ameerika mänedžerid on rikutud ... | Martech Zone\nAmeerika mänedžerid on rikutud ...\nNeljapäev, oktoober 20, 2005 Laupäev, oktoober 18, 2014 Douglas Karr\nAmeerika mänedžerid on rikutud. Mõned on isegi jõmpsikad.\nKujutage ette, kuidas saarel hakkama saaksite. Teie saarel on piiratud inimressursid, ta oli tundide kaugusel kõigest ja te rääkisite teist keelt. Töötajate oma saarele meelitamine on emakeele ja saare tõttu keeruline. Saar ei asu idas ega Kariibi mere piirkonnas, see on külm ja niiske ning mõned kuud pakuvad ainult päevavalgust. Kasvades on teie töötajaid õpetatud rääkima veel kahte alternatiivset keelt, kuna teie keelt väljaspool teie saart vähe tuntakse.\nJuhi ja saare liikmena on teie kohustus viia oma töötajad positsioonidele, kus nad saavad edukalt hakkama saada. Töötajate hoidmiseks peate kõvasti tööd tegema; sest kuigi see on nende kodu, võivad nad saarelt lahkuda alati, kui soovivad kasutada muid võimalusi. Oma töötajatesse peate investeerima palju raha nii palka kui ka ressursse. Iga töötaja alustab 5-nädalase puhkusega aastas. Teil ei pruugi olla võimalik inimesi kiiresti edendada, sest töötajate voolavus ja pahameel võivad teie ettevõtte matta.\nSaar on Island. Linn on Reykjavik. See on põnev riik. Selle rahvas on rikas kultuuri, ajaloo ning ühe maailma tervislikuma ja rikkama kultuuri poolest. Kalandus ja turism on Islandi tipptööstused. Neil on maailma parimad mereannid. Saarel on palju põnevaid geoloogilisi omadusi alates liustikest, geisritest kuni laavaväljadeni.\nMinu ettevõte saatis mind sel nädalal Islandile ühte meie klienti abistama. Maandumise hetkest alates olime aukartuses. Organisatsiooni kultuur, töötajate professionaalsus ja pühendumus erinesid palju teistest Ameerika ettevõtetest, kellega ma kunagi töötanud olen. Fakt on see, et ma arvan, et oleme ära hellitatud.\nKui teile ei meeldi teie töötaja Ameerikas, võite nad lihtsalt vallandada, paluda tal lahkuda või muuta see lahkumiseks piisavalt ebamugavaks. Kui need pole produktiivsed, ei pea ressursse rakendama, lihtsalt uue hankima. Meie tootlikkus selles riigis on kogu maailmas tuntud, kuid see pole tingitud meie suurepärastest juhtidest. Selle põhjuseks on tohutu inimeste ressurss, mis meil on. See tähendab, et me ei pea hakkama saama. Meil pole vaja juhtida. Me ei pea ettevõtte pikaealisust varaks, mida kauem töötaja ettevõttes viibib; suuname neid nende nõrkade külgede pärast.\nKlient, keda külastasime, on kasumlik äri rahvusvahelises tööstuses, mis hõljub praktiliselt kõikjal mujal. Neil on rohkem väljakutseid kui meil. Tegelikult võivad nende konkurendid meie riigis oma strateegilise äriplaani raames pankrotti minna! Nad keskenduvad kvaliteedile, samas kui konkurendid keskenduvad hinnale. Neil on pikaajalised strateegiad, samas kui nende konkurendid on tänase aktsiahinna pärast mures. Nende toimetulek nõuab seda ja nad toimetavad.\nKõigis valdkondades nõuab nende kultuur ja keskkonna ebaõnne, et nad oleksid paremad turundajad, paremad ärimehed ja ennekõike paremad juhid. Istudes kümnete töötajatega kohtumistel, ei osanud me öelda, millised olid eesliinil ja millised kõrgemad juhid - kõik nad olid teadlikud, pühendunud, häälekad ja kaasatud.\nOma karjääri jooksul olen kohanud 1 või 2 juhti, kes võivad selles keskkonnas võistelda. Kahjuks ei hoia küünlaid käes tuhanded teised, kellega olen koos töötanud. Kui aus olla, arvan, et olen üks viimastest ... Ma pole kindel, et ka seal õnnestuksin.\nMeie juhid on ära hellitatud. Nad ei pea hakkama saama, nad ei pea oma keskkonnaga kohanema, vaid muudavad keskkonda, et varjata oma võimetust juhtida. Mõnes ettevõttes on töötajate voolavus isegi eelis, sest see võib hoida töötasu all. Mõne arvates on uue töötaja hankimine odavam kui kogenud töötaja hoidmine.\nMicrosofti endine juhtivteadur Nathan Myhrvold ütles: "Tipptarkvaraarendajad on keskmisest tarkvaraarendajatest produktiivsemad mitte 10x või 100X või isegi 1,000X, vaid 10,000 XNUMXX." Olen üsna kindel, et seda väidet saab korrata enamikus organisatsioonides. Fakt on see, et hea töötaja pole väärt rohkem kui teised töötajad, on nad seda väärt eksponentsiaalselt rohkem.\nKui meie maailm jätkab integreerumist, muutub meie saar väiksemaks. Ameerikast on nüüd saamas maailmaturu klient ja me ei saa sellega hakkama, kui me ei pea oma juhte vastutusele. See, mis nõuab Islandilt esinemist, pole meie riigi jaoks liiga kaugel tulevikus. Meie head töötajad ja juhid võtavad ära ettevõtted, kes hindavad nende väärtust. Halvad juhid ajavad oma halvad ettevõtted maasse.


Kuidas hoolitseda Sinus peavalu - Tips for you - Tipsed.Com\nKuidas hoolitseda Sinus peavalu\nsinus peavalu on sümptom põletik, ülekoormatud nina.Et vabaneda oma peavalu, peate vähendada põletikku nina.Õppimine põhjus on lihtsam ravida.\nvitamiin Bkeeruline ja vitamiin C\nVõtke paratsetamooli, aspiriini (kui vanemad kui 18) või ibuprofeen valu leevendamiseks.\nRakenda sooja kompressi saidile oma valu neli korda päevas.\nHelistage oma arstile, kui äravool nina on värvi muutnud.Läbipaistev või kergelt valge lima on vastuvõetav.Kollane, roostekarva või roheline drenaaž näitab tõsine infektsioon ja on põhjust muretsemiseks.\nkasutamine extra padjad tõsta oma peaga, mis võimaldab oma nina voolata.\nProovige ninasprei või nohuvastaste.Sõltuvalt põhjuse oma sinusiit, üle leti dekongestandid võib pakkuda leevendust.Ärge kasutage ninapihustite rohkem kui paar päeva, sest nad võivad muutuda sõltuvust.Kui sinusiit püsib, pöörduge arsti poole.\nVältida allergeenid, kui te kahtlustate sinusiit on allergiaga seotud.\nHoidke kaugusesse nohu ja gripp.Sinu keha on juba ohus ja võidelda välja põletikuline protsess.\nsüüa korralikult, et aidata tõsta oma organismi vastupanuvõimet haigustele.\nGet piisavalt puhata.Catnaps saab teha palju selleks, et vähendada raskust sinus peavalu.Stress ja väsimus võib raskendada see.\nProovige tõsta õhuniiskus oma toas.Kasutage õhuniisutajat või võtta kuuma vanni või dušiga.Keeda potis vesi, võta see tulelt, laotama rätik üle pea ja pot, ja hingata auru 10 minutit, neli korda päevas.Hoidke oma nägu vähemalt 18 tolli kaugusel pot, et vältida põletamine ise.\nSuurendage oma vedeliku tarbimist.See soodustab oma nina voolata hüdraatimisel keha.Kuumad (non-kofeiini) tee on eriti hea, sest aur loosens ummikuid oma nina.\nlöök nina oma suu veidi avatud ja läbi nii oma ninasõõrmed.See aitab ühtlustada rõhku oma nina.\nVältida puhub oma nina liiga raske.\nHelistage oma arstile püsiv palavik, kohin kõrvus, silma äravoolu või näoturse seotud teie sinus peavalu.


Kõri pareesi ja halvatuse, sealhulgas operatsioonijärgse diagnoosimine ja ravi - Neerupealised\nHääljuhtmete parees on seisund, kus need on halvatud ja ei liigu. Sellel võib olla palju põhjuseid. Halvatuse korral pöörduge arsti poole. Ta viib läbi põhjaliku diagnoosi ja määrab ravi. Kui konservatiivne ravi ebaõnnestub, on operatsioon võimalik.\nHäälepaelte parees on halvatus. Sidemeid kontrollivad lihased ei liigu, seega kaotab inimene kõnevõime.\nTöötage häälepaelte parees kohe. Mida varem ravi alustate, seda tõenäolisem on haiguse ravimine ilma komplikatsioonideta.\nHääljuhtmete pareesi ilmnemisel on mitu põhjust:\nToksiinide mõju häälepaeltele. See võib ilmneda siis, kui olete pikka aega toksiinidega saastunud kohas ja suu kaudu hingamise tagajärjel. Samuti võivad toksiinid toimida häälepaeltele seestpoolt - keha raske joobega.\nNakkusprotsess kõri piirkonnas. See võib alata, kui kurguhaigusi ei ravita õigel ajal. Selle patoloogiaga võib täheldada kõri tugevat valu, põletustunne, võimetus neelata. Häälepaelte parees on õigeaegse ravi puudumisel tavaliselt larüngiidi komplikatsioon.\nKasvajad kõri piirkonnas. Nad saavad tihendada häälepaelu juhtivaid lihaseid. Kui kasvaja saavutab kriitilise suuruse, kaotavad lihased liikumisvõime. Tekib häälepael halvatus. Samal ajal võib täheldada keele lihaste pareesi..\nKirurgiline sekkumine. Sageli areneb häälepaelte parees pärast kõri operatsiooni. See võib juhtuda arsti eksituse tõttu, kui närvikiud on operatsiooni ajal vigastatud ja kahjustatud..\nKaelavigastused. Löögid või torkivad vigastused võivad põhjustada kõri närvikahjustusi. See võib olla selles kohas üks halvatuse põhjuseid..\nSelgitamaks välja, miks häälepaelte parees arenes, saab seda teha ainult raviarst. Ta peab seda haigust ravima. Pärast patoloogilise protsessi tunnuste ilmnemist pöörduge spetsialisti poole. Vastasel juhul võib ravi puudumine põhjustada tõsiseid tüsistusi..\nSelgitamaks välja, miks häälepaelte parees arenes, saab seda teha ainult raviarst\nHäälepaelte parees klassifitseeritakse vastavalt kahele kriteeriumile - vastavalt protsessi leviku astmele ja halvatuse põhjustele. Kasutatav raviskeem erineb sõltuvalt haiguse tüübist..\nSõltuvalt protsessi levimusest\nHalvatus võib levida ainult ühele või mõlemale sidemele korraga. Seetõttu võib selle kriteeriumi kohaselt olla haigus kahte tüüpi:\nÜhepoolne halvatus. Võib olla müopaatne, neuropaatiline või idiopaatiline päritolu. See võib areneda ajuhaiguste tagajärjel või häälepaeltele minevate närvide kahjustuste tõttu. Seda võivad põhjustada ka kaela- ja rindkerehaigused, neuroinfektsioonid, vigastused ja muud põhjused..\nKahepoolne halvatus. See on väga ohtlik seisund, mis ohustab inimese elu. See toimub kilpnäärme kirurgiliste sekkumiste ja vigastuste taustal.\nÜhepoolne halvatus on tavalisem ja paremini ravitav. Ja kahepoolne parees on vähem levinud, kuid sageli kaasnevad sellega mitmesugused komplikatsioonid..\nPäritolu järgi eristatakse müopaatilist ja neuropaatilist halvatust. Võib esineda ka idiopaatiline parees, mille põhjused pole teada.\nMüopaatiline halvatus ilmneb kõri lihaste kahjustamisel toksiinide, hääle liigse pinge tagajärjel, millele järgneb lihastes verejooks, ning see võib olla nõrkade kõri lihaste tagajärg. Selliseid muutusi võib täheldada ka noorukitel puberteedieas..\nNeuropaatilist halvatust võib olla mitu:\nOrgaaniline Seostatud vagusnärvi või selle harude kahjustustega.\nPerifeerne. Halvatuse põhjustab närvi kokkusurumine. Sel juhul kaovad ebameeldivad sümptomid mõne aja pärast, kui kompressioon peatub.\nBulbar. Põhjustatud medulla oblongata haigustest - verejooksud, neoplasmid, sclerosis multiplex jt.\nFunktsionaalne. Paresis on seotud ajukoore erutus- ja pärssimisprotsesside tasakaalustamatusega. Neid võivad põhjustada ka neuropsühhiaatrilised haigused. Funktsionaalsete kahjustuste korral täheldatakse tavaliselt mõlema sideme kahjustusi..\nKortikaalne. Ilmub ajukoore kahjustuse tõttu..\nPõhjaliku diagnoosi läbiviimiseks ja kõige optimaalsema raviskeemi saamiseks konsulteerige kindlasti arstiga.\nHääljuhtmete pareesi tagajärjel on kõne-, hingamis- ja neelamisprotsessid häiritud.\nHääljuhtmete halvatus ei saa neid sulgeda ega avada. Selle tagajärjel on kõne-, hingamis- ja neelamisprotsessid häiritud. Ilmnevad järgmised häälepaelte pareesi sümptomid:\nAinult ühe sideme halvatuse korral muutub hääl - see muutub kähedaks, jämedaks. Kuid hingamine jääb normaalseks, kuna teine ligament funktsioneerib ja avaneb piisavalt.\nKui mõlemad sidemed on halvatud, muutub hääle tugevus, mõnel juhul kaob see peaaegu täielikult. Hingamisteede kliirens on oluliselt vähenenud, mistõttu on hingamine igasuguse pingutuse korral keeruline. Ja iga hingetõmbe ajal ilmub ebaviisakas heli, mida nimetatakse stridoriks.\nNeelamisprotsess on häiritud. Toit võib siseneda hingetorusse või kopsudesse. See on väga ohtlik seisund. Kui patsiendile ei aitata õigeaegselt, võib ta surra lämbumisse..\nPatoloogilise protsessi sümptomid on väga väljendunud. Seetõttu probleeme diagnoosimisega tavaliselt ei teki.\nLarüngoskoopia võimaldab tuvastada muutusi häälepaeltes\nLarüngoskoopia Toru, mille otsas on kaamera, sisestatakse läbi kurgu. Ta liigub mööda kõri ja hingetoru. Selle tehnika abil saate häälepaelad visualiseerida ja tuvastada muutused nende piirkonnas. Protseduur on üsna ebameeldiv, kuid valutu.\nUltraheli Samuti aitab see tuvastada häälepaela liikuvuse probleeme. Selle tehnikaga ei kaasne ebameeldivaid aistinguid. Samuti viiakse läbi kilpnäärme ultraheli. On vaja kindlaks teha, kas see on laienenud. Sageli surub kilpnääre häälepaelad kokku, mistõttu võib nende liikuvus olla häiritud.\nPea ja kaela MRT ja CT. Sellised uuringud aitavad kindlaks teha kõige täpsema patoloogia ja sellega kaasnevad probleemid. Selliseid protseduure kasutades on võimalik kindlaks teha põhjused, miks parees algas.\nSöögitoru röntgenograafia. See on suunatud söögitoru mõnede kasvajate tuvastamisele, mis võib põhjustada patoloogilise protsessi ilmnemist.\nOn hädavajalik kindlaks teha täpsed põhjused, miks häälepaelte parees tekkis. Selleks uurib arst patsiendi haiguslugu, et teha kindlaks, mis haigused tal olid. Spetsialist küsib patsiendilt ka raskmetallide võimaliku mõju kohta organismile ja ravimite kasutamisele.\nKui pareesi põhjustab hääle liigne pinge, on vaja tagada häälerahu\nOn vaja ravida häälepaelte pareesi arsti järelevalve all. Kasutatakse meditsiinilisi ja füsioterapeutilisi meetodeid. Samuti on võimalik kasutada rahvapäraseid abinõusid, kuid ainult kompleksravi osana. Kui ravi ei anna tulemusi, võidakse välja kirjutada operatsioon. Hääljuhtmete pareesiga puue väljastatakse ainult haiguse püsiva kulgemise ja hääle täieliku puudumise korral.\nHääljuhtme pareesi ravi sõltub patoloogilise protsessi alguse põhjustest:\nKui selle põhjuseks on hääle liigne pinge, on vaja tagada häälerahu. Rääkimist ei pea täielikult lõpetama, vaid peate proovima mitte karjuda ja sosistada.\nHaiguse põletikulise etioloogiaga on ette nähtud põletikuvastased ravimid.\nKui halvatus on keha mürgistuse tagajärg nakkusliku kahjustuse tagajärjel, määratakse viirusevastased või antibakteriaalsed ained.\nÜhepoolse halvatusega saab läbi viia operatsiooni häälevoolude lähendamiseks. Operatsiooni ajal toimub voldi vahendamine ja taastamine..\nKui mõlemal küljel täheldatakse stenoosi, tehakse hingamisteede avatuse säilitamiseks kirurgiline korrektsioon. Voldi mahu suurendamiseks viiakse sinna plastifitseeritud osakesi, kollageeni ja omarasva sisaldav pasta. Selle tõttu tulevad häälepaelad kokku, hiljem paraneb häälefunktsioon ja hingamine taastatakse.\nFüsioterapeutilistest meetoditest on soojus kõige parem. Kuid see meetod on efektiivne ainult siis, kui haigusel on nakkav iseloom. Samuti võib läbi viia elektroforeesi, nõelravi, häälepaelte arendamise harjutusi..\nKuum piim meega - rahvapärane ravim häälepaelte pareesi raviks\nRahvapärased abinõud patoloogia ravis\nPareesiga on kasulik järgmine traditsiooniline meditsiin:\nKuuma kummeli keetmine. Võtke 1 supilusikatäis klaasi vees kuivatatud kummeliõied. Keetke tugev puljong. Joo kuumalt ilma suhkruta.\nKuumuse rakendamine. Võtke vana sokk, valage sinna manna või maisijahu. Mikrolaineahi 30 sekundit. Kandke kurgule ja hoidke jahedas.\nJoo kuuma piima. Lisage 1 tl klaasi piima kallis. See pole mitte ainult maitsev, vaid ka tervislik..\nSellised meetodid ei aita halvatust. Kuid need võivad leevendada patsiendi seisundit..\nVõimlemine taastusravi perioodil\nTaastusraviperioodil on soovitatav läbi viia selline häälepaelte võimlemine:\nVõtke lamamisasend. Väljahingamisel hääldage heli “SSSSSS”. Treeni 5 minutit.\nKorrake sama, kuid ainult heli „MMMMM. Hingamist on vaja jälgida - see peab olema ühtlane.\nSamas olukorras. Avage suu suu ja väljahingamise ajal hääldage “IUUUF”. Veenduge, et heli ei kosta.\nSellised harjutused on väga tõhusad ja aitavad kaasa hääleaparaadi arengule..\nHäälejuhtme halvatus võib põhjustada toidu ja vedeliku imendumist kopsudesse. See on ohtlik seisund, mis võib lõppeda surmaga..\nPareesi vältimiseks peate proovima vältida kõri vigastusi. Ja kui need juhtuvad, peate viivitamatult pöörduma spetsialisti poole. Samuti on vaja neelu põletikulisi haigusi õigeaegselt ravida, nii et need ei leviks kõri.\n“See, mis mind ei tapa, teeb mind tugevamaks”, on paljudele tuttav väide. See kehtib luude kohta. Kuid puuduvad tõendid selle kohta, et luud on pärast luumurru täielikku paranemist raskem murda - need võivad olla isegi nõrgemad.


Järvamaa kiirmalemeistriks krooniti Mihkel Vohla - Järva Teataja\n2008. ja 2009. aasta majandusbuumi ajal oli meie käive sama suur kui 2016. aastal. See ei tähenda, et ettevõte oleks kümme aastat paigal tammunud, vaid buumile järgnenud majanduslangus tõmbas arenguhoogu tublisti maha. Jalaxi tegevjuht Tanel Press\nJärvamaa kiirmalemeistriks krooniti Mihkel Vohla\n12. oktoober 2017, 7:57\nFOTO: Urmas Luik / Parnu Postimees/\nPühapäeval olnud maakonna kiirmale meistrivõistlustel osutus parimaks Mihkel Vohla 5,5 punktiga kuuest. Teiseks tuli Priit Värk ja kolmandaks Lauri Kool.\nPaide maleklubi juhatuse liige ja turniiri korraldaja Priit Värk ütles, et osalejaid oli 11 ja pinget jagus viimaste voorudeni. „Esikolmikusse tulnud mängumehed on tasemelt üsna võrdsed ning kunagi ei tea, kes on just sel päeval ja hetkel parimas vormis. Seekord suutis Mihkel kõige teravam olla, võtta turniirivõidu ja peaauhinnaks pandud kolmekilose põdrakintsu,“ kommenteeris ta.\nVärgi sõnul mängiti esimest korda Järvamaa meistrivõistlusi digitaalsete malekellade ja ajakontrolliga, kus iga käiguga lisandus viis sekundit. „Eks see oli nii mõnelegi mängijale uus kogemus, kuid kõik jäid turniiriga rahule,“ lausus Värk. „Eelmine aasta jäid maakonna meistrivõistlused kahjuks ära, kuid Järvamaa spordiliidu, rahandusministeeriumi ja kohaliku jahiklubi toel toimus seekord uuesti. Loodetavasti kujuneb sellest samasugune traditsioon nagu igakuistest Wabalinna maleõhtutest.” (JT)\nKuulutused Järva Teataja kuulutused 22. veebruar\nPaberleht Ajalugu kipub korduma\nPaberleht 100. aastapäeval jäi 100 munast puudu 10\nPaberleht Juubelitordist ei jäänud kübetki järele\nPaberleht Linnapiir algab metsade vahelt\nPaberleht Türi kortermaja tuleohutust valvab nüüd rebane\nPaberleht Tulevaste põlvede Järvamaa\nPaberleht Kolm morni lugu tulevikust\nPaberleht Mida teha, et kestaksime veel ühe sajandi?\nPaberleht Koolipere tegi oma kätega kingituse\nPaberleht Kobraste kingitus Eestile: 100 meetri pikkune tamm\nPaberleht Toosikannu peakokk võlub ulukilihast välja hõrgud road\nPaberleht Paide pidu: soomuk, kuumaõhupall ja lippudega lumememmed\nPaberleht Kahe ajaloolase ühine töö tekitas lugejais elevust\nPaberleht Elamusretk kutsub pühal päeval seiklema\nTasuline PILDID: patriootlik Paide mees värvis maja katva lumevaiba lipuvärvidesse\nJärva Teataja Neljapäevase Järva Teataja tutvustus Digilehest loe lugusid alates keskööst rubriigist "Paberleht"\nTasuline Sudoku ja Eesti Vabariigi sünnipäev liiguvad käsikäes\nTasuline Paidelane naasis Euroopa meistrivõistlustelt pronksmedaliga\nJärva Teataja Paides avatakse varahommikul näitus


Ametüst, oliviin ja lemonkvarts hõberipats Sri Lankalt\nAvaleht>EHTED>Sri Lanka ehtekollektsioon>Ametüst, peridoot ja lemonkvarts hõberipats Sri Lankalt\nAmetüst, peridoot ja lemonkvarts hõberipats Sri Lankalt\nAmetüstina olen väga rahustava mõjuga imeline harmooniakivi. Oliviinina ja lemonkvartsina suurendan küllust, rõõmu ja positiivsust.\nINFO: Fassett-lihviga säravad ametüstid ja oliviinid ümaras ehtes, kus keskel troonib lemonkvarts (sidrunkollast tooni kvarts).\nRipatsi suurus kinnitusega on 3 cm, ehte läbimõõt 2 cm.\nOmadused: eluenergia, rõõm, aurapuhastus, enesekindlus, küllus, positiivsus\nLemonkvarts on sidrunkollast värvi kvarts, sarnanedes kõige enam tsitriinile, kes on ka kvartside pereliige.


Silt: müügi sisu | Martech Zone\nTeisipäev, mai 12 2020 Neljapäev, oktoober 1, 2020 Douglas Karr\nKui teie ettevõte koondab müügimeeskondi, leiate, et tõhusa sisu otsimine muutub üleöö vajalikuks. Ettevõtte arendusmeeskonnad otsivad valgeid raamatuid, juhtumianalüüse, pakettide dokumente, toodete ja teenuste ülevaateid ... ja soovivad, et need oleksid kohandatud vastavalt valdkonnale, kliendi küpsusele ja kliendi suurusele. Mis on müügi võimaldamine? Müügi võimaldamine on strateegiline protsess, kuidas müügiorganisatsioonid varustatakse edukaks müümiseks õigete tööriistade, sisu ja teabega. See annab müügiesindajatele volituse\nEsmaspäev, veebruar 20, 2017 Esmaspäev, veebruar 20, 2017 Douglas Karr\nViimase paari nädala jooksul oleme analüüsinud kogu oma klientide sisu, et teha kindlaks sisu, mis suurendab kõige rohkem teadlikkust, seotust ja konversioone. Igal ettevõttel, kes loodab hankida müügivihjeid või oma äri veebis arendada, peab olema sisu. Usaldus ja autoriteet on iga ostuotsuse kaks võtit ja sisu ajab need otsused veebi. See tähendab, et see nõuab ainult kiiret analüüsi oma analüüsi kohta, enne kui saate aru, et\n3 B2B müügi põhimõtet, mida teie strateegia peab täna sisaldama\nKolmapäev, august 17, 2016 Laupäev, veebruar 13, 2021 John-Henry Scherck\nMüük kui tööstus areneb kiiresti. Müügimeeskonnad on alati suutnud oma protsessis järk-järgult taktikalisi täiustusi teha, kuid viimastel aastatel on müük jõudnud uude ajastusse, mida õhutavad tehnoloogia, analüüs ja ostjate käitumise dramaatiline muutus. Müügijuhid on kvantitatiivse analüüsi ning taktika ja strateegiaga katsetamise kaudu uue tähelepanu pööranud tehnoloogia kasutamisele müügiesindajate aktiivsuse mõõtmiseks ja tegevuse parandamiseks. Kui võrrelda a\n11 viisi oma sisuturunduse ROI suurendamiseks\nTeisipäev, detsember 1, 2015 Douglas Karr\nVõib-olla oleks see infograafik võinud olla üks hiiglaslik soovitus. Tõsiselt, me oleme natuke segaduses, kui paljud ettevõtted kirjutavad keskpärast sisu, ei analüüsi oma kliendibaasi ega arenda pikemaajalisi strateegiaid, et lugejaid klientideni juhtida. Minu uurimistöö pärineb Jay Baerilt, kes tuvastas, et üks blogipostitus maksab ettevõttele keskmiselt 900 dollarit. Ühendage see asjaoluga, et 80-90% kõigist


Soomes tuleb suur muutus - ilm soojeneb 30 kraadi võrra - eestinen\nSoomes tuleb suur muutus – ilm soojeneb 30 kraadi võrra\nJärgmisel nädalal on Soomes suur muutus – ilm soojeneb kohati lausa 30 kraadi võrra. Tegemist on suure pöördega.\nPraegu on Soome kohal kõrgrõhkkond, aga järgmisel nädalal puhub läänetuul. Koos sellega tuleb sooja õhku, vahendab MTV.\nTegemist on nõndanimetatud föön-tuulega, kirjutab Foreca blogis meteoroloog Markus Mäntykannas. See tähendab, et Norra mägede kohalt hoovab Soome sooja ja kuiva õhku.\nMuutus ei toimu aga kohe. Homne esmaspäev on Soomes veel külm. Soome lõunaosas on kõige külmem ööl vastu teisipäeva. Soome põhjaosas võib tulla koguni 30 kraadi külma. Esmaspäeval paistab Soome lõuna- ja keskosas päike.\nPäiksega aga ilm ei soojene, vaid hoopis külmeneb. Soome keskosas võib tulla 20 kraadi külma. Soome põhjaosas tuleb külma 20-30 kraadi.\nVõib olla, et talve kõige külmem aeg ongi öö vastu teisipäeva. Isegi Soome lõunaosas tuleb üle 20 kraadi külma.\nPööre toimub teisipäeval, mil tuul pöördub edelasse. See toob Soome sooja õhku. Soome läänerannikul on temperatuur teisipäeva õhtul juba nullis.\nKolmapäeval ilm veelgi soojeneb ja erinevus nädala algusega võib kohati olla 30 kraadi. Kõige rohkem soojeneb Lapimaa. Soome lõunaosas tõuseb õhutemperatuur üle nulli.\nSoome lõuna- ja lääneosas sajab vihma ja lörtsi, mistõttu sulab järgmisel nädalal osa lund ära.\n(Külastatud 11,017 korda, 1 külastust täna)


Federer ei lasknud hispaania tennisistil sõna pidada - Tennis - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nFederer ei lasknud hispaania tennisistil sõna pidada\nRoger Federer alistas Shaghai Mastersi teises ringis hispaanlase Alberto Ramos-Vinolase\nShanghai Masters ATP1000 tenniseturniiril kohtus täna hispaanlane Alberto Ramos-Vinolas Šveitsi legendi Roger Federeriga. Esmaspäeval avadas hispaanlane, et alistab Federeri.\nRamos-Vinolase «elu võit» pärineb nelja aasta taguselt Shanghai turniirilt ja just Roger Federeri üle. «Mul on see mäng hästi meeles,» rääkis ATP edetabeli 46. number esmaspäeval. «Usun, et ajalugu kordub, mul pole midagi kaotada,» ütles hispaanlane, kes 2015. aastal lülitas Federeri välja teises ringis.\nLäks aga teisiti, kogenud šveitslane sai teisipäeval Ramos-Vinolasest jagu 6:2, 7:6 (5) ning kohtub järgmises ringis Mihhail Kukuškini ja David Goffini matši võitjaga.