Katse: kuidas õnnestub 500-kilomeetrine ringsõit Eestis elektriautoga? - Eesti uudised - Postimees.ee\nKatse: kuidas õnnestub 500-kilomeetrine ringsõit Eestis elektriautoga?\n14. august 2013 14:55\nTTÜ noorteadur Taavi Simson oma eksperimendi esimeses peatuspunktis, Märjamaa laadimispunktis | FOTO: Erakogu\nEksperimendi eesmärk oli proovida läbida enda i-MiEViga ühes päevas vähemalt 500 kilomeetrit nii, et aega jääks ka puhkamiseks ja vaatamisväärsustega tutvumiseks. Tahtsin tõestada oma ammust väidet ja arvamust, et elektriauto pole mitte üksnes suurepärane linnaauto, vaid sellega saab soovi korral ette võtta ka pikemaid reise.\nMarsruudi valikuks osutus lõpuks Tallinn-Pärnu-Tõrva-Tartu-Tallinn – nimelt on see marsruut piisavalt varustatud kiirlaadimise punktidega.\n2. augustil sai sõitu alustatud varakult, startisin koos oma abilisega TTÜ peahoone juurest juba kell 7.55. Enne sõidu alustamist näitas lubatava läbisõidu näidik 98 km. Kui mõnele tundub see vähe, siis siinkohal oleks paslik ära mainida, et terve eksperimendi vältel kasutasin üksnes kiirlaadijat, mis tingituna oma eripärast laeb aku 81-82 protsenti mahutavusest. Seinakontaktist laadides oleks näit olnud tõenäoliselt 120+ km.\nTallinna Tehnikaülikooli juurest keerasime väikese «elektritiigri» nina Kadaka puiesteele ja sealt edasi Pärnu maanteele. Esimeseseks peatuspaigaks valisime Märjamaa kiirlaadija, mille juurde jõudsime umbes veerand kümne paiku. Laadimispunkti juures näitas LLN (lubatava läbisõidu näidik – autor) 26 km, mis oleks iseenesest meid veel tükk maad edasi viinud. Kahjuks asus järgmine laadimispunkt alles 38 km kaugusel Pärnu-Jaagupis. Seega tuli ette võtta esimene laadimine. Kui hetkel on laadimispunktide omavaheline kaugus umbes 40-60 km, siis palju parem oleks, kui nende omavaheline kaugus oleks 15-30 km. Nii oleks võimalik sõitu oluliselt efektiivsemalt planeerida ning elektriauto ressurssi saaks edukamalt rakendada. Laadimine sujus hästi, suviste ilmadega võtab kiirlaadimine umbes 20 minutit, mis on igati paras jalasirutuspaus.\nVeel üks huvitav nüanss on see, et LLN-i ja odomeetri näit võivad üsnagi palju erineda. LLNi järgi sõitsin justkui 72 km, reaalsuses oli distants aga 61 km. Ühtlase sõidustiili korral muutub LLNi näit aga üsna täpseks.\nMärjamaast järgmine peatus oli Pärnus Rüütli platsil asuv laadimispunkt. Kuna ma pole Pärnuga kuigi tuttav, kujunes laadimiskoha leidmine keerukaks - siit ka tähelepanek, et kaart tuleb alati käeulatuses hoida.\nIsegi kui sõita näitude järgi aku «nulli», on mingi kogus elektrit seal tegelikult ikkagi veel sees.\nLaadimispausid on hea võimalus käia söömas või tutvumas erinevate vaatamisväärsustega. Kuna laadimise ajal ise auto juures viibima ei pea, võib rahulikult minna linna jalutama. Kui peaks juhtuma, et keegi teine elektriauto kasutaja peaks tahtma laadida enda autot, siis peale laadimise lõppu saab ta eelneva auto pistikust lahti ühendada ja oma auto laadima panna. Seega pole esimese auto omaniku juuresolek oluline.\nPärnusse jõudes näitas LLN 26 km, seega oleks taas kaugemale saanud sõita, kuid järgmine laadija, mis asub Kilingi-Nõmmel, oli jällegi 38 km kaugusel. Seega oli juba hommikupoolikuks 52 km justkui «tühja läinud». Pärnust kell 11.30 välja sõites näitas LLN tervenisti 118 km, ilmselt tänu sellele, et Märjamaa - Pärnu lõik õnnestus läbida sujuvalt ja säästlikult. Pärnust järgmiseks sihtpunktis oli planeeritud Karksi-Nuia.\nÄrev hetk: näidu «nulli» sõitmine\nKarksi-Nuiani jõudmine kujunes esimeseks tõeliseks emotsiooniks, kuna Pärnust välja sõites sai tehtud ka paar tugevamat kiirendust-pidurdust, siis lubatud 118 km kahanes oluliselt kiiremini kui odomeeter. Kohale jõudes oli näitude vahe 36 km, s.t LLN näitas 36 km võrra pikema maa läbimist kui odomeeter. Siit panin endale kõrva taha teadmise, et elektriauto ei armasta järsku sõidustiili.\nLLN näitas 4 km, kuid ühtegi asulat polnud silmapiiril. Kuna ma seda kanti ei tundnud, siis polnud mul ka aimugi, kaugele võiks Karksi-Nuia jääda. Korraks käis peast läbi mõte, et kas ma siia siis nüüd jäängi? Õnneks jõudis Karksi-Nuia piir kohe peale seda kätte. Jõudes kiirlaadijani, oli lubatav läbisõit 2 km. Seega olin sellel lõigul akust viimsegi\nvõtnud. Kuid kui ma kiirlaadija taha ühendasin, näitas aku laetuseks 10 protsenti. Seega, isegi kui sõidate näitude järgi aku «nulli», siis mingi kogus elektrit on seal veel sees. Nii et kel rohkem julgust, võib proovida ka näidu «nulli» sõitmist.\nSel ajal kui auto laadis, sai veidike ka kohapeal ringi vaadatud. Seekord oli rohkem aega ringi vaadata, kuna väga tühi aku tähendas mitme minuti võrra kauem kestvat laadimist.\nKarksi-Nuiast sai edasi sõidetud Tõrvasse. Tõrvas laadimist ei toimunud, kuid seal sai «laetud» oma kere. Järgmiseks peatuspaigaks oli esialgu valitud Elva, kuid sinna paraku omadega välja ei jõudnud. Nimelt näitas Rõngus LLN 13 km, Elvasse oli aga kaardi järgi 13,3 km. Kuna ma ei teadnud, kus asub Elvas laadimispunkt, ning Karksi-Nuias läbielatu vasardas värskelt peas, siis otsustasin liigseid riske mitte võtta. Seega tuli marsruudil teha esimest korda laadimine seal, kus ma polnud seda planeerinud. Rõngus sai tehtud vaid laadimispaus, soov oli kiiresti edasi sõita, et jõuda võimalikult heal kellajal Tartusse. Rõngust Tartu suunas alustasime sõitu kell 15.55.\nTartusse jõudes sai sihtpunktiks võetud AHHAA keskus. Nimelt on seal hetkel väljas elektriautode teemaline näitus, mille nägemine mind väga huvitas ning mis teatud määral haakub ka minu sõiduga. AHHAAs ja Tartus oli päeva kõige pikem paus, umbes 1,5 tundi, kuigi laadimist seal ei toimunud. Esiteks oli elektriautode väljapanek väga huvitav ja hariv ning sellega tutvumine võttis aega. Samuti sai Tartus teha järjekordse lõunapausi. AHHAAst edasi sai sõidetud Laeva tankla suunas, kus pidi olema järgmine laadimispunkt.\nLaeva tankla juures sai laadimise ajal nähtud ära veel üks vaatamisväärsuse taoline koht - mäeküngas, mille tipus tekst «Hollywood», nagu päris, ainult et väiksemas mõõtkavas.\nLaeva tankla juures sai mõeldud ka edasiste laadimispunktide valiku üle. Tartu maanteel jäävad laadimispunktid teineteisest üllatavalt kaugele ning nende vahekaugus võib ulatuda 52 km-ni (Mäeküla kõrts – Kose Risti) Seetõttu tuli valida laadimispunktid, mis jätavad akudesse piisavalt energiat järgmisse laadimispunkti jõudmiseks.Mäeküla kõrtsini oli Laeva tanklast umbes 66 km, seega sai valitud esmaseks laadimispunktiks peale Laevat see. Mäekülast järgmisena oli plaanitud Kose-Risti.\nKokkuhoid teise tuules sõites\nKose-Ristini jõudes selgus aga, et seal polegi otsest tarvidust laadida. Nimelt sai suurem osa teest Mäekülast Koseni sõita suure kraanaauto tuules kiirusega umbes 80 km/h. See võimaldas kokku hoida nii palju energiat, et vaatamata sellele, et Mäekülast Kose-Ristini on 52 km, oli Kose-Ristile jõudes 45 km jagu akut veel alles!Väikest aega nõu pidades sai vastu võetud otsus, et võiks proovida Jürini välja jõuda. See ka õnnestus, Jüri Alexelasse jõudes näitas LLN 4 km, seega taaskord õnnestus auto ressurssi maksimaalselt ära kasutada.\nPäeva viimasesse tundi jäi veel üks huvitav seik. Nimelt näitas Alexelast startides LLN 95 km, kui aga olin jõudnud autoga TTÜ hooneteni, mis on Jürist julgelt üle 10 km, näitas LLN 96 km. 1 km justkui õhust juurde tulnud. Ise eeldan, et see tuleb sellest, et linnasõit on oluliselt energiasäästlikum ning näidik arvutas viimase näidu suuresti linnasõidu põhjal.\nÜlikooli juurde tagasi sain 23.05, seega kestis eksperiment 15 tundi ja 10 minutit, kusjuures laadimistele kulus sellest vaid 2,5 tundi, mis on oluliselt väiksem number, kui ise oleksin esialgu eeldanud. Sügisel-talvel see näitaja muidugi kasvab. Ülejäänud aeg sai ilusti jagatud sõitmise ja vaatamisväärsustega tutvumise vahel. Pikk sõit väsitas, kuid mitte nii hullusti kui alguses kartsin. Oli huvitav ja hariv kogemus, millest saadud teadmisi on hea teistegagi jagada.\n· Elektriautoga pikemale reisile minnes peaks kindlasti kaasa võtma GPS seadme või nutitelefoni, vastasel juhul on laadimispunktide leidmine kohati keeruline.\n· Laadimispunkte võiks olla kaks korda tihedamalt, ehk umbes iga 15-30 km järel. Praegu on sõidu planeerimine keeruline ja läbitav marsruut piiratum.\n· LLN’i näidu võib julgelt sõita «nulli» – näidu peaaegu «nullini» kukkumine ei tähenda silmapilkset teeäärde jäämist.\n· Linnas sõites on parimaks käiguks B, maanteel C. C käik tagab sujuva liikumise maanteel, samas kui B käik laeb paremini akusid ja taastab energiat, mida kiirendus- ja pidurdustsüklitega palju kaotsi läheb.\n· Konditsioneer kulutab energiat ja vähendab läbitavat vahemaad oluliselt.\n· Kui rääkida tootjapõhiselt, siis soovitaks Mitsubishile panna auto põhivarustusse püsikiirushoidja ja GPS seadme, mõlemast oleks palju abi.\n· Teiste autode järel «tuules» sõitmine lisab oluliselt juurde läbitavat vahemaad, kuid siin tuleb eelkõige liiklusohutust silmas pidada.\nProjekti tegid võimalikuks TTÜ innovatsiooni- ja ettevõtluskeskus MEKTORY, kes toetab ettevõtteid teaduslike arendusprojektide läbiviimisel, Silberauto, kes andis auto ja Teaduskeskus AHHAA, kes korraldas põneva näituse.


Vajadus vältida valet on kaasasündinud rike. Katre Ligi.\nbiiter 22.12.2017 08:53\nbitter, bitterkomm@gmail.com, 21.12.2010 07:54\nSurmasaanute arv aga aegadega võrreldes, kus teed kubisesid põõsastes varjunud liiklusmiilitsatest ja agaratest rahahimulistest "ühiskondlikest", on surmasaanute arv kordades vähenenud, sest autojuhid pole enam sedavõrd stressis ja saavad keskenduda tähelepanu rohkem liikluse jälgimisele.\nTänaseks on sellest mõtteavaldusest möödas veel seitse aastat...\nIgapäevaselt Eestimaa teedel sõites võin öelda, et nii vähe teedel korrarikkujaid jahtivaid seadusesilmi kui see aasta, pole varem eales olnud. Tuleb juba Inglismaa tunne peale, kus politseiautot näeb ainult siis kui tõesti probleem on. Veel kümmekond aastat tagasi Londonist Tallinna maabudes oli tunne tänavapilti nähes nagu oleks politseiriiki saabunud...\nAinus radariga tee ääres oleva politseipatrulli tabasin kusagil Kesk-Eestis Piibe maanteel mingi kalluri 70 km/h taga ilmselt asula alal liikudes, sest kohe peale seda tuli ka kohe asula lõppu märkiv tahvel. Teest mitukümmend meetri eemal olev seadusesilm ajas dramaatiliselt minu suunas, radar käes, käed laiali kuid sini-punaste tulede vilkudes mind taga ajama ei asunud. Meenutan seda juhtumit muigega suunurgas ja soovin täna tollele minule tundmatuks jäänud ametimehele jõulurahu ja õnne isiklikus elus.\nnetti lekitanud bitter at Thursday, December 21, 2017\nLabels: jõulurahu, liiklussurmad, politsei


Näitus „Tallinna Toomkool – Eestimaa hariduse nurgakivi“\n2019. aastal täitub 700 aastat Tallinna Toomkooli esmamainimisest ajalooallikates. Selle tähtpäeva märkimiseks on Tallinna Linnamuuseumis koostöös Tallinna Toomkooliga valminud näitus „Tallinna Toomkool – Eestimaa hariduse nurgakivi.“ Ajaloonäitus kirjeldab toomkooli näitel hariduselu kujunemist Eestimaal läbi sajandite kuni 20. sajandi keskpaigani. Samuti on näitusel eksponeeritud tuntud vilistlastega seotud esemeid ja memorabiilia (allikas Tallinna Linnamuuseum).\nTallinna toomkooli näol on tegemist vanima tegutseva kooliga Eestis ja ühe vanemaga kogu Läänemere regioonis. Keskaegsest ladinakeelsest katedraalikoolist sai Rootsi ajal algharidust andev triviaalkool, hiljem saksakeelne aadliakadeemia ja viimaks gümnaasium. Kooli õpilaste hulgas oli peale aadlike ja vaimulike ka linna kaupmeeste ja haritlaste lapsi, saksa, rootsi, soome, vene ja harva ka eesti päritolu õpilasi. Nende seast võrsus kogu maailmas tuntud teadlasi, maadeavastajaid ja poliitikategelasi, eelkõige aga Eestimaa elu edendajaid (allikas Tallinna Linnamuuseum).\nNäitus on avatud Tallinna Linnamuuseumis (Vene 17) 8. oktoobrist 2019 kuni 4. oktoobrini 2020.\nNäituse kuraator : Ene Hiio\nNäitusekujundus: arhitektuuribüroo b210\nGraafiline disain: disainistuudio Ruum 414\n< Näitus “Eneseloomine. Emantsipeeruv naine Eesti ja Soome kunstis” All projects Näitus “Linnusest linnaks. Taanilinna sünd 800 aastat tagasi” >


Rein Lang: seadusega armastust ei taga (Postimees) | Reformierakond\nRein Lang: seadusega armastust ei taga (Postimees)\n«Varasuhted – abieluromantika võluvits!» Eks ole ju selline pealkiri veider? Aga nimelt seda kinnitavad meile 13. septembri Postimehe juhtkiri ja artikkel perekonnaseaduse teemadel.\nUskuge või mitte – just sõna-sõnalt nii ajaleht kirjutabki: abikaasade tugev varaline seotus on see vähenegi, «mis praegu veel seaduse järgi abikaasasid seob». Päris sõnatuks võtab juhtkirjas väljendatud usk, et inimesed lähevad altari ette saamahimust või egoismist.\nAga olgu, jätkem kõrvale ajalehe äraspidised mõtteuperpallid ja keskpärased demagoogiavõtted. Keskendume sisule – sisyphoslikus lootuses, et seaduse printsiibid ükskord siiski selgeks saavad.\nEsmalt üldist. Perekonnaseadus on osa tsiviilõigusest. Tsiviilõigus aga on eeskätt varalisi suhteid reguleeriv õigusvaldkond. On kohatu nõuda seaduselt seda, mis pole juba olemuslikult seaduse võimuses – ükski seadus ei pane pereliikmeid üksteist palavalt armastama, ka kõige täiuslikum perekonnaseadus ei suuda muuta lahutust nauditavaks.\nPraegu kestavad varavaidlused aastaid, need on kulukad (tihti on advokaaditasud suuremad kui jagatava vara väärtus) ja enamasti lõpevad ebasoodsalt majanduslikult nõrgemale poolele. See ei ole õigusteooria, see on kohtupraktika. Seda on aegade jooksul kogenud sajad – kui mitte tuhanded – inimesed.\nNõukogude nostalgiat kandvad poliitilised jõud suutsid kuus aastat takistada uue perekonnaseaduse jõudmist parlamentaarse aruteluni. Täna on poliitiline debatt jõudnud sinna, kuhu ta kuulubki – riigikokku. Ma väga loodan, et saadikute enamus on ratsionaalne ja et eelseisev diskussioon kujuneb tõepoolest viljakaks.


VEFi meeskond esindas Eestit rahvusvahelisel CSR tippkonverentsil - Vastutustundliku Ettevõtluse Foorum\nAvaleht » VEFi meeskond esindas Eestit rahvusvahelisel CSR tippkonverentsil\nVEFi meeskond esindas Eestit rahvusvahelisel CSR tippkonverentsil\nNovembris toimus Kölnis kaheksas rahvusvaheline CSR konverents, kus osales 42 riiki üle maailma ning kus arutleti jätkusuutlikkusega seotud praktiliste väljakutsete üle ettevõtete igapäevatöös. Lisaks toimusid ettekanded viimaste teadusuuringute tulemustest. Kohal olid ettevõtete juhid, maailmas tunnustatud teadlased ja avaliku sektori esindajad. Vastutustundliku Ettevõtluse Foorumi nimel tegid ettekanded Kristiina Esop, Renee Pesor – CSR ja ettevõtete kasumlikkuse seostest, ning Mari Kooskora – tähendusrikka töö vajalikkusest.\nPeamised sõnumid, mis konverentsil kõlasid, puudutasid vastutustundliku ettevõtluse kasu, sh isikliku, organisatsiooni ja riigi elukvaliteedi tõusust ettevõtte kasumiaruande tulemusteni. Ühe suure teemana tõsteti esile vastutustundlikud hanked, mille raames tekib ettevõtete tegevusel mõju, mille ulatust sageli ei hoomata, kuid mille tulemusel tekitatakse sageli suurt negatiivset mõju riikide sisesele ja globaalsele majandusruumile. Otsitakse terviklahendusi hankesüsteemi riikide- üleseks innovatsiooniks.\nJuba üsnagi pikaajaline trend rääkida huvigruppidega koostöö vajalikuusest, oli ka sel korral aktuaalne ning kohal oli suisa huvigruppide teooria alusepanija Ed Freeman ise, kes oma karjääri jooksul on lisaks akadeemilisele märkimisväärsele panusele nõustanud arvukalt ettevõtteid üle maailma.


⓵ Ilusad sünnipäeva luuletused\nHome » Teave » Ilusad sünnipäeva luuletused\nKindlasti tuleb juua palju vett ja lisaks maksa puhastavaid looduslikke taimeteesid, nagu näiteks võilillejuure- ja piparmünditee. Kögi joonise näidis:kodune joonis. Kuid millist mudelit soovitate osta? Liidete liitumiskohas: ringkond, leibkond, lindki, saagki, jalgsi. Basiiliku pesto, gourmante, 190. Kõikide osalejate nimed leiad fb lehelt. Mudi kapsaviilud kätega läbi ning lisa praadivatele porganditele koos soola ja pipraga. Mis on laenud ilma konto väljavõtteta? Auto õpetus - kutsekool. Inhalaatorid ujula viirushaiguste või allergiate korral kasutamiseks. Krõbedaks praetud kanafilee ribad mee, tšilli ja seesamiseemnetega Crispy chicken fillet slices with honey, chilli and sesame seeds. 1.4 täieliku lühike soeng naistele fotod 2016. Kairo Elbre saavutas esikoha shaolini rusika vormis ning teise koha shaolini kaika vormis.\nHealthcare on maailma juhtiv meditsiinitehnika ja monitooringuseadmete tootja. Kes kahtleb, kas suhkur on looduslikult. Kirjeldame alljärgnevalt lähemalt, kuidas saada laenu ilma palgatõendita või konto väljavõtteta.\nbarokkmuusika ühed säravaimad suurvormid, Antonio vivaldi gloria. Lühikesed juuksed valikutega bob soeng peaks pörama tähelepanuaastal 2016? Kasutamine: Eriti hea röstsaiale märides. Meie tootevalikusse kuuluvad tipptasemel lahendused vererõhu mõtmiseks. Ml joonise tegin ise, kivitö tegi pottsepp. Lõika pekingi kapsas pikuti neljaks ja seejärel õhukesteks viiludeks. Bengali tiiger ehk India tiiger (Panthera tigris tigris) on tiigri alamliik, kes elab lõuna-aasias.\nAastal ning tema foto. Kui märkad last, kes on jäetud hooletusse, keda vanemad või teised isikud kuritarvitavad, kelle vanemad ei suuda täita oma kohustusi või kelle kehaline, kasulikkus vaimne). Listen to Erik sakkov soundCloud is an audio platform that lets you listen to what you love and share the sounds you create. Kuidas kõige lihtsam viis paneerida on? 300 gr basmati riisi; 200 gr mungube (soovitavalt kollased, poolitatud 1 tl kurkumi; tl purustatud punast tšillipipart; tl musta pipart; tl koriandrit; tl). Maitsesta praetud aedviljad sojaga (paar spl. Aastal kujundis esitatakse mitmesugustes stiilides ja ilmneb, nõudepesuvahend et kõige populaarsem trend on lühike juukselõikur. Inhalaatorid : Sorteeri: uuemad / Vanemad / Kallimad / Odavamad. Milliseid ehitusmaterjale ma vajasin? Margus saare vestluskaaslane on kahekordne olümpiavõitja, endine jalgrattur ja praegune poliitiik erika salumäe. Esimene eesti-keskne raamat, mis jagab. For omanikud ei ole liiga lühikesed juuksed kaskaad ei ole.\nHommik muusikastuudios err digihoidla - err arhiiv\nContact Minu karjär Tallinnas ja harjumaal on Messenger. Kuumuta suurel mittenakkuval praepannil lusikatäis õli. Aastal valida pildid, mis saadetakse suundumusi eelmise sajandi. Kohapeal on osalejatel v imalik t tubades ppida lihtsaid nippe, kuidas saabuvate.\nMineraalsavi jook teeb enesetundele head ka pärast liigset toidu või alkoholi tarbimist. 24.07.10 teostati skg ja ptka, mille käigus lad-ist tromb aspireeriti, stenditud ravimkaetud stendiga (des, 18 mm). Missugustele järeldustele võiks jõuda noorpaar, kes soovib kogu oma elu elada keskkonnasõbralikult? Hommikusök: tükk eilset kooki, praetud munad, praetud peekoniviilud, tomatisektorid, paprikaviilud, kohv koore ja pruuni suhkruga. M ned n dalad tagasi kogunesime taas minu juures, et valmistada munadep hade jaoks dekoratsioone. Fookuses Tallinn ja naissaar! Kuusikul elava kalle sõnul on ühesüsteemse suitsuahju ehitamine kõige lihtsam ja liha valmib seal kõige kiiremini. Kas enne tuleb ära maitsetada v pannakse maitseained muna sisse? Aga traditsiooniline kasutamine ja lihtsalt valmiskeedetud pasta hulka segada (katseta ka ntx veidikese.\nMariel teeb munahoidjat mariel k lvab p hademuru vaata pilte, kuidas meie p hademuru kasvab! Lõika roheline sibul viiludeks.\nBob soeng kaunistused lühikesed juuksed 2016. Kanafilee salvei ja peekoniga.\nEks nende laenu - ja krediitkaardipakkumiste pealt tuleb tötajate palk. Mis siis oleks alternatiiv? Iseloomulikud tunnused selline soeng - ilmekas maht peal, elegantne pügatud peaga ja ilus pikk külg.\nMeile meeldib tantsida, kui ka sina oled unistanud tangost, siis oled õiges kohas! Kuna siin foorumis käib igasugu tarku inimesi eri alade pealt ja kevad varsti ukse india taga, siis paluks mõnel heal inimesel aidata suitsuahju joonistega. Kui kasutad valmiskeedetud riisi, siis läheb seda vaja umbes 600. Kaunistused ; krepp-ja siidipaber; paberlillede materjalid;. 92, 96 avatud: e-r 10-18; L 10-16; l unakeskus (Uues osas) avatud: e-l 10-21. Konserv virsik, sutsakas light helmans majoneesi, praetud kanafilee tükid, keedumuna tükid (caesari salat).\nLoengukava, viljandis, loengukava, viljandis, ujula 4, 51008 Tartu, ujula 4, 51008 Tartu. Asuvad lauakesed neoonkarjuvat munadep hade n nni t is ning oli see prismas. Apteegist tasub organismi turgutamiseks sel perioodil otsida vaid looduslikke ja lisaainevabu toidulisandeid, et maksale ebasoovitavate ainetega koormust mitte juurde tekitada. Mul on lühikesed juuksed ja soenguvõimalused seega piiratud. Infarktist inimene tõenäoliselt paraneb, kuid mitte täielikult.\nMaksal on raske tödelda küllastatud rasvu. Lihav tted (munap had ehk kiigep had, kevadp had - liikuvad p had, algavad esimesel p rast kevadist p rip eva).\nEdasi toimib kõik nagu tavalises pangas. Kanafilee lõigata suupärasteks tükkideks. Koostisosad: 200 g puhastav riisi, 1 praetud muna, praetud kanafilee, sibul, aeduba, porgand, basiiliku lehed austrikaste.\nMa ei mõtle nende maisikrõbinatega, vaid riivsaia v jahuga. Acustica törühma korraldatud Kunsti sünnipäeva (Arts Birthday party mis on pühendatud Robert Filliou mälestusele, tähistamisest.\nK ll aga on veidi v sinud mu diivanipadi ning otsustasin teha sellele uue mbrise, munadep hade h ngulise. Kitsherii kitcheree on täielikult tasakaalustatud proteiinirikas toit, kerge seedida. Meil oli plaan minna peruusse. Afghanistan (93) Albania (355) Algeria (213) American Samoa (1) Andorra (376) Angola (244) Anguilla (1) Antigua and Barbuda (1) Argentina (54) Armenia (374) Aruba.\nJaak pikk heino: Topics by worldWideScience\nKiviste heiki tomann: Topics by worldWideScience\nZurück: « « Omron inhalaatorid\nAdavikec , Thu, February, 08, 2018\nSünnipäeva tähistav kunstiajaloolane jaak kangilaski endast, sellest, kuidas temast sai kunstiajaloolane ja miks kujunes. oskama imesid ihata, ilusad sünnipäeva salmid rõme tunda ja raskusi kanda, nutta, armastada ja vihata, petta saada ja andeks anda.\nGehyliz , Thu, February, 08, 2018\nSünnipäeva pillerkaar kommenteerimine on välja lülitatud. et küllap on tal ka abilisi, ja vaatasin teda kõrvalt, ta käed olid ilusad ja ta silmad nii selged ja vaade väga terav ja klaar.


Arte Gümnaasiumi õpilaste keemia- ja tehnoloogiapäev Tartus! | Tallinna Arte Gümnaasium\nTallinna Arte Gümnaasium » Node » Arte Gümnaasiumi õpilaste keemia- ja tehnoloogiapäev Tartus!\nArte Gümnaasiumi õpilaste keemia- ja tehnoloogiapäev Tartus!\n31. oktoobril 2011 oli Arte Gümnaasiumi 10b klassi ja veel mõnede teiste klasside õpilastel võimalus osaleda ekskursioonil Tartusse.\nTartu lähistel külastati Eesti Lennundusmuuseumi, kus oli õpilastel harukordne võimalus lähedalt tutvuda unikaalsete helikopterite, lennukite ning mitmete treening– ja hävituslennukitega. Lennundusmuuseumi giid andis lühikese ülevaate Eesti lennundusajaloost ning jutustas iga lennuki juures põnevaid lugusid, mis aja jooksul olid selle lennukiga seotud.\nPäeva teisel poolel saabuti uhiuude Tartu AHHAA teaduskeskusesse. Algul said õpilased külastada keemia teadusteatrit, kus tehti efektseid keemia katseid, mis tekitasid nii äratundmisrõõmu kui ka elevust. Peale seda tutvuti saalides paljude erinevate huvitavate teaduseksponaatidega, millest mõnedele sai ka ise käed külge panna ja proovida, kuidas see töötab. Hämmastava ja sügavalt emotsionaalse tunde tekitas planetaariumi külastus, kus õpilastel oli võimalus näiliselt viibida nagu kosmoselaevas ja liikuda selle abil läbi Päikesesüsteemi. Viimaks said õpilased osaleda AHHAA keskuses kahes keemia töötoas.\nEsimeses töötoas õpiti juhendaja abil kokku panema argielust tuttavate ainete molekulmudeleid. Teises töötoas õpiti lähemalt tundma veidi köögikeemia poolt, kus lõpptulemusena valmisid kohvitassides koogid, millest kõik pärast isukalt osa said.\nArte Gümnaasiumi õpilasi saatsid sellel huvitaval ja erakordselt meeldejääval tehnoloogia- ning keemiaretkel õpetajad Merike Strahov ja Janno Puks.\nViimati muudetud: 16/11/2011 - 18:26


Sõjamuuseumis saab isadepäeval maiustada ja mängurelvadega tutvust teha - Viimsi Teataja toob sinuni Viimsi uudised\nAvaleht Sündmused Sõjamuuseumis saab isadepäeval maiustada ja mängurelvadega tutvust teha\nEestis sõjamuuseum Viimsi mõisas kutsub isadepäeval, pühapäeval 14. novembril suuri ja väikeseid mehi pannkooke sööma, mänguasjanäitust vaatama, ragulkat valmistama ja joonistama.\nSõjamuuseum alustab meestele pühendatud kuu kõige tähtsamat päeva pannkoogihommikuga kell 11-13. Muuseumitöötajad panevad ise põlle ette ja võtavad pannilabida kätte. Nii taigen kui moos on kodutehtud.\nAvatud on uus näitus Eesti poiste mängurelvadest 20. sajandil, mis pakub uudistamist lastele ja äratundmist isadele. Näitusest inspireerituna toimub kell 13-15 ragulka valmistamise töötuba, kuhu eelregistreerimine ei ole vajalik.\nKui kõht täis ja näitused läbi käidud, ootavad mõisa saalis lapsi joonistustarbed. Nagu eelmisel aastal, nii lähevad ka seekord pildid näitusele ja muuseumi külastajad saavad nende vahel kuu aja jooksul hääletada. Publiku lemmikuid ootavad auhinnad.\nSõjatehnika angaar, kus on võimalik uudistada suuri sõjamasinaid ja suurtükke, on talveperioodil tavaliselt kinni, kuid isadepäeva puhul on ka see erandkorras avatud.\nIsadele-lastele on muuseumisse sel päeval sissepääs tasuta.\nEelmine artikkelKepikõnd kui tõhusaim ja tervislikuim liikumisviis\nJärgmine artikkelRahvaloendus algab rahvastikuregistrist, palun vaata oma andmed üle!


Projekt: Kose aleviku Laululava rekonstrueerimine I etapp | IHKK Varaait\nKose aleviku Laululava rekonstrueerimine I etapp\n- Projekti teostamisega avaneb võimalus arendada piirkonna elanike jaoks vajalikku vabaaja ala.\n- Loodud on paremad esinemistingimused kultuurikollektiivide esinemiseks.\n- Kindlasti on üheks eesmärgiks ka laululava taastamine ja säilitamine avalikuks kasutuseks ning piirkonna elanike ja külaliste aktiivse vabaaja veetmiseks.\n- Avaneb võimaluse teha kultuuri Kose vallal tervikuna, kuna uutes ja vallaelanikele vajalikes avalikes funktsioonides võetakse aktiivselt kasutusele lagunenud laululava. Selle tagajärjel tõuseb Kose valla atraktiivsus elupaigana ning selle kaudne tulemus on uute inimeste elamaasumine valda, mis toob endaga kaasa ka investeeringute suurenemise valda.\nLaululava rekonstrueerimine sh uued trepid, katus, avatäited ja valgustus.\nLava esise betoonplats lammutati ja selle kohale rajati siirdemuru kattega tantsuplats. Tehti veel järgmised tööd: parkla parkimiskohtade joonimine, autotõkete ja tõkkepuu ning lehtpõõsasheki rajamine.\nLisandusid: tuletõrjevee mahuti ja sadevete äravoolu tööd.\nTulekahjus põlenud ja amortiseerunud laululava rekonstrueeriti ja taastati laululavana. Korda sai tribüüni all olev ruum, milles on võimalk hoida inventari ja väljaku ning spordiradade hooldustehnikat.\nProjekti tulemusel sai Kose vallale ja alevikule oluline rajatis korda, mis võimaldab lauluväljakut kasutada mitmete oluliste kultuuri, spordi ja vabaaja ürituste läbiviimiseks.


Kas soovite robottolmuimejat, kuid ei tea, kust alustada? - Ningbo Klinsmann Intelligent Technology Co., Ltd\nKas soovite robottolmuimejat, kuid ei tea, kust alustada?\nKui me esimest korda ostsime apühkimisrobot, tekitas see sageli inimestes kahju. Enne kui hakkame sobivat pühkimisrobotit otsima, on oluline arvestada teguritega, mis mõjutavad põhjalikku puhastamist.\n1robottolmuimejasaab puhastada mitut tüüpi põrandaid - vaipu, vaipu, plaate, lehtpuitu ja laminaate. Kui teil on ainult vaibad, sobivad hästi puhtad vaakumtooted. Kui teil on aga kõva põrand või mitme põrandatüübi kombinatsioon, on ühekordselt kasutatav vaakummopimisrobot hea valik (olete üllatunud, kui palju aega võib kõik-ühes masin säästa!) Tasub kaaluda lehtpuidust põrandate ja vaipade kasutamist. . Üks asi on Mis? Robot, mis suudab põrandat pestes tuvastada ja vältida vaipu, pakkudes suuremat mugavust.\n2. Kui teil on keeruline põrandaplaan, mitu toa korrust ja palju mööblit. Peaksite otsima targema roboti. Mida targemad robotid tähendavad? Robottolmuimejad võivad teie kodu värvida mitmel erineval viisil: juhuslikud ("põrutused ja jooksud") robotid ei loo edaspidiseks puhastamiseks kaarti, mille tulemuseks on vähenenud efektiivsus ja pikem puhastusaeg (lisaks mõned mööblikriimud)! ). Keeruliste joonistusfunktsioonidega robotid saavad koostada teie kodu kaardi ja positsioneerida end kaardil tulevaseks puhastamiseks, saavutades seeläbi kiirema, süstemaatilisema ja tõhusama puhastamise. Lisaks saate salvestatud kaardi abil kohandada puhastusmeetodit ja koristada ainult teatud ruumi või ala pärast sööki, näiteks köögilaua all. See on hea valik neile, kes soovivad segamatumat kogemust.\n3. Mida suurem on ruum kodus, seda pikem on aku tööaeg. Kui teie ruum on eriti suur või keeruline, leidke pideva puhastusfunktsiooniga robot, mis saab naasta laadimisdokile, kui aku on tühi, ja jätkata puhastamist sealt, kus see pärast täielikku laadimist pooleli jäi.\n4. me armastame oma karvaseid sõpru. Kui aga majas on lemmikloomi, jäävad nende juuksed paratamatult robotiharjaga sassi. Otsige silikoonist pundumisvastaseid harju ja suuri prügikaste, et vähendada hoolduskoormust ning tõhusalt kõrvaldada lemmikloomade karvad ja kõõm.\nKui olete läbi mõelnud oma erinevad puhastusvajadused ja otsustanud, millist tüüpi robotit teie elu lihtsamaks teha võib, on teil lihtsam valida endale sobiv toode.\nJärgmine:Kuidas alustada puhast ja korralikku uut aastat 2022


Cherry ühineb leedukatega - ITuudised\nCherry Media ühineb Leedu firmadega Beta.lt ning Dealcraft ning lubab käibe poolest Baltimaade suurimaks internetiettevõtteks kasvada.\nMis on misGrupinis.lt lõi Leedu ettevõte nimega Dealcraft, mis on omakorda investeerimisfirma Blue Ant Holdings tütarfirma. Viimasele kuulub ka ONE.LT, Leedu suurim sotsiaalvõrgustik.\nAsutajad ja omanikud\nBlue Ant Holdingsi asutajad on Aldas Kirvaitis, Vilius Juraitis, Romualdas Dumcius ja Šarunas Chomentauskas.Beta.lt asutajad on Alvyde Palaimait ja investeerimisfirma MAKE Ventures, mille omanikud on Ilja Polivanovas ja Mantas Rauckis.Ka ühinemise järel jäävad kasutusele senised internetilehed ja brändid: cherry.ee, seller.ee ja cherrygift.ee Eestis, cherry.lv in Lätis ning beta.lt ja grupinis.lt in Leedus. Eestis, Lätis ja Leedus on igas ca 20 konkurenti, kuid need kolm firmat on ainsana ülebaltilised.


Madrid | Njuzz.ee otsing\nHispaania jalgpalliklubis avastati koroonaviirusesse nakatumine\nmaailm.postimees.ee · 8 May · Hispaania jalgpalliklubis Atletico Madrid avastati koroonaviirusesse nakatumine, teatasid reedel meediakanalid.\nsport.delfi.ee · 4 May · Pealkirjas öeldut ei saa päris tõsiselt võtta. Tegemist on nn simulated reality tüüpi võistlusega, kus mängijate andmed ja nende senised tulemused sisestatakse arvutisse, kes siis kohtumise nii-öelda “läbi mängib” ja lõpptulemuse kirja saab, kirjutab Tennisnet.ee.\nsport.delfi.ee · 19 May · Kogu mängijakarjääri Itaalia hiiu AS Roma ridades veetnud Francesco Totti avaldas, et oli aastaid tagasi lähedal üleminekule Madridi Reali.\nwww.auto24.ee · 8 May · Algaval nädalavahetusel saab taas kaasa elada virtuaalsetele F1 ja elektrivormelite võidusõitudele. F1 virtuaalsarjas on kavas Hispaania GP, mis sõidetakse Barcelona ringrajal. F1 sõitjatest on taas stardis eelmistel etappidel mitu põnevat duelli maha pidanud Charles Leclerc ja Alexander Albon, aga ...\nsport.postimees.ee · 4 May · Täna alanud Madridi Openi simuleeritud tenniseturniiri avaringis kaotas Anett Kontaveit (WTA 22.) maailma esireketile Ashleigh Bartyle.\nMadridi Reali jalgpallur ei saa tiimi treeningutega liituda, sest sai kodus tõsiselt vigastada\nsport.postimees.ee · 9 May · Madridi Reali jalgpallimeeskond taasalustab tuleval nädalal treeningutega, kuid ründaja Luka Jovic ei saa võistkonnaga veel nii pea liituda.\nEnamik hispaanlasi toetab karmide meetmete jätkamist\nmaailm.postimees.ee · 19 May · Enamus hispaanlasi toetab sulgemismeetmeid ja usub, et neid tuleks pikendada, näitas teisipäeval uuring, ehkki vihased meeleavaldajad Madridis ja mujal mõistavad valitsuse tegevuse koroonaviiruse kriisi ajal hukka.\nsport.postimees.ee · 30 May · Madridi Reali jalgpalliklubi on koroonakriisist tingitud mängupausi enda kasuks pööranud ning alustanud legendaarse Santaigo Bernabeu renoveerimisega planeeritust varem.\nÕhtuleht · 6 May · Viimasel kahel kuul on olnud aega, et süüvida tippspordi olemusse. Pean tunnistama, et olen olnud liiga kriitiline ja leidsin üles oma sisemise Jüri Ratase. Nii panenegi selga oma kõige uhkema valge kampsuni, et vabandada spordi ees.\nMadridi Reali legend mõtles ümber ja jätkab karjääri\nsport.delfi.ee · 21 May · Madridi Reali korvpallimeeskonna kauaaegne liige Jaycee Carroll võttis Hispaania meedia andmetel vastu uue lepingupakkumise ja jätkab karjääri kuni 2021. aasta suveni.\nHispaania parempopulistid tulid tänavatele valitsuse tagasiastumist nõudma\nmaailm.postimees.ee · 23 May · Madridis ja teistes Hispaania linnades kogunesid laupäeval parempopulistliku erakonna Vox tuhanded toetajad, et protestida valitsuse sammude vastu koroonaviiruse ohjeldamisel.\nsport.postimees.ee · 29 May · Hispaania prokuratuur soovib määrata Madridi Atletico ründajale Diego Costale poole aasta pikkust vanglakaristust maksudest kõrvalehoidumise eest.\nMadridi Real ja Kalev/Cramole kaotanud klubi jahivad Leedu tipptsentrit\nsport.postimees.ee · 5 May · Ühel hetkel läheb spordielu edasi ning kui käesolevat hooaega ei saagi lõpuni mängida, siis järgmine loodetakse taas normaalselt ära pidada. Kaks Euroliiga korvpalliklubi on asunud jahtima Leedu koondise tsentrit Arturas Gudaitist.\nMohamed Salah Madridi Realis? Plaan oli reaalsem, kui varem arvati\nsport.postimees.ee · 19 May · Egiptlane Mohamed Salah liitus Liverpooli jalgpallimeeskonnaga 2017. aasta suvel ning mängib seal tänaseni. Nüüd tuli aga avalikuks, et 2018. aastal oli Madridi Real valmis ääreründaja suure summa eest endale hankima.\nsport.postimees.ee · 23 May · Endine Hispaania jalgpallikohtunik Eduardo Iturralde Gonzalez ütles, et 90 protsenti kodumaa kohtunikest hoiab pöialt Madridi Realile, ülejäänud kümme protsenti Barcelonale.\nHispaania avab esimesed rannad\nmaailm.postimees.ee · 25 May · Hispaania leevendab alates esmaspäevast koroonaviiruse piiranguid ka Madridis ja Barcelonas, mujal riigis avatakse esimesed rannad.\nHispaanias nõuavad parempoolse erakonna Vox toetajad tänavatel sotsialistide valitsuse tagasiastumist\nuueduudised.ee · 23 May · Madridis ja teistes Hispaania linnades kogunesid laupäeval parempoolse immigratsioonivastase erakonna Vox tuhanded toetajad, et protestida valitsuse sammude vastu koroonaviiruse ohjeldamisel. Erakond kutsus protestijaid saabuma autode ja mootorratastega, et pääseda rahvakogunemistele kehtestatud kee...\nsport.postimees.ee · 24 May · 11. märtsil toimus Inglismaal jalgpalli Meistrite liiga lahing Liverpooli ja Madridi Atletico vahel. Ajalehe Sunday Timesi sõnul on Suurbritannia Terviseameti analüüsi hinnangul olnud selle kohtumise tõttu 41 koroonasurma.\nFranco režiimi ajal kurikuulsaks saanud piinaja suri koroonaviiruse tõttu\nmaailm.postimees.ee · 7 May · Hispaania meedia teatel suri Madridis koroonaviiruse tõttu endine Hispaania politseinik Antonio González Pacheco, kes oli süüdistuste kohaselt vastutav jõhkrate piinamiste eest diktaator Francisco Franco võimu ajal.\nKesktelevisiooni kommentaator alustas jalgpallimängu ülekannet keelatud teatega Tšornobõli katastroofist\nsport.postimees.ee · 7 May · 2. mail möödus 34 aastat Ukraina jalgpalliajaloo ühest tipphetkest, mil Kiievi Dinamo alistas Lyonis peetud eurosarja finaalmängus Madridi Atletico 3:0. Ent sel mängul oli ka tugev spordiväline pitser: kõigest nädal varem oli toimunud plahvatus Tšornobõli tuumaelektrijaamas, mille reaalsest tõsiduse...\nChiellini arvates on Ramos maailma parim kaitsja: tema judovõte Salahi peal oli geniaalne\nsport.postimees.ee · 16 May · Giorgio Chiellini äsja ilmavalgust näinud autobiograafia jätkab Itaalias lainete löömist. Kuid Juventuse keskkaitsja ei vaata teoses otsa ainult enda tegemistele, vaid lahkab teiste seas ka näiteks Mario Balotellit, Felipe Melot, Arturo Vidali ning Madridi Reali kaptenit Sergio Ramost.\nEuroopa tippkorvpalli revolutsioon on vaid aja küsimus\nsport.postimees.ee · 17 May · Vana Maailma tugevaimas korvpallisarjas Euroliigas on majanduslikult klubide vahel suured käärid. Kui Barcelona, Moskva CSKA ja Madridi Reali eelarved küündisid tänavu 40 miljoni euroni või sellest veidi kõrgemalegi, siis Belgradi Crvena zvezda rahakott oli Prantsusmaa väljaande L'Equipe'i teatel 8,...\nBrasiilia eksjalgpallur nimetas maailma parima: see ei ole Ronaldo, Messi ega Neymar\nsport.delfi.ee · 18 May · Brasiilia jalgpallikoondise ja Madridi Reali endine kaitsetugitala Roberto Carlos peab kõigi aegade parimaks vutimeheks oma kaasmaalast Ronaldot.\nThe Sun: Arsenal peaks Atletico palluri eest maksma 50 miljonit, Liverpool saaks tasuta\nsport.postimees.ee · 11 May · Inglismaa ajaleht The Sun väidab, et Londoni Arsenali suurimaks sihiks üleminekuturul on Madridi Atletico keskväljamees Thomas Partey, kelle väljaostusumma on 50 miljonit eurot. Hispaania klubi oleks väidetavalt nõus mehe Liverpoolile tasuta andma, kui vastu saadaks Alex-Oxlade Chamberlain.\nTeiste hulgas Itaalias ja Hispaanias lõdvendatakse tänasest veelgi karantiinimeetmeid\nDelfi · 18 May · Itaalia ja Hispaania on nende Euroopa riikide hulgas, kus täna lõdvendatakse veelgi koroonaviiruse tõttu kehtestatud karantiinimeetmeid.\narileht.delfi.ee · 30 May · Mida rohkem Euroopa Liidu liikmesriike hakkavad leevendama piiranguid, mis said koroonapandeemiaga võitluseks mõned kuud tagasi seatud, seda suuremaks on kasvanud eurooplaste huvi vabaõhukinode vastu.\nIrja Lutsar: piiranguid võiks Eestis leevendada ka piirkondade kaupa\nwww.pealinn.ee · 14 May · "Me oleme arutanud, et Eestis võiks minna piirangute leevendamisega edasi ka piirkondade kaupa: ei pea ju Kihnu kool kinni olema seetõttu, et Saaremaal on puhang – seal võib olla logistilisi probleeme, aga minu arvates see mõte pole halb," ütles professor Irja Lutsar tänasel sotsiaalkomisjoni videoi...


Sundsöötmise keelustamine Euroopa Liidus - Loomus MTÜ\nSundsöötmise keelustamine Euroopa Liidus\nLoe läbi pöördumine ning\nAustatud Eesti Vabariigi peaminister ja maaeluminister\nFoie gras on pardi- või hanemaksast valmistatud toiduaine, mille saamiseks nuumatakse linde, kuni nende maksa normaalkaal ületatakse mitmekordselt.\nPõhiline vastuolu foie gras tootmises on lindude sunniviisiline söötmine. Selleks sisestatakse linnu kõrri 2-3 korda päevas toru, et pumbata neile sisse suuremas koguses toitu, kui nad muidu vabatahtlikult sööksid. Partide puhul toimitakse sel viisil kaks nädalat, hanede puhul kolm nädalat. Sunniviisilise söötmise eesmärk on tekitada maksarakkude rasvhüpertroofia (hepatosteatoos ehk rasvmaks). Selle patoloogia tõttu võib linnu maks ületada oma normaalsuuruse rohkem kui kümnekordselt.\nEeltoodud ja muudel loomade heaolu arvestavatel põhjustel on sunniviisiline söötmine keelatud Eestis ja 22-s teises Euroopa Liidu liikmesriigis.\n13. detsembril 2000. a vastuvõetud loomakaitseseaduse järgi on Eestis “keelatud looma sunniviisiline söötmine, välja arvatud meditsiinilise näidustuse puhul” alates 2009. a jaanuarist.\nSellegipoolest on sunniviisiline söötmine veel lubatud viies EL-i liikmesriigis. Paradoksaalsel kombel määrab olemasolev EL-i regulatsioon kodulinnuliha turustusnormide kohta (komisjoni määrus nr 543/2008) foie gras jaoks kasutatavate pardi- ja hanemaksa minimaalse massi sellise, mida on võimalik saavutada vaid sunniviisilise söötmisega. Seega tagatakse õiguskaitse ja ebaõiglane turueelis tootmisviisile, mida õigusega peetakse looma suhtes lubamatuks teoks enamikes EL-i riikides, k.a Eestis.\nSeepärast palume meie, allakirjutanud, Vabariigi Valitsusel teha kõik oma võimuses, et aidata kaasa sunniviisilise söötmise keelustamisele kogu Euroopa Liidus, või vähemalt toetada foie gras’s kasutatavate pardi-ja hanemaksa miinimumkaalu nõude kustutamist, sest see annab ebaõiglase eelise tootjatele, kes kasutavad niivõrd julma tootmisviisi.\nJa annetad 5 eurot.\nKindlasti kuula ära ka esimesed 12 sekundit.\nTee suur heateguPüsiannetus\nPüsiannetustest on loomade õiguste eest seismisel meile kõige rohkem kasu.


Lisage maksejõuetus nende asjade nimekirja, mis võivad teile maksuvabastuse saada | Rahandus - 2019\nAvaldatud: Rahandus • Vaatamisi: 2779\nKuna majandusuudised annavad mõnevõrra silma, siis väärib märkimist, et veel üks maksusoodustuse element on 2007. Aasta maksuhooajal koduomanikele kättesaadav.\nKuna majandusuudised annavad mõnevõrra silma, siis väärib märkimist, et veel üks maksusoodustuse element on 2007. aasta maksuhooajal koduomanikele kättesaadav. Seekord rahaliselt maksejõuetu aitab teil maksusoodustusi nautida.\nNeile, kes seisavad turulepääsu sulgemise eest, on hüpoteeklaenu andmise maksusoodustuse säte üsna väärtusetu. See kehtib ka lühikese müügi korral. Kuid lühikese müügi korral on tulumaksu maksmise vältimiseks teistsugune viis: tõestage oma rahalist maksejõuetust.\nEt näha, kas olete kvalifitseerunud, minge IRS-i veebisaidile ja laadige tasuta vormi 433F koopia. See on tööleht, mis aitab teil arvutada oma netoväärtust. Kui see on negatiivne, siis olete rahaliselt maksejõuetu ja ei pea muretsema tulumaksu tasumise eest lühikeseks müügiks.\nSildid: maksusoodustused, IRS-i veebisait, maksejõuetus, majaomanikud,\narv netoväärtus, hüpoteeklaenude andestamine, isiklikud rahalised vahendid\nEhitage Awesome Business Credit 2010. aastal - 3. osa\nOnline Networking - Autor jagab turunduse nõuandeid\nKas teie krediitkaart on varastatud? Päev on ikka noor...\nKui olete numbritega kohutav, saate siiski kirjutada tõhusa äriplaani\n6 Tasu ärikrediitkaardi taotlemisel\n10 Regulatiivset sammu, mida peate järgima oma esimese töötaja palkamisel: 1. osa


Avaleht / Haridus ja teadus / uurimistöö / Forex Uudised\nLive Forexi uudised\nFXCC püüab hoida meie FX kauplejaid pidevalt kursis kirjastamisega: uudised, arvamused, faktid, arvud, hoiatused jne meie FX uudiste osas. Samuti teavitame teid meie sotsiaalmeedia kanalite kaudu linkidest kõikidele meie väljaannetele.\nKõik kogenud ettevõtjad annavad tunnistust sellest, kuidas makromajanduslikud sündmused ja suure mõjuga uudised mõjutavad valuuta väärtusi. Kas olete skaleerija; võib-olla kasutades automatiseeritud kauplemismeetodeid ja ekspertnõustajaid, et kaubelda valuutaturgudega, kes peavad reageerima välkkiirelt. Või olete swing-kaupleja; kes võtab kaubanduse suuna sulgemise või tagasikäigu puhul rohkem kaalutletud lähenemisviisi, on uudiste sündmuste peal hoidmine kriitiline edutegur FX-i kauplemisel.


Kas elatise summa mida nõuda saab on seotud ka kuidagi suhtluskorraga? - Perekonnaõigus - vastused.ee\nKas elatise summa mida nõuda saab on...\nKüsimus: Kas elatise summa mida nõuda saab on seotud ka kuidagi suhtluskorraga? 14.05.2019\nSaan aru, et elatise miinimum on täna pool miinimumpalka, kuid kas see summa mida nõuda saab on seotud ka kuidagi suhtluskorraga? St kui lapsed viibivad osa ajast ka selle vanema juures, kellelt elatist nõutakse? Kas elatise summa vähenemiseks peab olema kohtus määratud suhtluskord? Kas siinkohal loeb ka kohtulik kompromiss?\nKas tagasiulatuvalt on võimalik nõuda ka enam kui aasta elatist? Kui jah siis lühidalt milline oleks positiivse lõpplahendiga protsess?\nKui lapsed viibivad osa ajast lahus elava vanemaga ja vanemal tuleb sellel perioodil teha laste ülalpidamiseks vahetult kulutusi, tuleb seda elatise summa kindlaksmääramisel arvesse võtta.\nKui elatis on kohtu poolt välja mõistetud, tuleb elatise vähendamiseks pöörduda vastava hagiga kohtu poole. Vanem, kes soovib elatise vähendamist, kuna teeb laste ülalpidamiseks vahetult kulutusi, peab kohtule tõendama, kui palju viibivad lapsed tema juures ja milliseid kulutusi vanem seejuures lastele teeb. See ei mängi rolli, kas suhtlemiskord on kindlaks määratud kohtulahendiga või on tegemist kohtuvälise kokkuleppega.\nElatist on võimalik nõuda 1 aasta tagasiulatuvalt alates elatishagi esitamisest. Kui elatis on juba kohtu poolt väljamõistetud, ei ole võimalik elatise suurust muuta tagasiulatuvalt, vaid alates elatise suuruse muutmise hagi esitamisest.


Maaliga on kõik hästi — Sirp\nArsi projektiruumi näitus „Värv kui idee“ on märkideks tihendatud kokkuvõte viimaste aastate silmapaistvamatest maalinäitustest.\nNäitus „Värv kui idee. Mõtisklusi värvist“ Arsi projektiruumis kuni 24. IX, idee autor ja kujundaja Kristi Kongi, kunstnikud Sirja-Liisa Eelma, Mihkel Ilus, Alice Kask, Kristi Kongi, Kaido Ole, Tiit Pääsuke, Tõnis Saadoja ja Kadri Toom.\nMaalikunsti väljatungimine tahvelmaali raamist paistab olevat moena möödunud ja saanud üheks võimaluseks nüüdismaali avaldumisvormide reas. Näitusel „Värv kui idee“ domineerivad jälle tahvelmaal ja värviprobleem ning pigem küsitakse seal, mis saab maalikunstist ja värvikultuurist kontseptuaalse järgsel ajal. Kuidas elab oma olemuselt meeleline käsitöö-meedium üle kontseptualismi esile kutsutud võimsa paradigmanihke, mis näis vajutavat pitseri kunsti mõistmisele ja ka kunsti mõistele? Aina selgemaks on saanud, et ka kontseptualismi esile kutsutud paradigmanihe on oma ainuvalitsust kaotamas. Visuaalsus taastab vahepeal kaotatud positsioone ja seepärast ei pea ka kunstile klassikaliselt olemuslikud meediumid ja väärtused oma eksistentsile enam ohtu tajuma.\nKa Kristi Kongi Arsi projektiruumi tarvis kokku pandud näitus näib otsivat tasakaalupunkti kontseptuaalse ja selle järgse, füüsilise ja metafüüsilise, tunnetusliku ja tundelise vahel. Nii kinnitab näitus usku, et inimeses on väreleva, närvilise psüühika ja füüsilise ebatäiuslikkusele vaatamata siiski midagi väärtuslikku. Ent selgelt võetakse fookusse värv kui teaduslik nähtus, tõendades, et maaliga on ka kontseptuaalse järgsel ajastul kõik hästi.\nMitu noorema põlvkonna maalikunstnikku on saavutanud kõrgvormi, kui kasutada soorituslikku sõnavara. Kristi Kongi, kes on Arsi projektiruumi näitusel nii kuraatori kui ka kunstnikuna, on vaatajat viimastel aastatel üllatanud uue, vähem range, vähem geomeetrilise, rohkem intuitiivse, alateadvusliku ja uusi vorme genereeriva laadiga. Murrang, mis tuli kõige võimsamalt esile Kongi kureeritud Narva muuseumi kunstigaleriis toimunud näitusel „Lase mul ükskord veel unistada“ ning jätkus väiksemate näitustega Tartu Kogo ja Viljandi Rüki galeriis. Kõrgvorm võib kunsti puhul mõjuda ehk liiga sportliku kategooriana, ometi on maalikunstnikule füüsilise ja vaimse vormi koostoime ja tasakaal üliolulised, sest maalikunstis on füüsiline niisama võõrandamatu komponent, nagu seda on metafüüsiline. Kongist on harjutud mõtlema kui kõrge värvikultuuriga maalijast, ja ka tema viimaste aastate pintslilöögist võiks kirjutada eraldi essee, sedavõrd kindla käe ja vaba maalilise žestiga on teostatud tema viimase aja maalikomplektid. Näitusel on Kongi esindatud üksnes väikeformaadis töödega, mis on julgelt asetatud kord erkrohelisele, kord krohvihallile taustale, toimides võrkkestale suunatud tajueksperimendina.\nNäitusel „Värv kui idee“ domineerivad jälle tahvelmaal ja värviprobleem ning pigem küsitakse seal, mis saab maalikunstist ja värvikultuurist kontseptuaalse järgsel ajal.\nSirja-Liisa Eelma maalisari „Kirjutada oma/sinu nime“ on viimaste aastate eesti kunsti veenvamaid maalikomplekte, mis ühendab elegantselt maalilised väärtused ning kontseptualismi ja minimalismi armastatud seeriameediumi. Raske on viimaste aastate kunstist panna siia kõrvale teist seerialist maalitööd, millega töödeldakse vaatajat niisama peenelt ja ühtlasi ka vankumatult. Salapärasena mõjuv, raskesti tuvastatav ornament kordub sarjas nagu plinkiv, sugestiivne kujund unenäoteadvusest. „Teadsin, et seal peab olema õrna meelelisust, kadunud maailma nostalgiat, selget struktuuri ja lõpuks päästvat ülendumuslikkust, ulatuvust, elegantset üleolekut,“ on Eelma oma sarja kohta tabavalt öelnud. Arsi näitusel kasvavad ornamendi keerud üksteisest välja nagu esteetiliste sõdalaste armee ning nähtavasti ongi tegu kunstis läbi aegade nii tähtsa pürgimuse sümboliga. Visuaalne seos popkunsti ja minimalismi pärandiga on selge, kui asetada siia kõrvale kas või Aili Vindi psühhedeelse perioodi monokroomne looming. Aga Eelma on kirjutanud kohaliku maalikunsti ajaloo siiski oma tähtedega üle ja selle võtab sümboolselt kokku ka sarja ambivalentne pealkiri „Kirjutada oma/sinu nime“.\nVanameister Tiit Pääsukese kaheosaline komplekt „Minu värvid ei ole värvilised“ on omamoodi värviõpetus kõigile neile, kes arvavad, et värvide eristamine kunstis on evolutsiooniliselt iganenud oskus. Harides vaatajat postmodernistlike visuaalkultuuri fragmentide abiga, saame näiteks teada, et Johann Köler valdas umbral põhinevat paletti või et caput mortuum’i on armastatud vanitas’e motiivide puhul. Töötades omamoodi värviaabitsana, võib näiteks karmiinpunase jätta meelde populaarse huulepulgavärvi ning ultramariinsinise kuuvarjutuse serval tekkiva värviefekti järgi. Läbi arvukate kunstnike, kes peavad Pääsukest maalikunstis oma õpetajaks, on selline didaktiline positsioon ka omal kohal ning mitmekesistab näitusel esindatud kunstnike põlvkondlikku kuuluvust. Ent ka Tiit Pääsukese puhul toimib väljapanek viitena tema Tartu kunstimuuseumi retrospektiivnäitusele „Nostalgiata“, mida muuseum reklaamis kui suurnäitust, kus „läbi kahe korruse saab tutvuda Eesti ühe parima koloristi loominguga 1960ndatest tänaseni“. Mitmed Arsi näituse maalifragmendid tulevad Tartu kunstimuuseumi näituselt tuttavad ette, sest näituse sõnum näis olevat ju kinnitada, et kunstnik on üha aktiivne ning pole ühtegi põhjust vaadata üksnes nostalgiliselt tagasi.\nMihkel Ilusa ruum näitusel meenutab tema viimaseid ülesastumisi Tallinna Kunstihoones: kevadnäituse õrnade, delikaatsete sõnumitega maaliloosungeid ja Paul Kuimetiga ühisnäitust, mille üks peategelasi oli ju mäletatavasti kratina ellu äratatud molbert. Arsi projektiruumis teeb Ilus jälle oma trikke: maalikunsti valdkonda on toodud meie aja kõige banaalsem sümbol – naerunägu. Ka ei paista Ilusat huvitavat maalikunsti traditsiooniline pool, kus tegeletakse valgusküllaste puhaste värvide ja nende omavaheliste suhetega, järjekindlalt jätkab ta oma loobumise mängu valgega valgel. Ilusaga haakub Kadri Toom, kes tondoformaadis seerias „Nägemisviise perifeeriast“ (2021) tegeleb samuti banaalse või ekstrakunstilise – kõikvõimalikku päritolu trükimaterjal – konverteerimisega kunstiks. Fotokujutised merest ja taevast, röntgenülesvõtted siseorganitest või arvuti genereeritud joonised on koloreeritud erksate neoonkollaste, akvamariinsiniste või mereroheliste toonidega. Teisalt on Toomi huvitanud ka taju teaduslik uurimine, sest „Nägemisviise perifeeriast“ on osutus silma võrkkesta perifeersele osale, kus väheneb kolvikeste ja suureneb kepikeste arv. Kolvikesed sõltuvad valgusest ning vastutavad värvide nägemise eest, kepikesed aga on tundlikumad ning aitavad näha ka väheses valguses.\nPerifeerse nägemisega tegeleb näitusel ka Tõnis Saadoja, kelle teos „September. Oliivroheline“ on ühtlasi tagasivaade Tallinna Kunstihoone ühisnäitusele Jevgeni Zolotko ja Dénes Farkasiga „Olge te hoitud ja armastatud“. Sellel näitusel pööras ka kontseptuaalse fotorealistina tuntud Saadoja uue lehekülje, asudes uurima monokroomse maalikunsti võimalusi. Nii nagu fotograafe ajab tänavale või loodusesse udune hommik, näivad Saadojat aktiveerivat sellised atmosfääri tingimused, mis asetavad taju ja objekti vahele hämardavaid filtreid. Sealsamas kõrval on põhjamaisele koloriidile igavesti truu Alice Kask, kes on usutunnistuselt minimalist ning kelle paletti ei mõjutaks ilmselt ka viibimine lõunamaa seniidipäikese all. Eesti maali side meie geograafilise asukohaga on huvitav teema kas või seetõttu, et mitme maalikunstniku paletile on reisimine jätnud tugevaid jälgi. Nii näiteks on Kristi Kongi palett pöördumatult puudutatud Mehhiko valgusrežiimist, Marta Stratskase oma aga on mõjutanud Kesk-Euroopa saksakeelsete maade ekspressiivne värvikultuur. Kui Nõukogude ajal oli Eesti maalikunsti märgiks ülejäänud liidus matt hõbedane koloriit – nii nagu seda esindas näiteks Leili Muuga või Peeter Mudist –, siis nüüdismaalis selline geograafiline brändimine enam ei paista toimivat. Milliseid lugusid räägivad rahvusvaheliste kunstimesside boksides meie galeristid, jääbki saladuseks.


Ardo Kreek jõudis Prantsusmaal finaali - Võrkpall - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nPariisi Volley võitis eile õhtul Prantsusmaa meistrisarja poolfinaalvastase Lyoni 3:2 (20, -21, 22, -23, 13) ja pääses mängudega 2:1 finaali. See tähendab, et Eesti edukaim võrkpallur ei saabu koju enne 10. maid. Ainus finaalmäng Pariisi ja Toursi vahel tuleb mängimisele 9. mail, praeguseks on koht Euroopa klubide tippsarjas juba tagatud, kirjutab volley.ee.\nPariislased jäid viiendas geimis kaotusseisu 11:13, siis tabas külalisi nõrkusehoog ja Kreegi koduklubi võttis neli punkti järjest. Seejuures oli poolfinaalseeria kõige otsustavamatel hetkedel Kreek just üks peategelasi. Esmalt lõi ta hea servi, mille järel teenis Pariisi meeskond blokiga punkti. Järgnes eestlase ässpalling ja seeria viimase punkti noppis Pariisi meeskond taas blokiga.


Elu tikutopsis — Sirp\nKitsalt elamise kunsti üks osa on mikromajad. Need on küll jäänud nišikaubaks, kuid valikuvõimalust pakkudes mitmekesistavad eluasemeturgu.\nLess is more ehk vähem on rohkem, teatasid modernistid pea sada aastat tagasi. Selle tunnuslause võttis kasutusele arhitekt Ludwig Mies van der Rohe, iseloomustades dekoorita, uuele ajastu vaimule vastavat esteetikat ja elamisviisi. Möödunud on pea sajand, moevoolud tulevad ja lähevad ning pöördelised sündmused ei toimu enam korra sajandis. Iga kümnend kostitab meid mõne sündmusega, mille kohta saame öelda, et pärast seda ei ole maailm enam endine. Pöörasest kiirusest hoolimata elab mõtteviis „vähem on rohkem“ edasi ning on nüüd, kliimamuutuste ja kestlikkuse ajastul saanud täiesti uued tähenduskihid. See väljendub nii jaapanlase Marie Kondo populaarses koristamis- ja tarbetutest esemetest vabanemise kunstis, asjade vähem ostmises kui ka väikesel pinnal elamises.\nMikro- ja väikemajad on maailmas laineid löönud juba mõnda aega. Pärast 2008. aasta majanduskriisi ja kinnisvarakrahhi tundus just väike elamine see, mis vastab kriisijärgsetele vajadustele. Väikemajade kavandamine on juured alla ajanud ka Eestis – näeme algatusi, mis näikse küsivat ja kahtluse alla seadvat meie senise ruumivajaduse.\nVäikemajade trendil on mitu põhjust. Näiteks peremudeli teisenemine ja sellest tulenev väiksema elukoha vajadus, aina suurenev mobiilsus, mis praegu peab küll pausi, kuid ilmselt taastub peagi, lisaks vajadus ajutiste lahenduste järgi ja veidi vabamad regulatsioonid, mis lubavad väiksema maja püstitada suurema bürokraatiata.\nÜleilmselt kogetakse, et mikromajade populaarsuse ajend on leibkonna suuruse vähenemine. Peremudelid ei ole enam endised, tuumikperekonna – ema-isa ja kaks last – osakaal elamismudelina väheneb pidevat ning see eeldab ka ruumilt kohanemist. Näiteks kirjutab Shelby Kisler väikesest elamisruumist ja kurdab, et kuigi Ameerika Ühendriikides on enam levinud suured elamispinnad, on see aastaid olnud elamuturu kitsaskoht, sest paljudel noortel pole pesast välja lennates võimalik endale kulukat kinnisvara lubada. Ta toob välja, et USAs on keskmine elamispinna suurus alates 1950. aastast kasvanud 140 protsenti, leibkondade suurus vähenenud aga 18 protsenti. Seega on vaja vahepealset ajutist elamisruumi ja sellist võimalust mikromaja ka pakub.1\nGaraažimaja Tartus Emajõe ääres.\nLeibkonna vähenemist näeme siingi. Statistikaametist saame teada, et koos elavate inimeste arv on vähenenud, leibkond on veidi väiksem kui Euroopas keskmiselt. Eestis elab koos keskmiselt 2,3 inimest, näiteks kui Bulgaarias on ühe katuse all mitu põlvkonda ja seega rohkem pereliikmeid. Arhitekt Ülar Mark on Sirbile antud intervjuus väikeste elamispindade vajadust kommenteerinud nii: „Napp elamispind on ellujäämise küsimus. Ilmselgelt ei saa me enam nii suurelt ja laialt elada kui varem ja ega inimesed tahagi. Praegu on kasvamas terve põlvkond inimesi, kellele polegi suurus ja omamine olulised. Elukoha kvaliteet seisneb muus. Meeles tuleb pidada ka seda, et abiellutakse hiljem, lahutatakse rohkem, lapsi saadakse hiljem ja vähem, elatakse kauem ning keskealiste ja vanade üksikute inimeste arv kasvab järsult. Nii et tegelikult suureneb ka vajadus väikeste ja kompaktsete elamisvõimaluste järele.“2\nKuigi COVID-19 on elanikkonna mobiilsusele kainestava põntsu pannud, nähakse mikromajade trendi taga töökohtade mobiilsust, mis aitab kaasa sellele, et kontoris viibimata on võimalik tööd teha, linnast linna, riigist riiki rännata ning sellise elustiili toetamiseks sobivad väikesed majad hästi. Vähene pagas vajab vähe ruumi.\nÄra ei tohi unustada ka regulatsioone ja seadusi. Kuigi planeerimisreegleid on aastatega lihtsustatud, tuleb hoone püstitamiseks teha kas planeering, mille alusel väljastatakse ehitusluba, või taotleda ehitusteatis. Väikemajadele seatud tingimused on leebemad. Alla 20 ruutmeetri suuruse majakese saab meie tingimustes üles panna ilma ehitusloa, projekti ja ehitusteatiseta. Kuni 60ruutmeetrise ja viie meetri kõrguse hoone ehitamine on ka lihtsustatud, ehitusluba pole vaja, piisab ehitusteatisest ja projektist.\nEluruumile esitatavate nõuete määruses on sätestatud, et ühele inimesele tuleb eluruumis minimaalselt arvestada kaheksa ruutmeetrit pinda, seega mahuks ühte 20ruutmeetrisesse majakesse lausa kaks inimest elama. Shelby Kisler toob välja üksikasjad, mida tuleb mikromaja juures tähele panna. Kõigepealt peavad ruumid olema mitmeti kasutatavad. Kui pole võimalik elutuba, magamistuba ja köök eraldi kavandada, peab see kõik olema üks. Kisler kinnitab, et majad kasvavad suureks enamasti seetõttu, et soovitakse igaks tegevuseks oma tuba, kuid paindlikkus on kitsalt elamise mõtteviisi peategur. Kisleri sõnul on tähtis ka ruumi liigendamine ehk siis see, et vajaduse korral on võimalik tõmbuda oma nurka – et oleks soppe, mida enda omaks kohandada. See vajadus on tema sõnul üks põhjus, miks eluruumid pidevalt kasvavad. Ka mitu tasandit ja loomulik valgus on vajalikud, et väike ruum toimiks suurema ja otstarbekamana, kui esialgu välja paistab.\nKõik eespool kirjeldatu tundub roosiline ja võib tekkida küsimus, miks me linnapildis mikromaju nii vähe näeme. Kuigi Eestis on väikemajade pakkujate arv võrreldes näiteks viie aasta taguse ajaga kasvanud, tuleb tõdeda, et väikemajad on liialt nišikaup ning majutussektoris eelkõige kasutuses öömajana.\nEsimene pääsuke, meie kõige tuntum mikromaja trendi esindaja on Koda väikemaja. Algatuse üks eestvedajaid on arhitekt Ülar Mark. Mitmeti auhinnatud ja rahvusvahelistes disaini- ja arhitektuuriportaalides tähelepanu tõmmanud Kojad on nüüdseks kasvanud tooteseeriaks. Business Insider valis selle 2016. aasta kümne kõige innovatiivsema kodu hulka.\n2017. aastal on Ülar Mark andnud Sirbile intervjuu, kus kinnitab, et näeb väikemajadel väga suurt potentsiaali. Koda välja töötades olid nad püstitanud küsimuse, miks ei võiks olla maja sama lihtne teha kui autot. Autos on ju tohutult tehnoloogiat sees. Maja pole autoga võrreldavat arengut läbi teinud seetõttu, et puudu on seeriatootmine. Seda püütigi Koja majadega teha: viia maja seeriatootmisesse, käsitleda seda kõrgtehnoloogilise keskkonnana. On püütud katsetada, kui väike saab elamisühik veel olla, nii et seal oleks mõnus ega oleks kilukarpi surumise tunnet. Õhukesest komposiitpaneelist 26,2 ruutmeetri suuruse kuubiku sisse paigutati kõik eluks vajalik. Küsimus pole ju ainult katsetamislustis, taheti muuta ka ehitamist, linnaplaneerimist ja eluviisi. Otse Tallinna südames on Kodadega eksperimenteeritud linnaruumi ajutise kasutusega. Näiteks täideti kesklinna tühjalt seisvad krundid. Koda park ehk mitmest kojast koosnev linnak seisis Mere puiesteel, eelmise aasta suvel avati see Admiraliteedi basseini ääres. Park koosneb 20 majakesest ehk ruumimoodulist, kus saab ööbida, kohvi juua, poodelda jne.\nAlustati ühe tüüpmajaga, nüüd pakutakse juba nelja lahendust. Betoonist Koda on saanud ka puidust õed-vennad ning ujuva versiooni. Tootearenduseks andis tõuke turg: betoonist maju peeti liiga kalliks ning seetõttu katsetatakse puidust majakestega.\nKoda on kui elamismoodul. Nii saab kesklinna tühjale platsile parkla asemel ajutise linnaku püstitada ja sel moel ruumi otstarbekamalt kasutada. Pildil Kodade park Tallinnas.\nHendrik Osula / Ekspress Meedia / Scanpix\nRuumiga eksperimenteerib ka arhitekt Tiit Sild oma mikromajaga ühes Tartu Emajõe-äärses garaažlas. Eesti linnades on garaažikomplekse omajagu. Need ehitati Nõukogude ajal, kui auto oli luksus. Omamoodi väikseid mikroruume leidub igas asulas ja linnas. Garaažilinnakutest on autod kolinud majade vahele hoovi ning bokse kasutatakse kola hoiustamiseks, paljud seisavad niisama tühjalt. Keset linna kasutuseta jäänud krunt on suur varandus, kuid väike, vaid 30–40 m2 pindala ja sõltumine naaberboksidest teeb sellise ruumi otstarbeka kasutamise keeruliseks. Tuleb olla leidlik, et sellele nüüdisaegne kasutus leida. Garaažimaja on üks võimalus. Mikrorajooni mõistet kasutatakse paneelelamualade nagu Mustamäe, Lasnamäe, Annelinn tähistamiseks. Garaažikompleksis saab mikrorajoon täiesti uue ilme ja tähenduse, sest „mikro“ tähistabki siinkohal väikest: väikest maja, väikseid elamiskulusid, väikest asumit. Tiit Sild näeb, et siin võiksid ateljee leida kunstnikud ja kirjanikud, ja kodu noored, alles ühist elu alustavad paarid või tudengid. Praegu on seda enamasti öömajana välja üüritud.\nIgal juhul on majakesega tõstatanud nii mõnedki küsimused, nt kas selline hoone mahub normide piiresse. Paarkümmend aastat tagasi kehtestatud detailplaneeringu järgi on seal lubatud vaid praeguse kõrgusega garaažid. Kuni seisukohta ei ole, seisab majake omal kohal ning Sild plaanib samasse linnakusse peagi püstitada teisegi.\nNeed pole ainukesed näited. Väikeselt elamiseks pakub lahenduse Bruno disainiauhinnaga pärjatud peegelmaja Ööd. Katus.eu tehasemaju müütavast arhitektuurikaubamajast saab valida lausa üheksa väikemaja vahel. Greencube’i element- ja moodulmajatehas on välja töötanud üle kümne võimaluse, osa neist on saunad, teised ajutised moodulid, kolmandad aasta ringi elatavad majad ja soojustatud kontorid. Pakkumist justkui on. Kas on ka nõudlust?\nKa lõhn võtab ruumi\nVäikeelamine võib kõlada veenvalt, kuid ega selleks valmis olda. Muu hulgas tulevad mängu psühholoogilised põhjused. Näiteks kirjeldab üks kaheliikmeline pere, kuidas korraga tundus neile väikses majas elades, et isegi lõhn võtab toas ruumi: kui praadida sibulat, siis lõhna eest peitu ei poe, sellest ei jää puutumata pea midagi.\n2013. aastal kirjutas Jacoba Urist Atlanticus, kuidas väikeses ruumis elamine võib tervisele kahjulikult mõjuda. Ta leiab, et 20aastasele noorele spetsialistile on see elamuasemekitsikuse leevendamiseks hea lahendus, kuid 30-40aastastele võivad kitsad olud tekitada klaustrofoobiat ning iga päev laua, toolide ja voodi pidev lahti- ja kokkupakkimine mõjub lõpuks frustreerivalt.3 Väike eluruum tekitab keskendumisraskusi ega ole seepärast kohane lastega peredele. Kõigest hoolimata on mikromajas kitsalt elamine üks võimalus paljudest ning lisab elamuasemeturule paindlikkust ja valikuvõimalusi.\nShelby Kisler toob välja, et kõige suurem takistus mikromajade kavandamisel ja püstitamisel on regulatsioonid. Leidub riike, kus elamispinna miinimum on nii suur, et mikromaja enam selle alla ei mahu. Ja on riike, kus on lubatud püstitada nii 15ruutmeetriseid kui ka väiksemaid hooneid. Ülar Mark tunnistab, et suuresti takistavad Kodade levikut kehtivad normid, kuid mitte ehitusalased. Enamasti eelistatakse tühjalt seisval kesklinna krundil näha parklat. Mingil põhjusel on lubatud ja ühiskonna silmis vastuvõetav, et kasutuseta seisval killustikuga kaetud platsil seisavad autod, aga mitte väikemajad. „Miks meil keskkonda nii silmakirjalikult suhtutakse?“ küsib ta. Kuni linna planeeritakse autodele, kuni kesklinna on mugav tulla autoga, seni nähakse tühjades platsides vaid auto parkimise võimalust, ega taheta sellega midagi uuenduslikku ette võtta.\nVäikemajad jäävad praegu meil veel nišitooteks. Hoolimata inspireerivatest seriaalidest ja ilusate piltidega raamatutest sobib mikroelamine vähestele. Siiski on hea, et see võimalus on olemas, kui ainult üldine mõtteviis seda rohkem soosiks.\n1 Shelby Kiser, Small Scale Living and the Meaning of Home. – URJHS Volume 15.\n2 Merle Karro-Kalberg, Õnn ei asu ilusas majas. – Sirp 20. I 2017.\n3 Jacoba Urist. The Health Risks of Small Apartments. – Atlantic 19. XII 2013.\nTallinna ülikooli uus loomeinimeste maja\nTallinna ülikooli loomemaja Vita. Arhitektid Maarja Kask, Ralf Lõoke, Kaisa Simon ja Pelle-Sten Viiburg (Salto). Sisearhitektid Tarmo Piirmets ja Raul Tiitus (Pink). Projekteerija Sweco …\nLeidub hulganisti tõendeid ja uuringuid selle kohta, et igapäevane mõõdukas füüsiline aktiivsus vähemalt üks tund päevas mõjub hästi vaimsele tervisele ning õppimis- ja keskendumisvõimele. …\nAndres Siim 25. II 1962 – 2. III 2020\n2. märtsil lahkus meie hulgast igavikku hea kolleeg, arhitekt Andres Siim. See on eesti arhitektuurile valus kaotus. Andres Siim alustas arhitektuuriõpinguid 1980. aastal pärast …\nPealelend – Raul Järg, Eesti Arhitektuurikeskuse juhataja\nArhitektuurikeskus avaldas hiljuti Eesti nüüdisarhitektuuri veebikaardi. See asub aadressil estonianarchitecture.com. Mis tingis vajaduse selle kaardi järele? Directory of Estonian Contemporary Architecture (EstArch) võrguleht on …\n2017. aastal algas koolimajade kavandamise buum. Aastal 2019 korraldati juba kaks korda rohkem uute koolihoonete arhitektuurivõistlusi kui eelmisel kümnendil kokku: ühel aastal toimus 13 …


Üliõpilane ja raha - Kõrgem Kunstikool Pallas\nVajaduspõhine õppetoetus (220, 135 või 75 eurot) on riiklik toetus vähemkindlustatud üliõpilastele kõrghariduse omandamisega kaasnevate lisakulude katmiseks.\n- kes õpib täiskoormusega ja täidab õppekava nõudeid 75% ulatuses, kusjuures õppe mahu arvestus on semestrite lõikes kumulatiivne. Esimesel semestril õppetoetuse taotlemisel on piisav ainult täiskoormuse nõude täitmine;\n- kelle perekonna kuusissetulek ühe pereliikme kohta on kuni 468 eurot.\nVajaduspõhise õppetoetuse taotlemise tingimused ja info.\nVajaduspõhise õppetoetuse taotlus tuleb esitada riigiportaalis www.eesti.ee.\n- esitada ka üliõpilasel, kes kahtleb, kas vastab kõigile tingimustele;\n- tingimata lõpuni teha, sest negatiivne vastus on oluline vajaduspõhise eritoetuse taotlemisel;\n- esitada semestri esimesel kuul (septembris või veebruaris), sest toetus makstakse välja alates taotluse esitamise kuust.\nLisainfo Haridus- ja Teadusministeeriumi veebilehelt.\nVajaduspõhine eritoetus on majanduslikust olukorrast lähtuv rahaline toetus kõrghariduse omandamisega kaasnevate kulutuste katmiseks.\nVajaduspõhist eritoetust määrab ja maksab Kõrgem Kunstikool Pallas (vt "Vajaduspõhise eritoetuse taotlemise, määramise ning maksmise tingimused ja kord")\nMaksuameti tõend - toetuse taotlemiseks saab õppeasutusele esitatava Maksu- ja Tolliameti tõendi oma sissetulekute kohta kiirelt ja mugavalt ise e-maksuametis/e-tollis koostada ning õppeasutusele edastada. Lisainfo ja õpetus: www.emta.ee/et/eraklient/maksukorraldus-maksususteem/toendite-taotlemine/maksuandmete-toend-koolidele-esitamiseks\nValdkonnastipendiumi on õigus taotleda Pallase üliõpilasel, kui ta:\nStipendiumi taotlemise kohta saab lähemalt lugeda SIIT.\nLehekülge on muudetud 05.09.2019