Relvade indeksi kaubandusstrateegiad Lisage metatöötajale liikuv keskmine 4\n1B Bitcoini ettevõttest Siiditee rahakott | | Forexrobotid\nRelvade indeksi kaubandusstrateegiad, Euroopa Parlamendi arutelud - Europa\nKuid isegi selline tehing on tõeline kauplemine, mis on võimeline suure sissetulekuga tooma ja mitte ainult mängu. Kodumaises kirjanduses hakkas terminit "riskimaandamine" rakendama laiemas tähenduses ebasoodsate hinnamuutuste riskide kindlustusena mis tahes kaupade ja materjali väärtustena lepingute ja kaubandustegevusega, mis tagavad kauba pakkumise müügi tulevik. Tulu on väiksem, kuid riskid on praktiliselt vähendatud nullini. Seega on kõige piisavam vastus majanduse globaliseerumisele mitmekesistada äri ja mitmekesiste äriühingute ühenduste loomist.\nÜhinemiste ja omandamiste tehingud on tootmise mitmekesistamise arendamise üle mitmed eelised: valmistatud valmistoodang, tarnijate ja vahendajate võrgustik on asutatud, on koostoime teiste turuosalistega. Ühinemine ja omandamisprotsess aitab vähendada uute toodete tootmise või uute toodete, reklaamikulude ja uute tarnelepingute sõlmimisega seotud kulusid.\nLisaks koos valmistoodanguga saab ettevõte kvalifitseeritud tööjõudu. Ettevõtte mitmekesistamise peamine risk on oma tootmise alahindamine ja omandatud Relvade indeksi kaubandusstrateegiad alahindamine. Ühinemine ja imendumine aitab kaasa ettevõtte turuosa suurenemisele, tootmisvõimsuse suurendamisele ja tõhusama mitmekesistamise suurendamisele. Ettevõtte mitmekesistamise näited Kõige silmatorkavam näide Hype-vaba sõltumatute mitmekesistamise ettevõtte kaasaegses turul on inglise ettevõtte virgingRoup.\nArvuta täpne arv juhiseid, kus ettevõte areneb, tundub raske. Ettevõte sai oma kuulsuse, olles õppinud muusikaliste dokumentide, kassettide ja ketaste müügi salvestamise ja loomise sfääri. Praegu on kõige tuntum järgmised tegevusvaldkonnad: lennufirma Virgin Atlandi Airlines; filmi tootmise Virgin Vision; pangateenused Virgin raha. Tõhus näiteks seotud vertikaalse mitmekesistamise näide on Tšehhi ettevõtte õpilasi.\nSissejuhatus Merchanding tööriistad.\nAlustades bussivedudest Tšehhi Vabariigi linnade kaudu, sisenesid nad järk-järgult Austria turule, Slovakkiasse ja Saksamaale, kellel on turistide ja reisijate orientatsiooniga. Nüüd tegeleb ettevõte hotellide ja ekskursioonide broneeringu teenuste osutamisega. Tuntud horisontaalse mitmekesistamise näide on BIC, mis on Relvade indeksi kaubandusstrateegiad tootmise tõttu muutunud suureks ja edukaks. Ettevõtete kasutatavad tehnoloogiad lubasid madal kuludega tegelevaid käepidemeid valmistada.\nSeejärel kasutati tootmistsükli iseärasusi ühekordselt kasutatavate raseerijate ja tulemasinate vabastamisel, mis hakkas ka stabiilse sissetulekut tooma. Mitmekesistamine on finantsturgude vähendamisele suunatud investeerimismeetod Tootmise, äri- ja finantsriskide mitmekesistamise kontseptsioon, peamised meetodid ja eesmärgid Sisu kasutusele võtma Kokkuvarisemine Mitmekesistamine on määratlus Mitmekesistamine oninvesteeringute Relvade indeksi kaubandusstrateegiad, mille eesmärk on vähendada finants- või tootmisressursside jaotamisega seotud Relvade indeksi kaubandusstrateegiad minimeerimist erinevate tööstusharude ja sektorite jaotamisega.\n1B Bitcoini ettevõttest Silk Road Wallet Moves\nSellist mitmekesistamist nimetatakse tootmise mitmekesistamiseks. Mitmekesistamine on Ettevõtte sisenemise protsess teistesse tööstusharudesse. Mitmekesistamise strateegiat kasutatakse tagamaks, et organisatsioon ei ole liiga sõltuv ühest strateegilisest äriüksusest.\nMitmekesistamine on Üks kapitali kontsentratsiooni vorme. Ettevõtete tootmise mitmekesistamine tungivad uued tööstusharud ja sfäärid. Mitmekesistamine on Ettevõtte ulatuse levitamine erinevad liigid Tooted või erinevad turud. Peaaegu kõik ettevõtted ühe kraadi või teise mitmekesisusega: ettevõtted tootvad ainult ühte toodet.\nMitmekesistamine on Üks võimalusi investeerimisportfelli riski vähendamiseks, mis seisneb investeeringute jaotamisel erinevate varade vahel. Mitmekesistamine on Kapitali jaotus erinevate investeeringute objektide vahel, et vähendada võimalike kahjumite ohtu nii kapitali kui ka tulu. Mitmekesistamine on Ettevõtte tegevusvaldkonna laiendamise või mitmesuguste toodete vahemike vabanemise protsess lisatakse tavaliselt praeguse tootmise profiiliga.\nMitmekesistamine on Iseorganisatsioonide mitmekesisuse suurendamise protsess selles laiemas kohalikus piirkonnas; protsessi laiendamise struktuuripära ja omaduste või funktsionaalsete eesmärkide tarbija omadusi toodetud toote või mõju selle loomise ajal; Tööjõu Relvade indeksi kaubandusstrateegiad ja olemuse rikastamine oma sisemise mitmekesisuse kasvu kaudu, kultuuri ja kunsti mitmekesisuse suurendamine puhkuse tsoonides puhkus jne; Industrial ettevõtete ja ühenduste laiendamine ulatuslik ja intensiivne profiil; Tütarettevõtete avaldamine peaettevõttest või ettevõttest, ühingust või murest suurenenud vahemiku, mahu ja teenuste liikide suurenemisega.\nTeadus muutus ja stabiliseerimine mitmekesisuse - diatropic Yu. Relvade indeksi kaubandusstrateegiad on Turunduslahendus, strateegia, mis tähendab ettevõtte väljumist uuele turule, kaasamine tootmisprogrammi toodete, millel ei ole otsest seost eelmise tegevusala ettevõtte. Mitmekesistamine oninvesteerimisfondi jaotus väärtpaberite vahel erinevate riskide, kasumlikkuse ja korrelatsioonide vahel, et vähendada süstemaatilisi riske.\nMitmekesistamise üldised omadused Ettevõtte finantstegevus kõigis selle vormides on seotud arvukate riskidega, mille mõju selle tegevuse tulemused suurenevad oluliselt turumajandusele üleminekuga. Selle tegevusega kaasnevad riskid eraldatakse spetsiaalsele finantsriskide rühmale, kes mängivad kõige olulisemat rolli ettevõtte üldises riskiportfellis ". Finantsriskide mõju suurenemine ettevõtte finantstegevuse tulemustele on seotud riigi majandusliku olukorra kiire varieeruvusega ja finantsturu kondenktsioonide kiire varieeruvusega, finantssuhete ulatuse laiendamisele; Uute finantstehnoloogiate ja vahendite tekkimine ning mitmed meie majanduspraktika tegurid.\nFinantsriskide haldamise meetodite süsteemis kuulub peamine roll väliste ja sisemiste riskide neutraliseerimismehhanismide suhtes. Finantsriskide neutraliseerimiseks sisemised mehhanismid on meetodite süsteem, mis on minimeerimiseks nende negatiivsete tagajärgede minimeerimiseks, valitakse ja rakendatakse ettevõttes. Sisemiste neutraliseerimismehhanismide kasutamise peamine eesmärk on reeglina kõik vastuvõetavad finantsriskid, märkimisväärne osa kriitilise rühma riskidest, samuti mitte-habras katastroofiliste riskide riskidest, kui Relvade indeksi kaubandusstrateegiad poolt aktsepteerib objektiivne vajadus.\nSisse kaasaegsed tingimused Sisemised neutraliseerimismehhanismid hõlmavad ettevõtte finantsriskide Binaarne voimaluse ravikindlustusfond osa. OMNI 11 binaarsed variandid minimeerimiseks sisemiste mehhanismide kasutamise eeliseks on juhtimisotsuste kõrge alternatiivse alternatiivsuse tase teiste äriüksuste reeglina.\nFinantsriskide siseriiklike ja väliste Vaga kasumlik kauplemissusteem süsteem näeb ette järgmiste põhiliste meetodite kasutamist.\nVältida riski. Selline finantsriskide neutraliseerimise suund on kõige radikam. See on arendada selliseid sisemisi tegevusi, mis täielikult kõrvaldada konkreetse finantsriski. Nende meetmete peamine on järgmine: Finantstehingute rakendamisest keeldumine, riskide tase on äärmiselt kõrge.\nHoolimata kõrge efektiivsusega See meede, selle kasutamine on piiratud, kuna enamik finantstehinguid on seotud ettevõtte peamise tootmise ja äritegevuse rakendamisega, pakkudes korrapäraseid tulusid ja selle kasumi moodustamist; Laenatud kapitali kõrgema koguse kasutamisest keeldumine. Laenatud vahendite osakaalu vähendamine majanduslikul käibel väldib ühte olulisemaid finantsriske - ettevõtte rahalise jätkusuutlikkuse vähenemise.\nSamal ajal tähendab selline vältimise risk finantsvõimenduse mõju vähenemine, st.\nNeed ja muud finantsriski vältimise vormid võtavad ettevõtte täiendavatest kasumi moodustumise allikatest ning mõjutavad seega negatiivselt majandusarengu määra ja kasutamise tõhusust omakapital.\nSeetõttu tuleks sisemiste riskide neutraliseerimismehhanismide süsteemis nende vältimine läbi viia järgmistes tingimustes väga WEIGLY: Kui ühe finantsriski tagasilükkamine ei too kaasa teise kõrgema või ühemõttelise taseme riskide esinemist; Kui riskitase on sissetulev kasumlikkuse tase finantsoperatsiooni "kasumlikkus-riski" skaalal; Kui rahalised kahjud on seda tüüpi Risk ületab oma hüvitise võimalusi ettevõtte enda rahaliste vahendite arvelt jne.\nPiirata kulude, müügi, laenu jne summad Limit on oluline riski vähendamine riski aste ja mida pangad kasutavad laenude Relvade indeksi kaubandusstrateegiad kokkuleppe sõlmimisel arvelduskrediidi jne. Ta rakendab kaubanduskeskused kaubade müümisel krediidi andmisel, laenude andmise, kapitali investeeringute summade määramisel jne. Finantsriskide kontsentratsiooni piiramise mehhanismi tavaliselt kasutatavad liigid, mis lähevad kaugemale lubatud tasemest, st Kriitilise või katastroofilise riski tsoonis tehtud finantstehingute kohaselt.\nLepingu, mis teenib kindlustusriskide vastu kursuste hindu nimetatakse "hekiks" ja majandusüksuse, mis täidab hedge - "Hedger". On kaks riskimaandamistoimingut: maandamine suurendada ja maandada alla. Parandamine riskimaandamine või ostutarkvara, on vahetus operatsiooni ostmiseks kiireloomuliste lepingute või võimalusi.\nHedge suurendada kohaldamist juhtudel, kui see on vaja kindlustada võimaliku hinnatõusu kursused tulevikus. Maandamine vähenemise või müügi riskimaandamisele - see on vahetus operatsioon kiireloomulise lepingu müügiga. Hedger, kes kannab allapoole heki, eeldab, et müüvad kaupu tulevikus ja seetõttu, müües kiireloomulist lepingut või valikuvõimalust börsil, kindlustab ta enda võimaliku hindade languse Relvade indeksi kaubandusstrateegiad.\nSõltuvalt kasutatavate väärtuslike väärtpaberite liigist eristatakse järgmised finantsriskide riskimaandamismehhanismid: riskimaandamine futuuride lepingute abil; Riskide kasutamine valikute abil; SWIP-i kasutamine. Riskide eraldamine. Finantsriskide minimeerimise valdkonna mehhanism Relvade indeksi kaubandusstrateegiad osaliste ülekannete partneritel üksikute finantstehingute partneritel.\nSellisel juhul kantakse majanduspartnerid üle ettevõtte finantsriskide osale, kus neil on rohkem võimalusi Nende negatiivsete Relvade indeksi kaubandusstrateegiad neutraliseerimine ja rohkem tõhusad viisid Sisemine kindlustus kaitse.\nRelvade indeksi kaubandusstrateegiad on kapitali jaotusprotsess erinevate kinnitusobjektide vahel, mis Relvade indeksi kaubandusstrateegiad ole üksteisega otseselt seotud. Mitmekesistamine on finantsriski astme kõige mõistlikum ja suhteliselt õiguslikum kulukaim vähendamine. Järgmised riskijaotuse peamised juhised olid laialt levinud: Investeerimisprojekti osalejate riskide jaotus.\nSellise jaotuse protsessis võib ettevõte teostada üleandmist töövõtjatele finantsriskide seotud kalendriskava täitmata jätmise ja paigaldamise töö, madala kvaliteediga nende tööde nägemus neile üle kantud ehitusmaterjalid Ja mõned teised. Selliste riskide üleandmise Relvade indeksi kaubandusstrateegiad jaoks on nende neutraliseerimine töövõtja kulul töö muutmine, nende maksete tegemine võistluse ja trahvide summade ja teiste tekkinud kahju hüvitamise summade alusel; Toorainete ja materjalide ettevõtjate ja tarnijate riskijaotus.\nSellise jaotuse objektiks on peamiselt varade kahjumi varade kahjumiga seotud finantsriskid laadimise ja mahalaadimise käigus; Riskide eraldamine liisingu operatsiooni osalejate vahel. Seega edastab äriühing operatiivse liisingu käigus üürileandjale kasutatud vara moraalse vanaeduse ohtu, tehnilise tulemuslikkuse kaotamise ohtu; Riskide eraldamine faktooringu osaliste kindlustuskava operatsiooni vahel.\nSellise jaotuse objektiks on peamiselt ettevõtte krediidiriski, mis oma eelistatud aktsia üle kantakse asjaomasele Relvade indeksi kaubandusstrateegiad - kommertspangale või faktooringuettevõttele. Isekindlustus sisemine kindlustus. Selle finantsriskide minimeerimise suunda mehhanism põhineb rahaliste vahendite osa reserveerimisel, võimaldades ületada finantstehingute negatiivseid finantsmõjusid, mille puhul need riskid ei ole seotud vastaspoolte tegevusega.\nFinantsriskide neutraliseerimise peamised vormid on järgmised: Ettevõtte reservi kindlustus fondi moodustamine. See Relvade indeksi kaubandusstrateegiad loodud vastavalt õigusaktide ja ettevõtte harta nõuetele.\nSellise moodustumise näide võib olla hinnariski kindlustusfond; Fondi ootab kaupu kaubandusettevõtetes; lootusetute nõuete tagasimaksmise fondi jne; Management süsteemi kindlustusreservide materjali ja rahaliste vahendite üksikute elementide praeguse vara ettevõtte.\nRiskikindlustus on kõige olulisem meetod riski taseme vähendamiseks. Sisuliselt kindlustuse väljendatakse asjaolu, et Relvade indeksi kaubandusstrateegiad on valmis loobuma oma sissetulekust vältida riski, st Ta on valmis maksma riski taseme vähenemise eest nullile. Praegu ilmusid uued kindlustusliigid, näiteks pealkiri kindlustus, kindlustus ettevõtlikud riskid ja jne Pealkiri on dokumentaalse õigussuunalise kinnisvara õigusomand.\nPealkiri Kindlustus on kindlustus sündmuste vastu, mis tekkisid minevikus, mille tagajärjed võivad mõjutada tulevikku. See võimaldab kinnisvara ostjatel arvestada kinnisvara ostu- ja müügilepingu kohtu korral tekkinud kahju hüvitamisele. Ettevõtlusrisk on äritegevuse eeldatava tulu saamata jätmise oht. Kindlustussumma ei tohiks ületada ettevõtluskindlustuse väärtust, st Ettevõtlusaktiivsuse kahjumi summa, mida kindlustatu, nagu võib oodata, kannaksid kindlustusjuhtumi esinemist.\nTeiste riskiaste minimeerimise meetodite puhul võib seostada järgmised: Tagada vastaspoole nõudlus Relvade indeksi kaubandusstrateegiad täiendava taseme finantsoperatsiooni eest; Teatavate vastaspoolte tagatiste saamine; Vääramatu jõu asjaolude loetelu vähendamine vastaspoolte lepingutes; Kavandatava karistustest tulenevate riskide võimalike rahaliste kahjude hüvitamise tagamine.\nMitmekesistamine aktsiaturgudel Väärtpaberiportfelli mitmekesistamine on investeerimisportfelli moodustamine teatavates väärtpaberite hulgast, et vähendada võimalikke kahjusid ühe või mitme väärtpaberi hinna languse vähenemise korral. Ka väärtpaberiportfelli mitmekesistamist aktsiaturul võib kasutada mitte ainult investeerimisportfelli sisalduvate väärtpaberite võimaliku vähendamise eest, samuti suurendada portfelli kogutoodangut.\nMõned portfellis valitud dokumendid vastavalt investeerimisstrateegiale võivad demonstreerida dünaamikat oluliselt paremini kui Nadex Binaarsed valikud selgitavad paberid, mis üldiselt võivad investeerimisportfelli kasumlikkuse soodsaks olla soodsad.\nInvesteerimisportfelli moodustamise protsessis tekkis aktsiaturul järgmised küsimused : Kui palju väärtpabereid peaks olema investeerimisportfellis ja milline peaks olema iga emitendi aktsiate osakaal selles portfellis?


Sandrelle: Review: L'Oreal true match foundation\nPaljud on hiljuti küsinud, missugust jumestuskreemi kasutan ja seetõttu otsustasin kirjutada hetkel kasutusel olevast L'Oreali true match jumestuskreemist.\nIlmselt on see pudel nii mõnelegi tuttav, sest olen seda jumestuskreemi ka varem põgusalt tutvustanud. Mulle meeldib, et see jumestuskreem on vedel ja seetõttu ei kuivata mu nahka. Olen olnud mitme jumestuskreemiga hädas just liiga paksu konsistentsi pärast. Lisaks on seda kerge peale kanda ja hajutada, ilma et peaks muretsema kiire kuivamise pärast. Kasutan päris heledat tooni - golden beige, sest olen vähese päikese tõttu (ja isepruunistavat ka kasutada ei taha, ootan et saaksin õige päevituse alla) praegu nii või naa näost kahvatu.\nTahaksin, et katvus oleks veidi parem, aga samas ei saa ka nuriseda. Mul on terve elu olnud pärilikkusest tingitud väga-väga tumedad silmaalused ja seetõttu pean nii või naa alati veel lisaks peitekreemi kasutama.\nVot.. rohkem ei oskagi midagi erilist öelda, olen veel veidi koba ilutoodete kirjeldamises. Aga kindlasti jätsin midagi ütlemata, niiet küsige julgesti! :) Üldiselt võin öelda, et olen päris rahul, praegu on juba hilisõhtu ja mul ei ole tunnet, et tahan esimesel võimalusel meiki maha võtta. Ma ei tunnegi eriti, et mul meik peal on, sest nahk saab selle jumestuskreemi all hingata.\nOstetud I.L.U.st ja hind oli 11€.\nLabels: ilu, L'Oreal true match foundation, Review


AT&T teatas Time Warneriga liitumise lõpuleviimisest - Maailm - Postimees.ee\nAT&T teatas Time Warneriga liitumise lõpuleviimisest\n15. juuni 2018, 4:29\nAT&T ja Time Warneri logod New Yorgi börsi monitoril.\nTelekomihiid AT&T teatas neljapäeval liitumisprotsessi lõpuleviimisest meedia- ja meelahutuskonglomeraadiga Time Warner.\nUSA föderaalkohus oli andnud kaks päeva varem AT&T-le loa võtta Time Warner 85 miljardi dollari eest üle. See oli tõsine tagasilöök president Donald Trumpi valitsusele selle esimeses trustidevastases kohtuasjas.\n"Me hakkame pakkuma uut lähenemist sellele, kuidas meedia- ja meelelahutustööstus tarbijate, sisuloojate, levitajate ja reklaamijate jaoks töötama hakkab," ütles AT&T tegevjuht Randall Stephenson avalduses.\nTa märkis, et kahe suurfirma liitumine langeb ajale, kui video loomise, levitamise ja tarbimise viis on digitaalse sisu voogedastamise ja laia spektri internetiga seotud teenuste ajastul kiiresti muutumas.\n"Sisu ja loominguline talent on Warner Bros.-is, HBO-s ja Turneris esmaklassiline. Ühendage see kõik AT&T tugevustega otse tarbijale teenuse pakkumisel, ning lisaks pakume me tarbijale eristatavat, kõrge kvaliteediga ja mobiilsust esikohale seadvat meelelahutuskogemust," lausus Stephenson.\nLiitumistehingu kohtus vaidlustanud justiitsministeeriumi ametnikud ei palunud kohtunikul liitumist apellatsiooni ajaks seisma panna, kuid neil on endiselt olemas võimalus otsus edasi kaevata.\nRingkonnakohtunik Richard Leon ütles teisipäeval, et valitsus ei suutnud täita endal lasuvat tõendamiskohustust, et USA suurima tasulise teleoperaatori ning meedia- ja meelelahutushiiu ühinemine kahjustaks konkurentsi.


RAPORT Euroopa Liidu 2010. aasta üldeelarve projekt, I jagu – Euroopa Parlament, II jagu – Nõukogu, IV jagu – Euroopa Kohus, V jagu – Kontrollikoda, VI jagu – Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, VII jagu – Regioonide Komitee, VIII jagu – Euroopa Ombudsman, IX jagu – Euroopa Andmekaitseinspektor\nMenetlus : 2009/2002B(BUD)\nDokumendi valik : A7-0037/2009\nPE 428.279v03-00 A7-0037/2009(Par1)\nEuroopa Liidu 2010. aasta üldeelarve projekt, I jagu – Euroopa Parlament, II jagu – Nõukogu, IV jagu – Euroopa Kohus, V jagu – Kontrollikoda, VI jagu – Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, VII jagu – Regioonide Komitee, VIII jagu – Euroopa Ombudsman, IX jagu – Euroopa Andmekaitseinspektor\nEuroopa Liidu 2010. aasta üldeelarve projekti kohta, I jagu – Euroopa Parlament, II jagu – Nõukogu, IV jagu – Euroopa Kohus, V jagu – Kontrollikoda, VI jagu – Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, VII jagu – Regioonide Komitee, VIII jagu – Euroopa Ombudsman, IX jagu – Euroopa Andmekaitseinspektor (C7‑0128/2009 – 2009/2002B(BUD))\n– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artiklit 272;\n– võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002, mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust(2);\n– võttes arvesse oma 10. märtsi 2009. aasta resolutsiooni 2010. aasta eelarvemenetluse suuniste kohta – I, II ja IV–IX jagu(4);\n– võttes arvesse oma 5. mai 2009. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi 2010. aasta tulude ja kulude eelarvestuse kohta(5);\n– võttes arvesse 1988. aasta sisekokkulepet seada Euroopa Parlamendi eelarveassigneeringute ülemmääraks 20% rubriigi 5 kogusummast (v.a erakorralised kulud);\n– võttes arvesse komisjoni 29. aprillil 2009. aastal esitatud Euroopa Liidu 2010. aasta esialgset üldeelarve projekti (KOM(2009)0300);\n– võttes arvesse nõukogu 13. juulil 2009 koostatud Euroopa Liidu 2010. aasta üldeelarve projekti (C7‑0128/2009);\n– võttes arvesse kodukorra artiklit 75 ja V lisa;\n– võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni ning petitsioonikomisjoni arvamusi (A7‑0037/2009),\nA. arvestades, et kõikide institutsioonide esialgse eelarveprojektiga jäeti finantsraamistikus 2010. aastaks ettenähtud ülemmäära alla 236 597 323 euro suurune varu;\nB. arvestades, et pärast nõukogu 13. juuli 2008. aasta otsust jääb eelarveprojektis ettenähtud ülemmäära alla 276 153 415 euro suurune varu;\nC. arvestades, et 2009. aasta eelarvemenetluseks heaks kiidetud katseprotsess, millega kohaldatakse suuremat koostööd juhatuse ja eelarvekomisjoni vahel ning varast vastastikust koostööd kõikides eelarvet oluliselt mõjutavates küsimustes, jätkub ka 2010. aasta eelarvemenetluse käigus;\nD. arvestades, et lepituskohtumine juhatuse ja eelarvekomisjoni vahel toimus 15. septembril 2009. aastal enne hääletamist eelarvekomisjonis ja täiskogul,\n1. tuletab meelde, et ELi institutsioonid peavad koostama oma eelarved Euroopa majanduslikku ja finantssituatsiooni arvestades, kusjuures on väga oluline, et institutsioonide eelarvetes kajastuksid poliitiliste eesmärkide saavutamiseks tehtavad pingutused koos ressursside võimalikult tulemusliku kasutamisega;\n2. väljendab taas veendumust, et taotletav eelarve peab olema täielikult kulupõhine ja kajastama üksnes tõelisi vajadusi igale institutsioonile antud ülesannete täitmiseks, tehes ühtlasi kõik selleks, et selgitada välja kokkuhoiuvõimalused, sealhulgas töö parema korraldusega, olemasolevate ressursside ümberpaigutamisega prioriteetide saavutamiseks ja bürokraatia vähendamisega, et nappe rahalisi vahendeid parimal võimalikul viisil kasutada;\n3. tervitab kõigi institutsioonide konstruktiivset ja koostööaldist lähenemist eelarvepädevate institutsioonidega suhtlemisele ning on rahul, et institutsioonide vastused esitatud küsimustele on olnud kiired ja täpsed;\n4. rõhutab, et ettepanekutes ei sisaldu kulud, mis on konkreetselt seotud Lissaboni lepingu (millega muudetakse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Ühenduse asutamislepingut) võimaliku jõustumisega; tuletab meelde, et nimetatud lepingu jõustumise korral tuleb vajadusel kasutada olemasolevaid eelarvevahendeid, näiteks kirjalikku muutmisettepanekut või paranduseelarvet; on siiski seisukohal, et sellisel juhul tuleb võimalikult põhjalikult uurida võimalusi olemasolevate vahendite ümberpaigutamiseks, enne kui esitatakse täiendavaid rahalisi taotlusi; kordab, et tulevikuga seotud kindluse huvides peaks eelarve jääma jätkusuutlikuks ning asjaomasesse rubriiki tuleks jätta piisav rahaline varu;\n5. tuletab meelde, et mitmes valdkonnas on veel võimalusi olukorra parandamiseks ja eelarvevahendite tõhusamaks kasutamiseks, ning soovib veel kord rõhutada institutsioonidevahelist koostööd; nõustub kontrollikojaga selles, et tõhustatud koostöö keeleteenuste valdkonnas võiks pakkuda teatud kokkuhoiuvõimalusi; on seetõttu seadnud selle küsimuse 2010. aastal prioriteediks ja kutsub institutsioone üles täiendavalt parandama kõnealuseid aspekte, sealhulgas pidama uusi läbirääkimisi sisemise tõlkeressursi jagamise praeguse korralduse üle;\n6. otsustab luua selleks otstarbeks 5% suuruse üldise välistõlketeenuste reservi ja rõhutab, et asjaomane muudatusettepanek on suunatud kõikidele institutsioonidele, kellel on oma tõlkeüksus; olukorra parandamiseks taotletakse uusi läbirääkimisi sisemise tõlkeressursi jagamise praeguse korralduse üle, et parandada tõhusust ja saavutada kokkuhoidu tõlkevaldkonnas, mis on samuti kooskõlas seda küsimust käsitleva kontrollikoja eriaruandega; võtab teadmiseks asjaolu, et asjaomase reservi saab seega vabastada pärast seda, kui institutsioonid on esitanud sisemise tõlkeressursi jagamissüsteemi kohta konkreetse ettepaneku ja eelarvepädevad institutsioonid on selle läbi vaadanud;\n7. rõhutab oma soovi, et institutsioonid vaataksid uuesti läbi tõlkijate võimaluse teha kaugtööd; märgib, et see võib viia iga-aastase kokkuhoiuni, eriti kui büroopinna saab vabastada ning seda kasutada muudel eesmärkidel; märgib, et kontrollikoda kasutab seda süsteemi (kuigi piiratud määral) ja see toimib hästi;\n8. on otsustanud jätta rubriigi 5 (Haldus) ülemmäära alla XX euro suuruse varu, piirates seeläbi üldist kasvu x, y protsendini; rõhutab, et see hõlmab nõukogu poolt institutsioonide eelarvetes tehtud kärbete osalist taastamist, juhul kui vastava institutsiooni konkreetsed taotlused on põhjendatud;\n9. on seisukohal, et ELi eelarvesüsteem peaks arenema selliselt, et see toetaks leidlikkust ning uuenduslikke lahendusi; rõhutab seoses sellega ja ühtlasi stiimulina, et selliste meetmete abil institutsioonides saavutatavat suuremat tõhusust ja säästusid võiks kasutada nende muudeks võimalikeks prioriteetideks; rõhutab samas, et lihtsalt aeglasest rakendamisest või ootamatutest sündmustest tulenevad kasutamata rahalised vahendid tuleks üldreeglina tagastada maksumaksjale;\n10. väljendab heameelt 15. septembril 2009. aastal parlamendi juhatuse ja eelarvekomisjoni vahel toimunud lepituskohtumise hea õhkkonna ja konstruktiivsuse üle; usub, et see peaks täiendavalt kindlustama selle, et Euroopa Parlamendi eelarve koostatakse vastastikuse koostöö ja usalduse tingimustes ning kohaldatakse rangelt usaldusväärse eelarvestamise põhimõtteid ja läbipaistvust; rõhutab, et iga organi eelisõigused tuleks täiel määral säilitada;\n11. tuletab meelde, et kokkulepe saavutati järgmistes lepituskohtumisel arutlusel olnud küsimustes:\n- reservid (prioriteetsed projektid, hoonete reserv, ettenägematute kulude reserv);\n- infrastruktuuri ja logistika peadirektoraadi ning turvateenistuse ümberstruktureerimine;\n- personalivajadused 2010. aastaks;\n- Euroopa Ajaloo Maja;\n- erakonnad ja sihtasutused;\n12. on seisukohal, et teabevahetus parlamendi juhatuse ja eelarvekomisjoni vahel ning arutelude ajastamine on otsustava tähtsusega, et tagada nende koostöö edukus ja seda järjest parandada;\n13. rõhutab, et Euroopa Parlament – nagu kõik institutsioonid – peaks esitama kevadel või varasuvel võimalikult tervikliku eelarvet käsitleva esialgse ettepaneku; rõhutab, et kirjalike muutmisettepanekute esitamine sügisel peaks tõesti olema piiratud ettenägematute sündmuste ja tehnilise ajakohastamisega; tunnistab, et valimiste aasta näol on tegemist eriolukorraga, kus neile menetlustele tuleb lubada rohkem paindlikkust, et tagada vastvalitud Euroopa Parlamendi eelisõigused;\n14. rõhutab, et parlamendi eelarve üldmaht ulatub 19,XX%-ni mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 5 (Haldus) lubatud kuludest, s.t et see on jäänud alla parlamendi enda kehtestatud 20% piiri; kordab siiski, et XX% ei hõlma võimalikke kohandusi, mis võivad Lissaboni lepingu jõustumisel eriti õigusloome valdkonnas vajalikuks osutuda, ja jääb seisukohale, et märkimisväärse suurusega varu on vajalik; tunnistab, et praeguse piiratud varu tõttu on lisanõuete täitmiseks vaja täiendavalt kokku hoida ja teha ümberpaigutamisi;\n15. on seisukohal, et parlamendi püsi- ja muutuvkulude eristamine hõlbustaks otsuste tegemist üldisel Euroopa Parlamendi eelarve tasandil ning asjakohast jätkutegevust jätkusuutliku eelarve säilitamiseks; on otsustanud sellega seoses paigutada osa kolme konkreetse eelarverea vahenditest reservi, taotledes samas aruande koostamist, milles määratakse jaotiste 2 ja 3 kulud kindlaks erinevate kululiikide ning selle järgi, kas tegemist on püsi- või muutuvkuludega; on seisukohal, et selline eristamine, hoonetega seotud pikaajaline strateegia, kommunikatsiooni- ja teabepoliitika ning parlamendi erinevate tegevuste kulude-tulude analüüs võimaldavad koostada eelolevatel aastatel nullpõhise eelarve; on seisukohal, et see võimaldab kajastada parlamendi eelarves vaid tegelikke vajadusi ja suurendada selle läbipaistvust, eelarve õigsust ning tõhusust;\n16. juhib tähelepanu sellele, et 2010. aasta on uue parlamendiliikmete põhimääruse kohaldamise esimene täisaasta ning sellel on märkimisväärne mõju Euroopa Parlamendi eelarvele, kust tuleb katta vastavad kulud; märgib, et 2009. aastaga (kui põhimäärust kohaldati osaliselt) võrreldes on eelarve hinnanguliselt suurenenud umbes 40 miljoni euro võrra ja varasemate aastatega võrreldes umbes 113 miljoni euro võrra;\n17. on seisukohal, et kõnealuste kulude osas tuleks siiski eristada neid, mis on tegelikud vältimatud tagajärjed õiguslikel ja eelarvega seotud põhjustel, ja neid, mida süsteemi tõhus rakendamine võib mõjutada; nõuab seetõttu eelarve seisukohast lähtuvalt aruannet sõidukulude kompenseerimise süsteemi rakendamise kohta, kuna kõnealuse süsteemi kulud kasvavad hoolimata sellest, et Euroopa üldsus on oodanud nende vähenemist; palub asjaomane aruanne esitada 30. juuniks 2010;\n18. väljendab heameelt 2008. aasta lõpus parlamendiliikmete assistentide uue põhimääruse suhtes saavutatud kokkuleppe üle ning on lisanud 2010. aasta eelarvesse eraldised selle kohaldamise esimeseks täisaastaks; otsustab siiski kehtestada 20% suuruse reservi Euroopa Parlamendi personali töötasudega seotud eelarvereale, nõudes samas bürokraatia olulist vähendamist ja assistentide põhimääruse rakendamise parandamist;\n19. juhib eelarve üldise mahu ja eespool esitatud teguritega seoses tähelepanu ka asjaolule, et lepituskohtumisel jõuti kokkuleppele kavandatavate reservide vähendamises 5 miljoni euroni uute poliitiliste algatuste jaoks (samal ajal säilitatakse üldine 10 miljoni euro suurune ettenägematute kulude reserv) ja ühtlasi lepiti kokku 15 miljoni euro suuruses hoonete reservis;\n20. väljendab heameelt 2010. aasta inimressursse käsitleva kokkuleppe üle ja on administratsioonile tänulik andmete eest vajalikuks peetavate ametikohtade ja samal ajal kavandatavate ümberkorralduste kohta;\n21. otsustab kiita heaks assigneeringud 54 uue ametikoha loomiseks parlamendi 2010. aasta ametikohtade loetelus:– alalised ametikohad: 8 AD9, 17 AD5 ja 28 AST1 ametikohta,\n– ajutised ametikohad: 2 AD10, 1 AD9 ja 1 AD5 ametikoht,\n– 2009. aasta ametikohtade loetelus heaks kiidetud 3 AST1 ajutise ametikoha kaotamine;\notsustab ühtlasi kiita heaks assigneeringud järgmisteks kõrgemale palgaastmetele üleviimisteks: 5 ametikoha üleviimine palgaastmelt AD5 palgaastmele AD7 (seoses tõlkide töölevõtmisega), 30 ametikoha üleviimine AD7 palgaastmelt AD9 palgaastmele (seoses sisekonkurssidega) ning 30 ametikoha üleviimine AST3 palgaastmelt AST5 palgaastmele (samuti seoses sisekonkurssidega); otsustab ühtlasi kiita heaks assigneeringud 5 AST6 ametikoha muutmiseks 2 AD11 ja 3 AD12 ametikohaks (seoses üleminekukonkurssidega);\n22. kinnitab sellest hoolimata, et juba olemasolevate ressursside ja ametikohtade ümberpaigutamist puudutavad täiendavad jõupingutused peaksid olema parlamendi eelarveprotsessi lahutamatu osa; on sellega seoses seisukohal, et on asjakohane kohandada Euroopa Parlamendi töökorraldust ja teenuste struktuuri poliitilistele prioriteetidele vastavalt, et saada võimalikult head tulemused ning eelarve seisukohalt vähendada kulusid; tuletab sellega seoses meelde oma eelmisel aastal esitatud taotlust, mille kohaselt on väga oluline leida optimaalne tasakaal inimressursside jaotamisel peamiste õigusloomealaste tegevuste, parlamendiliikmetele osutatavate otseste teenuste ning haldustoetusega seotud ülesannete vahel, samuti aluseks võetud eelduste ja prioriteetide paremini mõistetavaks muutmine;\n23. märgib eelkõige, et lepituskohtumisel lepiti kokku Euroopa Parlamendi hoonete ja kinnisvarapoliitikaga tegeleva üksuse tugevdamises, et tagada hoonete nõuetekohane hooldus ja turvalisus, parandades planeerimist ja järelevalvet, mis arusaadavalt võimaldaks pikemas perspektiivis koos järjekindla ja vastutustundliku kinnisvarapoliitikaga raha kokku hoida; nõustub seetõttu nimetatud eesmärgil 49 uue ametikoha loomisega kolme aasta jooksul; võtab samuti teadmiseks kokkuleppe rahastada turvateenistuse ümberkorraldamiseks taotletud 5 ametikohta;\n24. väljendab samuti heameelt lepituskohtumisel saavutatud kokkuleppe üle viia läbi infrastruktuuri ja logistika peadirektoraadi ning turvateenistuse organisatsiooni audit, et hinnata, kas ressursse kasutatakse parimal võimalikul viisil;\nÕigusloomealane tegevus ja mitmekeelsus\n25. tuletab meelde, et mitmekeelsus on olnud 2010. aasta eelarve oluline tunnusjoon, et tagada ja tegelikult ka tugevdada kõigi parlamendiliikmete õigust võrdsele kohtlemisele keeleteenuste osas ning ühtlasi püüda hoida kulud kontrolli all parema koostöö kaudu kõigi institutsioonide vahel; väljendab heameelt eelarveprojektis kõnealusele valdkonnale ette nähtud täiendava rahastamise üle ja kiidab selle heaks;\n26. usub, et parlamendi suurenenud õigusloomealase vastutuse võtmine on pidev protsess, mis eeldab parlamendiliikmete igakülgset toetamist, et nad saaksid oma õigusloomealast tööd teha; avaldab sellega seoses heameelt juhatuse 6. mai 2009. aasta otsuse üle, mille eesmärk on tõhustada parlamendiliikmete otsest abistamist õigusloomega seotud töös, eriti õigusaktide esialgse koostamise järgus; on seisukohal, et nüüd tuleb tähelepanu pöörata ka õigusloome hilisematele etappidele, ning peab oluliseks, et parlamendiliikmetel oleks vastavalt mitmekeelsuse põhimõttele ning Euroopa Liidu parema õigusloomepoliitika eesmärkidele juurdepääs korrektsetele tekstidele kõikides ametlikes keeltes, et parandada läbipaistvust ja parlamendi seisukohtade demokraatlikku legitiimsust õigusloomega seotud menetlustes;\n27. tuletab meelde, et Euroopa Parlament hääletab kokkulepitud õigusakte regulaarselt varaste poliitiliste kompromissidena, samas võtab nõukogu sellised õigusaktid vastu alles pärast nende lõplikku valmimist; peab oluliseks, et Euroopa Parlament arutaks ja hääletaks lõplikke, kõikides keeltes korrektseid tekste; nõuab meetmete võtmist parlamendisiseselt ja institutsioonidevahelisel tasandil, et tagada Euroopa Parlamendile selles suhtes nõukoguga võrdne positsioon;\n28. väljendab heameelt lepituskohtumisel saavutatud eespool nimetatud kokkuleppe üle luua üldine 5% suurune reserv konkreetsetel eelarveridadel kõigi institutsioonide jaoks, kellel on oma tõlkeüksus;\n29. on valmis vaatama uuesti läbi täiskogu istungite kõnede tõlgete (istungi stenogrammide) süsteemi ja kättesaadavuse ning kaaluma viise selle parandamiseks nüüdisaegse tehnoloogia abil, mis aitaks ühtlasi saavutada olulist kokkuhoidu eelarves; on seisukohal, et see võiks hõlmata nõudlusel põhinevat tõlkesüsteemi, mis võiks ühtlasi oluliselt kiirendada soovitud tekstide kättesaadavaks muutmist;\n30. tuletab meelde oma varasemat taotlust, et Euroopa Parlamendi juhatus esitaks kinnisvara ja hoonete valdkonna sidusa ja vastutustundliku pikaajalise strateegia, milles võetakse muu hulgas arvesse suurenevate hoolduskuludega seotud eriprobleemi, renoveerimisvajadust ja hoonete valvega seotud kulusid ning tagatakse parlamendi eelarve jätkusuutlikkus, ning ootab, et kõnealune strateegia esitatakse 2009. aasta lõpuks; võtab teadmiseks eelmise aasta eelarvet käsitleva resolutsiooni kohta saadud vastuse, kuid ei pea seda piisavaks; rõhutab ka, et arvesse tuleb võtta võimalikud tulevased tagasimaksed Belgia ametiasutuste poolt, mis on kooskõlas Euroopa Parlamendi Brüsselis asuvaid hooneid käsitleva kokkuleppega;\n31. kordab veel kord, et parlament peab oma kinnisvarapoliitikaga tihedalt seotud turvalisuse küsimusi oluliseks, ning peab vajalikuks tulemuslikku ja tasakaalustatud lähenemisviisi selles valdkonnas; rõhutab eelkõige parlamendi eripära ja vajadust pakkuda lisaks turvalisusele ka avatust ja ligipääsetavust; väljendab samas muret selle valdkonna kulude pideva suurenemise pärast ning peab vajalikuks iga töökoha konkreetset olukorda arvestavat diferentseeritud lähenemisviisi;\n32. märgib, et juhatus peab selgelt põhjendama, miks ta kaalub uue hoone ostmist olemasolevate ruumide lähedal Brüsselis, kui ta samas arvab, et parlament ei vaja oma tööks enam üht oma hoonet;\nTeabe- ja kommunikatsioonipoliitika\n33. väljendab heameelt kokkuleppe üle rahastada Euroopa tasandi erakondi ja sihtasutusi, mis peaks aitama tugevdada kommunikatsiooni kodanikega ja nende osalemist ELi poliitilises elus; nõuab selle valdkonna pikaajalise eelarvestamise põhimõtete põhjalikumat arutamist;\n34. väljendab heameelt uue külastajate keskuse haldusmudelit käsitleva juhatuse lõpliku otsuse üle ja otsustab tagada 13 taotletud ametikohta, millega kindlustatakse see et keskus avatakse lõpuks võimalikult kiiresti ja igal juhul mitte hiljem kui 2010. aasta esimesel poolel;\n35. otsustab paigutada osa Euroopa Parlamendi kommunikatsioonipoliitikaga seotud kahe eelarverea assigneeringutest reservi, kuni esitatakse tasuvusanalüüs, milles on ära toodud igas liikmesriigis Euroopa Parlamendi valimistel osalemise suhtes seatud eesmärkide ning saavutatud tulemuste võrdlus;\n36. võtab teadmiseks parlamendi juhatuse ja eelarvekomisjoni vahel saavutatud kokkuleppe Euroopa Ajaloo Maja kohta; otsustab teha kättesaadavaks taotletud 1,5 miljonit eurot, mis tuleb kirjendada eelarvesse sobivale eelarvereale, mis oli 2009. aasta eelarves juba olemas, et tagada arhitektuurikonkursi toimumine ja ideekavandite laekumine õigeaegselt järgmisel aastal; kordab oma seisukohta, et vaja on teavet asjaomase projekti kogukulude kohta; väljendab heameelt kokkuleppe üle, mis käsitleb täiendavate väliste rahastamisallikate kaasamist ja projektiga seotud koostöövõimaluste uurimist;\n37. rõhutab Euroopa Parlamendi liikmetele ja töötajatele kättesaadava suure hulga teabeallikate ja teenuste tõhusa korraldamise tähtsust; tuletab sellega seoses meelde Euroopa Parlamendi infotehnoloogia peadirektoraadi tegevusvaldkonnas hiljuti vastu võetud info- ja kommunikatsioonitehnoloogia strateegiat ning otsust luua presidentuuri teenistuste direktoraadi raames raamatukogu- ja dokumendihalduse direktoraat; rõhutab ka vajadust töötada välja üldine teadmushaldussüsteem, mis hõlbustaks igasuguse teabe levitamist nii poliitilisel kui administratiivsel tasandil; kutsub parlamendi juhatust üles pöörama erilist tähelepanu erinevate teenistuste vahelisele koostööle, et tagada üldise poliitika sidusus ja tulemuslikkus, ning lõpuks väljendab heameelt lepituskohtumisel saavutatud kokkuleppe üle, et Euroopa Parlamendi eelarvekomisjoni koosolekul esitatakse asjaomaseid aspekte käsitlev ülevaade;\n38. usub samuti, et dokumendihaldusteenuste lisamine eespool nimetatud uue direktoraadi ülesannete hulka peaks parandama teabe kättesaadavust ja aitama kaasa Euroopa Parlamendi tegevuse paremale mõistmisele; toonitab, et see peaks hõlbustama parlamendiliikmete tööd ning suurendama ka läbipaistvust kodanike jaoks; otsustab asjaomased eelarveaspektid esialgses eelarveprojektis sisalduval kujul heaks kiita; samas soovib saada ajakohastatud teavet selle töökorralduse, kulude ja personaliprognooside ning toodete ja teenuste kohta, kaasa arvatud dokumentidele juurdepääsu parandavate meetmete kohta;\n39. võtab teadmiseks parlamendikomisjonide XXXX esitatud arvamused ja muud asjakohased seisukohad; on seisukohal, et üldjoontes on esile kerkinud probleeme võimaluse korral käsitletud eelarve muudatusettepanekutes ja hääletamisel;\n40. on seisukohal, et Euroopa Kohtu kasvav töökoormus konsultatsioonide ja uute kiireloomuliste menetluste osas on õigustanud kohtu tegevuseelarve ja ametikohtade loetelu mõistlikku suurendamist viimase kahe aasta jooksul, sealhulgas personali väga olulist suurendamist 2009. aastal; seetõttu peab loomulikuks, et 2010. aastaks täiendavaid ametikohti ei taotleta; ei ole veendunud, et nõukogu tehtud kärped kavandatud töötasude osas ja vähendusmäärad on õiged, arvestades praegust töölevõtmise määra ja töötajate arvu;\n41. otsustab seetõttu esitatud argumente arvesse võttes ja pärast parlamendikomisjonide arvamuste kaalumist taastada esialgse eelarveprojekti mitme eelarverea osas;\n42. märgib, et Euroopa Kohtu uued hooned avaldavad jätkuvalt mõju ja sellele on probleemne mõju kohtu eelarve üldisele kasvule; sellest vaatepunktist nähtuna ja vähenenud kulusid arvesse võttes võib kavandatud üldise 4,5% suuruse kasvu heaks kiita , arvestades seda, et Euroopa Kohtu tavapärase tegevuseelarve kasv jääb oluliselt madalamale, ligikaudu 2,5% tasemele;\n43. pärast 20 audiitori ametikoha loomist 2009. aastal nõustub veel 12 audiitori ametikoha loomisega tulenevalt eelkõige eelarve täitmisele heakskiitu andva asutuse suurenenud nõudmistest; rõhutab, et töötajate arvu ja tööga seotud taotlusi tuleb vaadata eelarve ja Euroopa majanduse laiemas kontekstis; on seetõttu seisukohal, et kahe aasta jooksul heakskiidetud 32 uut audiitori ametikohta annavad kontrollikojale hea positsiooni lähemaks paariks aastaks ja nõuab ühtlasi, et kontrollikoda seaks oma taotlused tähtsuse järjekorda nende kiireloomulisuse ja suhtelise tähtsuse alusel;\n44. võtab teadmiseks K3 hoone laiendamise kulude kavandatava arengu ja kordab, et väljaostuvõimalusega rentimisega võrreldes hoiab kõnealuse projekti otse eelarvest rahastamine projekti kulud maksumaksja jaoks võimalikult madalal; võtab arvesse asjaolu, et otsus tuua 55 miljonit eurot 2009. aasta eelarvesse on toonud kaasa asjaomase eelarverea assigneeringute olulise vähenemise 2010. aastal;\n45. on kontrollikoja suhtes teostatud välisauditiga seotud märkusest tulenevalt seisukohal, et kõik kõnealuse projekti kulutused tuleb teha selleks otstarbeks ette nähtud hoonete eelarverealt ja läbipaistvuse huvides ei tohi neid kulusid teistesse rubriikidesse/eelarveridadele eelarvestada;\n46. otsustab suurendada piiratud arvu kuluartiklite mahtu, mis on seotud kontrollikoja aruannete levitamisega üldsusele, Euroopa Liidu Teatajas avaldamisega ja lähetustega, et asjaomasele teemale spetsialiseerunud ekspert võiks vajaduse korral audiitorit saata, et parandada andmetest arusaamist ja järelduste kvaliteeti;\n47. otsustab võtta kompromiss-seisukoha Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee esialgsete taotluste ja nõukogu eelarveprojekti vahel; otsustab sel eesmärgil nõustuda kuue täiendava ametikoha (4 AD5, 1 AST3 ja 1 AST1) loomisega ning kohandada töötasude ja toetuste üldist vähendusmäära 5%-ni;\n48. palub Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel esitada esimene kokkuvõttev aruanne koosoleku- ja sõidukulude parandatud planeerimissüsteemi (nagu see võeti kasutusele eelmise aasta eelarves) toimimise kohta;\n49. tulevaste aastate eelarveid silmas pidades palub ühtlasi lühiselgitust selle kohta, kuidas arvutatakse sõidukulude hüvitisi ja toetusi ning milliseid valikuvõimalusi komitee liikmetel ja töötajatel sellega seoses on;\n50. ei kiida heaks seda, et nõukogu on lükanud tagasi kõik kümme Regioonide Komitee poolt taotletud täiendavat ametikohta, ja otsustab neist neli taastada esmatähtsate ametikohtadena, mis on seotud komitee poliitilise töö ja eriti piirkondliku assambleega; tuletab siiski meelde, et komitee isikkoosseisu täiendused kiideti heaks juba 2009. aastaks ning seetõttu ei saa neid üldist majandusolukorda arvestades rohkem heaks kiita;\n51. otsustab viia sisse üldise 5% suuruse vähendusmäära pärast Regioonide Komitee argumentide ärakuulamist töölevõtmise määra ja täitmata ametikohtade kohta; märgib, et see peaks tagama komiteele piisavad vahendid oma ülesannete täitmiseks, andes samas siiski esialgse eelarveprojektiga võrreldes väikese kokkuhoiu;\n52. võtab kompromiss-seisukoha Regioonide Komitee taotluste ja nõukogu tehtud kärbete vahel mitmetel tegevuskulude eelarveridadel, sealhulgas infotehnoloogia arendamise ressursside, töötajate lapsehoolduse ning teabe- ja kommunikatsioonimeetmetega seotud eelarveridadel;\n53. taastab osaliselt esialgse eelarveprojekti, olles võtnud teadmiseks nõukogu tehtud vähendamised ja kuulanud ombudsmani põhjendusi; rõhutab, et esialgse eelarveprojektiga võrreldes õnnestub üldjoontes siiski piiratud määral kokkuhoidu saavutada;\n54. võtab kompromiss-seisukoha ombudsmani ja nõukogu vahel ka töötasude ja hüvitiste jaoks vajalike assigneeringute osas;\n55. jagab ombudsmani seisukohta, et vaja on kaaluda, mil määral on ombudsmani valimisega seotud kulud kasulikud, ja on tegelikult seisukohal, et praegune süsteem, kus need kulud jagatakse mitme aasta peale ja eri eelarveridadele, ei ole läbipaistev;\n56. on üllatunud, et asjaomasel organil ei ole eelarves praktiliselt üldse vahendeid koolitusmeetmete jaoks, ja on seetõttu nõus kiitma heaks kõnealuse valdkonna assigneeringute teatava suurendamise;\n57. tunnistab, et Euroopa Andmekaitseinspektori poole pöördutakse üha sagedamini õigusakte (kui need mõjutavad andmekaitsega seotud küsimusi) käsitlevate arvamuste saamiseks; on teataval määral kõnealust küsimust arutanud ja võtnud teadmiseks asjaolu, et sellised konsultatsioonid on andmekaitseinspektori jaoks kohustuslikud; otsustab seetõttu teha nõukogu eelarveprojekti mõningaid muudatusi;\n58. kiidab heaks kahe täiendava ametikoha (1 AD5 ja 1 AST2) loomise, mis on kompromiss esialgsete taotluste ja nõukogu seisukoha vahel; teeb seda, võttes arvesse, et samal ajal antakse heakskiit ka riikide ekspertide rahastamise suurendamisele;\n59. nõustub pärast andmekaitseinspektori seisukohtade ärakuulamist ka eelarvevahendite teatava suurendamisega piiratud arvul muudel eelarveridadel nõukogu ettepanekuga võrreldes;\n60. teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos üldeelarve projekti I, II, IV, V, VI, VII, VIII ja IX jao muudatusettepanekutega nõukogule ja komisjonile ning teistele asjaomastele institutsioonidele ja asutustele.\nEÜT L 253, 7.10.2000, lk 42.\nVastuvõetud tekstid, P6_TA(2009)0346.\nrahvusvahelise kaubanduse komisjonI ARVAMUS (3.9.2009)\nEuroopa Liidu 2010. aasta üldeelarve projekti kohta, I jagu – Euroopa Parlament\n(C7-0000/2009 – 2009/2002B(BUD))\nArvamuse koostaja: Peter Šťastný\n1. tuletab meelde, et parlamendiliikmetel kui kodanike valitud esindajatel on täita oluline roll kaubandusläbirääkimistel, eelkõige Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) läbirääkimistel;\n2. rõhutab, et alates 2002. aastast on Euroopa Parlament ja Parlamentidevaheline Liit, mis on Genfis asuv rahvusvaheline organisatsioon, ühiselt korraldanud ja rahastanud WTO parlamentaarset konverentsi, WTO alalist parlamentaarset järelevalvemehhanismi, mille tegevust tuleks tõhustada;\n3. märgib, et WTO parlamentaarse konverentsi peaeesmärk on suurendada WTO välist läbipaistvust ning panna teda aru andma seadusandjate kui rahva valitud esindajate ees; märgib, et see on foorum, kus parlamendiliikmed kogu maailmast vahetavad arvamusi, teavet ja kogemusi rahvusvahelise kaubanduse küsimustes ning annavad WTO-le parlamentaarse mõõtme, i) teostades järelevalvet WTO tegevuse üle ning muutes selle tulemuslikumaks ja õiglasemaks, ii) edendades WTO menetluste läbipaistvust ning parandades dialoogi valitsuste, parlamentide ja kodanikuühiskonna vahel ning iii) suurendades parlamentide suutlikkust rahvusvahelise kaubanduse küsimustes ja mõjutades WTOs toimuvate arutelude suunda;\n4. kinnitab oma väljaöeldud eesmärki täiendada WTO läbirääkimisi parlamentaarse protsessiga; rõhutab seetõttu, et seda äärmiselt olulist tegevust on vaja edaspidi jätkuvalt rahastada; märgib sellega seoses, et 2010. aastal toimub kindlasti WTO parlamentaarse konverentsi iga-aastane istungjärk – kas samaaegselt WTO ministrite konverentsiga (kui see korraldatakse) või siis Brüsselis või Genfis – ning et Genfis toimub juhtkomitee kaks istungit;\n5. on WTO parlamentaarse konverentsi kaaskorraldajana kindlalt otsustanud tagada, et nähakse ette piisavad assigneeringud, et kindlustada Euroopa Parlamendi delegatsioonide asjakohane osalemine kõigil istungitel, sh vajalik infrastruktuur ning katta AKV riikide kuue esindaja sõidu- ja elamiskulud;\n6. juhib tähelepanu sellele, et kui WTO ministrite konverents korraldatakse 2010. aastal, tagaks Euroopa Parlament eelarverea 3 0 4 4 suurendamise, et katta samaaegselt toimuva WTO parlamentaarse konverentsi istungjärgu korraldamise kulud.\npetitsioonikomisjonI ARVAMUS (2.10.2009)\nEuroopa Liidu 2010. aasta üldeelarve projekti kohta, VIII jagu – Euroopa Ombudsman\nArvamuse koostaja: Margrete Auken\nPetitsioonikomisjon võttis teadmiseks Euroopa Ombudsmani 2010. aasta eelarvenõuete prognoosi, mille ta esitas eelarvepädevatele institutsioonidele vastavalt finantsmääruse artiklile 31(1).\nEuroopa Ombudsmani peamised ülesanded on:\n- Euroopa Ühenduse asutuste ja institutsioonide haldusomavoli heastamine ja ärahoidmine kaebuste käsitlemise ja kaebuste põhjal või omal algatusel teostatavate uurimistega;\n- tulemuslik suhtlemine Euroopa kodanikega, kodanike teavitamine nende ELi õigusest tulenevatest õigustest ning tulemuslike meetmete edendamine nimetatud õiguste kaitseks.\nNende ülesannete täitmisel abistab ombudsmani sekretariaat, kes lisaks kaebuste ja uurimistega tegelemisele täidab ka institutsiooni üldjuhtimiseks vajalikke horisontaalseid haldus- ja juhtimisülesandeid. Nende ülesannete hulka kuulub eelarve, finants- ja personalijuhtimine, kirjavahetus kodanikega, IT haldus, teiste institutsioonidega suhtlemine jms.\n2008. aastal sai ombudsman 3 406 uut kaebust (2007. aastal 3 214), millest 802 (25%) kuulusid tema pädevusvaldkonda. Viimastest olid 281 vastuvõetamatud ja 228 olid vastuvõetavad, kuid ei andnud alust uurimise alustamiseks. 293 juhul (9,1%) alustati uurimist. Lisaks algatas ombudsman kolm omaalgatuslikku uurimist ja esitas ühe eriaruande.\n70%-l kõigist 2008. aastal käsitletud juhtudest anti abivajajale nõu või suunati juhtum edasi kellelegi ombudsmanide võrgustiku või SOLVITi liikmetest või teistele liikmesriikides kaebusi käsitlevatele organitele. 191 juhtu saatis ombudsman edasi petitsioonikomisjonile.\n2008. aastal viis ombudsman lõpule 355 uurimist (2007. aastal – 350), millega 2008. aasta on lõpuleviidud uurimiste arvu poolest kogu ombudsmani tegevusaja parim aasta. 2008 oli kõigi aegade parim aasta ka esitatud ja vastu võetud soovituste projektide ja sõbralike lahendite arvu poolest. Seejuures kiirenes uurimiste käsitlemine. Praegu viiakse ühe aastaga lõpule 52% ja 1,5 aasta jooksul 68% kõigist uurimistest.\n2010. aasta eelarve põhijooned\nEuroopa Ombudsmani 2010. aasta eelarvestuse kogumaht on 9 543 000 eurot, mis ületab 2009. aasta eelarvet 7,14% ehk 636 120 euro võrra. Selles summas on arvestatud komisjoni prognoositava inflatsiooni ja elukalliduse tõusuga.\n296 000 euro suurune summa, mis osaliselt sisaldub juba 2009. aasta eelarves, on ette nähtud uue ombudsmani valimise võimalike tagajärgede puhuks. Nimetatud assigneeringut võib vaja minna praeguse ombudsmani võimaliku lahkumisest ja uue ombudsmani valimisest tulenevate finantstagajärgede katmiseks.\nOmbudsmani ametikohtade loetelus on 63 ametikohta (neist 34 AD ja 29 AST). Ametnike ja ajutiste töötajatega seotud peatükk eelarves kasvab 9,56% ehk 545 120 euro võrra. Kasvu arvel rahastatakse kuue 2009. aastal eraldatud ametikoha mõju kogu aasta jooksul, iga-aastaste korrigeerimiste ning 2010. aasta edutamiste ja ametikohtade (3 AST ja 2 AD ametikohta) kõrgemale palgaastmele üleviimise kulusid. 2010. aastaks ombudsman uusi ametikohti ei taotle.\nTähtsa osa 2010. aasta eelarvestusest moodustab koolituseks taotletavate kulude oluline kasv. Ombudsman otsustas rakendada uut koolituspoliitikat, kuna statistika kohaselt saavad tema töötajad teiste institutsioonide ametnikega võrreldes koolitust keskmiselt tunduvalt vähem (1,8 päeva). Umbes 70% ombudsmani töötajatest asub Strasbourgis, mistõttu neil on keerulisem Brüsselis või Luksemburgis korraldatavatel koolituskursustel osaleda. Selline geograafiline paiknemine mõjutab oluliselt ka lähetuskulusid. Seetõttu taotleb ombudsman oma koolituseelarve suurendamist 28 000 euro võrra.\nSäästmine ja vahendite ümberpaigutamine\nOmbudsman uurib regulaarselt kõiki eelarveridu säästuvõimaluste leidmiseks, nii et säästetud vahendeid saaks kasutada juhtkonna poolt järgmiseks aastaks kavandatud projektide rahastamiseks. Tänu sellele vähenesid reaalkulud 2009. aasta eelarvega võrreldes 17-l eelarvereal 22-st ning jaotiste 1 ja 2 (vastavalt kulud personalile- ja hoonetele) eelarve suurenemisest kaetakse 43,7% vahendite sisemise ümberpaigutamise arvel.\nTänu ombudsmani jätkuvatele pingutustele suulise ja kirjaliku tõlke kulude kokkuhoiuks on need 2009. aasta eelarves 2.2% võrra väiksemad kui 2008. aastal ja 2010. aasta eelarvestuses 8,6% võrra väiksemad kui 2009. aasta eelarves.\nSäästu on saavutatud ka ombudsmani olulisemate trükiste osas, millele vastava eelarverea maht on eelarvestuses vähenenud (2009. aastal 436 000 eurot ja 2010. aastal 422 00 eurot).\nPetitsioonikomisjon palub vastutaval eelarvekomisjonil lisada oma resolutsiooni ettepanekusse järgmised ettepanekud:\n1. on seisukohal, et Euroopa Ombudsmani taotletud eelarvelised vahendid tagavad tema suutlikkuse oma kohustusi korralikult täita ja oma töid tulemuslikult teostada;\n2. märgib, et 2009. aastaga võrreldes suureneb ombudsmani eelarve maht 7,14% ehk 636 120 euro võrra;\n3. võtab rahuloluga teadmiseks, et 2008. aastal viis ombudsman lõpule 355 uurimist (2007. ja 2006. aastal vastavalt 350 ja 250) ning selle näitajaga on 2008. aasta lõpuleviidud uurimiste arvu poolest siiani ombudsmani tegevusaja parim aasta, ning parim aasta ka esitatud ja vastu võetud soovituste projektide ja sõbralike lahendite arvu poolest.\n4. avaldab ombudsmanile tunnustust uurimiste senisest kiirema käsitlemise eest, nii et nüüd viiakse 52% kõigist uurimistest lõpule ühe ja 68% 1,5 aasta jooksul;\n5. võtab teadmiseks, et ombudsman ei ole taotlenud 2010. aastaks uusi ametikohti; toetab ombudsmani taotlust teatavate ametikohtade (3 AST ja 2 AD) kõrgemale astmele üleviimiseks, et anda võimekatele ametnikele normaalsed karjäärivõimalused;\n6. toetab ombudsmani taotlust koolituseks määratud assigneeringute oluliseks suurendamiseks, mis peaks tal võimaldama rakendada teiste institutsioonidega võrreldavat koolituspoliitikat;\n7. märgib rahuloluga, et ombudsman jätkab vahendite säästu ja ümberpaigutamise poliitikat, mille tulemusena paigutatakse 2010. aasta eelarves ümber 8,1% tegevuskulude eelarvest ning 2009. aasta eelarvega võrreldes toimub reaalkulude vähenemine 22-st eelarvereast 17-l; märgib, et 43,7% jaotiste 1 ja 2 eelarvekulude kogusumma suurenemisest kaetakse ressursside institutsioonisisese ümberpaigutamisega;\n8. tunneb heameelt asjaolust, et ombudsman on suutnud saavutada täiendavat suulise ja kirjaliku tõlke kulude kokkuhoidu, mistõttu need kulud vähenevad eelmise aasta eelarvega võrreldes 8,6% võrra;\n9. soovitab ombudsmanil jätkata pingutusi vahendite säästmiseks ja ümberpaigutamiseks, näiteks projektide kavandamisega mitme aasta peale, millega assigneeringute vajadus jaotub pikemale ajavahemikule, ning vahendite ümberpaigutamisega eelarveridade vahel.\nNõukogu 25. juuni 2002. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse kohta (EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1).


Vabatahtlik otsija: iga minut on arvel - Uudised - Sakala\n24. mai 2015, 2:32\nKristo Veske ütles, et ta on valmis poissi otsima ka pimedast metsast. FOTO: Elmo Riig\n27-pealine ahelik suundus kadunud poisi otsinguteks metsa läbi kammima – nende seas ka Paistus elav Kristo Veske, kes polnud rahul politsei esialgse otsusega, et otsingutega oodatakse valgeks minekuni.\n«Iga minut on arvel, ei tasuks oodata. Ohutus ennekõike, aga pärast võib juba hilja olla,» rääkis umbes kümne kilomeetri kauguselt kohaletulnud Veske. Kuigi ta oli valmis ka valgeks minekuni ootama, tehti peagi otsus ümber – politsei lubas metsa vaid need, kellel on väga head taskulambid. Lisaks seati tingimuseks, et ahelik peab liikuma tihedalt koos, et keegi kaduma ei läheks. Teispool läbikammitavat ala pidid vastas ootama kadunud poisi ema ning vend. Kristo Veske tõdes, et lapsevanemana ei taha ta mõeldagi, mis tunne võib poisi lähedastel olla.\nEt mees käib ümberkaudsetel järvedel kalal, teadis ta veel rääkida, et Tillijärv ning Rõikajärv on väga sügavad ning soised – järve piirab 10–20 meetri laiune õõtsik. Koertega aetakse jälge järve ümbruses.


e-Eesti teeb revolutsiooni äriühingutega seotud toimingute ja tehingute elektroonses vormis võimaldamise vallas | NJORD Law Firm\nSeadusandja tuli siin ettevõtjatele kiiresti vastu ja võeti vastu mitmed seadusemuudatused, mis e-riigile kohaselt kergendavad oluliselt äriühingute igapäevaelu, jäädes jõusse ka peale eriolukorra möödumist.\nEsimese väga olulise muudatusena võimaldab seadusandja teha notariaalseid toiminguid kaugtõestuse kaudu. See tähendab seda, et peaaegu kõiki notariaalseid toiminguid on täna võimalik teha kodunt lahkumata. Toimingud, mida ei saa teha kodunt lahkumata kaugtõestuse kaudu, on abielu sõlmimise ja lahutamise kinnitamine ning abielu ja abielulahutuse kande tegemine. Lubatud on näiteks tehingud osaühingu osadega, kinnisvaratehingud ja volikirjade tegemine. Kaugtõestamiseks on vajalik Eesti isikutunnistus, sh on lubatud ka digitaalne isikutunnistus, mis tähendab, et teenus on kättesaadav ka e-residentidele. See on põhimõtteline muutus seni kehtinud korrale, kus tuli tehingu tõestamiseks notaribüroosse kohale minna. Uus kord võimaldab notariaalseid toiminguid teha ka isikul, kes viibib välisriigis. Olemas peab olema ainult videokõne pidamiseks piisavalt kiire internetiühendus, arvutil kaamera ja mikrofon ning Eesti isikutunnistus või digitaalne isikutunnistus koos PIN koodidega E-notari portaali sisenemiseks ja digitaalseks allkirjastamiseks.\nÜhingute koosolekud digitaalseteks\nTeiseks oluliseks muudatuseks on võimalus kõikidel ühingutel võrdselt pidada koosolekuid elektrooniliste sidevahendite abil. Selline muudatus oli tänapäevaseid võimalusi koosolekute pidamiseks arvesse võttes väga oodatud. Muudatus võimaldab koosolekut korraldada ja osanikul või aktsionäril osaleda koosolekul kahesuunalise reaalajas toimuva side abil või muul sellesarnasel elektroonilisel viisil. Oluline on, et osanik või aktsionär peab saama oma õigusi koosolekul teostada füüsiliselt kohal olemata, sh võtta koosolekust osa, esitada ettepanekuid ja vastuväiteid ning hääletada. Muuhulgas võrdsustab muudatus ühingu koosolekul elektrooniliste vahendite kaudu osalemise füüsilise osalemisega. Ehk koosolek võib olla ka nö „osaliselt“ elektroonne, kuna mõned osanikud või aktsionärid viibivad koosoleku toimumise kohas ja mõned võtavad koosolekust osa elektrooniliste vahendite kaudu. Kuivõrd võimalus elektroonilisi koosolekuid pidada tuleneb otse seadusest, siis ei ole vajalik, et ühingud enda põhikirja vastavad muudatused sisse viiksid. Viidatud muudatused ei kajastu mitte äriseadustikus, vaid tsiviilseadustiku üldosa seaduses ning kohalduvad ka muude äriühingu organite koosolekute, sh juhatuse ja nõukogu koosolekute suhtes.\nOsaühingu osadega tehtavate tehingute vorminõude kaotamine\nKolmandaks väga oluliseks muudatuseks, mis pidi jõustuma algselt alles käesoleva aasta augustis, on osa võõrandamise kohustustehingu vorminõude kaotamine. Nimelt on siiani kõik osanike vahelised lepingud, optsioonilepingud ja muud tehingud, milles on kasvõi kaudselt osa võõrandamises kokku lepitud, pidanud olema notariaalses vormis. Selle muudatuse kiirkorras jõustamine oli tingitud eelkõige asjaolust, et mitmed ühingud on kapitali kaasamas ja seega on vaja sõlmida tehinguid kiiresti ning võttes arvesse maailmas toimuvat, võib notariaalsuse nõue mõne investeeringu saamisel saatuslikuks saada. Samas ei lahenda ka kaugtõestuse võimalus olukorda, kuivõrd kaugtõestust saavad kasutada ainult Eesti isikutunnistust (või digitaalset isikutunnistust ehk e-residentsust) omavad isikud. Välisinvestoril sellist dokumenti tihti ei ole.\nTäiendavalt võimaldab seadusandja käesoleval aastal kõigil juriidilistel isikutel esitada majandusaasta aruanded hilisemaks tähtajaks ehk 31. oktoobriks 2020.


§ 3 Reklaami paigaldamise tingimused\n§ 6 Paigaldusloa väljastamisest keeldumine\n§ 8 Kuulutuse paigaldamine\n§ 9 Liiklusvälise teabevahendi paigaldamine\n3 Reklaami paigaldaja õigused ja kohustused\n§ 10 Reklaami paigaldaja õigused\n§ 11 Reklaami paigaldaja kohustused\n§ 12 Maksuobjekt ja maksumaksja\n§ 17 Maksuhaldur ja reklaamimaksu kogumine\nRT IV, 29.08.2012, 8\nVastu võetud 25.08.2009 nr 10\nMäärus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 2, maksukorralduse seaduse § 3 lg 3, kohalike maksude seaduse § 2 lg 1, § 5 p 5 ja § 10 ning reklaamiseaduse § 13 lg 1 ja lg 2 alusel.\n(1) Käesolev määrus reguleerib välireklaami (edaspidi reklaam) paigaldamist ja kehtestab nõuded reklaami avalikustamise viisile ja kohale Ülenurme valla haldusterritooriumil.\n(2) Määrusega kehtestatakse reklaamimaks Ülenurme valla haldusterritooriumil.\nMääruses kasutatakse reklaamiga seotud mõisteid Reklaamiseaduses sätestatud tähenduses ja lisaks sellele järgmised mõisted:\n1) reklaamikandja - reklaami eksponeerimiseks valmistatud ja paigaldatud konstruktsioon, alus, seadeldis ( reklaampost,- tahvel, treiler jms);\n2) statsionaarne reklaam - maapinna või ehitisega püsivalt ühendatud reklaamikandja;\n3) mittestatsionaarne reklaam - maapinna või ehitisega mittepüsivalt ühendatud reklaamikandja, k.a treileritele paigaldatud reklaam;\n4) kuulutus - lühiajaliseks perioodiks ühekordselt paigaldatav reklaamiplakat,\n5) liiklusväline teabevahend - Teeseaduse § 34 lõikes 1 nimetatud kuulutus, teadaanne või märgis;\n6) ühistranspordivahend - Ülenurme valla haldusterritooriumil taksoveoteenust osutav takso, mis kuulub vallavalitsuselt taksoveoloa saanud ettevõtjale;\n7) reklaami paigaldusluba – Ülenurme Vallavalitsuse (edaspidi vallavalitsus) poolt antav luba reklaami paigaldamiseks ;\n8) reklaami paigaldaja – reklaami tellija, teostaja või avalikustaja;\n9) reklaamimaks - Ülenurme valla avalik-õiguslike ülesannete täitmiseks vajaliku tulu saamise ja vallapildi kujundamise eesmärgil reklaamimaksu maksja poolt käesolevas määruses sätestatud korras, suuruses ja tähtaegadel ilma otsese vastutasuta tasumisele kuuluv kohalik maks;\n10) reklaamimaksu periood - ajavahemik, mille jooksul reklaam on paigaldatud;\n11) maksudeklaratsioon - reklaamimaksu deklaratsioon, maksuaruanne või muu maksuhaldurile esitatav maksu arvutamise dokument, mille esitamise kohustus tuleneb kohalike maksude seaduse § 10 lõike 5 punktist 1;\n§ 3. Reklaami paigaldamise tingimused\n(1) Reklaami paigaldamisel tuleb järgida reklaamiseadusest tulenevaid üldnõudeid, keeldusid ja piiranguid.\n(2) Reklaami paigaldamine on lubatud vallavalitsuse väljastatud reklaami paigaldusloa (edaspidi paigaldusluba) alusel.\n(3) Kõik reklaamid peavad vastama keeleseaduse sätetele.\n(1) Reklaamikandja ja reklaami kujundus peab peab sobima ümbruskonna ilmega.\n(2) Reklaam hoonel peab sobima värvilt ja proportsioonilt antud hoonega. Kui hoonel on mitu reklaami, peavad need moodustama ühtse kompositsioonilise terviku.\n(3) Teele ja tänavale kavandatava reklaami, eriti liiklusvälise teabevahendi, paigaldamine peab tagama liikluse ohutuse ja võimaldama tänava korrashoidu ning see ei tohi domineerida liikluskorraldusvahendite üle.\n(4) Plakateid, kuulutusi ja teateid ei kleebita seintele, postidele, plankudele jne vaid paigaldatakse ainult selleks ette nähtud kuulutustahvlitele või- tulpadele.\n(1) Reklaami paigaldamiseks esitab reklaami paigaldaja vallavalitsusele vormikohase taotluse (lisa 1), millele lisatakse:\n2) tehnovõrgu valdaja kirjalik nõusolek reklaami paigaldamiseks tehnovõrgu kaitsevööndisse;\n3) Muinsuskaitseameti kirjalik kooskõlastus muinsuskaitsealale, selle kaitsevööndisse ja kaitsemälestisele reklaami paigaldamiseks;\n4) reklaamikavand koos mõõtude ja värvilahendusega;\n5) territooriumile paigaldatava reklaami puhul asendiplaan, kus näidatakse paigaldatava reklaamobjekti asukoht ning selle ühendamine tehnovõrkudega;\n(2) Paigaldusloa taotluses näitab taotleja, kas ta soovib jagada maksuperioodi igakuisteks või kvartaalseteks maksuperioodideks.\n(3) Vallavalitsus väljastab paigaldusloa hiljemalt 20 tööpäeva jooksul arvates nõuetekohaste lisadega esitatud taotluse registreerimisest. Puuduste korral esitatud dokumentides teatab vallavalitsus sellest reklaami paigaldajale hiljemalt 5 tööpäeva jooksul ,määrates tähtaja puuduste kõrvaldamiseks.\n§ 6. Paigaldusloa väljastamisest keeldumine\nVallavalitsusel on õigus paigaldusloa andmisest keelduda:\n1) kavandatud reklaam ei vasta reklaamiseaduses ja käesolevas määruses sätestatud nõuetele;\n2) reklaami paigaldamise taotleja on esitanud tegelikkusele mittevastavaid andmeid;\n3) puuduvad kooskõlastused;\n4) reklaami paigaldamise taotleja omab varasemaid reklaamimaksu võlgasid või on eelnevalt rikkunud reklaami paigaldamise eeskirja;\n3) on vähemalt kahel korral rikkunud eeskirjas sätestatud nõudeid ja tingimusi;\n4) on jätnud tähtaegselt esitamata maksudeklaratsiooni;\n6) ei ole tähtaegselt tasunud reklaamimaksu vähemalt kahel järjestikusel korral;\n§ 8. Kuulutuse paigaldamine\n(1) Kuulutused paigaldatakse ainult selleks ettenähtud kuulutuste stendidele, alustele või pindadele\n(2) Kuulutuse paigaldaja on kohustatud ühe tööpäeva jooksul pärast ürituse lõppu kuulutuse kõrvaldama.\n§ 9. Liiklusvälise teabevahendi paigaldamine\nLiiklusvälise teabevahendi paigaldamisel tuleb jälgida teeseaduse §-s 34 sätestatud nõudeid.\n3. peatükk Reklaami paigaldaja õigused ja kohustused\n§ 10. Reklaami paigaldaja õigused\n2) taotleda paigaldusloa pikendamist samale kohale, esitades vormikohase taotluse ja maksudeklaratsiooni vähemalt 20 kalendripäeva enne paigaldusloa tähtaja lõppu.\n§ 11. Reklaami paigaldaja kohustused\n1) paigaldama reklaami vastavalt reklaamiseaduse, teeseaduse ja eeskirja nõuetele ning lähtudes esitatud dokumentidest ja paigaldusloas sätestatud tingimustest;\n3) informeerima vallavalitsust reklaami paigaldusloas sätestatud tähtajast lühemal eksponeerimisel;\n4) reklaami maha võtma paigaldusloa tähtaja möödumisele järgneval tööpäeval või taotlema 20 kalendripäeva enne tähtaja möödumist uue paigaldusloa käesoleva määruse § 5 sätestatud korras;\n5) hüvitama kõik reklaami mahavõtmisega seotud kulud;\n6) hüvitama ebakvaliteetselt paigaldatud reklaami tagajärjel ( purunemise, allakukkumise jms tagajärjel) isikutele ja nende varale tekitatud kahju.\n§ 12. Maksuobjekt ja maksumaksja\n(1) Maksuobjektiks on reklaam ja kuulutused, mis on paigaldatud Ülenurme valla haldusterritooriumile füüsiliste ja juriidiliste isikute (edaspidi isik) poolt, samuti vallavalitsuselt taksoveoloa saanud ettevõtja kasutuses olevale ühissõidukile paigaldatud reklaam.\n(3) Igasugune Ülenurme valla haldusterritooriumile paigaldatud reklaam kuulub maksustamisele.\n(4) Maksustamisele ei kuulu ja ei vaja paigaldusluba:\n3) teatrite, kinode, muuseumide, näituste, kultuuri-, spordi- ja heategevuslike ürituste, kirikute ja koguduste reklaam ja kuulutused;\n8) reklaam, mis on paigaldatud kinnisele territooriumile seal toimuva ürituse ajaks tingimusel, et reklaam ei ole suunatud avalikkusele väljaspool kinnistu territooriumi.\n(2) Maksukohustus tekib maksuperioodi tähistava ajavahemiku alguskuupäevast.\n1) avalikkusele suunatud tasapinnalise reklaami puhul reklaami pindalaga;\n(5) Maksumäär reklaampinna 1m² eest on 3,20 € kuus.\n[Muudetud Ülenurme Vallavolikogu 26.10.2010 määrusega nr 12 - jõust. 01.01.2011]\n(6) Ühissõiduki välispinnale paigaldatud reklaami maksumäär on 9,59 € kuus.\n(1) Maksumaksja arvutab maksudeklaratsiooni alusel tasumisele kuuluva maksusumma ja esitab maksudeklaratsiooni vallavalitsusele. Vallavalitsuse raamatupidamisosakond väljastab maksudeklaratsiooni alusel arve, mis kuulub tasumisele arvel märgitud tähtpäevaks.\n(2) Maksumaksja esitab määruse §-s 16 nimetatud maksudeklaratsiooni igakuiselt või kvartaalselt, s.o kolme kuu kohta korraga, arvestades määruse § 5 lõige 2 alusel määratud maksuperioodi. Iga järgneva maksuperioodi kohta esitatakse maksudeklaratsioon maksuperioodi esimeseks tööpäevaks. Maksusumma esimese maksuperioodi eest ja viimase maksuperioodi eest arvestatakse vastavalt tegelikule päevade arvule.\n(3) Maksudeklaratsiooni esitamata jätmisel määrab tasumisele kuuluva maksusumma maksuhaldur vastvalt maksukorralduse seadusele. Kui käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud maksuperioodi ei ole võimalik määrata, siis eeldatakse, et maksuperioodiks on 3 kuud.\n(1) Maksusoodustust võib anda isikule, kes on toetanud\n1.1 valla haridus-,spordi-, sotsiaalabi-, tervishoiu- või kommunaalteenuse osutamiseks vajaliku objekti ehitamist või selle ekspluateerimist, kusjuures soodustust antakse reklaamile, mis on paigaldatud eelnimetatud objekti asukohas.\n1.2 valla kultuuri- või spordiüritusi.\n(2) Maksusoodustust ei anta isikule, kes on:\n1) esitanud maksusoodustuse või- vabastuse taotlemisel valeandmeid;\n2) reklaamimaksu võlglane.\n(3) Maksusoodustuse andmise ning selle suuruse , samuti maksusoodustusest keeldumise otsustab vallavalitsus.\n(5) Maksusoodustuse saamiseks esitab isik vallavalitsusele maksusoodustuse taotluse, kuhu on märgitud järgmised andmed:\n3) paigaldatava reklaami kavand koos mõõtudega.\n(6) Maksusoodustuse andmise või sellest keeldumise üle otsustab vallavalitsus 20 tööpäeva jooksul arvates nõuetekohase maksusoodustuse taotluse esitamisest.\nMaksumaksja on kohustatud esitama vallavalitsusele nõuetekohase maksudeklaratsiooni (lisa 2) hiljemalt reklaami paigaldamisele järgneval esimesel tööpäeval.\n§ 17. Maksuhaldur ja reklaamimaksu kogumine\n(2) Reklaamimaksu kogumist korraldab vallavalitsuse raamatupidamisosakond.\n(3) Maksuhalduril on kõik maksukorralduse seaduses sätestatud maksuhaldurile antud õigused ja kohustused, välja arvatud need õigused ja kohustused, mis on ainuomased riiklike maksude maksuhaldurile.\nKontrolli reklaami paigaldamise ja reklaamimaksu laekumise üle teostab vallavalitsus.\n(3) Omavoliliselt paigaldatud reklaam või reklaam, mille paigaldamise luba ei ole pikendatud,kuulub mahavõtmisele reklaami paigaldaja kulul. Reklaami mahavõtmiseks teeb maksuhalduri volitusi omav ametnik reklaami paigaldanud isikule ettekirjutuse, milles on näidatud ettekirjutuse täitmise tähtaeg.\n(4) Ettekirjutuse täitmata jätmisel või mittenõuetekohasel täitmisel korraldab reklaami mahavõtmise vallavalitsus reklaami paigaldaja kulul.\n(1) Reklaamid, mis on paigaldatud enne käesoleva määruse jõustumist ja millel puudub eeskirja alusel nõutav paigaldusluba, tuleb maha võtta või taotleda paigaldusluba eeskirja kohaselt kahe kuu jooksul alates määruse jõustumisest.\n(2) Enne käesoleva määruse jõustumist väljastatud tähtajaline reklaami paigaldusluba kehtib loale märgitud tähtpäevani, kuid mitte kauem kui 2010.aasta 01.märtsini.\n(3) Enne käesoleva määruse jõustumist väljastatud tähtajatu reklaami paigaldusluba kehtib sellele märgitud andmete muutumiseni, kuid mitte kauem kui 2010.aasta 01.märtsini.\n(4) Kinnitada välireklaami paigaldusloa taotluse vorm vastavalt lisale 1.\n(5) Kinnitada välireklaami maksudeklaratsiooni vorm vastavalt lisale 2.\n(6) Tunnistada kehtetuks Ülenurme Vallavolikogu 28.oktoobri 1997 määrus nr 34 “Reklaami- ja kuulutusemaksu kehtestamine Ülenurme vallas”.\n(7) Määrus jõustub 01.septembrist 2009.\nLisa 1 Reklaami paigaldamise taotlus


HDTanel - Fitness.ee foorum\nHDTanel replied to HDTanel's topic in Blogid\nHuh suht keeruline seis siis. Sai ära käidud nädal tagasi MRT-s ning lõpuks sain teada siis, et mul on mingi diskide vahel rebend. Muren oma pead nii, et jube sest paanikas ning ei oska edasi käituda trenniga... mida võib mida mitte? Või ikkagi unustada jõusaal absoluutselt.. nagu paljud ütlevad. Kiro siiani pole mul jõudnud pilte vaadata kuid ütleb, et jõusaaliga teed ainult karuteene omale. Homme peaks saama mingid harjutused mida lihtaslt teha kodus seljale, et see paranek. Lisaks 2x päevas Ibumetiin. Ibu nagu võttis terava valu ära kuid ikka selline pinge valu nagu oleks kui küürutaks selga... nagu selg lihtsalt iga hetk POP ja lendaks purskega pooleks. See valu aga rohkem juba keset selga kui alaseljas või lihtsalt ei suuda aru saada. Kõige jubedam ikka pikemad reisid autoga, lennukiga. Hetkel pean olema mitu kuud Inglismaal tööl ja 12h päevas kontoris istudes. atleast, minimum. On siin foorumis üldse mingeid asjatundjaid sellele ja oskab mind nüüd rohkem abistada? Kiro ütle, et ühest pildist ta ei loe midagi välja ja vaja seeriat, mis sai talle saadetud, programmis saad kõik kenasti läbi vaadata nagu live pildina. aga noh ta lihtsalt ei ole aega leidnud veel, et neid uurida. Siin on üks pilt siis: bit.ly/taneliselg Lisasin veel ühe pildi kus näidatud ära joonisena, mis teema pm on\nHDTanel replied to plaah's topic in Vigastused ja haigused\nSai oma kiroga räägitud, tema arust on kreemid vaid psühholoogilise tähendusega. Massaas ei pidavat aitama, see võib pigem halvemaks asja teha kui parandada. Parim võimalus, mis mul on on lihtsalt mitte istuda.. arvuti ees põlvili olla <- selle arvutan kohe välja kuna paari minutiga juba põlved tulised all aga arvuti ees vaja vahest 20h+ tööd teha jutti, enamus päevi piirdub 6-8h-ga. Ega jahm normaalne kui mingit ravi pole võimalik saada ja ainus viis parandada oma selga on lihtsalt mitte istuda..\nLeidsin ka selle teema üles siit. Nimelt olen täiesti lootuse kaotanud juba enda füüsilisest seisust välja tulemisega.. vigastasin alaselga suve alguses jalapressiga ilmselt. Seistes keha rippus olekust üles tulla ilma räige valuta alaseljast ei saanud. Sai mingi kuu? hiljem kiropraktiku juurde mindud ja see tõmbas lülid vabaks ja nädal hiljem kõik valud kadunud... sai paar kuud trenni kenasti tehtud kuni sattusin Inglismaal mingisse x jõukasse ja kogu tehnika oli seal Swarchi noorus ajast. Jalapressi kalle oli väga imelik ja sai ilmselt liiga raske raskusega tehtud ning koheselt peale trenni tundsin, et kõik on väga ###### jälle.. trenni Augustist saati pole pm üldse teha saanud sellepärast. Oktoobris oli kõige jubedam hetk kui sai Rootsis reisul käidud ja pidin ööläbi istudes pm magama, järgmisel päeval iga sammu pealt nagu keegi lükkaks noa alaselga ja siis väänaks seda seal mõnusalt. Laevas kiskus veel eriti hulluks ja suht paanika oli peal juba, sai ka seal mingit arsti küsitud kuid see ei osanud midagi teha. Tagasi Eesti jõudes sain oma kiropraktikuga kokku ja tegi taas sama mida suve alguses.. ei midagi. Kolm nädalat hiljem proovis veel korra sama asja, andis mõned harjutused ja asjad mida tegema peaks kuid praeguse hetkeni täiesti mõttetu olnud... hetkel saan juba täiesti alla laskuda seljaga ja üles tulla ilma mingi erilise valuta kuna olen vist viimased mitu nädalat enamusest voodis veetnud kuid kui selili olles üritan oma jalgu üles tõsta siis lööb ikka valu sisse alaselga, eriti kui proovin jalapressi asendit sisse võtta, jalgu pole võimalik sirgeks lükata ilma RÄIGE valuta. Samuti on pidevalt alaseljas selline pinge valu, selline tunne, et kui täiesti küüru lasta siis selg nagu tahaks POOLEKS minna painduvuse all.. nagu iga sekund... väga väga kõhet tekitav tunne. Oskab keegi öelda kas lihtsalt võib mingi põletik sees olla või on ikka vaja arsti sekkumist? Selga olen mingite x kreemidega kreemitanud ja võibolla ka see on nüüd paremaks teinud asja. Ei oska kuskile pöörduda ka kuna haigekassat pole. Olen proovinud mõne arstiga kontakteeruda aga nad isegi ei viitsi ära kuulata mind kui kuulevad, et haigekassat pole :/ paari teise teadjama inimese poole ka pöördunud aga paljud lihtsalt puhtalt ignoreerivad minu kirjasi... nagu poleks olemaski mind. Ausalt öeldes olen juba päris sügavas depressioonis kogu sellest pasast, eluisu võtab ära. Saab keegi mind aidata? Movieaward@hotmail.com on mu meiliaadress kui keegi oskab midagi tarka veel lisada.\nVäike appdeit Kõik läheb tasapisi.. nädalas 1-2x patustan mingite söögipalade asemel ning muud nagu erilist märkida pole Nüüd teisipäeval oli ülimalt tähtis päev mul ja samal päeval oli ka plaanis oma videokaart garantiisse viia kui ka jalapäev teha ära... niisiis joostes jõuksi ja Hack kükke tehes tõmbasin midagi põlves natuke ära Tegin liiga kiiruga vist ja noo tavaliselt lasen seal nii sügavale ###### vastu maad kui saan kontrolliva tempoga siis seekord läksin kontrollivalt alla kuid sügavale lasin nagu väikese põrkega... ilmselt see midagi tegi pahasti tiba ja õhtul andis tunda, et põlve väga liigutada ei saanud ilma valuta. Täna on juba täitsa okei kuid homse jalapäeva jätan igaksjuhuk vahele ning teen ühe puhkepäeva.. lisaks nädalavahetus otsa taastumiseks Kaalu olen korra näinud ka 78,8kg kuid ei võta arvesse sest kaalusin peale trenni.. igatahes 79,1Kg peal ta stabiilselthetkel see nädal olnud on ja järgmise nädala lõpuks plaaniks nii 78,8Kg olla stabiilselt, võibolla tiba kergem isegi. Ise nagu suuri muudatusi ei näe veel aga sõbraga sai 31. Dets Revalis välimullivannis lebotatud ja nüüd kui hiljuti taas Revali SPA-sse läksime siis olid tal veidi silmad punnis, et kuda krt ma niipalju peenem olen Muud nagu väga lisada ei oska hetkel.. eks kui teil mingeid küsimusi siis andke tulla ja üritan vastata.\nSellepärast ongi pm selline kaloraaz vegeteerin Täna kaal 80,4Kg praegu siin.. küll järgmise nädala lõpus 79,x midagi )\nPole pikalt kirjutanud.. noo pole ka erilist põhjust olnud sest vormi sain alles hiljuti ilusti käsile võtta.. loodetavasti motivatsiooni jätkub kuna päris haigelt rasked ajad hetkel, tuleb ikkagi positiivne olla ning edasi möllata enda teemaga. Igatahes loodan peatselt taas 7x numbreid kaalul näha. Tegelikult juba Novembrist vaikselt üritasin midagi kuid siis oli mul tohutult tegemist videotega ning pühad otsa veel... mugisin ja mugisin Nüüd õnneks tundub, et olen rütmi jälle saanud, eks näis kaugele jõuan... goal oleks, et see aasta suvel oleks ikka ripped ja saaks lõpuks ka lihast kasvatama hakata Muidu suured tänud Kiivikale, Poljakovile ja Kelnerile, kes ikka mu tuju siin positiivsena on aidanud hoida Thanks guys! Hetkel lihtsalt rahul, et VATS hakkab jälle eest ära kaduma motivation boost lol. 4x nädalas trenni e,t.. k puhkan.. n,r ning nädalavahetus ka puhkan. Nädalavahetus vahest käin lihtsalt spa-s lihaseid masseerimas võibolla 40min kardiot topin vahest harva otsa kuid vist nii rämedalt pole vaja rebida. 5-ks jagatud toidukorrad nagu varemgi ja puhkepäeval siis 4. Söödava toidu kalorsus peaks praegu 1700-1800 peal olema. Ahjaa, mis imega kahe nädalaga niipalju kaalu kaotasin? Enne jõule olin 80,5kg midagi siis lasin nii kuda süda ihkas kuni 14ni välja umbes kiirelt tuli, kiirelt läks.\nHDTanel replied to HardWork's topic in Kaalust maha\nMa olen talle seda paar korda maininud ka ise loodetavasti võtab käsile selle teekonna ikka )) Siiski Rene Poljakov on minuarust senimaani kõige ulmelisema muutuse teinud minu silmis Eestlaste seast kuid kindlasti on neid veel palju palju, kes lihtsalt dokumenteerinud seda kõike pole\nKaal ei lange kuidagi, pigem tõuseb.\nHDTanel replied to Neiu321's topic in Kaalust maha\nSee tuleneb pikast ajast ekstreem tingimustest.. Väga jabur näide. Pm sa ütled, et tahad kaalu langetada siis söö vett ja leiba kord päevas ja nii mitmeid kuid järjest.. Wtf\nSuured suured probleemid kaaluga\nHDTanel replied to visahing1's topic in Kaalust maha\nSiin läks küll hull sõda lahti aga toidukordade sagedusel minujaoks ja ka lihtsalt loogiline on see, et kui sööd kord päevas siis esiteks on ikka jube raske kogu seda kaloraazi täita mõistlike toiduainetega ning, mis kõige tähtsam siis ei kujuta ette olukorda kus järgmise söögikorrani pean 24h ootama jube nälg võib tekkida paljudel vahepeal ja siis hakataksegi muud näksima ning terve dieet läheb mõttetuks. Ehk siis peamine asi miks on targem süüa tihedamini on see, et ei tekiks ekstra kalorite näksimis vajadust cheat day olemasolu on minuarust ka väga tähtis ikkagi, ei tee see paar toidukorda nädalas mitte hessugi su kaaluga kui kaal langeb. Pigem annab taas vaimset rahulolu, et mida nädala lõpus oodata oma raske töö eest. Kaalu on ju kõigest vaja kaotada vaid 0,5kg nädalas ning arvestada võiks pika ajalise toitumisega, kui keha vormis peale poolt aastat või aastat või isegi kahte siis juba võtad ette uue kaloraazi, et näiteks lihast kasvatada või, et lihtsalt säilitada vormi ärge üldse hakakegi oma kaalukaotus programmi tegema kui te plaanite paar nädalat seda vaid teha, mõttetu\nNoo ma olen nii aru saanud, et kui liiga räigelt kaloreid piirad siis langeb kaal vaid hetkeks ning siis läheb keha nõndaöelda säästureziimile kuna ta ei tea kunas uus toidukord niiviisi tulla võib, keha hakkab rasvavarusi pigem koguma ja hävitama ka lihaseid ületreeningust ja liiga väikesest toidukogusest. Keha lihtsalt üritab inimest elus hoida. Kui aga kaloraaz viia mõistuse piirdes alla siis ladestab ta otseselt rasvasi.. Meh ma pole ekspert aga nii tundub loogiline\nKristjan sa oled küll millestki valesti aru saanud. Kui sa oled algaja kaalulangetamis alal siis just on tohutu abi kellegi professionaali poolt koostatud kavadest, ise koostama hakates keerad omale korraliku jama kokku kuna pm võid ju oma kaloraazi täita pelgalt sokolaadi süües.. Mõistlik muidugi pole aga see on näide mida algaja teha võib kui ssinu nõuandeid kuulda võtta. Lisaks TOIDUKORDADE ARVU SUURUS omab tähtsust!! Tähtsust selles mõttes, et kui sul on mitmeid toidukordi päevas siis ei teki suure tõenäosusega mingeid näksimis vajadusi vaid sul ongi iga mõne kolme, nelja tunni tagant söögikord, nagu kolm suuremat ja kaks väiksemat. Ise ostsin Rene Poljakovilt kavad ja ma ei suuda teda ära tänada! Kaotasin viie kuuga pea 20kg kehakaalu, 175cm 91-92kg kuni 74kg peale. Koguaeg kõht täis ja isegi petupäevi saab kord nädalas lubada, õigemini ühe või kahe toidukorra asemel sööd mida iganes kord nädalas, siis jälle mida oodata järgmine nädal\nKui sul magusa probleemid ja isu magusa järgi tekib siis ilmselt ei saa keha vajalikke rasvasi kätte. Nagu varem siin räägiti siis temli näiteks Rene Poljakovilt treening ja toitumis kavad ja sa ei kahetse. Kui vanemad ostavad toidu siis lase edaspidi neil spetsiaalselt sinu enda jaoks osta toidud mida vajad. Kaalu ära kaota ulme tempo juures vaid rahulikult. Muretse toidukaal ja soovitan 5 toidukorda päevas teha kui nii näljane koguaeg, siis ei kisu snäkkima. Tegelt on kaalukaotus hirmus kerge kui tead mida vaja teha on, kahjuks paljud noored kui ka vanemad ei tea kaalulangetusest halligi.\nlol wut? Ma pole küll mingi ekspert aga sa ei söögi ju midagi.. :S pead rohkem sööma, et kaal langema hakkaks.. Hommiku puder kerre ja kaks normaalset toidukorda ka veel, pluss ehk mõned vahepalad. Mina soovitaks natu raha kulutada ja tellida omale spetsiaalne treening ja toitumis kava, eriti kui nii noor oled, best money ever spent! Võta facebookis näiteks Rene Poljakov-iga ühendust. Kui sa lõpuks reaalselt õigesti toitud siis sulavad sul kilod ära ning kõht on koguaeg täis.\n1. Starcraft II Heart Of The Swarm, mitmikmäng on haigelt kaasahaarav, vaata youtubest "HDStarcraft" kasutaja videosi ülekannetest.. söögi kõrvale õpid jõhkralt taktikaid juurde. 2. Battlefield 3, 4 ma arvan kuigi pole just selline Unreal Tournamenti või Quake laadne aga paremat on raske tahta, sa ei kahetse ostu. 3. Ei oska tetrise laadseid soovitada aga hetkel ise olen Heroes Of Might And Magic Online beetas sees ja see on väga hea, tasuta. Muidu kui meeldib siis uuri sellist uut tasuta mängu nagu "Path Of Exile", käed maas üks parimaid F2P mänge praegu. Aga tänasest ka.. täna tegelt peaks puhkepäev olema aga käisin ja tegin sammumasinat kardiona 40mintsa, peale seda SPA-sse otse Homme siis taas ülakeha päev. Hetkel oma treeninguid ei hakka muutma, söök pole siiamaani igavaks muutunud, nii ulme kui see pole, sama kava järgi lasen, mis varem.\nNonii, aeg vist jälle uuendada mingi sissekandega asja Nagu näha siis siin ka juba Õhtulehe kajastus ära toodud.. eks kui keegi pole midagi taolist varem teinud siis ongi selline suur kära kohe lahti, et misasja kuidas nii.. Alari Kivisaar SkyPlussis ja ETV kommenteeris asja viisakalt vähemalt. Teinud ligi 400 videot ja nüüd siis panin võimaluse oma vaatajatel mind toetada ja kohe tuldi maha tegema Igatahes pole see viha minu vastu mind kuidagi heidutanud vaid just rohkem motiveerinud. Ott siin rääkis paar head sõna aga selle vastu võib rääkida seda, et Euronicsi tootejuht kui ka mängude maaletooja Gamestar on minu vastu hakanud nii, et jube.. te ise ka ei usuks mida üks avalikult räägib minu kohta Kust tuleb selline metsik viha.. ma ei tea.. Kes tahab kuulata millepärast Euronicsi tootejuht kirjutab, et mind ravib vaid märg haud ja et kodus naisega naeravad südamest mu kehva seisu üle siis võite järgnevat videot vaadata kus ühe otseülekande ajal natukene asju selgemaks rääkisin, et mis ja kuidas. Mingi kaheksanda minuti pealt: SkyPlus: Lisaks siis kõigele jamale olen loosimas oma fännidele välja "Playstation 3" ise sponsoreerin selle.. ja olen teinud neid auhinna mänge varem veelgi mitmeid mitmeid igasugu asjadele, videokaarte jne pand välja. Igatahes olen ma nüüd palju paremas seisus ja olen saanud taas korralikult toituma ning ka trennis käima! Alustasin paar nädalat tagasi ja isegi sai Otti korra nähtud kõmpimas trenasööril Sai nädal aega trenni tehtud ja pühapäeval otsustas tervis otsad anda.. nädal aega olin haige ja siis veel nädal hoidsin trennisaalist eemal igaksjuhuks.. nüüd siis taas jälle treenimas. Mis aga mind hämmastama pani oli see, et SPA on nüüd valmis.. ja oot oot... kuukaart läheb 5€ kallimaks, kuidas küll nii?? 6€ kallimaks kuid selle eest ma saan käia ka SPA-s ükskõik, mis kell ja kaua tahan... aastase lepingu puhul vähemalt täiesti ebanormaalne.. see nagu, et sulle visatakse raha näkku, et võta, VÕTA RAISK ja naudi Käed maas lihtsalt parim koht terves Eestis vist hetkel.. sai ka promotud oma fännilehel kus kavatsen lähikuudel üle 20,000 jälgija kokku ikka saada.. ja tore oleks kui mingi osa neist ka mind kuulda võtaks ja Revali sportima tulevad (y) Aga midagi siis, mis toimub? Noo kaal oli pühapäeval 83Kg.. ehk siis nüüd läheb põletamiseks. Hetkel eesmärk on, et kaotada 0,8Kg kuni 1Kg nädalas järgmised 5 nädalat.. ja siis võtan nii pole kg peale selle tempo. Kiiret samas pole nii, et vaikselt lähen. Kui arvestada kui ebatervislikult ma vahepeal sõin siis imestan, et nii vähe on juurde tulnud, tundub, et toitumiskava ikka kõvasti aitas siin, sest kilod ei kipu kergelt juurde tulema, õnneks. Ahjaa.. tantsu huviline nagu olen siis üritan mingi hetk uurida Revalist, et ehk saan mingitel aegadel peegelsaali kasutada, et kardio asemel hoopis tantsu teha Mis tantsu? Seda siin: Kuna aga mu blogiga siin tegu juba on siis panen teile siia eksklusiivse pildi vormist ka loodan, et seekord saan kõik peki lõpuks maha ning edasi juba siis natukene lihast ka juurde kasvatada.


Armastus vanemaks olemise vastu ei võrdu laste armastamisega – nautigehetke\nArmastus vanemaks olemise vastu ei võrdu laste armastamisega\n8. märts 2019 20. märts 2021\nSattusin mõni päev tagasi Pere ja Kodu artikli peale, mis oli püstitatud järgmiselt – “Kas lapsevanemaks olemine muudab õnnetumaks või õnnelikumaks? Vastust võib sind üllatada!”. Pealkirja lugedes oli mu esimene mõte, et oh mis klikimagnet ja iga vanem võib endale rusikaga vastu rindu lüüa ja öelda, et lapsed teevad elu õnnelikuks. Muidugi ma avasin ja asusin lugema ning jäin üsna pikalt sellele mõtlema. Üleilmsed uuringud näitavad, et lapsevanemaks olemine ei tee meid sugugi õnnelikumaks ning võtsin siis lõik lõigu haaval E’ga teksti läbi ning tundub, et jutus on ju tegelikult iva olemas.\nKusjuures kui jätta välja paralleel, et armastus vanemaks olemise vastu = armastus laste vastu, siis tõepoolest saan ka mina üsna mitmes punktis samastuda. Oleneb mis vaatepunktist vaadata – kas hetkemeeleolu või laiemat mastaapi. Uuringutes on välja toodud, et kui mõtleme laiemalt, mida lapsed meie ellu toovad, siis tekitab see heaolutunde. Ka mina mõtlen laias plaanis, et on ääretult uhke ja tubli tunne olla kolme lapse ema, see annab tervikpildina elule väga palju juurde. Midagi suurt on just kui elus ära tehtud ning need ilusad hetked, mida lapsed pakuvad, on hindamatud. Samas, kui mõtlen, kas mina isiksusena olen õnnelik, siis siin ei saa ma samaga vastata. Ma samastun üsna tugevalt antud sihtgrupiga, et 95% ajast mõtlen ma kõigele, mis keerleb laste ümber. Ja just nimelt igapäevaelu võib tuua palju väsimust, frustratsiooni, tüdimust, ärevust, mure. Mina julgen küll väita, et magamata ööd, haiged lapsed, pidev ajaplaneerimine (mille keskmeks on lapsed) ja rutiin ei tee inimest õnnelikuks. Mind küll mitte. Jäin E.’ga pikemalt arutlema, et lapsevanemaks olemine tuleb kuidagi nii iseenesest mõistetavalt. See, kui palju ühed vanemad teevad ja toimetavad laste ümber, võtab ühelt inimeselt üsna palju energiat. Samas ei mõtle me sellele üldse ning seetõttu võivadki sellised uuringu vastused kokkuvõtvalt üllatavad olla. Mõeldes oma päevale, siis see algab sellega, kuidas lapsed üles saada, nende tuju võimalikult hea säilitada, et ilma kisa ja kärata lasteaeda jõuda. Rääkimata sellest, et suhtlus 2 – aastasega on korralik väljakutse ning üsna plahvatusohtlik tegevus. Päev algab lootuses, et kellelgi ei ole taas köha / nohu / silmapõletikku, sõrmi risti hoides, et öösel poleks mingisugust õnnetust juba kolmas päev järjest juhtumas ning ei peaks hommikut alustama taas musta pesu pesemisega. Ärgates toimetad võimalikult vaikselt, et pere noorima päevakava varase ärkamise pärast sassi ei läheks.. ja lisades siia veel kõik igapäevased argitegemised nagu näiteks kasvõi pere söögikorrad. Lähtuda tahaks siiski sellest, et vähemalt lapsed saaksid korralikku ja sooja kodutoitu, mitte ei peaks mingisuguse poest ostetud pitsanärakaga leppima. Vähemalt väikelastega elu nõuab korralikku planeerimist, lähtudes une – ja söögiaegadest. Lisaks sellele oleks hea ka leida aega lastega individuaalseks tegevuseks. Selleks annad sa ära oma vabad päevad/vaba aja. Näiteks möödunud nädal võttis E. selle aja, et iga päev erineva lapsega omaette olla, neile lasteaiast vaba päev võtta ning see näiteks ujumise ja kohvikuskäiguga sisustada. Samuti võtsime ette beebide veealuse pildistamise, sest noo ei kavatse küll ühtegi toredat ettevõtmist ka Roosi beebieas maha magada.. ja nii need toimetused – tegemised tekivad. Väikeste lastega ei mõtle sa mitte ainult päeval, vaid ka öösel neile. Kes, mis kell süüa kavatseb? Kuidas möödub kellegi uni enne saabuvat lasteaiapäeva? Näiteks Norsi on meil öösiti ärkama hakanud, vahel elab päevaseid tegemisi välja, vahel tahab pissile.. vahel juhtub õnnetus. Ühel ööl oli lausa neli tundi üleval. Naljakas on mõelda, et selle sees elades ei saagi nagu aru, et pea enamus keerleb laste ümber.\nOn nii hästi kirjeldatud, kuidas tuleks vahet teha laste armastamisel ja vanemaks olemise armastamisel. Mõeldes, kui tagaplaanile inimene end esimestel aastatel ja tegelikult ilmselt ka hiljem (kogemus veel puudub) jätab või end erinevate inimeste vahel jagama peab, on see tõesti hämmastav, kuidas vanemad selle kogu kompoti oma elus toimima panevad. Viimased päevad sellele mõeldes, paneb see mind ennastki imestama. Tekib küsimus, kuidas me jaksame, kuidas tekib vanemaks saamisel selline tohutu vastutustunne? Üks päev istusin parasjagu kohvikus ning kell hakkas 16.00 saama – aeg oli Norsile lasteaeda järele minna. Kuidas mul ei teki isegi mõtet, et näe, kell on küll 16, kuid läheks hoopis kinno. Las laps olla seal lasteaias seni kuni aed lahti on? Mis küll muudab vanemaks saades seda inimese ajukeemiat nii, et sa tahad olla oma laste suhtes võimalikult arvestav ja hooliv, pakkuda neile võimalikult palju. Soovid nende elu muuta põnevaks, vaheldusrikkaks, kuid samas ka turvaliseks. Kõike seda iseenda arvelt. Mina võin küll öelda, et enne lapsi lähtusin ma suures osas ikkagi enda heaolust ning kõik minu otsused said tehtud selliselt, et kõigepealt ise rahul oleksin. Üheks huvitavaks faktiks toodi ka välja:\nLisaks vaevab vanemaid süütunne. Sotsioloogid on tõestanud, et ehkki võrreldes näiteks 1975. aastaga tegelevad vanemad järeltulijatega märksa rohkem (hoolimata asjaolust, et mõlemad käivad täiskohaga tööl), tunneb 85% neist ikkagi, et ei veeda oma lapsega piisavalt aega!\nSee on lihtsalt nii tõsi. Eneselegi teadvustamata tegeleme meie oma kodus lastega tegelikult väga palju, kuid ikkagi on tunne, et ehk peaks rohkem. Kodus olles oleme me loobunud televiisori vaatamisest (juhul, kui me just Lottet, Mashat või Peppat ei vaata ning lastelaule ei kuula), oleme loobunud lihtsalt puhkamisest ja olemisest. Meie õhtune “puhkus” möödub mängutoas lastega. Tegelikult see ju ei ole puhkus, aga mingisugune sisemine tunne ütleb, et kui sa ei mängi lastega, siis tundub nagu sind polekski laste jaoks olemas. Muidugi on hetki, kus me lihtsalt istume E.’ga diivanil ja ütleme, et me ei jaksa praegu kellegiga tegeleda. Laske meil lihtsalt natukene olla ja toimetage omaette. E. vaidles mulle siin muidugi tuliselt vastu, stiilis, kas sa tahad öelda, et sulle lastega tegelemine üldse rõõmu ei valmista? Valmistab küll. Kuid kui ma mõtlen või kõrvutan selle tegevuse mõne muuga, mida ilmselt rohkem naudiksin, siis oma vaba aega lastega mängides ma kindlasti esikohale ei seaks. Okei, ilmselt mängib rolli ka see, kui tihti sa mingisugust tegevust teed ning paratamatult väikelastega teed sa ühte – sama tegevust pidevalt. Ausalt, ma ei tunne, et peaksin oma pead kuhugile liiva alla peitma. Ma olen alati rääkinud, et ma ei ole vist selline emalik tüüp, sest kõrvalt vaadates tundub nii imeline ja tore, kuidas emad pidevalt lastega käelisi tegevusi teevad, kuid just ise hingega asja juures olles. Ma teen neid samu asju – küll meisterdame, joonistame, kleebime, mängime peitust ja kulli, oleme siin ja praegu.. kuid ma ei saa öelda, et see on midagi sellist, mida ma koguaeg väga teha tahaksin. Uurimus näitab, et näiteks emade seas on 19st tegevusest lausa 16. kohal laste eest hoolitsemine. Enne seda eelistati isegi majapidamistöid teha. Seda lugedes ajas see mind väga naerma, sest see olen täpselt mina. Mulle tegelikult meeldib koristada ja enda kodu korras hoida, sest ma väga naudin tulemust ning tõepoolest valin ma enne triikimise ja tolmupühkimise, kui lastega korduvalt ja korduvalt ühe-sama mängu mängimist.. Kõlab kuidagi julmalt, aga ma ei arva sugugi, et ma selle võrra kehvem vanem oleks.\nLühidalt tahaksin ma oma jutu kokku võtta sellega, et selles pole mitte midagi hullu, et neid asju kõva häälega välja öelda. See on täiesti okei, kui sa ei naudi vanemaks olemist. Ei, see ei tähenda, et sa oma lapsi vähem armastaksid, sest need on kaks täiesti erinevat asja. Lõpetaksin oma teksti huvitava faktiga sealtsamusest artiklist, et nii lastega, kui lastetutelt küsiti, mida nad tagasi vaadates oma elus enim kahetsevad? Lastetud kahetsesid otsust jääda vaid kahekesi ning lapsevanemad tõid välja, et vanemaks saamist nad kindlasti ei kahetse.\nKuidas ma endale sõbranna sain?\nRosanna 5. elukuu!