vanade talukohtade leidmine - Perekonnaajaloo foorum\nFoorumi pealeht Järvamaa Ambla kihelkond\nvanade talukohtade leidmine\nLiitunud: Esmaspäev 10. Oktoober 2005, 18:58:10\nPostitus Postitas Aldo Randmaa » Esmaspäev 10. Oktoober 2005, 19:22:10\nKas keegi hea inimene oskab anda head nõu, kuidas on võimalik välja selgitada kunagiste talude asukohti. Jutt käib Jäneda (Jendel) mõisa maadest, mis praegu vist Lehtse vallas. Millest pihta hakata?\nPostitus Postitas fred.puss » Esmaspäev 24. Oktoober 2005, 00:58:10\nAlustada tuleks vanadest kaartidest. Talukohad on tihti muutunud pärast kruntiajamist ja päriseksostmist, nii et oleneb, kas soovite leida konkreetset talu kui üksust või talu hooneid. Kohapeal, kui seal elavad eakamad inimesed, teatakse veel tihti, kus eelmine talumaja asus (19. sajandil). Kaartide järgi saab seda ka kontrollida.\nAjalooarhiivi kaartide register:\nhttp://www.eha.ee/kaardidreg/kaardid/ka ... =1&lang=ee\nPostitus Postitas Aldo Randmaa » Esmaspäev 24. Oktoober 2005, 10:51:10\nfred.puss kirjutas: Alustada tuleks vanadest kaartidest. Talukohad on tihti muutunud pärast kruntiajamist ja päriseksostmist, nii et oleneb, kas soovite leida konkreetset talu kui üksust või talu hooneid. Kohapeal, kui seal elavad eakamad inimesed, teatakse veel tihti, kus eelmine talumaja asus (19. sajandil). Kaartide järgi saab seda ka kontrollida.\nPostitus Postitas andri.riid » Esmaspäev 07. November 2005, 11:55:11\nAldo Randmaa kirjutas:\nEnne arhiiviminekut võib kasutada ka Maaameti ajaloolisi kaarte - http://www.maaamet.ee -> avalik teenus -> ajalooliste kaartide kaardirakendus (mis hetkel mul endal küll kuidagi lahti ei tule) - kus kuvatakse aluskaartidena Venemaa 1-verstast topograafilist kaarti (nn. verstakaarti XIX saj. lõpust) või Eesti 1:50 000 mõõtkavas 1935-1939 aastal välja antud topograafilist kaarti (seal kus see puudub, kuvatakse 1945-1952 aasta NSVL topograafilist kaarti). Talumaade piire seal ei ole, küll aga talude asukohad ja nimed. Muidugi ei ole see 100% täpne, aga ettekujutuse nt. küla piires asunud tähtsamatest taludest annab küll.\nPostitus Postitas maidu.leever » Esmaspäev 07. November 2005, 18:16:11\nPostitus Postitas Aldo Randmaa » Esmaspäev 14. November 2005, 15:41:11\nAitäh hüva nõu eest!\nEnne arhiiviminekut võib kasutada ka Maaameti ajaloolisi kaarte - http://www.maaamet.ee -> avalik teenus -> ajalooliste kaartide kaardirakendus (mis hetkel mul endal küll kuidagi lahti ei tule) - kus kuvatakse aluskaartidena Venemaa 1-verstast topograafilist kaarti (nn. verstakaarti XIX saj. lõpust) või Eesti 1:50 000 mõõtkavas 1935-1939 aastal välja antud topograafilist kaarti (seal kus see puudub, kuvatakse 1945-1952 aasta NSVL topograafilist kaarti). Talumaade piire seal ei ole, küll aga talude asukohad ja nimed. Muidugi ei ole see 100% täpne, aga ettekujutuse nt. küla piires asunud tähtsamatest taludest annab küll.[/quote]\nPostitus Postitas vandjala » Pühapäev 30. Oktoober 2011, 19:05:10\nKa siit võib ehk midagi leida. Üleval oli vist see viide kuskil saaga lehel.\nEesti kartograafiline pärandkogu:\nriiklik programm humanitaar- ja loodusteaduslikud kogud\nSkeemilised katastrikaardid 1930-1944\nNB! Tegemist on pilootprojektiga. Kaartide avanemine võib sõltuda Google Earth'i ja teie kasutatava internetilehitseja versioonist ning nende seadetest. Rakendus peaks töötama Google Earth 4.2 ja uuemate versioonidega. Ka muudest esinevatest probleemidest palume anda teada eposti aadressil: edgar [ät] ut.ee.\nKaardikogu vaatamise rakendus kasutab Google Earth keskkonda, seega on vajalik antud programm eelnevalt arvutisse installeerida. Tegemist on vabavaralise programmiga, mille saab endale alla laadida siit.\nKäivita kaardirakendus siit *\n* Juhul kui Google Earth ei avane, siis käivitage ta ise ja avage File menüüst käsk Open ning kopeerige sinna järgnev rida: http://taurus.gg.bg.ut.ee/kaardikogu/algus.kmz" onclick="window.open(this.href);return false;\nVaata ainult Skeemilise katastrikaardi metaandmete kihti Google Maps'is - ei vaja lisaprogrammide paigaldamist. Kaardilehtede vaatamiseks on jätkuvalt vajalik Google Earth.\nTeatud kohtades ei lähe katastrikaart eriti hästi kokku Google Earth keskkonnas oleva aluskaardiga. Siinkohal võib põhjuseks olla skeemilise katastrikaardi geomeetriline ebatäpsus, näiteks erinevate osade halb kokkujoonistamine. Selliseid vigasid katastrikaardil praeguse seisuga ei korrigeerita, sest see tähendaks originaalkaardi moonutamist.\nKaardilehtede sidumiseks aluskaardiga kasutatakse kindelpunktidena kaardiraami sisemise serva nurkade koordinaate. Kaardiraami sees oleva alaga mingeid teisendusi või transformatsioone ei tehta.\nPostitus Postitas vandjala » Pühapäev 30. Oktoober 2011, 19:07:10\nViide eelnevale uuesti:\nhttp://taurus.gg.bg.ut.ee/kaardikogu/" onclick="window.open(this.href);return false;\nMine “Ambla kihelkond”


Serbia ehmatas maailma börse\nPärast OSCE vaatlusgrupi teadet Jugoslaavia konflikti levimisest Albaaniasse kukkus rahvusvahelistel rahaturgudel euro dollari suhtes Reutersi teatel pool senti ehk 8 Eesti senti. Peamised riiklikud võlakirjad kukkusid Londoni börsil Albaania uudise mõjul kohe 30 baaspunkti. Euroopa aktsiate tõus jäi oodatust tunduvalt väiksemaks kogu päeva.\nHamburgi Landesbank-Girozentrale maakler ütles Reutersile, et turgudel oli «väike paanika» pärast sõjauudist. Ka välisbörside analüütiku David Gilmore'i sõnul pööras rahaturg sõjauudisele suurt tähelepanu ja see varjutas teised turgu mõjutavad faktorid.\nHommikul rekordi püstitanud Helsingi börs kukkus Albaania uudise mõjul 7027 punktilt ligi 70 punkti, kuid tõusis õhtuks 7003 punktile.\nMoskva RTSi aktsiaindeks kaotas pärast sõjauudist peaaegu kogu hommikuse enam kui 3protsendilise tõusu. Atoni maakler Aleksandr Bobolev lausus Reutersile, et Jugoslaavia sõja levimise uudis hirmutas kõiki ja turul polnud suuremate klientide ordereid.\nKell pool viis õhtul Eesti aja järgi avanenud New Yorgi börs kukkus esmalt veidi, kuid maaklerfirmade ja USA majanduse head tulemused viisid turu kõigepealt Ameerikas ja seejärel ka Euroopas taas üles.\nCresco Väärtpaberite maakler Tõnu Vanajuur ütles eile õhtul, et ilmselt läheb täna Tallinna börsil nagu mujal. «Väga palju oleneb sellest, mis öösel toimub, sest sõja jaoks on öö väga pikk aeg,» ütles Vanajuur.\n«Ma siiski arvan, et tugevat allaminekut Tallinnas ei toimu,» ütles Ühispanga maakler Märt Helmja. Helmja põhjendas oma arvamust sellega, et viimasel ajal ei ole olulist välisraha sissevoolu Tallinna börsile olnud, seega ei ole midagi ka välja voolamas. «Venemaa turg seevastu reageeris kiiresti konfliktile,» lausus ta ja lisas, et vaevalt seegi drastiliselt negatiivset mõju Tallinna börsile avaldaks. «Kui konflikt laienema hakkab, siis on teine asi,» nentis ta.\nKa Hansa Investmentsi peaanalüütik Toomas Reisenbuk ütles, et Tallinna börsi tänane käekäik sõltub sellest, mis Jugoslaavias edasi saab. «Ühtepidi selline asi ei mõju hästi, teisalt on kriis Balkanil käimas juba pikalt ja investorite hinnaootused paigas,» arutles ta. Kuna Eesti ei ole sõjapiirkonnas, ei tohiks see otsest mõju ka Eesti turule avaldada, märkis Reisenbuk. «Samas mõjutab Eestit siiski Venemaa osalus konfliktis -- seni on hea olnud, et hoolimata oma negatiivsest hoiakust ei ole Venemaa konflikti sekkunud,» selgitas ta.\nTalinvest-Suprema Väärtpaberite ASi müügijuhi Veikko Maripuu sõnul ei ole tugevaid argumente, mis peaksid täna Tallinna börsi alla suunama. «Oleme sõjakoldest kaugel,» tõdes Maripuu.\nMaripuu nentis siiski, et Venemaale lähedal olek ja selle aktsioonid mingil määral siiski Eesti väärtpaberiturgu mõjutavad. «Kui olukord väljub kontrolli alt, siis tekitab see jällegi ebakindlust,» tõdes ta.\n«Samas rohkem mõjutavad meie börsi hoopis nädala lõpul avalikustatavad pankade esimese kvartali tulemused, mis näitavad majanduse arengut sel aastal,» lausus Maripuu. Ta nentis, et kuna USAs on praegu börsiolukord väga positiivne, siis mõjutab see oluliselt ka Eesti turgu. «USAst lähevad mõjutused Põhjamaadesse, sealt jällegi meile,» rääkis ta. «Kui mingit kriisi ei tule, siis paistab pilt suhteliselt positiivne,» ütles Maripuu.\nKa Märt Helmja sõnul mõjutab Euroopa börse suuresti USAs toimuv. «Seni on USA toetanud muid börse, Jugoslaavia aga pidurdanud,» lausus ta.\n«Kõik oleneb, kuidas sõda edasi läheb,» ütles Tõnu Vanajuur, lisades, et kui see laieneb, siis börsid positiivselt ei suhtu. «Vaevalt, et keegi hüperoptimismi levitama hakkab,» lisas ta.\nTundmatuks jääda soovinud kõrge Eesti kaitseministeeriumi ametniku sõnul pole NATO maavägede sisseviimist oodata seni, kuni USA ja Venemaa välisministrid koos istuvad, kuid rünnakuid võidakse NATO poolt kasutada maavägede operatsiooni ettevalmistuse põhjendusena.\nMaavägede operatsiooni viib NATO ametniku ütlusel ilmselt läbi partnerriike, sealhulgas Eestit, kaasamata. Eesti kümnemeheline üksus kutsutakse tõenäoliselt Kosovosse maaväe rünnakule järgnevate humanitaaroperatsioonide toetamiseks pärast sõjategevuse lõppu, lausus ametnik.\nMaavägede operatsioonide alustamine tähendab tõsist sõda, mis on Eestile selgelt kahjulik, sest Venemaa on väljendanud võimalike arengute suhtes väga teravaid seisukohti, ütles kaitseministeeriumi kõrge ametnik.


Musical Kinnisvara | Müüa Kristiines mugav 3-toaline korter.\nMüüa Kristiines mugav 3-toaline korter.\nVindi 1a, 11315 Tallinn, Eesti\nMüügil on Kristiines avar 3-toaline kodu.\nTegemist on Kotka Selveri ja Kotka Tervisemaja juures asuva kortermajaga. Kristiine keskus on vaid 4 minutilise jalutuskäigu kaugusel. Toidupood asub majast vaid 50 m. Transpordiühendus linnaga on mugav ja kiire. Lähedal on Lilleküla rongipeatus. Lisaks on lähedal Kristiine Gümnaasium ja mitu erinevat lasteaeda.\nKortermaja on ehitatud 80ndate keskpaiku, kus kasutati välisseina ehituseks telliskivi – mis aitab paremini sooja hoida ja salvestada kui klassikaline betoon.\nTeiseks on selle kortermaja toad suuremad ja avaramad.\nKorter ise asub 4.ndal korrusel ja akende paiknemine on läbi maja. Korter on privaatne ja valgusküllane.\nElutoast pääseb rõdule, mis on pea 5 m² suur. Korteri juurde kuulub kasutamiseks kelder maja all. Parkimine ümber maja on tasuta.\nKorteri seisukord on väga hea, korter on täielikult renoveeritud 10 aastat tagasi. Aknad on korteril uued. Sisse jääb osaliselt ka mööbel. Korter vabaneb 1 kuu jooksul alates tehingu kokkuleppest.\nKorterisse sisenedes on kõigepealt avar esik, kus on suur garderoobikapp. Esikust vasakule jääb esimene magamistuba, kus on suur voodi, garderoob, riiul ja kirjutuslaud.\nEsikust otse on eraldi tualett ja vannituba.\nEsikust paremale jääb avar köök, kuhu jääb sisse mööbel ja tehnika.\nEsikust paremale on ka suur elutuba, kust läheb edasi teise magamistuppa, kus on samuti suur voodi ja garderoobikapp.\nKorterisse ei jää sisse klaver.\nKorteri kommunaalkulud on mõistlikud, mis on suvel 70-80 eurot ja talvel 150-190 eurot.\nKui antud kodu on Sulle sobilik, siis võta koheselt ühendust ja läheme Teie uue koduga tutvuma.\nRentida töökohad luksuslikus Fahle büroo hotellis Küsi sarnast pakkumist.


SÜDAMLIK TEGU I Black Food Festival tänas tervishoiutöötajaid heade maitsetega – Heategu | GoodNews\nAvaleht Heategevus SÜDAMLIK TEGU I Black Food Festival tänas tervishoiutöötajaid heade maitsetega\nSÜDAMLIK TEGU I Black Food Festival tänas tervishoiutöötajaid heade maitsetega\n6. novembril toimuma pidanud Black Food Festival 2021 lükkus edasi küll järgmise aasta septembrisse praeguse kõrge töökoormuse tõttu tervishoiusektoris, kuid sellegipoolest ei jäänud head maitsed Tallinnasse toomata. Ristikheina kohviku ning Natural Chaga abil viidi Mustamäe haiglasse COVID-haigeid ravivatele meditsiinitöötajatele head ja paremat, vahendas Delfi Oma Maitse.\nOma Maitse ja Elamusstuudio tänavad koostööpartnereid, kes sellest aktsioonist osa võtsid. Korraldusmeeskond ootab tervishoiutöötajaid 17. septembril 2022 toimuvale Black Food Festivalile, mille jaoks toimetati koos tortide ja terviseeliksiiridega piletid Põhja-Eesti Regionaalhaigla Mustamäe korpusesse.\n„Natural Chaga hoolib inimeste tervisest ja heaolust. Seetõttu loome ja jagame sertifitseeritud mahe musta pässiku tooteid, mida mõned inimesed peavad kasulikuks toidulisandiks. Austame tohutult Eesti tervishoiutöötajaid, eriti eesliinitöötajaid. See, mida nad nendel rasketel aegadel teevad, on hämmastav. Meil on au, et saame neid tänada,“ ütles Natural Chaga juht Robin Gurney.\nArstid avaldasid tänu Eesti rahvale, kes vaatama ärevale ajale hoiavad raskel hetkel siiski kokku!\neelmine Aeg taas head teha! Baltic Agro kogus meeste tervise edendamiseks 4300 eurot\njärgmine KOOS ON KERGEM I Baltimaade, Poola ja Austria siseministrid allkirjastasid ühisavalduse rahvusvahelistele abiorganisatsioonidele


Dirty COW: turvaauk Linuxi serverites - Digifi\nMis juhtub, kui süsteemi tavakasutaja oma kasutusõigusi suurendab? Ligipääsud on mõeldud nendest kinni pidamiseks. Näiteks oma töös anname me ligipääsud oma ala spetsialisti tööd puudutavate küsimuste lahendamiseks. Kui nüüd ühel hetkel üks töötaja arvab, et tal võiks olla rohkem õigusi, saab ta kuritarvitada oma võimalust ja näiteks terve serveri töö peatada, sealt andmed eemaldada või need avaldada. See on näide sellest, kui keegi organisatsiooni siseselt halba soovib. Sama kehtib ka väliste kurjategijate kohta, kel on soov saada ligipääsu näiteks ettevõttesse X ja kätte saada informatsiooni Y tehtud tehingute või ärisaladuste kohta.\nNäide sellest, kui lihtsalt ja kiiresti see kõik käib: https://asciinema.org/a/298e0kbn3u8r182qqnkbqko3w\nViirusetõrje ei näidanud meie süsteemis mingeid rikkeid, järelikult on meie süsteem puutumatuks jäänud. Kuna tegemist on turvaauguga, mis parandati alles hiljuti, siis pole ka paljud viirusetõrje programmid kõikidest nendest lahendustest teadlikud, mida kurjategijad siiani ära kasutanud on. Seetõttu võib tunduda, et süsteemis pole mingeid vigu tekkinud, kuid sellegipoolest on keegi seal “nähtamatuna” sees käinud. Dirty COW tuvastamine on keeruline ja seda aitab vältida IT-turvalisusprobleemide ENNETAMINE, mitte jooksvalt lahendamine.\nKas Dirty COW mõjutab meie organisatsiooni IT-turvalisust? Turvaauk mõjutab teie organisatsiooni IT-turvalisust juhul, kui teie organisatsioon kasutab kerneli versiooni 2.6.22 või uuemat.\nKuidas seda turvaauku parandada? Lihtne. Selleks tuleb Linuxi kernelit uuendada.\nNimekiri versioonidest, millest vanemad versioonid on haavatavad Dirty COW poolt:\nKui teie Linuxi server ei ole uuendatud, siis soovitame seda teha kiiremas korras. Probleemide ennetamine on alati taskukohasem, kui nende probleemide kõrvaldamine siis, kui andmete vargus või kuritarvitamine juba sooritatud on.\nEelmine: Samsung Galaxy S8: esitlus juba 29.märtsil\nJärgmine: Mida Sinu veebibrauser Sinust teab?!?


Paide Sookure lasteaed tähistas 20. juubelit – Ajakiri Lasteaed\nTäna tähistas oma 20. juubelit sookure lasteaed, kellele oli pidupäval külla tulnud tiigrikutsu Tiiger Tiiger-Viiger, kes mängis kitarri, õpetas lastele lapaduud ning laulis tuju rõõmsaks tegevaid laule, teatas Paide Linnavalitsus. Hetkel käib Sookure lasteaia 11 rühmas üle 200 lasteaialapse.\nPaide Sookure lasteaed avati 31. augustil 1988. aastal. Lasteaed kandis algselt nime Paide 4. Lastepäevakodu.\nLasteaia ehitas Paide KEK tolle aja uusima tüüpprojekti järgi tühermaale, kuhu aastate jooksul on kerkinud Paide Soo ja Kure tänava uus elamukvartal. Lasteaia esimene juhataja oli praegune Paide linnapea Kersti Sarapuu.\nLinnavalitsusest tulid lapsi tervitama linnapea Kersti Sarapuu ning abilinnapead Kaido Ivask ja Toomas Ponkin, kes kinkisid lastele suure muinajuturaamatu, kus kirjas 100 huvitavat muinaslugu.\nSookure lasteaia saali nurgas seisab aga televiisor, mille lasteaed ostis linnavalitsuse tehtud 20 000 kroonise kinkekaardi eest ning kust lasteaia juhataja Liia Koppeli sõnutsi saavad lasped nüüd vaadata nii uuemaid kui ka vanemaid filme.\nUuesalu koduostja saab tasuta lasteaiakoha


FOTOD JA VIDEO: Rakvere Tarvas võitis marulise lõpuspurdi toel KK Pärnut - Sport\nFOTOD JA VIDEO: Rakvere Tarvas võitis marulise lõpuspurdi toel KK Pärnut\nIntervjuud Sõbra ja Rannulaga\nAlexela Korvpalli Meistriliigas tegid veerandfinaalidega algust põhiturniiri neljas ja viies meeskond ehk Rakvere Tarvas ja Korvpalliklubi Pärnu. Meeskonnad pakkusid pealtvaatajatele huvitava lahingu, millest väljus tänu heale lõpule võitjana kodumeeskond Tarvas 87:77.\nEsimene veerandaeg algas kohe play-off kohtumisele omaselt närviliselt. Oli näha, et meeskonnad on omavahel juba mitmeid kordi kohtunud. Kumbki ei suutnud oma mängu peale suruda, kuid kergelt aktiivsemaks pooleks oli KK Pärnu, kes tänu õnnestumistele oli esimese veerandi järel peal 22:15. Teisel kümnendil läks edasi põnev mäng. Kuigi pärnakad juhtisid kogu aja jõudis Rakvere mitmelgi korral vaid mõne punkti kaugusele. Poolajalõpp kuulus siiski taas Pärnule, kes juhtis pausile minnes 44:36.\n„Mis siin rääkida, täna oli meil õnne. Pärnu pani kõva mängu ja panid ära viskeid. Meie kaitse oli nagu ta oli täna ja närviline ka,“ rääkis Rakvere Tarva peatreener Andres Sõber Delfi TV-le. „Kõige tähtsam on see, et kõik mehed jaksasid lõpuni. Lohutasin oma mehi poolajal, et kaks mängu on veel ees ja täna veel 20 minutit, et tuleb kõva lahing. Põhirõhk on selles, et me peame oma mängu edasi mängima.“\nTeine poolaeg läks edasi sama huvitavalt. Tarvas oli riietusruumis saanud juurde uut indu ning meeskondlikult tegutsedes oli kolmanda veerandaja lõpuminutitel tablool juba viik. Tänu Janis Vahteri ja Silver Leppiku tabavatele kaugvisetele oli enne otsustavat veerandit oli Pärnu peal 64:60. Viimasel kümnendil oli enamiku ajas peal taas Pärnu, kuid viimased minutid olid juba täiesti Tarva pärusmaa, kes Brandis Raley-Rossi ja Reinar Halliku korvidest tegi 12:0 vahespurdi, võites kohtumise lõpuks 87:77.\nTÄNA DELFI TV-s: Kalev üritab kindlustada pääsu Ühisliiga play-offi (163) 09.04.2015\n„Ma lihtsalt pidin puhkust andma osadele meestele. Sellel mängul ma läksin selle peale välja, et ma mängin ainult osade meestega ja ei olnud enam kedagi pingilt võtta lõpus. Me teeme sellest mängust kindlasti omad järeldused. Ja täna oli täiesti meie mäng. Oli võimalus nii esimesel kui ka teisel veerandajal,“ sõnas Pärnu treener Heiko Rannula.\nÜleplatsimees oli 36 punkti ja 10 lauapalliga Brandis Raley-Ross. Reinar Hallik lisas 17 ning David Haughton 11 silma. Haugton samuti kaksikduubli, korjates lauast 10 palli. Pärnu poolelt jõudsid tervelt kuus meest kahekohalise arvu punktideni. Resultatiivsemad olid Silver Leppik 17 ning Nemanja Miljkovic 15 punktiga. Neid toetasid Silver Leppik ja Janis Vahter 11 ning Rannar Raap ja Renato Lindmets 10 punktiga.


Viirukispiraal - traditsiooniline - RUDRA jooga- ja tervisliku toidu pood\n/ Viirukispiraal - traditsiooniline\nViirukispiraal - traditsiooniline\n100% loodusliku viiruki spiraal. Algne koostis ilma eeterliku õlita. Aroom on umbes sama kui vanades Hiina templites.Põletusaeg: 1 dayø 20 cm; umbes 90 g sisu: (Lindera) laht, (Quercus) tamm, Santalum Spicatum (sandlipuu). Kasutamine: Pange viirukikepp viirukikandjale. Süüdata pulga ots. Kui leek mõneks sekundiks põleb, puhke see välja. Tähelepanu: ...\n100% looduslik viirukispiraal. Algne koostis ilma eeterliku õlita. Aroom on umbes sama mis vanades Hiina templites Põlemisaeg: 1 päev 20 cm; umbes 90 gSisu: (Lindera) laht, (Quercus) tamm, Santalum Spicatum (sandlipuu). Kasutamine: asetage viiruk viirukihoidikusse. Süüdake pulga kaetud ots. Kui leek on mõni sekund põlenud, puhuge see välja. Tähelepanu: saab kasutada ainult ruumi lõhnaainete jaoks. Hoida lastele ja loomadele kättesaamatus kohas. Süttige ainult eemal tuleohtlikest ainetest ja materjalidest. Ärge kunagi jätke põlemist järelevalveta. Veenduge, et kogu tuhk satuks tulekindlasse anumasse. Kasutage viirukit hästiventileeritavas kohas. Päritoluriik: India


Uuring: koroona mutatsioon murrab vaktsiinist läbi - eestinen\nUuring: koroona mutatsioon murrab vaktsiinist läbi\nIisraeli teadlased tegid uuringuga kindlaks, et koroona Lõuna-Aafrika mutatsioon murrab läbi Pfizeri vaktsiinist.\nTeadlased võtsid vaatluse alla 400 inimest, kes said koroona nakkuse 14 päeva pärast vaktsineerimist ja 400 inimest, kes said nakkuse, aga keda polnud vaktsineeritud. Koroona mutatsioon oli 8 korda levinum nende hulgas, keda oli kahe doosiga vaktsineeritud. See näitab, et mutatsioon murrab edukalt vaktsiinist läbi, vahendab Daily Mail.\nTel Avivi ülikooli teadlaste väitel on vaktsiin vähem tõhus Lõuna-Aafrika mutatsiooni puhul, erinevalt algsest koroonaviirusest ja Briti mutatsioonist.\nLõuna-Aafrika tüvel ehk mutatsioonil B.1.351. on muutused ogavalgus, mida immuunsüsteemil on raske ära tunda. Need muutused teevad selle variandi vaktsiinide ja ka haiguse läbipõdemise suhtes vastupidavamaks.\nTeadlased samas märgivad, et kuigi vaktsiinid on Lõuna-Aafrika variandi puhul ebatõhusad, on see variant ühiskonnas vähe levinud. Arvatakse, et Briti tüve kiire levik blokeerib Lõuna-Aafrika tüve levikut.\nTeadlased hoiatavad samas, et uuringus oli väga vähe inimesi nakatunud Lõuna-Aafrika variandiga, kuna see on Iisraelis vähe levinud.\nVarem on arvatud, et Lõuna-Aafrika mutatsioon muudab vaktsiinid 50 protsendi võrra vähem tõhusaks.\nMutant South African Covid-19 variant can ‘break through’ Pfizer jab\nScientists studied 400 people who tested positive at least 14 days after jab The variant was eight times more prevalent in those who had two jabs than none It was seen in 5.4% of people with 2 doses – but 0.7% of people without any Researchers said results suggest the South African variant cannot be combated by the vaccine as well as others The mutant South African Covid-19 variant can ‘break through’ the Pfizer jab, a study has found.


Maagilisel reedel, 13. oktoobri õhtul kogunes Meelis Kubitsa kutsel Lillekülla Eesti Jalgpalli Liidu sisehalli ligi 1300 inimest. Tõenäoliselt oli tegemist igas mõttes seni Eesti mastaapseima siseüritusega, mille korraldamiseks ei ole kulutatud eelarvelisi vahendeid. Kümned ettevõtjad, tippadvokaadid, poliitikud, ajakirjanikud, kultuuritegelased, diplomaadid ja lihtsalt aktiivsed nautisid ainult üheks õhtuks loodud erakordset kultuuriprogrammi ja üritasid tabada sõnumit, mida korraldajad neile sisendada püüdsid. Külalised saabusid kolme meetri kõrguse punase tabureti alt, mis Meelis Kubitsa sõnul on tänase Eesti elu üks sümboleid. Selle jaoks kirjutasid Valter Soosalu ja Veiko Tubin unikaalse rockoratooriumi, mille kandsid ette ligi kaheksakümmend muusikut. Suursündmuse nime kandva kokkusaamise teine oluline sõnum oli 2018. aasta suveks kavandatava dessandi „Tbilisi-Batumi 2018. Kõik armastavad Gruusiat“ projekti tutvustamine, mille tarbeks esinesid Gruusia muusikud eesotsas Liza Bagrationiga. Ametliku Gruusia-poolse tervituse esitas suursaadik Tea Akhvedliani. Lisaks tegid korraldajad kummarduse Pärnu Muusikafestivali ja maestro Paavo Järvi loodud Eesti Festivaliorkestri suunas, mille kaasfinantseerimiseks asutakse lähiajal erasektorist raha koguma. Külalisi tantsitanud diiva Anne Veski tõi esimese paarikümne sekundi jooksul tantsuplatsile sadu inimesi. Õhtu lõpetas uljalt pärast keskööd Singer Vinger. Külalistel on veel pikalt järele mõelda, millega õieti tegu oli. Ehk siis ta tagi seda jälle.\nMeelis Kubits ja Odessa ajakirja Favorit peatoimetaja Galina Vladimirskaja.


Teises voorus läheb jagamisele 15% EVEA nõuetest\n12. detsember 2001 kell 14:46\nLähipäevil algavas teises nõuete rahuldamise voorus läheb jagamisele 15% nõuete mahust.\nEVEA Panga pankrotihaldur Villu Tragon ütles, et väljamaksed tehakse juba enne jõulu, kokku läheb 4472 võlausaldaja vahel jagamisele 73 miljonit krooni.\nKokku oli EVEA Panga nõuete maht pankrotiprotsessi algul 1999. aastal 474 miljonit krooni. Sellest maksti möödunud aasta 15. detsembril 1,5 miljonit krooni välja panga töötajatele ja 237 miljonit krooni (50% nõuete mahust) ülejäänud võlausaldajatele.\nTuleval aastal tuleb ka kolmas makse, see on esimestest väiksem ja jääb ka viimaseks. EVEA panga pankrotiprotsess peaks lõppema 2002. aasta lõpuks.\nTragoni sõnul on EVEA panga puhul vaidlused lõpetatud ja lahendid olemas. Enamus varadest on müüdud ja endise juhtkonnaga seotud kohtuasju ei ole.


Juureravi arst Sergei, kelle jaoks pole miski võimatu: alati saab proovida hammast päästa! | Õhtuleht\nPirita Hambaravi, 27. oktoober 2020 09:00\n„Tegin hiljuti juureravi ühele 25aastasele noormehele, kes oli juba käinud mitme arsti konsultatsioonil. Kõik olid arvamusel, et hammas tuleks välja tõmmata ning muu pole enam võimalik. Aga mina suutsin teda aidata – juba kahe kuuga hakkas luustik taastuma ja põletik vähenema,“ räägib Pirita Hambakliiniku juureravi arst Sergei Podolich.\nVenemaalt pärit Sergei Podolichil on juureravi alal kogemust 15 aastat. Kui varasemalt töötas ta Moskvas, siis suve algul kolis mees Eestisse. Tema uus töökoht on Pirita Hambaravis ning üsna kiiresti on tekkinud märkimisväärne hulk püsikliente. Juba mõnda aega levib suust suhu reklaam: Sergei juureravi kogemus on nii hea, et ta suudab kohati isegi imesid teha.\n„Kui ma hakkasin stomatoloogiaga tegelema, ei leidunud minu sõnavaras väljendit „ei saa hakkama“. Nähes rahulolevaid kliente ja kuidas nad mind kiitsid, innustas see mind veel rohkem pingutama,“ paotab Sergei. Kuigi ta tegeleb tõsise ja vastutusrikka alaga, viskab arst ka nalja. „Mul on nii vanaema, ema kui õde arstid – tahtsin alati arstiks saada. Aidata ja päästa inimesi. Pooljuhuslikult sattusin hambaarstiks, nii et nüüd ei päästa ma inimesi, vaid nende hambaid,“ muigab ta.\nHambapõletikul ei pruugi olla sümptomeid\nSergei tõdeb, et üldine tendents liigub sinnapoole, et inimesed mõistavad hambaravi vajalikkust. „Standard on käia hambaarsti juures kaks korda aastas: tavaline ülevaatus ja korra 3D-röntgen. Viimane on väga vajalik, sest võib juhtuda, et visuaalsel vaatlusel arst probleemi ei näe ning hiljem selgub, et tekkinud on põletik,“ seletab Sergei.\nPõletik omakorda viib juureravi vajalikkuseni. Põletiku tekkepõhjuseks võivad olla nii sügav kaaries, korduv hamba ravi, hambamurrud või mõrad. Näiteks ei pruugi trauma tõttu tekkida hambamurdu või isegi mõra, kuid samas on hambanärv vigastatud. „Aja jooksul levib põletik üle juuretipu ning on oht turse tekkimiseks,“ nendib Sergei. Muide, ka vanade plommide olemasolu võib viia põletikuni. „Iga nelja aasta tagant tuleks plomme vahetada, aga kui paljud seda teevad? Vähem kui 1% inimestest. Isegi minul on selliseid plomme, mida pole vahetatud,“ lausub ta.\nJuureravi vajalikkusele võib viidata, et hammas on tundlik külmale või kuumale, see on puudutamisel hell, muutnud värvi või tekkinud on mädavool. 40% inimestest ei ole aga üldse sümptomeid.\nOluline on patsiendi ja arst vaheline kontakt\nMillal aga tuleb kindlasti juureravi teha? Sergei osutab, et ainuõiget vastust ei ole – kõik sõltub patsiendi olukorrast ning arsti hinnangust. Kuna igasugune ravimine võib olla risk, tuleb kõik hoolikalt läbi mõelda.\nVäga oluline on selle kõige taustal saavutada patsiendiga kontakt. „Selgitan alati, mida ja kuidas teen ning milleks seda vaja on. Pirita Hambaravi on väga hea kliinik, sest siin on kõik vajalikud tarvikud ja mugavused,“ räägib ta. Tavaliselt on inimeste suurim hirm, et juureravi on valus. „Kui korralik tuimestus teha, siis ei anna see peaaegu üldse tunda!“ kinnitab Sergei. „Aga kui inimene on pinges ja närveerib, siis mõjub süst halvemini. Seega tasub end vabaks lasta. Eks väga ägeda põletikuga on juureravi ka rohkem tunda, kuid samas teeme nii palju tuimestust, et hakkab mõjuma.“\nArvestada tuleb aga sellega, et hammas annab tunda just pärast juureravi. Näiteks võib esimestel päevadel hammas olla tundlik ning valutada. „Ma ütlen alati patsientidele, et kui hammas ei valuta pärast juureravi, siis polnud see kahjuks efektiivne,“ teatab hambaarst.\nHambapõletikku ei tohi ravimata jätta\nJuureravi patsiendid on Sergei sõnul tavaliselt 40ndates eluaastates, kuid kogemus on isegi ühe 14aastase poisiga. „Poisi kõik tagumised hambad vajasid juureravi. Kunagi need ilmselt valutasid, aga ema andis valuvaigistit ja arsti juurde ei saatnud. Niiviisi ei tohi kindlasti käituda, sest kuni 19aastaseks saamiseni on juureravi tasuta,“ toob Sergei välja.\nKui juureraviks on hilja või pole inimene sellest mingil põhjusel huvitatud, tuleb hammas välja tõmmata. „On kaks varianti: ravida hammast või tõmmata see välja. Põletikulist hammast jätta ei tohi, sest see annab hoobi inimese immuunsusele. Lisaks võib hambapõletik põhjustada südamehaiguseid ning sellega on seostatud Alzheimeri tekkimist,“ selgitab Sergei.\nVälja tõmmatud hamba asemele saab paigaldada implantaadid, mis on kõige kaasaegsem, esteetilisem ja turvalisem viis asendada puuduvaid hambaid. Implantaadi paigaldamine on valutu protseduur, mis tehakse kohaliku tuimestusega. Samas paneb Sergei inimestele südamele: „Viimaste aastate trend on pigem keskenduda hamba ravimisele, mitte implantaadi paigaldamisele. Niisiis tasub esmajoones alati proovida hambale juureravi teha.“\nBroneeri aeg dr Sergei Podolichi või mõne teise hambaarsti juurde Pirita Hambaravi kodulehel!


Kokkuvõte: haridustehnoloogia praktika Bau-ABC Rostrupis – Jaanika blogi\nÜldjoontes pean oma praktikat õnnestunuks, sest eesmärgid said täidetud: sain kätte soovitud koolituse korraldamise kogemuse, tegelesin päris palju haridustehnoloogilise nõustamisega ning õppisin lahendama hoopis teistsuguse sihtgrupi teistsuguseid probleeme. Ent nagu ikka, saanuks mõnda asja ka paremini teha.\nKuigi mõnda asja oleks saanud paremini teha, saavutas see digivahendite kasutamise baaskoolitus vähemalt kaks seatud eesmärki – baasteadmiste kinnistamine digivahenditest ja digipädevuste edasiarendamine – mida võis näha osalejate loodud digitaalsetest õppematerjalidest. Lisaks olid kõik osalejad huvitatud programmi jätkamisest ning näitasid, et nad on idee digipädevuste arendamise vajalikkusest omaks võtnud.\nTagasisidesessiooni käigus tõid meistrid (Lehrwerkmeister) välja, et neil oli palju abi sellest, et keegi ka koolitussessioonide vahepealsel ajal nende küsimustega tegeles. See olevat ühtlasi tõstnud nende usaldust koolitusel tutvustatud töövahendite vastu.\nMida võinuks teha paremini?\nMultimeedia koolituse sisu ja rütm\nÜksikute töötubade sisu ja rütm ei läinud alati kokku osalejate vajaduste ja ootustega. Kuigi ettevalmistuse käigus püüdsin küll asju tüürida nii, et töötoad keskenduksid selgetele praktilistele ülesannetele, kukkus see eri koolitajapaaridel siiski erinevalt välja. Peamiseks puuduseks, mida meistrid välja tõid, oli liiga rohke info surumine liiga lühikesse ajaraami.\nAlguses jäin oma eelduste lõksu ning ei osanud arvestada asutuse teistsuguse infrastruktuuriga. Näiteks sellega, et kui arvutiklass on muust ettevõtte sisevõrgust eraldatud, siis ei pääse osalejad oma meilidele Outlookis ligi (mida on tihti vaja, et veebikeskkondades kontosid luua). Sellele asjale leidus küll lahendus Outlooki veebiäppi näol, kuid sellele oleks ma võinud mõelda varem.\nTõsi, mõni tehniline puudus on sügavalt asutuse IT-taristus ning selle lahendamiseks olnuks vaja rohkem aega ja suuremaid hoobasid.\nKui vaadata asja strateegiliselt tasandilt, siis olin tunnistajaks ühele väikesele osale organisatsioonilisest muutusest. Nägin, et kohanemine õppimisega digitaalsel ajastul ning selle plusside ja miinustega toimetulemine ei ole lihtne protsess. See nõuab organisatsiooni kui terviku mõtte- ja toimimisviisi muutust ning see muutus ei ole lihtne.\nKui liikuda praktilisema tasandi juurde, siis õppisin omajagu projektijuhtimist ja seda, kuidas korraldada eri osapoolte koostööd – koolituse sihtgrupist ja neile sobivast metoodikast ühise arusaama kujundamine on määrava tähtsusega koolituse eesmärkide saavutamisel.\nKolmandaks sain üsna hea kogemuse haridustehnoloogilise nõustamisega. Eriti heaks õppetunniks oli nende inimeste nõustamine, kes olid digivahendite rakendamise suhtes õppetöös pigem skeptilised.\nLisaks sain hea ülevaate sellest, milline näeb välja üks traditsiooniline organisatsiooni arvutivõrk ja mis on selle tugevused ja nõrkused.\nTaristuseminari lõpuprojektis tõin välja ka järgmised õppetunnid:\nMis tahes tehnoloogia või tehnoloogiaga seotud strateegia elluviimise edu sõltub heal juhul 10% tehnoloogiast ja 90% inimestest, nende vajaduste arvestamisest ning nende kaasamisest. Rakendus, mis endale näib väga kasutajasõbraliku ja lihtsana, võib kellegi teise jaoks tunduda võõras ning keeruline.\nMäärava tähtsusega on kontkesti ja sihtgrupi ning selle probleemide tundmaõppimine. Näiteks võid avastada, et plaanitav koolitus ei saa saavutada soovitud mõju, kui ei tehta muudatusi asutuse üldisemas töökorralduses või taristus.\nSuureks plussiks on see, kui sihtgrupile on võimalik isiklikult läheneda: koolituste vahepeal tegelesin ka individuaalse haridustehnoloogilise nõustamisega, mis tagasiside järgi oli osalistele väga oluline.\nKui lähed võõrasse asutusse, sea kahtluse alla oma eeldused selle kohta, kuidas miski toimib või mis on tavaline. Näiteks ära looda traadita internetiühenduse olemasolule või sellele, et oma meilidele saavad kõik igast internetiühendusega arvutist ligi. Inimesed kasutavad eri töövahendeid ja “tavaline” või “loomulik” on tegelikult kaunis suhtelised.\n← Haridustehnoloogia praktika: õpikeskkonnad ja õpivõrgustikud\nHaridustehnoloogia praktika: panus magistritöösse →


Roman Sef Kuldne mõõk. Lugusid Kotovskist, Eesti Raamat 1981 | vanaraamat.ee\nRoman Sef, Kuldne mõõk. Lugusid Kotovskist, 1981 Eesti Raamat\nNooremale koolieale mõeldud raamat on pühendatud kuulsale nõukogude väejuhile Grigori Kotovskile, kel oli muude autasude hulgas ka nimeline relv – kuldmõõk. Kotovski elulugu on imepärane. Enne revolutsiooni oli ta ataman, kelle kuulsus ulatus ta kodupaigast Bessaraabiast kaugele. Neli korda põgenes ta vanglast. Pärast revolutsiooni sai temast punane komandör, legendaarne kangelane, kolme Punalipu ordeni kavaler. Talle oli antud noore Nõukogude vabariigi kõrgeim autasu – Revolutsiooni aurelv – kuldne mõõk. Seepärast kannabki raamat pealkirja «Kuldne mõõk». Peab siiski mainima, et mõõk oli üksnes kaunistatud kullaga, tema tera oli terasest. See oli võimas lahingurelv. Märksõnad Kotovski, Grigori, 1881-1925 vene sõjaväelased noorsookirjandus jutustused\nRaamatu autoriks on Roman Sef kasutatud raamatud pealkirjaga Kuldne mõõk. Lugusid Kotovskist on raamat kirjastuselt Eesti Raamat aastast 1981\nmille on kirjutanud Roman Sef antud 1981 aasta raamat Kuldne mõõk. Lugusid Kotovskist on Roman Sef oluline teos, kasutatud raamatute hulgas. Siin saad osta uusi ja kasutatud raamatuid veebipoest vanaraamat.ee vaata ka uute ja vanade raamatute nimistut Roman Sef, Kuldne mõõk. Lugusid Kotovskist vanaraamat.ee raamatupood Roman Sef, Kuldne mõõk. Lugusid Kotovskist\nRaamat "Kuldne mõõk. Lugusid Kotovskist",\nPealkiri: Kuldne mõõk. Lugusid Kotovskist\nAutor(id): Roman Sef\nNooremale koolieale mõeldud raamat on pühendatud kuulsale nõukogude väejuhile Grigori Kotovskile, kel oli muude autasude hulgas ka nimeline relv – kuldmõõk.\nKotovski elulugu on imepärane. Enne revolutsiooni oli ta ataman, kelle kuulsus ulatus ta kodupaigast Bessaraabiast kaugele. Neli korda põgenes ta vanglast. Pärast revolutsiooni sai temast punane komandör, legendaarne kangelane, kolme Punalipu ordeni kavaler. Talle oli antud noore Nõukogude vabariigi kõrgeim autasu – Revolutsiooni aurelv – kuldne mõõk. Seepärast kannabki raamat pealkirja «Kuldne mõõk». Peab siiski mainima, et mõõk oli üksnes kaunistatud kullaga, tema tera oli terasest. See oli võimas lahingurelv.\nKotovski, Grigori, 1881-1925\nEduard Uspenski, Krokodill Gena ja teised muinasjutud, Eesti Raamat, 1989, hind: 4,50 eurot\nMark Twain, Prints ja kerjus, Perioodika, 1992, hind: 5,00 eurot\nKolm arbuusiseemet. Usbeki muinasjutt, Eesti Raamat, 1969, hind: 3,00 eurot\nIvo Andrić, Muinasjutt vesiiri elevandist, Eesti Raamat, 1982, hind: 1,50 eurot\nKoostanud: Ene Ambur, Paul Ambur, Sinine vöö. Valik muinasjutte, Eesti Raamat, 1995, hind: 6,00 eurot\nJames Krüss, Timm Thaler ehk müüdud naer. Romaan peamiselt noorele lugejale, Eesti Raamat, 1970, hind: 11,00 eurot\nOtfried Preussler, Väike nõid, Eesti Raamat, 1975, hind: 3,50 eurot\nHall Öökull, Seidžo ja tema kobraste seiklused, Eesti Raamat, 1967, hind: 4,00 eurot\nOsseedi muinasjutte. Saja rahva lood, Eesti Raamat, 1976, hind: 2,00 eurot\nPjotr Jeršov, Küürselg-sälg. Vene muinasjutt 3 jaos, Eesti Riiklik Kirjastus, 1959, hind: 7,00 eurot\nNikolaus Lenz, 1000 küsimust ja vastust_, Ersen, 2001, hind: 7,00 eurot\nHannu Mäkelä, Pekka Kartmatu. Kalle Juhani ja tema sõbrad. Muinasjutt tüdrukust, kes otsis õnne, Tiritamm, 1995, hind: 6,00 eurot\nFrances Hodgson Burnett, Salaaed, Eesti Raamat, 1993, hind: 16,00 eurot\nOle Lund Kirkegaard, On üks ninasarvik Otto, Eesti Raamat, 1982, hind: 3,00 eurot


VSport | 2015 mai 11\nPosts made in mai 11th, 2015\nKa neidude esikoht läks Lauluisa kooli\nVõrumaa 10.-12. klasside neidude võrkpallimeistrivõistlused võitis Võru Kreutzwaldi gümnaasiumi naiskond, kus mängisid Heleene Hollas, Anna-Liisa Mander, Kelli Puusepp, Anete Lokk, Marit Ruuder, Kreeta Kallion ja Lii Lepp. Võistkonda juhendas Anu Maask. Teise koha sai täna Võru spordikeskuses toimunud turniiril Parksepa keskkool ja kolmanda koha Vastseliina gümnaasium. Võru Kreutzwaldi gümnaasiumi võrkpallinaiskond. Foto: Võrumaa spordiliit Tulemused Pildid\nVõrkpallikuld Kreutzwaldi gümnaasiumi poistele\nVõrumaa 10.-12. klassi poiste võrkpallimeistriks tuli Võru Kreutzwaldi gümnaasium, kes täna Võru spordikeskuses toimunud turniiril võitis nii teiseks tulnud Parksepa keskkooli kui ka kolmandaks jäänud Vastseliina gümnaasiumi 2:0. Meistermeeskonnas mängisid Hannes Eskla, Karl Henry Mauer, Arlet Raha, Sander Kronberg, Henri Provotorov, Ats Allas ja Timo Kuus, juhendas Argo Käpa. Võru Kreutzwaldi gümnaasiumi võrkpallimeeskond. Foto: Võrumaa\nLootuste Shiai judoturniiride sari on lõpusirgel\nEile Lüllemäel toimunud laste judoturniiri Lootuste Shiai viiendal osavõistlusel võitsid esikoha Marcel Morel (Ruusmäe), Robert Maximilian Toomsalu (Võru), Karel Kimmel (Rõuge), Martins Livs, Raitis Cavars, Rihards Sizovs, Roberts Purs (kõik Aluksne), Janete Talo (Ruusmäe), Aale Kuks (Lüllemäe), Niks Valdis Sizovs, Norberts Cerbikovs (mõlemad Aluksne) ja Romet Aljas (Keeni). Osales 64 noort judokat. Sarjas on ees\nTRC etapil võidutses HRK ratturitest Alar Reiska\nEile toimunud Team Rattapood Cup maastikurattasarja teisel etapil Rakveres oli Haanja Rattaklubi ratturitest parim Alar Reiska, kes võitis esikoha Seenior 3 vanuseklassis. „Esimesed kaks ringi oli minek päris hea, suutsin isegi Tarmoga [Mõttus] koos sõita. Korra läksin möödagi. Siis takerdusin ühel laskumisel ja jäin maha. Õnneks see omas vanuseklassis tulemust ei mõjutanud,” rääkis Reiska. Mari-Liis\nViljar Kuljus võitis Keila tänavasõidul esikoha\nViljar Kuljus (Haanja rattaklubi) võitis eile Keila tänavasõidul seenioride klassis esikoha. Otsustava rünnaku võttis ta ette eelviimasel ringil. „Ringi lõpupoole, enne järsemat kurvi, kiirendasin, kallutasin isuga kurvist läbi ja litter otsa. Sain 15-20 meetrit vahe sisse ja pärast vahekat otsustasin proovida eest ära minna. Väänasin finišiala kurvides isuga ja suutsin vahet kasvatada. Hoidsin kogu ringi\nFC Helios Võru poisid pidasid kolm mängu\nFC Helios Võru nooremate vanuseklasside jalgpallimeeskonnad pidasid eile kolm liigamängu, kõik võõrsil. D1-klassi meeskond kaotas Tartus sealse Heliose kollasele tiimile napilt 1:2, D2-klassi poisid viigistasid FC Otepääga 2:2 ja E1-klassi meeskond kaotas FC Helios Tartule 0:5.\nOrienteerumine tuleb harrastajatele lähemale\nTäna algab Eestimaa orienteerumisnädal, mille eesmärgiks on orienteerumisharrastuse tutvustamine, ürituste osalejatele lähemale toomine ning alustajatele esmase orienteerumiskogemuse pakkumine tuttavates kaunites kohtades. Esmaspäevast neljapäevani toimub üle Eesti 14 orienteerumispäevakut. Võrumaal oodatakse orienteerumishuvilisi järjekordsele kolmapäevakule 13. mail Võru spordikeskuse juures. Start on avatud kella 15–19 ning algajaid juhendavad OK Võru liikmed. Orienteerumisnädala lõpetab 17. mail toimuv RMK\nAigar Leok langes MMil esikolmikust välja\nEnduro MM-etapil Hispaanias sai Aigar Leok eile E3-klassis kaheksanda koha ja langes sarja kokkuvõttes esikolmikust välja. Kiireim mees oli teist päeva järjest prantslane Mathias Bellino (Husqvarna), esikolmikusse jõudsid veel soomlane Matti Seistola (Sherco) ja hispaanlane Jonathan Barragan (Gas-Gas). TMi tsikliga sõitev Leok kaotas võitjale 36,4 sekundiga ja oli kaheksas ehk kolm kohta madalamal kui laupäeval.


Kompromissi suhted: saladused korea suur - Eliit Tüdrukud\nKompromissi suhted: saladused korea suur — Eliit Tüdrukud\nNii, kui sa pole veel mõtlesin, et miks kompromiss on oluline suhte, me ei tea vastust. Suhted toimub kahe inimese vahel ja on mänginud välja oma selge. See ühisosa on kompromiss, ja see on foundational kiht pühendunud suhted. Kompromiss on tavaliselt aru, kui loobuvad midagi selleks, et saavutada koht arusaamise oma partneri.\nMingil hetkel teie suhe teie ja teie partner on erinev lähenemine, arvamus või soovid. Sel hetkel, üks sa pead möönma, või parem alternatiiv on kompromiss. Kompromiss on»vahe riigi vahel vastuolulised alternatiivide vastu vastastikusel kontsessioon». See on positiivne pool kompromissi — kui te vastate keskel. Eesmärk on, et kompromiss-on vastastikku kasulik — et võita, mitte kaotada läbi kontsessiooni. Iga partner peab olema rahul tulemuse. Aga see on ka defineeritud kui»otstarbekas, vastuvõtmis-standardid, mis on madalam, kui on soovitav».\nSee on alla poole kompromiss\nEdukalt kompromissi suhted, teil on vaja mõista erinevust ohverdama vs kompromiss. Kompromiss peaks kunagi olema ohverdamine tuum väärtuste, uskumuste või vajadustele. See on, kui skaala on kallutada liiga kaugele vale suunas. Mõlemad selgitused esile vastuoluline kompromissi. See võib olla nii resolutsiooni ja surma suhe. Niisiis, kuidas kompromiss mängi välja praktikas. Kompromissi suhted võivad olla keeruline kuristiku. Seda on kutsutud ka vajalik paha. Siiski võime kompromiss on väärtuslik oskus kogu isiklikke ja tööalaseid suhteid. Me ei saa alati õiged olla, kuid kui me alati anname, kompromiss võib tekitada pahameelt. Olgem lühidalt põhilisi oskusi eduka koosneb. Kompromiss ei ole alati lihtne. Mõnikord sa võidad vähe, mõnikord sa kaotad vähe. Aga kui te mõlemad ei ole valmis ohverdama suhted, võimalused on, siis jõuavad ristmikul teie suhe, mis toob kaasa selle, et lihvimine peatada. Nii, vaatame siis, kui sa peaksid ja ei tohiks julgustada hõlmavad suhteid. Vana aksioom õnnelik naine, õnnelik elu on peegeldav teatud tõde. Teie suhe on palju õnnelikum, kui oma partner on rahul. Kuid see ei tähenda, et nad on, et saada oma teel ainult. Olles kuulnud ja mõista, on oluline, et ühendus. Mõned piirkonnad on vaja jõuda kokkuleppele, sest need moodustavad osa igapäevaelust. Võttes tõsine partner, tähendab, et sa pead, et lahendada teatud probleeme mööda teed. Ja need on kohad, kus läbirääkimiste tasub ära. Kuule üksteist, ühendada ja luua ühine lähenemisviis. Probleemid, mis on aluseks, kuidas sa elad oma elu koos võib võtta veidi läbirääkimisi, et jõuda, et koht, kus sa nii tunned, tunnustatud ja aktsepteeritud. Aga panna jõupingutusi, et ületada suur lõhe ja leida oma suhet kesktee neid põhiküsimusi. Õnnelik armastus võrdub õnnelik elu. Kõik kompromissi aluseks on anda ja võtta, aga sinna ei saa anda ja võtta mõned põhitõed. Suhe ei tohi rikkuda teatud põhilisi tegureid. Oma õiguste ja vajaduste peaks kunagi olema rikkunud oma partneriga. Need on valdkonnad, kus te ei peaks tagasi astuma, ja kompromiss oleks tegelikult tegeleda kaitselüliti. See on minu viis või maanteel ei ole kõige heatahtlikule suhtumisele. Siiski, kui teie partner tahab, et sa kompromiss küsimustes, mis on oluline, et teie enda identiteet ja väärtused, see võib olla lihtsalt aega, et alustada jalutuskäigu kaugusel. Ärge kompromissi, kui see tähendab, alandades oma standardid vähem kui sa väärid. See on umbes luua õiglane võrdsed, et mahutada kaks inimest. See ei tähenda, tõdedes, et madalama standard. Eesmärk siis peaks mõlemad tööd on saada parim nii oma maailma. Pidage meeles, et teie lähenemine, et kompromisse tuleb alguses ühendust ja ei pea olema lõplik. Muuta, kasvada ja kohaneda koos. Õppida oma õppetunnid ja teha parim, mis sul on — sinu kompromisse võib olla nii paindlik kui sinu suhtumine peaks olema. Kasuta oma üksikute tugevatest ja nõrkadest külgedest, arusaamad ja väärtused laiendada, mitte lepingu teineteise maailma. Kompromissi suhted võivad sillutada teed, et rahulolu\nKorea tüdruk rühmad, kes soovivad Õnnelik Chuseok →


Kesklinnas valmib sügiseks mäluhäiretega eakatele uus päevakeskus > Tallinn\nKesklinnas valmib sü...\nKesklinnas valmib sügiseks mäluhäiretega eakatele uus päevakeskus\nTallinna Kesklinna Valitsus ja OÜ Vanalinna Ehitus allkirjastasid lepingu, mille kohaselt rekonstrueeritakse 1. oktoobriks Pronksi tn 6/Raua tn 1 asuvad ruumid mäluhäiretega eakatele päevahoiuteenuse osutamiseks.\nUus keskus hakkab tegutsema Kesklinna sotsiaalkeskuse filiaalina, kus üle 300ruutmeetrisele pinnale on kavandatud kaasaegsed tegevus- ja puhkeruumid päevahoiuteenuseks ning tööruumid koduhooldusega tegelevatele sotsiaaltöötajatele.\n„Vajadus niisuguse teenuse osutamise järele on suur ja see kasvab jõudsalt sedamööda, mida pikemaks kujuneb Eesti inimeste eluiga,“ tõdes Kesklinna vanem Taavi Pukk. „Senised võimalused mäluhäiretega eakate päevahoiuks meie Liivalaia tänava sotsiaalkeskuses olid väga piiratud, kuid peatselt saame teenust pakkuda avarates ning igati kaasaegsetes ruumides.“\nPukk nentis, et eakate vanemate või vanavanemate hooldamine on paljudes peredes igapäevane tõsiasi: „Keerulisematel juhtudel toob see kaasa olukorra, kus lähedastel pole võimalik täiskoormusega või üldse tööl käia ning nad jäävad tavapärasest elust üha enam kõrvale. See pole aga lähedaste suhtes õiglane ning kurnab nad lõpuks ära. Just selliste perede koorma kergendamiseks ning nende igapäevaelu lihtsustamiseks ongi loodud eakate päevahoiuteenus. See on üks osa väärika vananemise protsessist ning mul on siiralt hea meel, et Kesklinna valitsus saab selle investeeringuga ulatada paljudele peredele abikäe.“\nRiigihanke võitnud OÜ Vanalinna Ehitus lubab sotsiaalkeskuse filiaali tänavu oktoobriks valmis teha. „Tito Arhitektid OÜ on koostanud korraliku eelprojekti, millest lähtuvalt oleme saanud töödeks paika panna täpse ajagraafiku ja eelarve,“ ütles ehitusfirma juhatuse liige Kaidur Karba. „Kesklinna valitsusega on meil olnud õnne teha koostööd ka varem ja paistab, et tellija on meie tööga seni rahule jäänud.“\nKesklinna valitsuse poolt läbiviidud riigihanke tulemusel kujunes ehituse maksumuseks üle 185 000 euro (käibemaksuga), koos ruumide sisustamisega kujuneb investeeringu suuruseks ligi 200 000 eurot. Ehitust rahastatakse täies mahus Tallinna linnaeelarvest.\nKogu Eestis on väidetavalt 15 000–17 000 dementset vanurit, kuid nende täpset arvu ei teata, sest dementsus on tugevalt aladiagnoositud. Dementsust esineb 5-8% üle 65aastastest ning 30% üle 90aastastest.


29.01 - 26.02.2021\nAlgajatel on esimesel tunnil võimalus kasutada kooli materjale (akrüülvärvid, pintslid, pliiatsid jms.), aga palume kaasa võtta põlle riiete kaitsmiseks. Alates teisest tunnist palutakse kaasa võtta oma töövahendid (soovi korral lõuend, värvid, pintslid, pliiats, pallett, põll jms). Õigete töövahendite soetamist võib juhendaja soovi korral juhendada ja suunata. Maalitakse lõuendile või spetsiaalsele krunditud papile. Vajaminevat krunditud pappi saavad kursuslased osta kohapeal (maksumus ligikaudu 2 EUR). Maalikursuse grupis on 8-12 huvilist. Väiksema osalejate arvu korral otsustab kool kursuse toimumise.


TEST: Kas oskad pisiasjadest rõõmu tunda ja elu nautida? - DELFI Naistekas\nTEST: Kas oskad pisiasjadest rõõmu tunda ja elu nautida?\nMis valmistab sulle elus kõige enam rõõmu? Mis aga segab nautimast hetki ning rõõmustamast pisiasjade üle? Mõtle järele. Kas sa võtad piisavalt arvesse oma mineviku kogemusi? Oled sa valmis suhtuma tähelepanelikumalt olevikku? Kas oled võimeline oma tulevikku looma?\nVali üks esitatud vastuste variantidest.\n1. Kas sa suhtud muutustesse — uus soeng, töö, remont jne — kergelt?\nA. Ei, mul läheb kaua aega, et otsusele jõuda.\nB. Kuidas kunagi.\nC. Jah, mulle meeldivad uuendused.\n2. Kas sulle meeldivad üllatused ja ootamatused?\nA. Ei, mulle ei meeldi ootamatud sündmused.\nB. Jah, reageerin nendele kiiresti.\nC. Mitte alati.\n3. Kas sa püüad alati järgida eelnevalt koostatud ajagraafikuid?\nA. Vahel küll.\nB. Ei, mul polegi selliseid.\nC. Jah, planeerin alati oma tegevusi.\n4. Kas sinu jaoks on oluline säilitada fotosid, suveniire ja teisi mälestusesemeid?\nA. Jah, suhtun sellistesse asjadesse hoolikalt.\nB. Need pole mulle eriti tähtsad, ent hoian neid ikkagi alles.\nC. Ei, ma ei täida oma kodu nendega.\n5. Kas töö on vajalik püstitatud eesmärkide saavutamiseks?\nA. Mitte tingimata.\nB. Ei, töö on mulle raha teenimise viis, mitte enamat.\nC. Jah, mul on kaugeleulatuvad plaanid.\nSuur TEST: Kas su mees on mehelik? (31) 18.07.2016\nTEST: Hea teada! Kuidas ja kui palju reklaamid sind mõjutavad? (3) 01.07.2016\n6. Kas sinu jaoks on oluline järjepidevus?\nA. Jah, ma armastan stabiilsust.\nB. Ei, ma ei hoia millestki kinni.\nC. Oleneb, milles.\n7. Kas sulle meeldib teha ettevõtmistes vaheaegu ja igal võimalusel lõdvestuda?\nA. Jah, kui olukord võimaldab.\nB. Jah, vajan sageli hingetõmbeaega.\nC. Ei, ma ei lõpeta enne, kui töö on tehtud.\n8. Kas sulle meeldib sõprade ringis meenutada läbielatud seiklusi?\nA. Jah, see on minu lemmikteema.\nB. Mitte alati.\nC. Ei, ma ei näe mingit mõtet sellistes vestlustes.\n9. Kas sa suhtud ellu alati muretult?\nA. Ei, ma pean end ette valmistama igaks ettevõtmiseks.\nB. Jah, ma võin kiiresti oma plaane muuta.\nC. Ainult vabal ajal.\n10. Kas sa saad kiiresti üle ebaõnnestumistest ega takerdu ebameeldivatesse sündmustesse?\nA. Ei, kahjuks elan selliseid asju kaua üle.\nB. Jah, teen järeldused ja liigun edasi.\nC. Sõltub juhtunu ulatusest.\n11. Kas sa püüad vältida vastutust tähtsate projektide või teiste inimeste eest?\nA. On ette tulnud igasugust.\nB. Jah, tahan üksnes enda eest vastutada.\nC. Ei, juhin meelsasti meeskonda.\n12. Kas sa mõtled rasketes olukordades sellele, millist kasu võivad need tulevikus tuua?\nA. Sõltub olukorrast.\nB. Ei, kasu üle võin hiljem mõelda.\nC. Jah, see aitab raskustest üle saada.\n13. Kas sind on raske ümber veenda, kui jutt käib sulle tähtsatest asjadest?\nA. Jah, mul on omad põhimõtted ja ma ei loobu neist.\nB. Ei, kui argumendid on loogilised, muudan oma arvamust.\nC. Sõltub vestluskaaslase autoriteedist.\n14. Kas sa võid ohverdada tähtsaid tegemisi lõbustuste kasuks?\nA. Seda juhtub, ent pigem erandkorras.\nB. Jah, muidugi, elame ju ühe korra.\nC. Ei, kuni töö pole tehtud, ei luba ma endale mingeid lõbustusi.\nVaata nüüd, milliseid tähti oled kõige rohkem valinud.\nOled mälestuste inimene. Sa suhtud hoolikalt sissetöötatud korda ja traditsioonidesse. Armastad sirvida vanu fotosid ning nostalgitseda vanade sõprade seltskonnas. Selline tähelepanu mineviku kogemuste vastu annab mõtte su tööle ning vastuvõetavatele otsustele. Sa püüdled stabiilsuse poole.\nKui aga liiga sageli selja taha vaadata, tekib risk lasta käest midagi tähtsat just praegu. Vahel selgub, et harjumused polegi hetkeolukorras enam aktuaalsed. Ja ka elus sisse seatud kord võib vananeda. Otsusta julgemini muutuste kasuks, ürita olla paindlikum. Ees on ootamas meretäis seiklusi!\nOled oleviku inimene. Sa hindad hetkelisi naudinguid ega taha oma elu ette planeerida. Mis siis ikka, see aitab vältida pettumusi ning nautida käesolevat. Isegi kui sa suhtud austusega mineviku kogemustesse ja harjumustesse, pole need sinu jaoks erilise väärtusega. Võid lubada endale muretuid seiklusi, sidumata end seejuures liigsete plaanide ja kohustustega. Neil hetkedel tunned end tõeliselt elavana.\nAga kas sind vahel ei piina küsimus: milleks see kõik, millega tegeled? Et säilitada elu maitset, ära unusta sihti ja suunda, mida mööda sa liigud.\nOled sihikindel inimene. Sul on alati olemas plaan, mis lisab sulle kindlust ning aitab teha valikuid ka kõige keerulisematest olukordades. Sulle ei ole omane kahelda oma töö motiivides ja mõttekuses. Tänu sihikindlusele ei hoia sa kinni minevikust ning jätad kergesti hüvasti vanade harjumustega.\nEnt on siiski oluline endale selgeks teha, kas pidev jaht tulemuste järele valmistab sulle ikka emotsionaalset rahuldust. Ära jäta tuleviku nimel olevikku vahele. Ürita sagedamini leida end „siin ja praegu“ seisundis, Luba endale aeg-ajalt lõdvestuda ja pöörata tähelepanu inimestele, kes on sinu kõrval, ning ka nendele väikestele naudingutele, mis lisavad maitset su ellu.\n10 asja, millega iga inimene peaks ise hakkama saama\nEesti Naise juulinumbris: Ingrid Peek — maailmaparandaja ulme ja olme vahel


Kole lugu: puugid ei kimbutanud Soomes inimesi suvi otsa, aga nüüd on neid tohutult väljas - eestinen\nKole lugu: puugid ei kimbutanud Soomes inimesi suvi otsa, aga nüüd on neid tohutult väljas\nKuumade ilmadega hoidsid puugid maapinna ligi ja otsisid niiskemaid kohti. Nüüd aga, kui hakkas vihma sadama, tulid puugid välja.\nPaljud on Soomes täheldanud, et puuke on väga palju. See tähendab, et puugid on pärast pikka sooja suve taas liikvel, vahendab Yle.\nKuivade ja soojade ilmade ajal olid puugid puulehtede all varjus. Nüüd on nad aga välja tulnud, kui olud on muutunud nende jaoks soodsamaks.\nTavaliselt ootab puuk oma saaki taimede küljes, näiteks heinakõrre või mustikavarre küljes. Kuivade ja soojade ilmadega aga ei saanud nad niipalju liikuda ning nad olid maadligi niiskemates kohtades.\nTeine põhjus, miks puuke on palju on see, et neid on üldse Soomes rohkem. Nad on levinud Soomes laiemalt. Nüüd on puugid arvatavalt väljas veel mitu nädalat. Puugid on väljas, kuni temperatuur püsib üle 5 soojakraadi.\nSoomes on puugijuhtude kohta tehtud eraldi veebikülg punkkilive.fi. Sealt tuleb välja, et viimase nädala jooksul on puuke rohkem avastatud Pori–Tampere–Jyväskylä–Kuopio–Joensuu liinist lõuna pool. Põhja pool on samuti puuke märgatud, aga mitte nii palju. Tõele ei vasta ka see, et puuke pole suurte linnade lähedal. Neid võib olla isegi paneelmajade juures. Puuke on palju linnasisestel haljasaladel.\nPärast metsas või looduses käimist tasub teha puugikontroll. Osa puukidest levitavad borrelioosi või puukentsefaliiti. Borrelioosi põhjustab bakter ja selle vastu pole vaktsiini, aga selle ravimiseks on olemas ravim.\nPuukentsefaliit on viirushaigus, mille vastu pole olemas rohtu, aga mille vastu on olemas vaktsiin. Puugi suurema levikuga piirkondades on puugivaktsiin inimestele tasuta.\nHelteiden aikaan puutiaiset eli tavallisimmin sanottuna punkit piiloutuivat maan pinnan tuntumaan etsimään kosteimpia olosuhteita. Nyt kun sateet alkoivat, ovat apajilla myös punkit. Niitä riittänee useampi viikko. Moni ulkona liikkuja ja koiran ulkoiluttaja on viime päivinä tehnyt saman havainnon: ihan kuin punkkeja olisi normaalia enemmän.