TARTU ÜLIKOOL SOTSIAALTEADUSTE VALDKOND ÕIGUSTEADUSKOND. Karistusõiguse osakond. Margit Nurk - PDF Free Download\nTARTU ÜLIKOOL SOTSIAALTEADUSTE VALDKOND ÕIGUSTEADUSKOND. Karistusõiguse osakond. Margit Nurk\nDownload "TARTU ÜLIKOOL SOTSIAALTEADUSTE VALDKOND ÕIGUSTEADUSKOND. Karistusõiguse osakond. Margit Nurk"\n1 TARTU ÜLIKOOL SOTSIAALTEADUSTE VALDKOND ÕIGUSTEADUSKOND Karistusõiguse osakond Margit Nurk ELUAEGSETE KINNIPEETAVATE KAEBUSED EESTI RIIGIKOHTU LAHENDITES AJAVAHEMIKUL : KAS MONOLOOG VÕI DIALOOG? Magistritöö Juhendaja dr iur Silvia Kaugia Tartu 2018\n2 SISUKORD SISSEJUHATUS Eluaegse vangistuse mõistmise ja eluaegsest vangistusest vabastamise õiguslikud alused ning Eesti eluaegsete vangide karakteristikud Eluaegse vangistuse mõistmise alused Eluaegsest vangistusest vabastamise taotlemise võimalused Eesti eluaegsete vangide karakteristikud Kinnipeetavate kaebeõigus ja -võimalused Kinnipeetavate põhiõigustest Kinnipeetavate kaebeõigus vaidemenetluses Kinnipeetavate kaebeõigus halduskohtumenetluses Kinnipeetavate Euroopa Inimõiguste Kohtusse pöördumise võimalused Vangistusõigusalaste kaebuste laekumine Eesti kohtutesse ning kinnipeetavate vaiete ja kaebuste ohjamiseks pakutavad lahendused Vangistusõigusalaste kaebuste laekumine Eesti kohtutesse Kinnipeetavate vaiete ja kaebuste ohjamiseks pakutavad lahendused Eestis eluaegset vanglakaristust kandvate kinnipeetavate kaebuste sisu Riigikohtu lahendites aastatel Analüüsi lähtesituatsioon ja eesmärk Eesti eluaegsete vangide poolt esitatud kaebuste sisu ja kohtulahendid Eluaegsete vangide kaebused, mis on kujundanud Eesti õigust ja EIK praktikat Romeo Kalda kaebus internetile juurdepääsu võimaldamiseks RKÜK 30.juuni 2017 otsus Mida on ette võetud Eesti riigi poolt Romeo Kalda kaebuse ja EIK otsuse nr 17429/10 valguses? Romeo Kalda nõue eraldi kambri saamiseks RKHK 19. jaanuar otsus Eluaegse kinnipeetava Andrei Tali hagi vanglaametnike vastu mittevaralise kahju hüvitamiseks seoses jõu kasutamisega RKTS 14. juuni 2016 määrus Eluaegse kinnipeetava Vladimir Botško kaebus Tallinna Vangla vastu ebainimlikest kinnipidamistingimustest tulenenud mittevaralise kahju hüvitamiseks RKHK 27.aprill 2016 otsus KOKKUVÕTE RESÜMEE\n3 KASUTATUD ALLIKATE LOETELU Kasutatud kirjandus Kasutatud normatiivmaterjal Kasutatud kohtupraktika\n4 SISSEJUHATUS Eluaegne vangistus ei ole alati olnud raskeim karistuse liik Euroopas. Varem oli selleks surmanuhtlus, mille elluviimiseks kasutati elektritooli, surmavat süsti, mahalaskmist, poomist või giljotiini. 1 Eestis kaotati surmanuhtlus 13. mail aastal Riigikogus vastu võetud seadusemuudatusega, millega tühistati kriminaalkoodeksis surmanuhtlust reguleerinud paragrahvid. 2 Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste konventsiooni (edaspidi EIÕK) protokolli nr 13 surmanuhtluse igas olukorras kaotamise kohta ratifitseeris Eesti 12. novembril aastal. 3 Võitluses kuritegevusega kutsutakse üles suunama põhitähelepanu tagajärgedelt põhjustele. Seda kindlas usus, et kui õnnestub läbi lõigata kuritegevuse juured, likvideerida selle põhjused, kaob tagajärg iseenesest. 4 Üheks reaktsiooniks kuritegevusele on ka eluaegne vangistus, kuna ei ole suudetud likvideerida kuritegevuse põhjusi. Õigupoolest ei olegi seda võimalik teha, sest alati on olnud ja jäävad olema inimesed, kes erinevatel põhjustel ei käitu õiguskuulekalt. Samas, tuginedes Emile Durkheimi seisukohale kuritegevuse rolli kohta ühiskonnas, tõusetub küsimus selle nähtuse likvideerimise vajalikkusest. Nimelt on E. Durkheim leidnud, et kuritegevus on ühiskonna arengu jaoks vajalik nähtus. Ta oli seisukohal, et on olemas teatav normaalne kuritegevuse tase, millest allapoole jõudes hakkaks kuritegevuse-vastane võitlus vähendama ühiskonna arenguvõimalusi. Kuid see normaalne kuritegevuse tase on kahtlemata oluliselt allpool näiteks Eesti praegusest kuritegevuse tasemest. Seega ei saa Durkheimi vaadetest teha järeldust, et kuritegevuse vastast võitlust ei ole vaja. Tema vaadetest tuleneb vaid see, et kuritegevuse vastases võitluses ei ole mõtet püstitada kuritegevuse likvideerimise eesmärki. 5 Kurjategija karistamise ühe eesmärgina võib kindlasti nimetada (nii üld- kui eri-) preventsiooni. Juba Platon märkis: nii on karistuse tegelik eesmärk kahesugune: keda on õigesti karistatud, peab saama paremaks ja sellest kasu või peab temast saama eeskuju oma kaaslastele, et nad näeksid, kuidas ta kannatas ja kardaksid samamoodi kannatada ning muutuksid seeläbi paremaks. Kuid need, kes on olnud süüdi raskeimates kuritegudes ja on seetõttu parandamatud, ei saa nemad sellest head, vaid saavad teised, kes näevad neid igavesti talumas kõige 1 Amnesty International. Death penalty. ( ). 2 U. Lõhmus. Inimõigused ja nende kaitse Euroopas. Tartu: Juura 2003, lk 4. 3 J. Laffranque. Euroopa Inimõiguste Kohus ja Eesti õigus: Euroopa Inimõiguste Kohtu praktika mõju demokraatia ja õigusriigi arengule Eestis. Tallinn: Juura 2017, lk E. Raska. Kriminoloogia. Sissejuhatus ainesse. Tallinn 2002, lk S. Kaugia, J. Ginter. Emile Durkheim ja hälbekäitumise sotsioloogia. Juridica 1998/5, lk\n5 koledamaid ja hirmsamaid kannatusi nagu on nende pattude karistus seal nad on ülesriputatuna maailma vangimajas justkui hoiatav eeskuju ja vaatepilt kõikidele patustele. 6 Eluaegse vangistuse kasuks võrreldes surmanuhtlusega räägib kindlasti asjaolu, et elu kui ülim väärtus on kaitstud esimese puhul. Samas seab see isiksusele olulisi (tema tegudest tulenevalt õigustatud) piiranguid. Kuigi vanglast väljaspool olev inimene näeb vanglat oluliselt teistsugusena ja ei saa kunagi lõpuni mõistma sealset keskkonda, on autor seisukohal, et kurjategija jaoks on humaansem surmanuhtlus kui eluaegne viibimine vangistuses kõigi seal ettetulevate (olmeliste, turvalisuse, tervisega seonduvate, eksistentsiaalsete ja muude) probleemidega. Kuigi autori arvamus läheb vastuollu üldlevinud vaadetega, mille kohaselt inimelu on ülim väärtus, jääb autor siiski oma seisukoha juurde, et surmanuhtluse korral vabaneb inimene süümepiinadest, kõigest koormavast, vanglakannatustest. Isegi kui on lootus ennetähtaegselt vabaneda, on pikalt kinnipidamisasutuses olnud inimesel raske taas ühiskonnaga liituda. Viimastel aastatel on ühiskonnas hakanud tekkima kahtlused eluaegse vangistuse (eelkõige majandusliku) otstarbekuse suhtes. Ühe vangi ülalpidamiskulu kuus on 1417 eurot, sh toidukulu 1,2 eurot päevas. 7 Surmanuhtluse pooldajad on arvamusel, et kurjategija hukkamine on suhteliselt odavam kui tema eluaegne ülalpidamine maksumaksja, sh ohvrite või nende omaste kulul. Samas on surmanuhtlus ilmselgelt kaasaegsetes demokraatlikes riikides oma aja karistusliigina ära elanud. Eesti Siseministeeriumi õigusnõunik S. Meister on kirjutanud: Loomulikult ei tule surmanuhtluse taastamine karistusena enam kõne allagi, kuna karistuspoliitikat tänases Eestis mõjutavad Euroopas selles valdkonnas kehtivad reeglid ja tavad, mida Eesti Euroopa Liidu liikmena peab järgima. Nimetatud reeglid ja tavad seavad esiplaanile inimese vabaduse ja demokraatlike põhiõiguste tagamise ning need kehtivad isegi eluaegset vanglakaristust kandvate mõrtsukate puhul. Seega oli surmanuhtluse kaotamine karistusliku sanktsioonina ja selle asendamine eluaegse vangistusega paratamatu, kuna surmanuhtlus ei kuulu demokraatlikus riigis aktsepteeritavate sanktsioonide hulka. 8 6 N. Morris, D. Rothman. The Oxford history of the prison: the ptactice of punishment in western society. Oxford University Press 1998, p 5. 7 Vangistuse kulud. Vanglateenistuse kodulehekülg. ( ). 8 S. Meister. Eluaegsed vangid Eestis (Tallinna Vangla näitel). S. Kaugia. Koostaja. Õiguse sotsiaalsest olemusest ja toimest ühiskonnas. Artiklite kogumik. Avatar Holding 2009, lk\n6 Harvardi ülikooli professor Bruce Western leiab, et ka modernne vangla söövitab isikut ja tema subjektiivset eneseväärtustamist. Kaotades oma vabaduse, kaotab isik õigused, mis defineerivad indiviidi liberaalses ühiskonnas. Sellega kaotab ta tähised, mis on aluseks tema individuaalsusele. 9 Olenemata vangistuse õilsatest eesmärkidest suunata kinnipeetav edaspidi õiguskuulekale teele, on inimese vangistamine tema jaoks igal juhul kriis. 10 Vangla keskkond ei ole mugav, kinnipeetavad on rangel režiimil inimestel on liikumis-, suhtlemis-, tegevusvõimalused piiratud. Nad ei saa elada sellist elu nagu vabaduses olevad inimesed. Olenevalt indiviidist võivad vangistamise mõjud tabada isikut väga raskelt ning tuua halvimal juhul kaasa vaimse ja füüsilise tervise häired. 11 Osadel kinnipeetavatel aitab usk vangistusega kohaneda ja vanglaelu muuta talutavamaks nagu kirjutab Irene Becci, tõusetuvad just vangla pingelises keskkonnas eksistentsiaalsed küsimused, kuna seal toimub igapäevane heitlus oma vabaduste ja ruumi, aja ja keha eest. 12 Seega võivad religioon ja filosoofia anda isikule vahendid oma elule (uue) tähenduse leidmisel. 13 Iga eluaegne kinnipeetav peab leidma ja leiabki toimetuleku viisi, kuidas vangla elukeskkonnas kohaneda. Peeter Kangro 14 on oma blogis kirjutanud olen oma 12a vangistuse jooksul (Soome eluaegne) kohtunud kümnete eluaegsetega, hetkelgi on E-4. eluosakonnas 7 eluaegset, kellest ühega elukambrit jagan. Ükski neist pole olnud ülbe ega loomastunud. / / Üks minu väga hea tuttav, kes on tänaseks 15a oma eluaegsest srokist ära tõukand, on vaimustuses geeniusmõtleja Uku Masingu elutõdedest. Masingu Pessimismi põhjendus on tal kapsaks loetud ja märkeid täis joonitud. See on mees, kes olevat ta õigesti mõtlema õpetanud. 15 Nii otsitakse vanglas erinevat tegevust, mis aitab saada tuge ja nii-öelda leida elu mõtet. 9 B. Western. Introduction to the Princeton Classic Edition. G. M. Sykes. The Society of Captives. Princeton University Press 2007, lk E. Mulcahy, S. Merrington, P. Bell. The Radicalisation of Prison Inmates: Exploring Recruitment, Religion and Prisoner. Vulnerability. Journal of Human Security 2013 (9) 1, lk S. Brown, A. Day. Role of Loneliness in Prison Suicide Prevention and Mangement. Journal of Offender Rehabilitation 2008 (47) 4, lk I. Becci. Imprisoned Religion. Transformations of Religion during and after Imprisonment in Eastern Germany. Ashgate Publishing Limited 2012, lk 2 jj. 13 D. Van Zyl Smit, S. Snacken. Principles of European Prison Law and Policy. Penology and human rights. Oxford University Press 2009, lk M. Hänni. Eesti aktiivseim vang blogib otse trellide tagant. Peeter Kangro blogi asub internetiaadressil ( ). 15 Samas. 6\n7 Kinnipeetava poolt kaebuste esitamine võib olla ka üheks tema toimetuleku viisidest vanglas. Vanglas olles on inimene haavatavam. Haavatavus on aga soodne pinnas erineva vaimse ja materiaalse toe otsimiseks ja pakkumiseks. 16 Üheks vangi psühholoogiliseks kaitsemehhanismiks on põgenemine tegutsemisse, s.t kaebuste koostamist, edasikaebamist ja kõigi elu korraldamist. 17 Eesti Vabariigi Põhiseaduses 18 (edaspidi PS) on märgitud Eesti Vabariigi kodanike kui ka Eestis viibivate välisriikide kodanike ja kodakondsuseta isikute põhiõigused, sh õigus kohtulikule kaitsele (PS -des 13, 14 ja 15). 19 Kuigi seaduse järgi ja kohtupraktika kohaselt on inimestel õigus kohtulikule kaitsele, kui tema õigusi või vabadust on rikutud, ei kehti see kinnipeetavatele vanglas automaatselt. Vang saab oma õigusi kaitsta eelkõige vaidemenetluses. Vaide saab esitada vaid oma õiguste kaitseks. See, kellele vaie esitada, sõltub sellest, kas otsuse tegi või toimingu sooritas vangla direktor või temast madalama ametiastme ametnik. Esimesel juhul esitab vang vaide justiitsministeeriumile, teisel juhul vangla direktorile. Justiitsministeeriumile esitatakse vaie vangla kaudu. Vangla edastab vangla direktori otsuse või toimingu peale esitatud vaide koos vajalike dokumentidega ja oma seisukohtadega justiitsministeeriumile. Vaidemenetlus lõpeb justiitsministeeriumi või vangla direktori vaideotsusega. Vaideotsuse täitmine on vanglale kohustuslik. Vaide lahendamiseks on ette nähtud 30 kalendripäeva. Alles pärast vaidemenetluse läbimist tekib vangil õigus pöörduda samas asjas halduskohtusse. 20 PS järgi peab igaühele olema tagatud edasikaebeõigus tema kohta tehtud kohtuotsuse peale. PS 24 lõikes 5 sätestatud õigus edasi kaevata kõrgemalseisvale kohtule, on vajalik kohtulahendite õigsuse kontrollimiseks. Astmeline kohtusüsteem tagab kontrolli madalama astme kohtu lahendite üle. Kui kinnipeetav ei saavuta õigusrahu oma õiguste kaitsmisel, siis on tal edasikaebeõigus tema suhtes tehtud kohtuotsuste peale, siseriiklikult kuni Riigikohtuni välja. 16 H. Trujillo, J. Jordán, J. Gutiérrez, J. González-Cabrera. Radicalization in Prisons? Field Research in ɳɶ Spanish Prisons. Terrorism and Political Violence 2009 (21) 4, lk M. Laine. Sissejuhatus kriminoloogiasse ja hälbiva käitumise sotsioloogiasse. Tallinn: Eesti Riigikaitse Akadeemia 1997, lk Eesti Vabariigi põhiseadus. RT I, , Eesti Vabariigi põhiseadus, -id Eesti Vabariigi põhiseadus. RT I, , Vangi kaebeõigus- ja võimalused. Vanglateenistuse kodulehekülg. ( ). 7\n8 Õigusemõistmise ning kohtupraktika ühtlustamise seisukohalt on suur tähtsus Riigikohtu lahenditel, mida võib pidada täiendavaks õigusallikaks. 21 Riigikohtu otsus on lõplik ning selle peale pole võimalik edasi kaevata. Kui õigusvaidluse lahendamiseks on Eesti-sisesed võimalused ammendatud, võib isik pöörduda eraldi kaebusega Euroopa Inimõiguste Kohtu (edaspidi EIK) poole. Prantsusmaal Strasbourg'is asuv kohus saab tuvastada, kas riik on rikkunud inimese põhiõigusi, kuid ei saa Eesti kohtu otsust tühistada. 22 Käesoleva magistritöö eesmärgiks on leida vastus küsimusele, kas Eestis eluaegset vanglakaristust kandvate kinnipeetavate kaebused on õigustatud, ja kui on, siis kas need on kaasa toonud tingimuste parandamist vanglates, muudatusi seadustes vms. Nimetatud eesmärgil analüüsitakse magistritöös eluaegsete kinnipeetavate kaebuste kohta tehtud Riigikohtu lahendeid perioodil Töös käsitletakse Eesti eluaegsete kinnipeetavate kaebustest alguse saanud EIK praktikat ning selle mõju Eesti õigusele. Töö hüpoteesiks on väide, et eluaegset vanglakaristust kandvate isikute kaebused on valdavalt nii-öelda igavus- ehk ajaviitekaebused. Töö mahu piiratuse tõttu on autor põhjalikumaks käsitluseks välja valinud mõned olulisemad valdkonnad ja ühiskonna arenguga seotud teemad (suitsetamise keeld, internetilehekülgedele juurdepääs). Nimetatud teema valis autor selle aktuaalsuse tõttu. Teema aktuaalsusele viitab halduskohtute töökoormus seoses kinnipeetavate kaebustega ning asjaolu, et kinnipeetavate kaebused on läbi aja moodustanud suure osa halduskohtu asjadest. 23 Teadusliku meetodina kasutati töö koostamisel dokumentide analüüsi. Uurimisküsimusele vastamiseks kasutas autor kombineeritud uurimismeetodit, mis seisnes selles, et kohtupraktika empiirilist analüüsi kõrvutati koos tehnilises kirjanduses käibivate lahendusmudelitega. Eluaegsete kinnipeetavate Riigikohtu lahendite leidmiseks kasutas autor Riigikohtu kodulehel asuvat lahendite otsingumootorit. Otsingumootori lahtrisse Tekst või Annotatsioon sisestati eraldi 41 eluaegse kinnipeetava ees- ja perekonnanimi ning otsingu 21 M. Sillaots. Riigikohtu lahend Eesti kriminaalmenetlusõiguse allikana. Juridica, 2001, nr 2, lk Eesti kohtusüsteem on kolmeastmeline. ( ). 23 P. Talv. Uus halduskohtumenetluse kord kiirendab kohtupidamist. Justiitsministeeriumi kodulehekülg. ( ). 8\n9 tulemusena kuvati uuritavate isikute suhtes tehtud Riigikohtu lahendid. Autor muid otsinguparameetreid lahendite leidmiseks ei kasutanud. Samuti kasutati töö koostamisel Riigi Teataja portaalis 24 olevaid kohtuotsuste kokkuvõtteid. Kokkuvõtetes on lühidalt toodud kohtuasja asjaolud ja kohtu seisukohad, mis on koostaja tõlgenduse kohaselt olulised. Kohtulahendite andmete töötlemiseks koostas autor tabelarvutusprogrammis Excel tabeli, milles jagas eluaegsete kinnipeetavate kaebused kategooriatesse, et analüüsi koostamisel oleks võimalikult täpselt teada kinnipeetavate Riigikohtusse pöördumise põhjus, kaebuste sisu ning kohtulahendi põhjendused. Sellise tabeli alusel oli autori hinnangul võimalik hiljem teha olulisi järeldusi. Töö koosneb viiest peatükist. Esimeses peatükis käsitletakse eluaegse vangistuse mõistmise aluseid ning eluaegsest vangistusest vabastamise tingimusi. Samuti tuuakse välja Eesti eluaegsete vangide karakteristikud (vanus, rahvus, haridus, emakeel, kantud karistus aastates jne). Teises peatükis vaadeldakse kinnipeetavate kaebeõigusi ja -võimalusi, sh ka Euroopa Inimõiguste Kohtusse pöördumise võimalusi. Kolmandas peatükis keskendutakse vangistusalaste kaebuste paljususele ning tuuakse välja lahendusi kaebuste ja vaiete ohjamiseks. Neljandas peatükis analüüsitakse Eesti eluaegset vanglakaristust kandvate kinnipeetavate kaebuste sisu Riigikohtu lahendites aastatel Autor toob välja Riigikohtuni jõudnud eluaegsete kinnipeetavate vaidlused ning peamised probleemid, mille üle kaevatakse. Viies peatükk on pühendatud eluaegsete vangide kaebustele, mis on kujundanud Eesti õigust ja Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikat. Magistritöös kasutatud märksõnad: eluaegne vangistus, armuandmispalve, ennetähtaegne vabastamine, kinnipeetavate kaebeõigus, eluaegsete kinnipeetavate kaebused. 24 Kohtulahendite kokkuvõtted. Riigi Teataja võrguväljaande veebileht. ( ). 9\n10 1. Eluaegse vangistuse mõistmise ja eluaegsest vangistusest vabastamise õiguslikud alused ning Eesti eluaegsete vangide karakteristikud 1.1 Eluaegse vangistuse mõistmise alused a. jõustus Kriminaalkoodeksi, haldusõiguserikkumiste seadustiku ja täitemenetluse seadustiku muutmise ja täiendamise seadus, mille 2 kohaselt 23 lg 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt: vabadusekaotust võib mõista tähtajaga kolmest kuust kuni viieteistkümne aastani või eluaegsena. 25 Sellest tulenevalt saab seadusemuudatuse Eestis eluaegset vanglakaristust määrata. Eluaegne vangistus on karistus, kus isik peab toime pandud kuriteo eest veetma oma ülejäänud elu vanglas. Olenevalt kuriteo äärmuslikkusest, karistatakse isikut eemaldades ta ühiskonnast pika ajaperioodi vältel, mille jooksul ei võimaldata kinnipeetavale vangistusest vabanemist. 26 Eluaegse vangistuse tunnuseks on tema määramatus: erinevalt teistest kinnipeetavatest, ei tea eluaegne kinnipeetav, millal ja kas ta kunagi vabaneb. 27 Kohus määrab kõigi teiste karistuste puhul kindla määratud aja, mil kinnipeetav peab vanglas olema. Kinnipeetav saab oodata vanglas oma karistuse lõppu ning selle lõppedes on tal võimalik olla taas vaba inimene. Eluaegne vangistus elimineerib selle võimaluse koos lootusega kunagi vabaneda, mistõttu kaob inimesel tihti ka elutahe. 28 Eluaegne vangistus on võimalik määrata enamikus Euroopa riikides. Niisugune sanktsioon puudub või seda ei kohaldata Norras ja Islandil ning reas lõunapoolsetes Euroopa riikides: Hispaanias, Portugalis, Andorras, Horvaatias, Bosnias ja Hertsegoviinas, Serbias, Sloveenias jaanuaril 1997 esitas valitsus Riigikogule Inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni lisaprotokolli nr 6 ratifitseerimise seaduse eelnõu, mis nägi ette surmanuhtluse 25 Kriminaalkoodeksi, haldusõiguserikkumiste seadustiku ja täitemenetluse seadustiku muutmise ja täiendamise seadus. RT II 1998, 14, F. Lüdtke. Life Imprisonment (without parole). Turkey s Center for Prison Studies, 2015, lk J. P. McCutcheon, G. Coffey. Life Sentences in Ireland and the European Convention on Human Rights. The Irish Yearbook of International Law, Vol 1, No 3, 2006, lk E. Gumboh. The penalty of life imprisonment under international criminal law. African human rights law journal, Vol 11, No 1, 2011, lk R. Kristoffersen. Correctional Statistics of Denmark, Finland, Iceland, Norway and Sweden University College of Norwegian Correctional Service Lillestrøm, ( ). 10\n11 kaotamise a. võttis Riigikogu vastu Inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni lisaprotokolli nr 6 ratifitseerimise seaduse, millega võttis Eesti riik endale kohustuse kaotada surmanuhtlus. Surmanuhtlus säilis meie seadustikus kuni aastani. Kriminaalmenetluse koodeksi, kriminaalkoodeksi, haldusõiguserikkumiste seadustiku, politseiseaduse, apellatsiooni ja kassatsiooni kriminaalkohtumenetluse seadustiku, täitemenetluse seadustiku, jälitustegevuse seaduse ja tolliseaduse muutmise ja täiendamise seaduse 122 lg 6 sätestas, et kriminaalkoodeksi 61 1 lg 1, 64 1 lg 2, 65 lg 1, 101 ja lg 2 järgi surmamõistetud isikute karistused tuli vastavusse viia kriminaalkoodeksi sanktsioonidega, asendades karistusena mõistetud surmanuhtluse eluaegse vabadusekaotusega. 30 Eluaegne vangistus on Eestis kehtiva Karistusseadustiku (edaspidi KarS) 31 mõistes esimese astme kuriteo üks karistustest. Kui süüdimõistva kohtuotsusena on karistuseks mõistetud eluaegne vangistus, siis sellise kohtuotsuse täitmine ei aegu. KarS 45 lg 1 sätestab, et kohus võib kuriteo eest mõista kolmekümnepäevase kuni kahekümneaastase või eluaegse vangistuse. Sama paragrahvi lõike 2 kohaselt ei või kuriteo toimepanemise ajal nooremale kui kaheksateistaastasele isikule mõista tähtajalist vangistust üle kümne aasta ega eluaegset vangistust. Kriminaalkoodeksi (KrK) kehtivuse lõpul augustis 2002 sai määrata eluaegse vangistuse järgmistel juhtudel: -d 61 1 lg 1, 64 1 lg 2, 65 lg 1, 101, 144 lg 2 ja lg 2. KarS sätestab süüteod, mille alusel saab määrata eluaegse vangistuse järgmistel juhtudel: -d 89, 90, 95, 96, 114, 184 lg 2 1, 185 lg 3, 231 lg 1, 232 lg 1, 234 1, 237 lg 1, lg 1, 244, 246 lg 1 ja 405 lg Kriminaalmenetluse koodeksi, kriminaalkoodeksi, haldusõiguserikkumiste seadustiku, politseiseaduse, apellatsiooni ja kassatsiooni kriminaalkohtumenetluse seadustiku, täitemenetluse seadustiku, jälitustegevuse seaduse ja tolliseaduse muutmise ja täiendamise seadus. RT I 1998, 51, Karistusseadustik. RT I, ,\n12 Tabel 1. KrK eriosa ja KarS eriosa paragrahvide võrdlustabel 32 kuritegude kohta, mille alusel määrati varem ja määratakse nüüd eluaegset vangistust KrK Kuriteod KarS Süüteod 61 1 lg 1 Inimsusevastane kuritegu 89 Inimsusvastane kuritegu 61 1 lg 1 Inimsusevastane kuritegu 90 Genotsiid 101 Tahtlik tapmine raskendavatel asjaoludel 91 Agressioonikuritegu 95 Tsiviilelanikkonna vastu suunatud sõjategevus 96 Sõjapidamisvahendite ebaseaduslik kasutamine tsiviilelanike vastu 97 lg 2 p 2 Tsiviilelanikuvastane rünne 99 lg 2 p 2 Kinnipeetud isiku vastane rünne 101 lg 2 p 2 Võitlusvõimetu võitleja ründamine 102 lg 2 p 2 Kaitstud isiku vastane rünne 112 lg 2 p 3 Lennuohutusvastane rünne 114 lg 1 p 8 Mõrv 184 lg 2 1 suures koguses ebaseaduslik Narkootilise ja psühhotroopse aine käitlemine Narkootilise ja psühhotroopse aine 185 lg 3 edasiandmine nooremale kui kaheksateistaastasele isikule 231 lg 1 Eesti Vabariigi vastu suunatud vägivaldne tegevus 232 lg 1 Riigireetmine Eesti Vabariigi vastase sõja või okupatsiooni toetamine 235 lg 1 Eesti Vabariigi põhiseadusliku korra vastane ühendus 64 1 lg 2 Terrorism 237 lg 1 Terrorikuritegu 65 lg lg lg 2 Terroristlik akt välisriigi esindaja vastu Vara tahtlik hävitamine või rikkumine lõhkeseadeldise või lõhkematerjali kasutamisega, mis põhjustas isiku surma Vägivald politseiametniku või politseiametnikuga võrdsustatud isiku suhtes, kui sellega põhjustati raske või üliraske kehavigastus või kannatanu surm lg 1 Terroristlik ühendus 244 lg lg 2 Rünne kõrge riigiametniku elule ja tervisele Rünne rahvusvaheliselt kaitstud isiku elule ja tervisele 405 lg 3 Plahvatuse tekitamine 32 Võrdlustabel on koostatud justiitsministri käskkirja nr 150 punkti 14 alusel Justiitsministeeriumi karistusõiguse osakonna poolt. Tegemist on ametialaseks kasutamiseks mõeldud materjaliga. 12\n13 Tabelist nähtub, et KarS-s on võrreldes varem kehtinud KrK-ga rohkem sätestatud süütegusid, mille eest saab määrata eluaegset vangistust. Ainsana ei ole KarS-s ettenähtud eluaegset vangistust varem KrK lg 2 sätestatud kuriteo eest, mis seisnes vägivallas politseiametniku või politseiametnikuga võrdsustatud isiku suhtes, kui sellega põhjustati raske või üliraske kehavigastus või kannatanu surm. Nimetatud tegude eest mõistetakse eluaegne vangistus teo esmakordsel toimepanemisel a. Karistusseadustiku ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõuga kavandatakse kehtestada kohustuslik eluaegne vangistus vähemalt teist korda tapmises süüdimõistmise korral. Samuti kavandatakse luua võimalus mõista eluaegne vangistus ka raske tervisekahjustuse, vägistamise või muu lapsevastase seksuaalse enesemääramise vastase kuriteo toime pannud isikule, kui see isik on varem toime pannud tapmise, mõrva, raske tervisekahjustuse või lapsevastase seksuaalse enesemääramise vastase kuriteo. Karistusjärgse kinnipidamise puudumisel on eluaegse vangistuse võimaluse sätestamisega võimalik senisest efektiivsemalt kurjategijast tulenevale ohule reageerida nendel juhtudel, kus raskete kuritegude toimepanemine on saanud talle harjumuseks Eluaegsest vangistusest vabastamise taotlemise võimalused Eluaegne vangistus tähendab seda, et kinnipeetav veedab terve oma ülejäänud elu vanglas, ent isikutel on pärast teatud aastaid vangistust võimalus asja uueks hindamiseks ning sõltuvalt asjaoludest, vabanemiseks. 34 Euroopas on eluaegne vanglakaristus kõige rängem karistus ning erinevalt mõnedest õigussüsteemidest (nt USA, Jaapan, Hiina, Iraan, Saudi Araabia, Kongo jt) on surmanuhtlus siin keelatud. Euroopas on fookus vangide rehabiliteerimisel vastandina nende karistamisele. Oluline on vangidele seada eluaegne karistus realistliku väljavaate olemasoluga vabanemiseks. Eluaegse vanglakaristuse määramine iseenesest ei riku edaspidi EIÕK artiklit 3. Liikmesriikidel on otsustusõigus karistuse kestvuse osas. Siiski, kui eluaegse karistuse saanud vangil ei ole vabanemislootust või puudub selge ja efektiivne eluaegse karistuse ülevaatamise mehhanism, muudab see karistuse mitte ühilduvaks EIÕK artikliga 3. EIK leidis, et vabanemise väljavaade 33 Karistusseadustiku ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu väljatöötamise kavatsus (ohtlikud kalduvuskurjategijad, välismaalastest kuritegude toimepanijad, juriidilise isiku vastutus), Eelnõude infosüsteem - ( ). 34 E. Gumboh, lk\n14 peab olemas olema nii de jure kui de facto. 35 EIÕK nõuab seda, et peab olema väljavaade vangi vabastamiseks ja peab olemas olema selge ning efektiivne eluaegse karistuse ülevaatamise protseduur. Euroopas on riiklikul tasandil ka erinevaid standardeid seoses minimaalse vangistuse ajaga, mis tuleb ära kanda enne seda, kui vangil tekib õigustatud ootus vabastamiseks. Tundub, et Euroopas kehtestatakse õigusaktides tüüpiline minimaalne periood 12 kuni 25 aastat, enne kui eluaegset karistust kandev isik võiks saada ennetähtaegselt vabastatud. Näiteks võimaldavad Poola, Sloveenia ja Slovakkia inimesel saada vabastust pärast 25a karistuse kandmist, Horvaatias ja Rumeenias aga pärast 20a karistuse kandmist. 36 Eestis KarS 77 kohaselt võib kohus eluaegse vangistusega karistatud isiku katseajaga tingimisi karistusest vabastada, kui süüdimõistetu on karistusajast tegelikult ära kandnud vähemalt kolmkümmend aastat. Katseajaks määratakse viis kuni kümme aastat. Juhul, kui isik paneb katseajal toime uue tahtliku kuriteo, saadetakse ta eluaegset vangistust kandma. Kõrge eluaegsest vangistusest ennetähtaegse vabanemise võimaluse miinimumtähtaeg 30 aastat ei motiveeri kinnipeetavaid õiguskuulekalt käituma, sest vabanemisperspektiiv on kauge. Samuti võib see pärssida ennetähtaegselt vabanenu eeldusi ühiskonnaeluga kohanemiseks. 37 Autori arvates on vabanemisvõimalus eluaegsele kinnipeetavale iseenesest hea, kuid arvestades, et eluaegset vangistust kohaldatakse ilmselt äärmuslikel juhtudel (karistus peab vastama toimepandud teole/tegudele), siis on põhjendamatu sellist isikut lühema aja vältel vabastada. Oluline on vangidele seada eluaegne karistus realistliku väljavaate olemasoluga vabanemiseks. Eluaegses vangistuses viibivate kinnipeetavate puhul tuleks individuaalselt läheneda igale kinnipeetavale ja kinnipidamispoliitikat tuleks nende suhtes korraldada selliselt, et nad saaksid osaleda erinevates töö- ja koolitusprogrammides, mis võimaldaksid progressiivset liikumist vanglakaristuse jooksul. Selliselt saaksid eluaegsed kinnipeetavad vabanemise korral kasu konstruktiivsest ettevalmistusest ning oleks võimalik vältida vanglakaristuse destruktiivseid mõjusid ja suurendada vangide võimalusi ühiskonda tagasitulekuks. 35 The Legality of life imprisonment: Comparative analysis of International, European, and dutch law, Legal Memorandum. Public International Law & Policy Group NL. Mai 2016, lk ( ). 36 The Legality of life imprisonment: Comparative analysis of International, lk 15. ( ). 37 Justiitsministeerium. Karistusseadustiku ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu väljatöötamise kavatsus (ohtlikud kalduvuskurjategijad, välismaalastest kuritegude toimepanijad, juriidilise isiku vastutus) a. Eelnõude infosüsteem lk 2. ( ). 14\n15 Paljude EIK liikmesriikide seadusandlus näitab samuti üha suuremat pühendumist eluaegset karistust kandvate vangide rehabiliteerimisele. Näiteks on rehabilitatsiooni küsimus tõusnud esile Itaalia ja Saksamaa Konstitutsioonikohtutes. Saksamaa Konstitutsioonikohus vaatles selles küsimuses inimväärikuse kontseptsiooni ja rõhutas, et rehabiliteerimist nõutakse põhiseaduslikult mistahes kogukonnas, kus on keskne inimväärikuse temaatika. Süüdlasel peab olema võimalus ühiskonda uuesti siseneda ja riigil on kohustus võtta kasutusele kõik vajalikud meetmed selle eesmärgi saavutamiseks. Kohus rõhutas, et vanglad peavad püüdlema vangide resotsialiseerimise ehk taasühiskonnastumise poole, et säilitada võime eluga toime tulla ja võidelda vangistuse negatiivsete mõjudega ning isiksust hävitavate muutustega, mis kaasnevad vangistusega. Kuigi kohus tunnistas, et on kurjategijaid, kes jäävad ühiskonnale ohuks, ei pruugi kunagi saada rehabiliteerituks, on nende võimetus rehabiliteeruda seotud nende isikliku olukorraga ja mitte asjaoluga, et neile ei pakutud rehabilitatsiooniteenuseid. 38 Vangide taasühiskonnastumise mõtet kannab ka esimest korda Eestis Tallinna vanglas korraldatud TEDx-i inspiratsioonikonverents Müüritud, kus keskenduti küsimusele, kas vanglas olevad isikud peaksid elama müürideta või müüride sisse raamitud (mõtte)maailmas. Leiti, et vanglasse on oluline tuua värskeid tuuli ja vanglarutiinist väljaspool ringlevaid mõtteid ühiskonnast. Samas peeti oluliseks ka seda, et vanglas viibijate lood kuulduksid väljapoole. 39 Vangide resotsialiseerimisele on suunatud ka podcastide 40 sari Müüritud, mille eesmärgiks on paremini mõista vangla elu ja aidata kinnipeetavatel naasta ühiskonna ellu. Podcastide seeria aitab mõista, miks tuleb vanglast ja vangidest rääkida. Näiteks räägitakse Oslo vangla direktori Øyvind Alnæsiga sellest, miks on head suhted valvurite ja kinnipeetavate vahel olulised, mis on dünaamiline turvalisus, miks peab Norra vangistuspoliitika oluliseks kinnipeetavate väärikat ja humaanset kohtlemist ning kuidas jõudis Norra oma tänase vangistuspoliitika põhimõteteni. Samuti räägitakse kahekordse vanglakogemusega, nüüdse religiooniantropoloogia magistrandi, kinnipeetavate tugiisiku Immanuel Volkonskiga ning 18 aastat trellide taga olnud, nüüd bussifirmas töötava Dmitri Gammeriga 41 vanglast kinnipeetavate pilgu läbi ning sellest, kuidas 38 The Legality of life imprisonment: Comparative analysis of International, lk 15. ( ). 39 TED x TallinnaVangla. ( ). 40 Podcaste või üldiselt Netcast on digitaalsete audio- või videofailide episoodiline seeria, mida kasutaja saab alla laadida ja kuulata. ( ). 41 Dmitri Gammer kandis karistust 18,5 aastat. Vanglasse sattudes oli tal 6 klassi haridust. Vabanemise päevaks oli ta lõpetanud gümnaasiumi, puhastus- ja eripuhastustööde eriala, läbinud keevitaja kutseõppe ning omandanud eesti keele C1 taseme. Õppides hakkas ta tajuma, kuidas mõttemaailm avardub. Täna töötab Dmitri puhastusteeninduse valdkonnas ja on oma valikuga väga rahul. Tulevikus aga sooviks ta avada oma ettevõtte. Osa 15\n16 vanglast normaalsusesse naasta. Inspiratsioonikonverentsi vedurid on radikaalne humanist ja vanglate uurija Margot Olesk ning sotsioloog Mari-Liis Sööt. 42 Eluaegse vangistusega karistatud isik võib taotleda enda vabastamist või karistuse kergendamist armuandmise korras Vabariigi Presidendilt. Võimalus vangistusest ennetähtaegselt vabanemise taotlemiseks on olnud Eesti õiguspraktikas ühel eluaegsel kinnipeetaval: aastal möödus 30 aastat vangistuse algusest Oleg Pjatnitskil, kelle suhtes esitas Tallinna vangla 13. mail 2013 Harju maakohtule materjalid tingimisi enne tähtaega vangistusest vabastamiseks. Ennetähtaegseks vabanemiseks ei pea vangid üldjuhul ise taotlust esitama, vaid kui saabub tähtaeg ennetähtaegseks vabanemiseks, siis saadetakse nende materjalid automaatselt kohtusse, kes teeb otsuse selle kohta, kas vang vabastada ennetähtaegselt või mitte. Eluaegse vangistuse puhul peab süüdimõistetu karistusest olema kandnud aga vähemalt 30 aastat. Kuna Pjatnitski puhul oli seadusega ette nähtud aeg täitunud, siis on tema suhtes alustatud tingimisi ennetähtaegse vabastamise menetlust. 43 Harju maakohus jättis määrusega tema taotluse tingimisi enne tähtaega vangistusest vabastamiseks rahuldamata. 44 Samasuguse otsused tegi Tartu Maakohus a. 45 ja kohtuasjas Kohus leidis mõlemal korral, et Pjatnitski puhul esineb vangla hinnangul riske ja ohtlikkust, mis tulenevad tema varasemast elukäigust, isiksuseomadustest ja käitumisest. Karistuse kandmise ajal on Pjatnitski olnud riskikäitumisega vaatamata sellele, et ta on osalenud ja osaleb ka praegu vangla majandustöödel. Ta on omandanud keskhariduse ja õppinud riigikeelt, samuti on läbinud sotsiaalprogramme. Kohtu hinnangul ei kaalu Oleg Pjatnitski puhul esinevad positiivsed asjaolud (head vabanemisjärgsed elutingimused ning individuaalses täitmiskavas ettenähtud tegevuste läbimine) üle negatiivseid (varasem elukäik, toimepandud kuritegude asjaolud, distsiplinaarkaristuse olemasolu). Kohus leiab, et korduvalt nii raskete kuritegude eest karistatud isiku, kes on taas asunud toime panema distsipliinirikkumisi, vabastamine oleks ennatlik. tulevikumõtteid on aga hoopis seotud Tartu Ülikooliga, kus ta sooviks õppida eesti keelt võõrkeelena. Tema lemmiklugemiseks on Tammsaare Tõde ja õigus ja Saint-Exupéry Väike prints. ( ). 42 TED x TallinnaVangla inspiratsioonikonverents. - ( ). 43 Eluaegne vang Oleg Pjatnitski ei pääse ennetähtaegselt vanglast, ( ). 44 HKM määrus TMK määrus TMK määrus\n17 PS 78 punkti 19 kohaselt vabastab Vabariigi President süüdimõistetuid nende palvel armuandmise korras karistuse kandmisest või kergendab karistust. 47 Juhul kui armuandmispalvet ei rahuldata, vaatab korduva armuandmispalve samas kuriteoasjas komisjon uuesti läbi üldjuhul pärast aasta möödumist eelmise palve rahuldamata jätmisest. 48 Vabariigi President vaatab läbi Eesti Vabariigi kohtute poolt kriminaalasjas süüdimõistetud isikute armuandmispalveid pärast süüdimõistva kohtuotsuse jõustumist. 49 Armuandmise korra on seadnud kahtluse alla eluaegne kinnipeetav Anatoli Nikolajev. Ta esitas Riigikohtule taotluse, milles palus tunnistada Vabariigi Presidendi 31. jaanuari 2007.a käskkirjaga nr 13 kinnitatud ja Vabariigi Presidendi 21. veebruari 2008.a käskkirjaga nr 47 muudetud Armuandmispalvete läbivaatamise komisjoni töökorra punkti 2 esimene lause põhiseadusega vastuolus olevaks. Täpsemalt vaidlustas kaebaja korra punkti 2 esimese lause, mille kohaselt kutsutakse komisjoni koosseisu Riigikohtu ja Riigiprokuratuuri esindajad. Kaebaja hinnangul ei ole see kooskõlas ausa ja õiglase kohtupidamisega. Riigikohus leidis otsuses 50, et komisjoni ettepanekud ei ole presidendi jaoks õiguslikult siduvad, samuti ei saa komisjon välistada ega peatada armuandmispalve läbivaatamist. Kaebaja õiguste riivamist ei ole võimalik järeldada üksnes asjaolust, et president võib komisjoni esitatud ettepanekut või selles esitatud motiive armuandmispalve lahendamisel arvesse võtta. Armuandmispalvete lahendamise senine praktika kinnitab, et presidendi otsused ei lange alati kokku komisjoni esitatud ettepanekutega. Seega ei saa kolleegiumi hinnangul väita, et komisjoni ettepanekud oleksid presidendile faktiliselt siduvad või piiraksid muul viisil riigipea sõltumatust armuandmispalve lahendamisel. Otsustuse armu anda või mitte anda teeb Vabariigi President ise oma enesekorraldusõiguse alusel. Eeltoodud põhjustel jättis Riigikohus Anatoli Nikolajevi individuaalkaebuse läbi vaatamata. Armuandmispalveid saab esitada kord aastas ning ühed agaramad armupalujad on eluaegsed vangid. Kahe algul surma mõistetud isiku (Oleg Pjatnitski 51 ja Mihhail Talõšanov) 47 Eesti Vabariigi põhiseadus. RT I, , Vabariigi Presidendi 31. jaanuari 2007 käskkirja nr 13 Armuandmispalvete läbivaatamise komisjoni moodustamine ja selle töökorra kinnitamine punkt 12. RTL, , 13, Armuandmispalvete läbivaatamise kord. RT I 1997, 88, RKPKo 06. juuni 2017, aastal sündinud Oleg Pjatnitski pandi vangi juba aastal ühe varguse pärast. Vanglas viibides toime pandud tapmiste eest mõisteti ta aga aastal surma, kuid aastal sai ta president Lennart Merilt armu ning surmanuhtluse asemel eluaegse vanglakaristuse. Hilisemate vägivallategude eest on talle mõistetud ka lisaks veel üks 9-aastane vanglakaristus. Eluaegne vang Oleg Pjatnitski ei pääse ennetähtaegselt vanglast. ( ) 17\n18 surmanuhtlus asendati Vabariigi Presidendi Lennart Meri otsusega nr 57 eluaegse vanglakaristusega. Vabariigi Presidendi Arnold Rüütli otsusega nr 264 asendati Mihhail Talõšanovile mõistetud eluaegne vangistus 20-aastase vanglakaristusega. 52 Kui süüdimõistetu eluaegne vangistus on muudetud tähtajaliseks vangistuseks, hakkavad tema karistuse osas tingimisi ennetähtaegse vabastamise kohta kehtima üldised reeglid, mis kõigile tähtaegse vangistusega karistatud süüdimõistetutele. Talõšanov vabastati vanglast ennetähtaegselt ja saadeti Venemaale. 53 M. Talõšanov oli L. Merilt armu palunud varasemalt kokku kolmel korral 2001., ja aastal. Kõigil kolmel korral oli ta saanud eitava vastuse. 54 President Toomas Hendrik Ilves jättis 2016 rahuldamata jõhkra roima eest eluaegset vangistust kandva Rene Vainiku armuandmispalve. 55 Vaid 22-aastane Rene Vainik mõisteti surma Viru maakohtu poolt aasta mais eaka naise elajaliku tapmise eest. Hiljem Eestis surmanuhtlus tühistati ja Vainik asus kandma eluaegset vangistust. 56 Vabariigi Presidendi poole armuandmispalvetega pöördunud eluaegsed kinnipeetavad nähtuvad diagrammist Andmed autori valduses. Allikas Vabariigi Presidendi Kantselei. 53 Eluaegsete kinnipeetavate ennetähtaegne vabastamine. Kriminaalpoliitika osakond. Justiitsministeerium. Tallinn ( ). 54 K. Kaas. Eesti esimene eluaegne vang sai president Arnold Rüütlilt armu ( ). 55 K. Kaas. Tuttava mehe maha lasknud süüdimõistetule andis president armu, jõhkrale roimarile aga mitte ( ). 56 Samas. 18\n19 Diagramm 1. Vabariigi Presidendi poole armuandmispalvetega pöördunud eluaegsed kinnipeetavad 14 Vabariigi Presidendi poole armuandmispalvetega pöördunud eluaegsed kinnipeetavad Allikas: Vabariigi Presidendi Kantselei 57 Töö koostamise ajal andis Eesti Vabariigi President Kersti Kaljulaid a. armu Eesti kõige vastuolulisemale eluaegsele vangile Anatoli Nikolajevile. 58 Eluaegsele vangile pole Eestis varem kunagi armu antud. 63-aastane Anatoli Nikolajev oli trellide taga veetnud 20 aastat. Meest süüdistati aasta 19. aprilli õhtul Kohtla-Järvel korteris kahe naise ja ühe mehe tapmises. 57 Andmed asuvad autori valduses. 58 L. Velsker. President lasi Tartu vanglast välja vastuolulise «süütu» eluaegse vangi. A. Nikolajevi armuandmispalve presidendile BNS. ( ). 19\n20 Nikolajev on enda sõnul süütu ja tema väitel peteti temalt ülestunnistus lihtsalt välja. Mehe süütusesse usub ka tema juhtumiga tegelenud prokurör, kes loobus omal ajal kohtus Nikolajevi süüdistamisest. Selle üle, kas Nikolajev oli tegelikult süüdi või istus vangis süütuna, on palju aastaid vaieldud nii kohtus kui meedias. 59 Karistusseadustiku ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu väljatöötamise kavatsuse kohaselt plaanitakse muuta eluaegse vangistuse kandmise regulatsiooni. Kui eluaegset vanglakaristust kandev isik on vangistuse vältel piisavalt pingutanud, et elada edaspidi õiguskuulekalt, siis: - saab ta võimaluse asuda 20-aastase vangistuse järel avavanglasse; - võib ta 25-aastase vangistuse järel või ühe aasta pärast peale avavanglasse paigutamist vabaneda elektroonilise valvega käitumiskontrolli alla; - rakendatakse talle kõiki vajalikke sotsiaalse toetuse ja järelevalve meetmeid. 60 Eluaegsest vangistusest ennetähtaegne vabastamine peab olema ühiskonnale turvaline ning samas motiveerima kinnipeetavat õiguspärasele käitumisele. Sealjuures peavad eluaegse vangistuse tingimused ja sellest ennetähtaegselt vabanemise kord olema kooskõlas põhiseadusega. Eeltoodud muudatused on vajalikud, kuna õiguskantsler osundas oma märgukirjas probleemile, et Vangistusseadus 61 (edaspidi VangS) ja Kriminaalmenetluse seadustik 62 on PS 18 lg 1 ja EIÕK artikliga 3 vastuolus, kuna Eesti õiguses puudub mehhanism eluaegset vangistust kandva kinnipeetava karistusest tingimisi vabastamise otsustamiseks pärast kinnipeetava vabastamata jätmist 30 aasta möödumisel vangistuse algusest. 63 Muudatuste tegemise on esile kutsunud EIK otsus a. asjas Vinter ja teised vs. Ühendkuningriik, milles märgitakse, et juhul, kui liikmesriigi siseriiklik õigus ei garanteeri võimalust eluaegse vangistuse ümbervaatamiseks hiljemalt 25 aasta järel pärast karistuse kohaldamist, on tegemist EIÕK artiklist 3 tulenevate standardite rikkumisega. 64 Eluaegsed kinnipeetavad on isikud, kes on üles näidanud erilist jõhkrust ühiskonna suhtes. Ka 59 D. Mihkels. President andis armu Eesti kõige vastuolulisemale eluaegsele vangile ( ). 60 Justiitsministeerium (viide 37), lk Vangistusseadus. RT I, , Kriminaalmenetluse seadustik. RT I, , Eluaegset vangistust kandva kinnipeetava karistusest tingimisi vabastamise kord. kandva_kinnipeetava_karistusest_tingimisi_vabastamise_kord.pdf ( ). 64 EIK otsus asjades nr 66069/09, 130/10 ja 3896/10 Vinter vs. Ühendkuningriik, p-d 120 ja\n21 kõige raskemate kuritegude toimepanemise eest eluaegset vangistust kandva kurjategija puhul ei ole õigustatud tema EIÕK artiklist 3 tulenevate õiguste ülemäärane riivamine Eesti eluaegsete vangide karakteristikud Täitmisplaani 6 kohaselt paigutatakse Eestis eluaegse vangistusega karistatud kinnipeetav kas Tartu Vanglasse või Viru Vanglasse. 66 Seisuga 22. jaanuar 2018 viibib Eestis vanglates 41 jõustunud kohtuotsusega eluaegse vanglakaristuse saanud isikut: neist 19 kannab karistust Viru ja 22 Tartu vanglas. 67 Eluaegsete vangide kinnipidamise tingimused ei erine põhiosas teiste vangistusega karistatud isikute kinnipidamisest. VangS sätestab eluaegsete kinnipeetavate suhtes vaid kaks olulist erisust: - 20 kohaselt ei või avavanglasse ümber paigutada eluaegset vangistust kandvat kinnipeetavat, ehk et ta viibib seega kogu aeg kinnises vanglas; - 32 lg 6 näeb ette, et lühiajalise väljasõidu (kuni 21 kalendripäeva aastas) luba ei anta eluaegset vangistust kandvale kinnipeetavale. 68 Vangla sisekorraeeskirja 96 5 sätestab ka selle, et vangla võib keelata eluaegset vanglakaristust kandval isikul väljaspool vanglat töötamise. 69 Vaadates Eesti vanglates eluaegset vanglakaristust kandvate kinnipeetavate andmeid, saab tuua välja järgmised karakteristikud: 1) nende hulgas ei ole ühtegi naist; 2) vanuseline jaotus. (Vt diagramm 2). 65 EIK otsus Öcalan vs. Türgi, nr 2, p-d ja Täitmisplaan. RT I, , Vangide ja kriminaalhooldusaluste arv. Vanglateenistuse kodulehekülg. ( ). 68 Vangistusseadus. RT I, , Vangla sisekorraeeskiri. RT I, , 7 21\n22 Diagramm 2. Eestis eluaegset vanglakaristust kandvate kinnipeetavate vanus EESTIS ELUAEGSET VANGLAKARISTUST KANDVATE KINNIPEETAVATE VANUS VANUS Series Series ELUAEGSETE KINNIPEETAVATE ARV VANUSE LÕIKES Allikas: Justiitsministeeriumi andmed. 70 Eluaegsete kinnipeetavate keskmine vanus on 50 aastat. Kõige noorem Eesti eluaegne vang on 37-aastane, kõige vanem 67-aastane. Kõige rohkem on eluaegsete kinnipeetavate seas 44-, 46- ja 53-aastaseid, keda kõiki on 3 isikut. Retsidiivsust mõjutavate tegurite analüüsil on vaadeldavateks tunnusteks harilikult kuriteoliik, sanktsiooni liik, isiku sugu ja vanus ning varasemad karistused, osades riikides ka isiku kodakondsus, tööalane staatus, perekonnaseis jms. 71 Arvestades eluaegsete kinnipeetavate tänaseks kantud karistust, olid nad karistuse kandmise alguses nooremas eas. Nt Romeo Kalda`le 72 määrati eluaegne vangistus 22-aastasena, Juri Ustimenko`le 21-aastasena, Margus Luuk`ile aastasena. Eluaegsete kinnipeetavate vanusest võib järeldada, et kinnitust leiab kriminoloogias, arengupsühholoogias ja hälbiva käitumise sotsioloogias levinud teadmine, et hälbiva käitumise tippaeg on noorukieas. 70 Andmed asuvad autori valduses. 71 B. S. J. Wartna, L. T. J. Nijssen (2006). National studies on recidivism. An inventory of large-scale recidivism research in 33 European countries. February, WODC-studies on recidivism. Fact sheet The Hague. lk 4. ( ). 72 Romeo Kalda. ( ). 73 T. Põld. Ära sa nuga küll kaasa võta ( ). 22\n23 Oluliseks tunnuseks isiku sotsiaalsel hindamisel on tema haridustase. Eluaegset vanglakaristust kandvate isikute haridustase on kujutatud diagrammil 3. Diagramm 3. Eestis eluaegset vanglakaristust kandvate isikute haridustase (absoluutarvudes) Eestis eluaegset vanglakaristust kandvate isikute haridus Arv ALGHARIDUS PÕHIHARIDUS KESKHARIDUS KESKERI-, KUTSEHARIDUS Haridus KÕRGHARIDUS Allikas: Justiitsministeeriumi andmed 74 Haridustaseme järgi domineerivad eluaegsete kinnipeetavate seas kesk- ja põhiharidusega isikud, vastavalt 18 ja 11, järgnevad keskeri-, kutseharidus 8 isikut, algharidusega 2 ja kõrgharidusega samuti 2 isikut. Võib järeldada, et suurel osal eluaegsetest kinnipeetavatest on üsna hea haridustase (keskharidus), samuti kesk-eri haridus (tehnikum). Algharidusega vange on vähe. See näitab, et kooliharidusest kõrvalehoidnuid selles rühmas eriti ei ole ning nende isikute kuritegeliku käitumise peapõhjused ei tulene haridustasemest. On oluline, et kinnipeetavad saavad vanglas end harida, sest keskkond on pigem vaimu pärssiv kui arendav. Kinnipeetavate jagunemine kodakondsuse ja emakeele alusel on järgmine: aasta lõpul oli kõikide Eesti vangide hulgas kokku Eesti kodanikke 65% (1727), määratlemata kodakondsusega inimesi 26% (715) ja Venemaa kodanikke 7% (188). Teistest välisriikidest oli vanglates Läti (23), Leedu (18), Ukraina (3), Aserbaidžaani (2), Soome (2), Poola, Rootsi, Suurbritannia, Süüria, Tuneesia, Usbekistani, Valgevene, Kõrgõzstani, Gruusia, Hispaania ja Kreeka kodanikke (üks igast riigist). 75 Ka eluaegsete kinnipeetavate hulgas on erineva 74 Andmed asuvad autori valduses. 75 K. Tüllinen. Vangistus. A. Ahven, K.-C. Kruusmaa jt. Kuritegevus Eestis Justiitsministeerium. Kriminaalpoliitika uuringud. 2017, lk\n24 kodakondsusega isikuid. Eluaegsete vangide jagumine kodakondsuse ja emakeele alusel on kajastatud diagrammidel 4 ja 5. Diagramm 4. Eestis eluaegset vanglakaristust kandvate isikute kodakondsus Eestis eluaegset vanglakaristust kandvate isikute kodakondsus 19 ARV Venemaa 1 10 Serbia 5 määratlemata Eesti 0 Eesti määratlemata Serbia Venemaa KODAKONDSUS Diagramm 5. Eestis eluaegset vanglakaristust kandvate isikute emakeel Justiitsministeeriumi andmed. 76 Eluaegsete kinnipeetavate emakeel eesti keel mustlaste keel serbia keel ukraina keel vene keel Justiitsministeeriumi andmed pdf ( ). 76 Andmed asuvad autori valduses. 77 Andmed asuvad autori valduses. 24\n25 Suurem osa eluaegsetest vangidest, kes Eesti vanglates viibivad on määratlemata kodakondsusega, neid on 19. Eesti kodanikke on 17. Venemaa kodakondsusega eluaegseid on 4, Serbia kodakondsusega isikul on emakeeleks eesti keel ja 28 isikul vene keel. Lisaks on üksikutel eluaegsetel emakeeleks mõni muu keel. Ilmselt on määratlemata kodakondsusega isikute puhul inimeste seos riigiga nõrk ning selle üheks väljenduseks on suurem kuritegelik käitumine. Riigikeele oskamatus võib suurendada sotsiaalset tõrjutust ja soodustada mitteseaduskuulekat elu. Võõrast kultuurist ja õiguskorrast pärit inimeste kohanemine teise riigi õiguskorra ja käitumisnormidega ei ole kerge ning see võib tekitada kriminogeenset käitumist. Enam kui pooled vanglas viibinuist on venekeelsed ja paljud neist ei oska kvalifitseeritud tööks vajalikul määral eesti keelt. Süüdimõistetute seas oli aastal kõige enam neid, kellele kohus oli määranud üks kuni viis aastat vangistust (kokku 53%), alla üheaastast vangistust kandis 10% (216 isikut). Eluaegse vanglakaristuse saanud isikuid oli 2% (41 isikut). 78 Üle poolte eluaegsetest kinnipeetavatest on tänaseks vanglas viibinud üle 15 aasta. Diagrammil 6 kajastub eluaegset vanglakaristust kandvate isikute tänaseks kantud karistus. 78 K. Tüllinen. Vangistus. A. Ahven, K.-C. Kruusmaa jt. Kuritegevus Eestis Justiitsministeerium. Kriminaalpoliitika uuringud. 2017, lk pdf ( ). 25\n26 Diagramm 6. Eestis eluaegset vanglakaristust kandvate isikute kantud karistus aastates Eestis eluaegset vanglakaristust kandvate isikute kantud karistus aastates Eluaegsete kinnipeetavate arv Kantud aastad Allikas: Justiitsministeerium. 79 Eluaegset vanglakaristust on kõige kauem kandud Oleg Pjatnitski, kes on vanglas olnud 35 aastat. 80 Kõige lühemat aega on eluaegset vanglakaristust kandnud Oleg Pityukov, 81 kes on vanglas viibinud 4 aastat. Temast sai Eesti 41. eluaegne vang. 34 isikut on praeguseks vanglas viibinud enam kui kümme aastat, sh 31 isikut enam kui viisteist aastat. Lähtudes asjaolust, et ennetähtaegset vabastamist on seadusest tulenevalt 82 võimalik taotleda eluaegset 79 Andmed asuvad autori valduses. 80 Eesti staažikaim eluaegne vang on trellide taga viibinud üle 30 aasta aasta?id= ( ). 81 Pityukovi on Pärnu Maakohus juba aastal karistanud kahe inimese tapmise eest 15-aastase vangistusega. Ta on viibinud vanusevahemikus tervelt 17 aastat kinnipidamiskohas. E. Kirsipuu. Kohus mõistis ühe inimese tapnud ja teist eluohtlikult vigastanud mehele eluaegse vangistuse. Kohtute kodulehekülg. ( ). 82 Karistusseadustik 77 lg 1 - RT I, , 29 26\n27 vanglakaristust kandval isikul, kes on kandnud karistust vähemalt 30 aastat, siis esitatud andmetest järeldub, et see õigus on olnud vaid ühel meie eluaegsetest vangidest. Järgmine ennetähtaegselt vabastamise taotlemise võimalus tekiks aastal. Kõige lühemat aega eluaegset vanglakaristust kandnud Oleg Pityukovil tekib see võimalus alles 26 aasta pärast. Vanglas on surnud üks eluaegne vang (Mais Avetisjan, kes aastal pani toime kaksikmõrva ja haiguse tõttu suri 65-aastasena aastal). 83 Lisaks eeltoodule vaadeldakse süüdimõistmise aluseks olevat kvalifikatsiooni eluaegsete kinnipeetavate lõikes. Kõik eluaegsed vangid kannavad karistust seoses tahtliku tapmisega raskendavail asjaoludel (KrK 101) või mõrvaga (KarS 114), välja arvatud 1 isik. Eluaegse vangistuse mõistmise aluseks olev kvalifikatsioon on kujutatud diagrammil Justiitsministeerium (viide 53). lk 5. 27\n28 Diagramm 7. Süüdimõistmise aluseks olev kvalifikatsioon eluaegsete kinnipeetavate lõikes Süüdimõistmise aluseks olev kvalifikatsioon eluaegsete kinnipeetavate lõikes KrK 101 p 8-3 isikut inimsusevastaste kuritegude ja sõjakuritegude eest- 1 isik KarS 114 lg 1 p 1-6 isikut KrK 101 p 7-5 isikut KrK 101 p 6-1 isik KarS 114 lg 1 p 4-5 isikut KrK 101 p 5-5 isikut KrK 101 p 4-1 isik KrK 101 p 1-9 isikut KrK 101 p 3-2 isikut KrK 101 p 2-3 isikut Allikas: Justiitsministeerium. Diagrammist 7 nähtub, et kõigi eluaegsete kinnipeetavate suhtes on süüdimõistmise aluseks KrK 101 või KarS 114 (v.a üks, kes kannab karistust inimsusevastaste kuritegude ja sõjakuritegude eest). Kõige rohkem on süüdi mõistetud isikuid KrK 101 p 1 alusel, mis sätestab tahtlikku tapmist omakasu ajendil kokku 9 isikut. 6 isikut on süüdi mõistetud KarS 114 lg 1 p 1 alusel, mis käsitleb tapmist piinaval või julmal viisil. Isikutel võis olla kvalifikatsioonis ka muid kuritegusid, kuid eluaegne vangistus katab nende karistuse. KrK 101 p 5 alusel, s.o tahtlik tapmine kahe või enama isiku suhtes, kannab karistust 5 isikut. KrK 101 p 7 alusel, mis käsitleb tahtlikku tapmist eriti piinaval või eriti julmal või paljude inimeste elule ohtlikul viisil, kannab karistust samuti 5 isikut. 5 isikut kannab karistust tapmise eest, kui see on toime pandud teist korda, mis on kvalifitseeritav KarS 114 lg 1 p 4 alusel. KrK alusel on eluaegne vangistus mõistetud (või varem määratud surmanuhtlus sellega asendatud) 29 isikule; KarS alusel on eluaegne vangistus mõistetud 11 isikule. 28\n29 Suitsiidide ja suitsiidist mõtlemise, et mitte öelda unistamise osa eluaegsete vangide maailmas on suurem kui määratud karistusajaga kinnipeetavate maailmas. Põgeneda võib ka apaatiasse või infantiilsusse. Apaatia vastandiks on põgenemine tegutsemisse. Lisaks kaebuste kirjutamisele saab esineda teiste vangide eestkostjana, kambritevahelist kirja- ja kaubavahendust korraldada. Eluaegsete kinnipeetavate hulgas on ka neid, kes ikka veel soovivad korraldada oma vabadusse jäänud pereliikmete elu. 84 Samas võib mõni põgeneda korrarikkumistesse. Näide isikuvastastele kuritegudele orienteeritusest on 2017.a. juhtunu, kus vangla alustas kriminaalmenetlust tapmiskatse asjus, kui eluaegne vang ründas valvurit raseerijast eemaldatud žiletitera abil. Ametnik sai näole ja kaelale vigastusi ning talle anti vanglas esmaabi. 85 Kirjeldatud teo toimepanijaks osutus eluaegne vang Juri Ustimenko A. Üprus. Põgenemine ja mäss ehk kohandumine määramatusega. Eesti Kirik ( ). 85 Justiitsministeerium. Vanglateenistuse aasta ülevaade. ( ). 86 Eesti Ekspress, 7. veebruar Viie inimese tapmise eest eluks ajaks vangi pandud Juri Ustimenko on uuesti kriminaaluurimise all, sedakorda Tartu vangla töötaja ründamise eest. ( ). 29\n30 2. Kinnipeetavate kaebeõigus ja -võimalused 2.1. Kinnipeetavate põhiõigustest Cicero väljendatud mõttel põhineb ka praegune Euroopa vangistusõiguse filosoofia, mille kohaselt isiku õiguste kaitse ei lõpe vanglaväravetel. Kinnipidamisasutuses võetakse isikult küll tema liikumisvabadus, kuid mitte tema teisi vabadusi. 87 Vanglas karistust kandval kinnipeetaval on alles tema põhiõigused nagu igal inimesel, kuid neid on piiratud kooskõlas põhiseadusega. Piirang kinnipeetava liikumisvabadusele ei muuda olematuks tema õigust teistele õigustele. EIK on lahendis 74025/01 Hirst vs. Ühendkuningriik 88 rõhutanud, et kinnipeetavatel säilivad kõik õigused ja vabadused, mis on konventsiooniga tagatud, välja arvatud õigus artikli 5 kohaselt isikuvabadusele, mida on seaduslikult piiratud. Lisaks märkis kohus antud lahendis, et vanglaametnikel ei ole lubatud kinnipeetava väärkohtlemine, tema ebainimlik või alandav kohtlemine või karistamine tingimustes, mis on vastuolus artikliga 3, kinnipeetavatel on õigus era- ja perekonnaelu kaitsele, õigus mõttevabadusele, õigus praktiseerida oma religiooni, õigus juurdepääsule advokaadi juurde ja kohtusse artikli 6 kohaselt. Kinnipeetavatele määratud piirangud peavad olema põhjendatud, proportsionaalsed ja õigustatud ka individuaalsel juhul. 89 Siseriiklikult sätestatakse piirangud põhiseaduse ja vangistusseadusega. VangS 41 lg 2 sätestab, et kinnipeetava, arestialuse või vahistatu vabadus allutatakse seaduses toodud piirangutele. Kui seadus ei sätesta konkreetset piirangut, võib vangla, Justiitsministeerium või arestimaja kohaldada vaid selliseid piiranguid, mis on vajalikud vangla või arestimaja julgeoleku kaalutlustel. Piirangud peavad vastama täideviimise eesmärgile ja inimväärikuse põhimõttele ega tohi moonutada seaduses sätestatud teiste õiguste ja vabaduste olemust. Inimja põhiõigused võivad olla küll absoluutsed, kuid samas on riigid kehtestanud piiranguid: nt isik mõistetakse kuriteos süüdi ja temalt võetakse vabadus. Sellisel juhul on tegemist liikumisvabaduse piiranguga. Samuti on riigil õigus sekkuda isiku eraellu kooskõlas põhiseadusega, kui VangS 29 lg 2 kohaselt avatakse vanglateenistuse ametnike poolt kohtu loal ja jälitustegevuse raames kinnipeetavale saadetud kirju. Rahvusvahelisel tasandil on 87 J. Murdoch. The treatment of prisoners European standards. Council of Europe Publishing 2006, lk EIKo 74025/01, Hirst vs. Ühendkuningriik. ÜRO Rahvusvahelise Kohtu ametlik lehekülg ( ). 89 M. Olesk. Inim- ja põhiõigused vanglas. Euroopa vangistusõiguse põhimõtted. Vanglaametniku baasõppe õpik III osa. Justiitsministeerium: Tallinna Raamatutrükikoda 2010, lk\n31 põhiõiguste piiramine reguleeritud EIÕK-ga. Riigi põhiseadus ei tohi aga rohkem sekkuda isiku õigustesse, kui seda lubab EIK. Juhul, kui kinnipeetav tunneb, et tema seadustest ja konventsioonidest sätestatud õigusi või vabadusi on rikutud, on tal õigus pöörduda abi saamiseks Eesti Vabariigi kohtu poole nagu igal inimesel ning kui ta leiab, et Eesti kohtusüsteemis ei menetletud tema kaebust õiguspärast, mille tulemusel on kohus jõudnud ebaõige kohtulahendini, siis on tal õigus pöörduda EIK-sse. 90 Eesti Vabariigis karistust kandvate kinnipeetavate õigused vanglas on reguleeritud erinevates seadustes ja konventsioonides. Nii Eesti Vabariigi kodanike, kui ka Eestis viibivate välisriikide kodanike ja kodakondsuseta isikute põhiõigused on reguleeritud PS-s. 91 Siseriiklikult reguleerib Eestis vangistusõiguslikku tegevust VangS reguleerides vangistuse, aresti, eelvangistuse ja karistusjärgse kinnipidamise täideviimise korda, samuti vanglateenistuse ning vanglaametniku mõistet ja tingimusi. VangS sisaldab nii norme, mis reguleerivad otseselt vangi õigusi ja kohustusi, kui ka norme, mis käsitlevad kinnipidamist arestimajas ja Eesti õiguses uudset instituuti: karistusjärgset kinnipidamist. 92 Justiitsministri a. määrus nr 72 Vangla sisekorraeeskiri on VangS kõrval teine olulisim õigusakt, mis täpsustab VangS sätestatut ja reguleerib kinnipeetava elukorraldust ning õigusi ja kohustusi. 93 Rahvusvahelistest konventsioonidest on kõige tähtsam Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste konventsioon. 94 Õigusi ja vabadusi määratlevate sätete poolest on vangistuse kontekstis kõige tähtsamad: õigus elule; piinamise keelamine; orjuse ja sunniviisilise töötamise keelamine; õigus isikuvabadusele ja turvalisusele, õiglasele kohtulikele arutamisele, austusele era- ja perekonnaelu vastu, mõtte-, südametunnistus- ja usuvabadusele, sõnavabadusele, kogunemistele ja ühingute moodustamise vabadus; õigus abielluda; õigus tõhusale menetlusele enda kaitseks; diskrimineerimise keeld; õigus haridusele ja valimistele. 95 Lisaks erinevatele õigusaktidele ja Euroopa Nõukogu Ministrite välja antud soovituslikule vanglareeglistikule on piinamise ja ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise 90 Olesk (viide 89), lk Eesti Vabariigi põhiseadus. RT I, , Vangistusõigus. Vanglateenistuse koduleht. ( ) 93 Vangla sisekorraeeskiri. RT I, , Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste konventsioon. ( ) 95 Olesk (viide 89), lk\n32 tõkestamise Euroopa Komitee välja töötanud standardid, 96 mille alusel kontrollitakse liikmesriikide kinnipidamisasutusi, sh ka vanglate olukorda ning tingimuste ja kohtlemise vastavust konventsioonile. Piinamise ja ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise tõkestamise Euroopa konventsioon (CPT) artikkel 1 sätestab, et komitee peab külastusi tehes uurima vabaduse kaotanud isikute kohtlemist, et vajaduse korral tugevdada selliste inimeste kaitset piinamise ning ebainimliku või alandava käitumise või karistamise vastu. 97 Euroopa Nõukogu Ministrite Komitee on välja andnud soovitusliku Euroopa vanglareeglistiku liikmesriikidele (Recommendation Rec (2006)2 of the Committee of Ministers to Member States on the European Prison Rules, edaspidi vanglareeglistik). 98 Dokumendi eesmärgiks on ühtlustada Euroopa Nõukogu 47 liikmesriigi vangistuspraktikat. Euroopa Vanglareeglistiku seletuskirja kohaselt on selle dokumendi esmane funktsioon olla ühtlaseks heatahtlikuks juhiseks vangistust puudutavate õigusaktide ning praktika kujundamisel, tuues välja Euroopa vanglate arengusuunad. 99 Vanglastandardid on selleks, et vange õiglaselt kohelda ning et ei rikutaks sellise tundliku rühma inimõigusi. Vanglareeglistiku p-de 3 ja 5 kohaselt peaksid vanglas viibivatele isikutele kehtestatud piirangud olema minimaalsed ning proportsionaalsed õiguspärase eesmärgiga ning vanglaelu peab olema viidud võimalikult lähedaseks ühiskonna positiivsele elumudelile. Vanglareeglistiku p kohaselt tuleks võrreldes teiste kinnipeetavatega eluaegset või pikaajalist vangistust kandvatele isikutele pöörata erilist tähelepanu neile sobivate ja asjakohaste täitmiskavade ja režiimide koostamisel. 100 Eluaegsetel kinnipeetavatel ei ole põhimõtteliselt teistsuguseid õigusi võrreldes teiste kinnipeetavatega. Küll aga pööratakse rohkem tähelepanu eluaegsete kinnipeetavate haldamisele vanglas. Direktiivis Eluaegset karistust kandvate ja muude pikaajaliste vangide haldamine vangla juhtkonna poolt (Recommendation Rec(2003)23 of the Committee of Ministers to member states on the management by prison administrations of life sentence and other long-term prisoners) on toodud esmase põhimõttena välja individualiseeritud lähenemine 96 Piinamise ja ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise tõkestamise Euroopa komitee standardid. ( ) 97 Olesk (viide 89), lk Recommendation Rec(2006)2 of the Committee of Ministers to member states on the European Prison Rules. ( ) 99 Euroopa Vanglareeglistiku seletuskiri. ( ) 100 Recommendation Rec(2006)2 of the Committee of Ministers to member states on the European Prison Rules. ( ) 32\n33 igale kinnipeetavale. Eristamist soovitatakse kasutada ainult äärmise vajaduse korral ning ainult kuni vajaduse äralangemiseni. Osalemist programmides on nähtud karistuse kandmise korraldamisel võtmeelemendina. Ka eluaegse ja pikaajalise karistuse kandmine peab olema progresseeruv, vabanemisele suunatud ning soodustama vastutuse võtmist. Eluaegses vangistuses ja pikaajalises vangistuses viibivate isikute vanglaelu tuleks korraldada nii, et see oleks võimalikult lähedane ühiskonnaelu tegelikkusele (normaliseerumispõhimõte). Direktiiv leiab, et üks üldisi eesmärke eluaegset karistust kandvate inimeste haldamiseks on võimaluste suurendamine ja parandamine, kuidas nad saaksid edukamalt ühiskonda naasta. Direktiiv rõhutab asjaolu, et eluaegset vanglakaristust kandvad inimesed peaksid saama kasu vabanemise konstruktiivsest ettevalmistusest ja tõstab samuti esile asjaolu, et need, kes kannavad eluaegset vanglakaristust, peaksid saama võimaluse tingimisi vabanemiseks. 101 Avo Üprus leiab, et eluaegsetele kinnipeetavatele saab siiski osaks erikohtlemine. Ohtlikkuse tõttu on nad asetatud eriolukorda nii vanglasiseses keskkonnas kui ühiskondlikus teadvuses. Kõrgendatud tähelepanu asetab eluaegsed kinnipeetavad kõrgendatud valmisoleku olukorda. Avo Üprus märgib, et selline tähelepanek on kurnav, tähelepanu ühekülgsus (tähelepanu alla paneb eluaegse kinnipeetava nii vangide kui ametnike suhtumine temasse kui ohuallikasse) võib viia afektini Kinnipeetavate kaebeõigus vaidemenetluses Kinnipeetav saab oma õigusi kaitsta eelkõige vaidemenetluses. Vanglasisese õiguspäratu menetluse korral on kinnipeetaval õigus koostada vanglasisese menetluse lõpetuseks koostatud haldusakti peale vaie, kui ta leiab, et distsiplinaarkaristuse algatamisega ja määramisega on rikutud tema õigusi. 103 Vaie on isiku kirjalik taotlus haldusakti terviklikult või osaliselt kehtetuks tunnistamise, ettekirjutise tegemise, asja uuesti otsustamise või toimingu sooritamise nõue haldusorganile Direktiiv Eluaegset karistust kandvate ja muude pikaajaliste vangide haldamine vangla juhtkonna poolt. Recommendation Rec(2003)23 of the Committee of Ministers to member states on the management by prison administrations of life sentence and other long-term prisoners. ( ). 102 A. Üprus. Eluaegne vangistus: eluaegse vanglakaristuse kandmine ja sellest vabastamine. Balti Kriminaalpreventsiooni ja Sotsiaalse Rehabilitatsiooni Instituut. Tallinn 2013, lk Vanglateenistuse kodulehekülg (viide 20). 104 L. Madise, P. Pikamäe. J. Sootak. VangS 28 komm p 2. Vangistusseadus. Kommenteeritud väljaanne. Teine, täiendatud ja ümbertöötatud väljaanne. Tallinn: Juua\n34 VangS 1¹ lg 4¹ kohaselt Justiitsministeerium vaatab läbi vangla direktori haldusakti või toimingu peale esitatud vaideid. Vanglateenistus vaatab läbi muu vanglas töötava isiku haldusakti või toimingu peale esitatud vaideid. Vaide esitamine vanglateenistusele või Justiitsministeeriumile sõltub sellest, kas kinnipeetava suhtes tegi otsuse või toimingu vangla direktor või tema poolt volitatud vanglaametnik. Juhul, kui vanglasisest distsiplinaarmenetlust menetles vangla direktor on kinnipeetav kohustatud esitama vaide Justiitsministeeriumile ning kui haldusakti koostas vangla direktori poolt volitatud vanglaametnik, siis tuleb kinnipeetaval esitada vaie vanglateenistusele. 105 Vaide esitamisel peab kinnipeetav vaides põhjendama, miks ta arvab, et tema õigusi on rikutud ja miks tema arvates ei olnud vanglasisene menetlus õiguspärane ning miks ta arvab, et tema õigusi on vanglasisese distsiplinaarmenetluse käigus rikutud. 106 Vaide läbivaatamisel tuleb algset haldusakti või toimingut kontrollida igakülgselt ja põhjalikult, andmaks hinnangut selle õiguspärasusele. Kontrollida tuleb nii asja formaalset (vormilist ja menetlusõiguslikku) kui ka materiaalõiguslikku ehk sisulist poolt. 107 Vaiet sisuliselt lahendades on haldusorganil õigus vaideotsusega vastavalt Haldusmenetluse seaduse -le teha vastav otsus: 1) rahuldada vaie ja tunnistada haldusakt kas täielikult või osaliselt kehtetuks ning kõrvaldada haldusakti faktilised tagajärjed; 2) teha ettekirjutus haldusakti andmiseks, toimingu sooritamiseks või asja uueks otsustamiseks; 3) teha ettekirjutus toimingu tagasitäitmiseks; 4) jätta vaie rahuldamata. Vaideotsuse täitmine on vanglale kohustuslik. Vaide lahendamiseks on ette nähtud 30 kalendripäeva. Kaaludes märgukirja või vaide esitamist, tuleb esmalt endale selgeks teha, kas soovitakse midagi vaidlustada, ning seejärel, kas seadus lubab seda asja vaidlustada. Kui vaide esitamine on võimalik ja see kaitseks isiku õigusi kõige paremini, siis tasub eelistada vaiet. Kui 105 Vanglateenistuse kodulehekülg (viide 20). 106 Samas. 107 A. Aedmaa, E. Lopman, N. Parrest, I. Pilving, E. Vene. Haldusmenetluse käsiraamat. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2004, lk 417 p ( ). 108 Haldusmenetluse seadus. RT I, , 21 34\n35 aga soovitakse lihtsalt juhtida tähelepanu probleemile ning saada seletusi ja vastuseid, maksab eelistada märgukirja või selgitustaotlust Kinnipeetavate kaebeõigus halduskohtumenetluses Vangil tekib õigus pöörduda samas asjas halduskohtusse alles pärast vaidemenetluse läbimist vaidemenetluse läbimine on halduskohtusse pöördumise eeldus. Tulenevalt VangS 1 1 lg 5 on kinnipeetaval ja vahistatul õigus esitada vangla haldusakti või toimingu peale kaebus halduskohtule Halduskohtumenetluse seadustikus 110 sätestatud alustel ja korras tingimusel, et kinnipeetav või vahistatu on eelnevalt esitanud vaide vanglateenistusele või Justiitsministeeriumile ning vanglateenistus või Justiitsministeerium on vaide tagastanud, osaliselt rahuldanud, rahuldamata või tähtaegselt lahendamata jätnud. Kaebuse menetlusse võtmisel peab kohus alati ja igakülgselt kontrollima isiku õiguste rikkumist, põhjendatud huvi olemasolu ning seda, kas kaebusega on võimalik üldse saavutada taotletavat eesmärki. 111 Ühesõnaga: tuvastama kaebeõiguse olemasolu. 112 Lisaks eeltoodud võimalustele on kinnipeetaval õigus pöörduda avaldusega vanglakomisjoni poole. Vanglakomisjoni ülesandeks on aidata vangla juhtkonnal korraldada vangla tööd, s.h abistada juhtkonda vangide paigutamise, õppimise, töötamise, toitlustamise, meditsiinilise teeninduse, järelevalve ja teiste karistuse täideviimisega seotud küsimuste lahendamisel. Vanglakomisjonide töö aitab tagada vangide põhiõigusi ja pakub vangla juhtkonnale abi tema igapäevatöös. Vanglakomisjoni põhimääruse 9 lg 3 kohaselt lahendab vanglakomisjon ka kinnipeetavate suulisi ja kirjalikke avaldusi Kinnipeetavate Euroopa Inimõiguste Kohtusse pöördumise võimalused Igaüks, kes tunneb, et tema EIÕK-ga tagatud õigusi või vabadusi on rikutud, võib pöörduda EIK poole. EIK-l kohtul on pädevus arutada asju, mis langevad EIÕK kaitse alla. EIÕK artikkel 34 kohaselt võib vastu võtta kaebusi igalt üksikisikult, vabaühenduselt ja isikurühmalt, kes väidavad, et nad on konventsioonis ja selle protokollides sätestatud õiguste 109 Vanglateenistuse kodulehekülg (viide 20). 110 Halduskohtumenetluse seadustik. RT I, , A. Pilv. Õigusmõistmine milliste eesmärkide nimel. Juridica, 2011/IV, lk HKMS 121 lg 2 p 1 näeb ette, et kohus võib kaebuse määrusega tagastada, kui kaebajal puudub asjas ilmselgelt kaebeõigus. - RT I, , Vanglakomisjoni põhimäärus. RTL 2000, 126, 2018, 9. 35\n36 konventsiooniosalise poolt toimepandud rikkumise ohvriks. Konventsiooniosalised ei või mitte mingil viisil takistada selle õiguse tõhusat kasutamist. 114 Kinnipeetavad võivad esitada kohtule avalduse juhul, kui vangla on nende suhtes rikkunud konventsioonis sätestatud õigusi. Oluline on märkida, et EIK kontroll on siiski täiendav ja nimetatud kohus saab sekkuda ainult siis, kui siseriiklik õigus või praktika on EIK-ga vastuollu läinud ning isik ei ole saanud siseriiklikult kaitset oma õiguste ja vabaduste rikkumise vastu. Seega peavad olema ammendatud kõik siseriiklikud õiguskaitse võimalused. 115 Inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni 116 art-s 3 on sätestatud piinamise keeld: kedagi ei või piinata ega ebainimlikult või alandavalt kohelda ega karistada. Eesti põhiseaduses kajastub sama põhimõte 18 esimeses lauses: kedagi ei tohi piinata, julmalt või väärikust alandavalt kohelda ega karistada. EIÕK art 3 alusel esitavad kaebusi eriti sageli kinnipeetavad, kuna neil on suurem oht langeda ebainimliku või alandava kohtlemise ohvriks. 117 EIK avalduse esitamise kriteeriumiks on, et see tuleb esitada 6 kuu jooksul pärast lõpliku otsuse tegemist siseriiklikul tasandil, ehk siis Eesti kontekstis tähendab seda, et Riigikohus on langetanud otsuse või ei ole kassatsioonikaebust menetlusse võtnud. 118 Tuleb toonitada, et iga rikkumise korral ei saa pöörduda EIK, vaid tõusetunud probleemid peavad olema seotud EIÕK kaitsealaga. Töös on käsitletud kahte EIK otsust kohtuasjades, kus Eesti riik on olnud vastustajaks ja kus kohus on leidnud EIÕK rikkumise Eestis. Autori arvates on need lahendid, mis tagavad eluaegsete kinnipeetavate õiguste tõhusama kaitse ja aitavad kaasa Eesti õigusriigi arengule tervikuna. 114 Inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni (Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms) sünonüümina kasutatakse ka nimetust Euroopa inimõiguste konventsioon (EIÕK). RT II 1996, 11/12, 34; 2010, 14, Olesk (viide 89), lk Inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni (Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms) sünonüümina kasutatakse ka nimetust Euroopa inimõiguste konventsioon (EIÕK). RT II 1996, 11/12, 34; 2010, 14, U. Lõhmus (koostaja). Inimõigused ja nende kaitse Euroopas. Sihtasutus Iuridicum 2003, lk Olesk (viide 89), lk\n37 3. Vangistusõigusalaste kaebuste laekumine Eesti kohtutesse ja kinnipeetavate vaiete ja kaebuste ohjamiseks pakutavad lahendused 3.1 Vangistusõigusalaste kaebuste laekumine Eesti kohtutesse Kõrvuti nendega, kes kasutavad oma kohtusse pöördumise põhiseaduslikku õigust heas usus enese õiguste või huvide kaitsmiseks, on halduskohtule kaebusi esitavate isikute hulgas kahjuks ka neid, kes nimetatud õigusi kuritarvitavad, esitades kaebusi pahatahtlikult, ilma et kohtusse pöördumine nende õiguste või huvide kaitseks tegelikult vajalik oleks. Praktikas esitatakse kaebusi, milles formaalselt ei saa kaebeõiguse olemasolu või eesmärgipärasust eitada, ent sisuliselt ei ole kohtusse pöördumine isiku tegelike seaduse kaitset vajavate huvide kaitseks vajalik ning kaebus on õigupoolest esitatud kas kaebaja põhimõtteliselt kaebamise ja protsessimise tahtest, vastustajale või mõnele vaidlusesemega seotud kolmandale isikule ebamugavuste tekitamise soovist või muust sellelaadsest põhjendamatust eesmärgist. Esineb juhtumeid, kus üks ja sama isik esitab aastas kümneid või lausa sadu kaebusi, kusjuures märkimisväärse osa sellistest kaebustest moodustavad vanglas kinni peetavate isikute kaebused. Samuti esineb märkimisväärsel hulgal kaebusi, kus õiguskaitset otsitakse küll heas usus, kuid õiguste riive, mille kaitseks kaebus on esitatud, on väheintensiivne. Iseäranis vanglas kinni peetavad isikud esitavad arvestava hulga kaebusi ka põhimõtteliselt väga vähe oluliste õiguste kaitseks, mis tekitab olukorra, kus isegi kaebuse võimalikust rahuldamisest kaebajale tekkiv kasu on võrreldamatult väiksem kui asja kohtuliku lahendamisega seotud kulu. 119 Endine Riigikohtu esimees Märt Rask, oma ettekandes Riigikogus aastal, nimetas kinnipeetavate kaebusi massnähtuseks, millele kulub ebaproportsionaalselt palju halduskohtupidamise ressurssi. Tema sõnul moodustasid aastal kinnipeetavate kaebused esimese astme kohtus 37,2 protsenti kõigist haldusasjadest. Riigikohtu halduskolleegium kirjutas vanglate ja kinnipeetavate vaidlustest tingitud kohtuasjades 24 sisulist lahendit, mis moodustas 22,2 protsenti halduskolleegiumi aastasest töömahust K. Kärsten jt. Justiitsministeerium Seletuskiri halduskohtumenetluse tõhustamiseks halduskohtumenetluse seadustiku, riigilõivuseaduse ja riigi õigusabi seaduse muutmise seaduse eelnõu juurde. 7d5fe0ef8e99/Halduskohtumenetluse%20t%C3%B5hustamiseks%20halduskohtumenetluse%20seadustiku,%20r iigil%c3%b5ivuseaduse%20ja%20riigi%20%c3%b5igusabi%20seaduse%20muutmise%20seaduse%20eeln% C3%B5u%20(496%20SE%20III)%20(Riigikogu%20koosseisu%20h%C3%A4%C3%A4lteenamus) ( ). 120 K. Kangro. Rask: Vangide kaebustele kuulub liiga palju kohturessurssi. ( ). 37\n38 Raski sõnul on ta kaugel arvamusest, et õigusriigis saaks vangide kaebused kuidagi ära keelata või lihtsalt nende menetlemine lõpetada. Samas paneb kaebuste arvukus mõtlema, kas on mõistlik kulutada rohkem kui kolmandik halduskohtupidamise ressursist üht liiki kaebuste lahendamisele, mis moodustab ebaproportsionaalselt suure osa. Kinnipeetavate kaebuste arvu saab vähendada menetluslike abinõudega, kuid samas ei kõrvalda need vaidluste tegelikke põhjuseid. Enamlevinud kaebuste märksõnad on keelatud esemed, isiklike asjade kasutamine, distsiplinaarkaristuse määramine, vanglas töötamisest keeldumine. Rask avaldas arvamust, et kohtulahenditele tuginedes saaks muuta vanglate halduspraktikat ning seega ära hoida kaebused, kus kohus peab lahendama olmetasandil tekkinud konflikte. Ei ole mõistlik, et kohus peab arutama küsimust, kas kinnipeetaval on õigus saada putru moosiga või moosita, 121 või seda, et maitse eelistustele mittevastava muusika mängimine vangla üldkasutatavates ruumides võib olla küll ebameeldiv, kuid mitte igasugune ebameeldivustunne ei ole iseenesest inimväärikuse alandamine. Toonane justiitsminister Kristen Michal kinnitas, et probleemist ollakse teadlikud ja otsitakse sellele lahendusi. Menetluslike probleemide lahendamiseks tuleks uuesti kaaluda ideed koondada kinnipeetavatega seotud vaidlused ühte kohtusse, mis ministeeriumi ettepaneku kohaselt oleks Ida-Virumaal. 122 Kinnipeetavate poolt halduskohtutele esitatavate kaebuste rohkus on pikaaegne probleem. Juba 2011.a. Kohtute Haldamise Nõukoja 59. istungil oli üheks päevakorra punktiks kinnipeetavate vaiete ja kaebuste lahendamise teema. 123 Loogiliselt võttes oleks mõistlik sisutud kaebused eraldada sisukatest, kuid seda on raske teha, kuna igal kinnipeetaval on inimõigused ning õigus nende kaitsele. Samas sisutud või tühised kaebused naeruvääristavad õigussüsteemi ning selliste kaebuste lahendamise asemel võiks tegeleda tõsisemate kaebustega. Kuna eraldi statistikat eluaegsete vangide poolt kohtutele esitatud kaebuste kohta ei ole avalikest teabekandjatest võimalik leida, siis sellest lähtuvalt ei ole võimalik ka seda antud töös käsitleda. Kaebuste rohkuse näitlikustamiseks peab autor vajalikuks välja tuua kõikide kinnipeetavate poolt halduskohtutele esitatud kaebuste statistikat (Tabel 2). 121 TrtRnKo 30. november 2007, Üks vang taotles kohtult vanglale ettekirjutuse tegemist, et Tartu vangla kehtestaks õmblusnõela kasutamise korra. TrtHKo 02.märts 2007, K. Kangro. Rask: Vangide kaebustele kuulub liiga palju kohturessurssi. ( ). 123 Kohtute Haldamise Nõukoja 59. istungi protokoll september ( ). 38\n39 Tabel 2. Halduskohtutesse saabunud vangide kaebused aastatel Saabunud haldusasjade üldarv sh vangide kaebused vangide kaebuste osakaal 30% 26% 44% 36% Halduskohtusse esitatavatest kaebustest 40 50% on korrakaitse valdkonna kaebused, millest enamuse moodustavad erinevad vangistusõigusalased vaidlused. Suur osa neist puudutavad omakorda olmetingimusi kinnipidamisasutuses. Paljud kaebused kinnipidamisasutuse olmetingimuste kohta (nt mitmesuguste esemete kambrisse lubamine, toitlustusküsimused, lisatoiduainete soetamine ja hoidmine, esemete kasutamise kord, keelatud esemete nimekirjade põhjendatus jne) ei ole oma olemuselt sellised, millega kaasneks eelduslikult oluline riive isiku põhiõigustele ja mille läbivaatamine peaks tingimata toimuma kohtuistungil või kirjalikus menetluses. Asja läbivaatamine lihtmenetluses on kohtuistungi või kirjaliku menetluse korraldamisega võrreldes ressursisäästlikum, lihtsam, kiirem ja seetõttu väheintensiivsete riivete puhul eelistatum Justiitsministeeriumi poolt koostatud Kinnipeetavate vaiete ja kaebuste lahendamise analüüsist nähtub, et Riigikohtusse laekuvate menetlustaotluste ning lahendite hulk kinnipeetavate asjades on sarnaselt esimese ja teise astme kohtutele viimasel viiel aastal oluliselt kasvanud. Nt kui 2006.a tegi Riigikohus 7 lahendit kinnipeetavatega seotud asjades, siis 2010.a oli niisuguste lahendite arv juba 36. Riigikohus võtab menetlusse hinnanguliselt 14-15% laekunud menetlustaotlustest, mistõttu võib järeldada, et umbes pooltes ringkonnakohtutes rahuldamata jäänud kaebustes esitatakse (enamasti kinnipeetava poolt) kassatsioon- või määruskaebus. Sarnaselt ringkonnakohtutega, tegeleb ka Riigikohus viimastel aastatel kinnipeetavate asjades üha enam menetluslike küsimuste lahendamisega, nt on kümnel korral arutatud riigilõivu tasumisest vabastamise küsimust, tuvastades üldjuhul kinnipeetavate maksejõuetuse. HKMS 110 lg 1 p 1 kohaselt võib kohus isiku taotlusel vabastada ta täielikult või osaliselt riigilõivu tasumisest riigituludesse, kui kohus leiab, et isik on maksujõuetu. 125 Kinnipeetava võimalused end vajalikul hetkel maksejõuetuks muuta on laiad, aga selle fakti tuvastamiseks kulutavad kohtud täiendavat ressurssi lisaks vaidluse sisulisele lahendamisele. Näiteks nähtub viieteistkümne enim kaebusi esitanud kinnipeetava isikuarve laekumiste ja väljaminekute analüüsist, et kinnipeetavatel on laekumisi, 124 Justiitsministeerium. (viide 119), lk Halduskohtumenetluse seadustik. RT I, , 3. 39\n40 kuid koheselt pärast laekumisi kasutatakse isikuarvele jäänud summad (pärast nõuete fondi ja vabanemistoetuse mahaarvamisi) ka ära, nt vangla kaupluses. Seega on halduskohtumenetlus de facto kinnipeetavatele tasuta ning arvestades üha suurenevat kaebuste arvu ja teiste kaebustega võrreldes märgatavalt madalamat rahuldamise tõenäosust, võib järeldada, et sellest on kujunenud nende jaoks meeldiv ajaviite võimalus Kinnipeetavate vaiete ja kaebuste ohjamiseks pakutavad lahendused Efektiivne süsteem vangide kaebustega tegelemiseks on suures osas aluseks vanglaelule. See aitab tagada, et vanglateenistus täidab oma kohustust tegeleda ausalt, avatult ja inimlikult kinnipeetavatega. Samuti aitab see vangidesse sisendada suuremat kindlustunnet selles osas, et nende vajadused ja heaolu on tagatud, vähendab pingeid ja soodustab paremaid suhteid vangide vahel. Vanglas valitseb parem tasakaal, kui vangid tunnevad, et neil on võimalik pääseda ligi efektiivsele kaebuse esitamise viisile ja et nende kaebused võetakse nõuetekohaselt arvesse ning tehtud otsuseid neile ka põhjendatakse. Kõikidel vangidel on õigus esitada kaebusi mistahes ajahetkel ja kõiki kaebusi tuleb täie tõsidusega arvesse võtta. Kaebused võivad aga oma loomult erineda: mõned võivad olla seotud nt eluaseme tingimustega, toidu kvaliteediga või juurdepääsuga erinevatele teenustele; teised aga nt rünnakute, väärkohtlemise või hirmutamisega. Tundub loogilisena, et nende kaebuste menetlemise kord ja menetlejate ring võiks olla erinev. Siinkohal on heaks näiteks Iirimaa Vanglateenistuse Kaebuste süsteem, kus on 6 kategooriat sõltuvalt kaebuse tõsidusest. Kõige tõsisemad kaebused kuuluvad A-kategooriasse, mida uurivad inimesed väljaspool vanglateenistust. Kaebusi võib esitada ükskõik millisele töötajale kas kirjalikult või suuliselt. Kaebuste vorm on saadaval kaebuste kastides üle kogu vangla. Kui vangil on kirjutamisel raskusi, aitab töötaja tal kaebuse vormi täita. Kui vangid ei ole kaebuse tulemusega rahul, on neil õigus kaevata otsus edasi kõrgemale ametnikule, et otsus uuesti läbi vaadataks. Kui A-kategooria kaebuse esitaja ei ole rahul uurimise tulemusega, võib ta kirjutada Iirimaa Vanglateenistuse peadirektorile ja Vanglate inspektorile, miks ta ei ole rahul. Kaebuste kategooriad on Iirimaa vanglateenistuses liigitatud järgmiselt: 126 Justiitsministeerium. Kinnipeetavate vaiete ja kaebuste lahendamise analüüs. Olukorra analüüs ja ettepanekud muudatusteks a. Autori valduses. Saadud Justiitsministeeriumilt, lk\n41 1) A-kategooria kaebused, mis käsitlevad ülemäärase jõu kasutamist kinnipeetava vastu või tema väärkohtlemist, rassilist väärkohtlemist, diskrimineerimist, hirmutamist, ähvardamist või mistahes muul viisil käitumist, mida Iirimaa Vanglateenistus on ära keelanud; 2) B-kategooria tõsised süüdistused, mis ei mahu teiste kategooriate alla. Nt kinnipeetavate sõnaline väärkohtlemine vanglatöötajate poolt, sobimatute läbiotsimiste tegemine vangidel või muu vanglakaristus, mida Iirimaa Vanglateenistus on ära keelanud. B-kategooria kaebusi uurib peakohtunik, kes pöördub vajadusel presidendi poole; 3) C-kategooria peamiselt teeninduse tasemele jäävad kaebused (külastuste kohta, telefonikõnede, vastuvõtuküsimuste, puuduvate riiete, õigeaegselt posti mittesaamise kohta, võimaluse puudumine, et teha sobivaid kehalisi harjutusi); 4) D-kategooria kaebused on seotud erinevate spetsialistide vastu suunatud tegevustega, nt hambaarstid, arstid jt; 5) E-kategooria vangla külastajate kaebused; 6) F-kategooria kaebused otsuste kohta, mis on tehtud ajutise vabastamise ja vanglakaristuse ülekandmisega. 127 Autor leiab, et selline Iiri moodi kategooriate määratlemine on menetlusökonoomika seisukohalt vajalik. Ka Eesti võiks rakendada analoogset süsteemi, kus lihtsamaid kaebuseid saaks lahendada vanglasiseselt ja mis ei oleks siis edasikaevatavad väljapoole vanglateenistust. Eestis on kinnipeetaval võimalik oma õigusi kaitsta vaidemenetluse käigus. Selline n.-ö kohtueelne menetlus aitab kiirendada kaebuste läbivaatamist, kuna enamus kaebuse aluseks olevatest vajalikest dokumentidest on vaidemenetluses juba kogutud. Kogutud dokumentidest on näha kinnipeetava nõude sisu ja eesmärk. See aitab ka kohtute töökoormust vähendada. Kinnipeetavate vaiete ja kaebuste lahendamise analüüsis pakutakse kaebuste arvu vähendamiseks välja ka riigilõivustamist. Tõhusama riigilõivustamise mõte on tekitada kinnipeetavatele rahaline motivaator mitte kaebust esitada. Samuti leitakse, et kaebuste arvu võiks vähendada vanglate poolt oma otsuste põhjalikum motiveerimine, kuna see võimaldaks kinnipeetavate arvu kohtus reguleerida Irish Prison Service. Complaints Categories. ( ). 128 Justiitsministeerium. Kinnipeetavate vaiete ja kaebuste lahendamise analüüs. Olukorra analüüs ja ettepanekud muudatusteks a. Autori valduses. 41\n42 Kohtute ülekoormuse vähendamiseks pakutakse Halduskohtumenetluse seadustiku, riigilõivuseaduse ja riigi õigusabi seaduse muutmise seaduse eelnõus välja lahendused kahes suuremas valdkonnas: kaebeõiguse ja edasikaebeõiguse piiritlemine ning lihtmenetluse kasutamise võimaluste laiendamine ja tõhustamine. HKMS-i muudatused on tingitud muuhulgas vajadusest suurendada halduskohtumenetluse tõhusust, leevendada kohtute ülekoormust, ohjata menetluslike määruskaebuste arvu kasvu a. jõustus HKMS uus redaktsioon, mille 121 lg 2 p 2 1 sätestab, et kaebusega kaitstava õiguse riive on väheintensiivne ning asjaoludest tulenevalt on kaebuse rahuldamine ebatõenäoline. 130 Õiguste riive on väheoluline, kui kaebuse aluseks oleva subjektiivsete õiguste rikkumisest kaebajale tulenev kahjulik tagajärg on sedavõrd kerge, et kaebuse rahuldamise korralgi kaebaja poolt saadav kasu oleks ebaproportsionaalselt väike võrreldes õigusemõistmisega seotud kuludega. 131 Sellesse kategooriasse langevad kinnipeetavate isikute kaebused olmetingimustega seotud väheoluliste väidetavate rikkumiste peale (nt kartserikambris anti kinnipeetavale tekk, milles oli auk; kambri läbiotsimise käigus läks kaduma mingi ebaolulise väärtusega tarbeese; vangla sööklas pakutavad kartulid on liiga vesised jms). 132 Halduskohtumenetluse seadustiku, riigilõivuseaduse ja riigi õigusabi seaduse muutmise seaduse eelnõu üheks eesmärgiks oli allutada kinnipeetavate, vahistatute ja arestialuste kaebused kinnipidamisega seotud haldusakti või toimingu peale lihtmenetlusele, välja arvatud valdkonnad, kus põhiõiguse riive võib olla suurem. Eelnõus tuginetakse kohtupraktikale, et vangistusõigust puudutavates kaebustes ei ole kaitstava õiguse riive enamasti intensiivne ning sageli puudutavad kaebused selliseid teemasid nagu kambri- ja jalutusboksi tingimused (ebapiisav kambripind, õhuvahetus, valgustus, müra), kinnipeetava ja kambri läbiotsimine, toitlustamine, saatmistingimused, töö ja õppimine jmt. 133 Lihtmenetluse kui menetlusökonoomiat tõhusalt edendava menetlusvormi laialdasemaks kasutamiseks pakutakse välja seda kohaldada vangistusega seotud asjades. Selle valdkonna kohtuasju lahendatakse halduskohtutes enim ja sageli on tegemist kaasustega, kus isikute õiguste riive on väheintensiivne. Kinnipidamisega seonduvates asjades on vaidluse üks etapp 129 Justiitsministeerium. (viide 119), lk 1, Halduskohtumenetluse seadustik. RT I, , Justiitsministeerium. (viide 119), lk Justiitsministeerium. (viide 119), lk Justiitsministeerium. (viide 119), lk\n43 kohustusliku kohtueelse menetlusena juba läbitud, üldjuhul tõendid ja seisukohad paljuski juba kogutud. Samas asjades, kus tegu on kinnipeetava põhiõiguste tõsise riivega, ei pruugi lihtsustuste kohaldamine olla põhjendatud ja nende üle otsustamine jääb konkreetset asja lahendava kohtu pädevusse. Eelnõu kohaselt ei ole lubatud lihtmenetlust kohaldada distsiplinaarkaristuse ja täiendavate julgeolekuabinõude kohaldamist, ohjeldusmeetmete, vangla erivahendite ja teenistusrelvade kasutamist ning pikaajalisi kokkusaamisi puudutavates asjades. 134 Kaebeõiguse ja edasikaebeõiguse piiritlemine puudutab kaebusi, millega kaitstava õiguse riive on väheoluline ning mis on enamasti ajendatud kaebaja pahatahtlikkusest või muust seda laadi eesmärgist. Selliste kaebuste esitajateks on sageli vangid, kuid näiteks kaebeõiguse kuritarvitamiseks loetakse ka pidevalt selliste kaebustega kohtu poole pöördumist (ka n-ö sarikaebajateks on üldjuhul vangid). Tuleb rõhutada, et halduskohtutele ja ringkonnakohtutele jäetakse kaalutlusõigus vähendamaks riski kaebeõiguse põhjendamatuks piiramiseks a. jaanuaril viidi Iirimaal sisse uuendus Avaliku Teenistuse Teabeedastuse sätetes, mille eesmärgiks on võimaldada vangla personalil tõhusalt tegeleda kaebustega, mis puudutavad teenuseid, mille eest vastutavad kohalik omavalitsus ja vangla ühiselt. Nende muutuste eesmärgiks on see, et personal saaks pöörata tähelepanu kvaliteetsemate vastuste esitamisele. Aja investeerimine täielikesse ning mõttekatesse vastustesse tasub end hiljem ära, kuna kinnipeetavad jäävad nendega tõenäolisemalt rahule ja seetõttu on ebatõenäolisemalt vajalik küsimuste esitamiseks järgnevaid etappe läbi viia. Seda kohaldatakse eelkõige juhul, kui kaebust ei rahuldata. Isegi, kui kinnipeetav ei saa loodetud vastust, siis vähendab korralik selgitus ja põhjendus tõenäosust, et küsimust on vaja edasi arutada. 136 Õiguskantsleri 2006.a. tegevuse ülevaatest nähtub, et vanglates kinni peetud isikutelt saabunud kaebused moodustavad endiselt kõige suurema rühma õiguskantslerile esitatud avalduste koguhulgas. Valdav enamus vanglas kinnipeetud isikute esitatud avaldustest jäetakse sisuliselt läbi vaatamata ja menetlus lõpeb vaid formaalse vastuse andmisega. 137 Autor leiab, et ka Eesti oludes tuleks Iirimaa seisukohti kaebuste lahendamisel üle võtta, mitte anda kinnipeetavatele formaalseid vastuseid ja jätta mulje, et justkui nende probleemidega tegeletakse. 134 Justiitsministeerium. (viide 119), lk Justiitsministeerium. (viide 119), lk Irish Prison Service Policy for Prisoner complaints. PSI 02/2012, lk Õiguskantsleri 2006 aasta tegevuse ülevaade. ( ). 43\n44 4. Eestis eluaegset vanglakaristust kandvate kinnipeetavate kaebuste sisu Riigikohtu lahendites aastatel Analüüsi lähtesituatsioon ja eesmärk Märkimisväärne osa õiguskantslerile saadetud kaebustest pärineb isikuilt, kes viibivad vanglas süüdimõistetu või eelvangistuses olija staatuses. Selliste kaebuste hulk ja maht püsib aastate lõikes samal tasemel, mistõttu pelgalt statistika põhjal on pea võimatu teha järeldusi vanglates valitseva olukorra, sh kinnipeetavate isikute õiguste järgimise kohta. 138 Kinnipidamisasutustest lähtuvate pöördumiste hulk ja iseloom sõltub paljudest asjaoludest, näiteks vanglate sisekorda reguleerivate seaduste muutmisest, aga ka sellest, kas süüdimõistetutega on (taas) liitunud mõni isik, kellele õiguskantslerile kirjade koostamine on omamoodi eneseväljenduse vormiks ja vaba aja täiteks (paarkümmend läkitust kuus ühe inimese kohta). Sellest hoolimata käsitleme kõiki süüdimõistetute ja eelvangistustes olijate pöördumisi võrdse tähelepanuga. 139 Sisestades Riigikohtu kodulehel olevasse kohtulahendite otsingusse eraldi eluaegsete kinnipeetavate nimed, leiti iga kinnipeetava kohta vastav arv lahendeid, mille hulgas on temaga seotud kohtuotsused, kohtumäärused, eriarvamused, menetluse uuendamise ja menetluse ühendamise määrused. Lahendeid otsiti ajavahemiku kohta. Otsingutulemusena leiti, et kokku on sellel perioodil 41 eluaegse kinnipeetava suhtes tehtud 54 lahendit. Autor ei välista võimalust, et tegelikult on eluaegsete kinnipeetavate suhtes nimetatud ajavahemikul tehtud rohkem lahendeid, kuid nimeotsinguga oli võimalik tuvastada 54 lahendit. Käesolevas peatükis analüüsitakse eluaegsete kinnipeetavate kaebuste sisu, mis kajastuvad Riigikohtu lahendites. Mõistetavalt hõlmab analüüs kaebusi, mis on Riigikohtu poolt menetlusse võetud. Kuna eraldi statistikat eluaegsete kinnipeetavate suhtes ei koguta, siis ei ole võimalik välja tuua, kui palju eluaegsete kinnipeetavate kaebusi on jäetud menetlusse võtmata ning mis on nende kaebuste sisu. Analüüsi eesmärgiks on saada informatsiooni eluaegsete kinnipeetavate kaebuste asjaolude, kaebuste sisu ja üldise menetluskäigu kohta. 138 Õiguskantsler olukorrast vanglas. Õiguskantsleri aastaülevaade 2014/ ( ). 139 Samas. 44\n45 4.2 Eesti eluaegsete vangide poolt esitatud kaebuste sisu ja kohtulahendid Kohtulahendite andmete töötlemiseks koostas autor tabelarvutusprogrammis Excel võrdlustabeli, milles liigitas kaebused eluaegsete kinnipeetavate järgi, et analüüsi koostamisel oleks võimalikult täpselt teada kohtulahendite arv eluaegsete kinnipeetavate lõikes, kaebuste sisu ning kohtulahendi põhjendused. Eluaegsete kinnipeetavate suhtes tehtud Riigikohtu lahendite arv isikute lõikes perioodil kajastub diagrammis 8. Diagramm 8. Eluaegsete kinnipeetavate suhtes tehtud Riigikohtu lahendite arv isikute lõikes perioodil Kaebuste aev Antonov, Andrei Artamonov, Aleksandr Barmotin, Boris Borissov, Oleg Botško, Vladimir Burkevitš, August Bušujev, Aleksei Jürisoo, Arnold Kalda, Romeo Kirjanov, Sergei Kozlov, Oleg Krõlov, Sergei Ljovin, Roman Ljovuškin, Mihhail Lukič, Milan Luuk,Margus Mitjanin, Nikolai Mägi, Eduard Nikiforov, Aleksei Nikitin, Vladimir Nikolajev, Anatoli Nikolajev, Aleksandr Ojala, Andrian Otškalenko, Vassili Pityukov, Oleg Pjatnitski, Oleg Poltrak, Oleg Roos, Rainar Rosenberg, Margus Rubanjak, Leonid Savka, Vassili Solodov, Albert Sulimov, Juri Šmõgin, Aleksandr Tali, Andrei Tenetov, Vladimir Tilga, Enn Ustimenko, Juri Vainik, Rene Vainu-Lang, Kalle Võsu, Andres Eluaegsed kinnipeetavad Kõige enam on eluaegsetest kinnipeetavatest kaebusi esitanud Romeo Kalda, keda on meedias nimetatud ka sarikaebajaks. 140 Tema osas on tehtud kokku 40 lahendit. Väärib märkimist, et ta on saavutanud kohtus tulemusi, millega ei saa kiidelda kaugeltki kõik ega ka enamus 140 V. Lepassalu. Kadestamisväärselt tulemuslik: eluaegne vang Romeo Kalda on edukam mõnestki advokaadist ( ). 45\nKontrollkäik Politsei- ja Piirivalveameti Lõuna prefektuuri arestimaja Jõgeva ja Tartu arestikambritesse (1) viisid õiguskantsleri nõunikud\nKontrollkäik Politsei- ja Piirivalveameti Lõuna prefektuuri arestimaja Jõgeva ja Tartu arestikambritesse (1) 12.09.2014 viisid õiguskantsleri nõunikud läbi etteteatamata kontrollkäigu Politsei- ja Piirivalveameti\nSisekaitseakadeemia Justiitskolledž Laivi Õkva INSPEKTOR-KONTAKTISIKU JUHTUMIKORRALDUSLIKUD TÖÖÜLESANDED VANGLAS Lõputöö Juhendaja: Triin Voodla Tallinn 2011 Justiitskolledž Märts 2010 Töö pealkiri: Inspektor-kontaktisiku\nPrefekt Kristian Jaani Politsei- ja Piirivalveamet Põhja prefektuur Teie nr 2.1-4/ Meie nr 7-4/131149\nPrefekt Kristian Jaani Politsei- ja Piirivalveamet Põhja prefektuur pohja@politsei.ee Teie 26.11.02013 nr 2.1-4/152749-4 Meie 10.02.2014 nr 7-4/131149/1400629 Soovitus õiguspärasuse ja hea halduse tava


Rahu ja vaikus - standardtuba - Airbnb\nRahu ja vaikus - standardtuba\nEraldi tuba kohas kodumajutus, mille majutaja on Liz\nWinnie asub CBD-st umbes 3 km kaugusel ja asub Tonga Copra laua mõisas ning on algusest peale olnud populaarne rahvusvahelise meditsiini- ja hambaravipersonali poolest, kuna see on jalutuskäigu kaugusel peamisest haiglast Vaiolast. Nuku 'alofa teisest transporditeel on täielikult renoveeritud kodumajutus (B&B) ühistranspordi bussipeatus otse peavärava ees, nii et sisse- ja väljapääs on taskukohane ja mugav!\nAlgselt Winnie poolt ostetud ja seejärel 75-aastase vanaema poolt koduse viie toa külalistemajana on see majutuskoht 24 aasta jooksul tohutult muutunud. Hiljuti tehti see perefirma täielik remont, mis viidi lõpule alles 2018. aasta novembri lõpus.\nWinnie 's pakub jätkuvalt igapäevast kontinentaalset hommikusööki, kuid on täiustanud oma toa võimalusi superkingi või kaheinimesetoaga. Kõigis tubades on lameekraanteler, laeventilaator, külmik ja mikrolaineahi koos hommikusöögiga, samas kui kaks neist on ka täisvarustusega kööginurgad ja pliidid. Uued sviidid on kaasaegsed suurte täispikkuste plaaditud duššidega. Ühiskasutatavad ruumid; ümmargune terrass, mida ümbritsevad peidetud grillimisalaga aiad, on suured, kutsuvad ja mugavad. Maksa teleriteenuseid ja WiFi-internetti pakub Digicel, samal ajal kui majasisene pesu pesemine annab külalistele selle nõude. Turvalises kohas on külalistele saadaval tasuta parkimine tänaval.\nKui külalised soovivad kohalikku nõu või liituda mis tahes eritegevusega; täis- või poole saareekskursioon, vaalade vaatlemine/ujumine, merikajakid või kultuuriekskursioon, aitab Winnies neid korraldada peakorteri kaudu.\n„Pärast 24-aastast reisijaid Tongasse võid meid usaldada oma järgmise külastusega Ühendkuningriiki!“\nKodumajutus (B&B) asub Vaiola haigla ja Matangimalie lahe ääres.\nLiz ja Mark on sinu majutajad - kuna me elame majutuskohas, oleme alati valmis sind aitama.


Mälupulka kasutatakse samal otstarbel nagu varem disketti, kuid sellel on tunduvalt suurem salvestus- ja lugemiskiirus. Seade on disketist palju väiksem ja kergem, kaaludes enamasti alla 30 g. Alates leiutamisest on mälupulga andmemaht tohutult suurenenud ja ulatub juba 1 terabaidini. See on disketist vastupidavam ja töökindlam, sest temas pole liikuvaid osi. Andmekandja on üsna robustne ja peab vastu mehaanilisele survele, mis just mälupulka katki ei murra ega selle pistikut kahjusta.\nNiihästi Trek Technology kui ka Netac Technology on püüdnud oma õigusi kohtus kaitsta. Trek võitis oma kodumaa Singapuri kohtus, kuid Suurbritannia kohus tühistas ühe Treki registreeritud patendi, kui M-System seda soovis. Netac on kohtusse kaevanud enamiku maailma suuremaid mälupulgatootjaid (PNY Technologies, Lenovo, aigo, Sony, Acer ja Tai Guen Enterprise), kuid pole väljaspool Hiinat veel ühtki protsessi võitnud.\n2010. aastal toodeti kuni 256-gigabaidiseid mälupulki. 2018. aastal olid levinumad 8–32-gigabaidised mälupulgad, ent toodeti ka 2-terabaidiseid mälupulki.\nIsiklike andmete transportRedigeeri\nOperatsioonisüsteemide mällu laadimineRedigeeri\nMälupulgad kasutavad vähe voolu, neil puuduvad liikuvad osad ning nad on mõõtmetelt tavaliselt üpris väikesed. Mälupulgale salvestatud andmed on kaitstud mehaanilise põrumise, magnetväljade, kriimustuste ja tolmu eest. See teeb mälupulgad sobivaks andmete transportimiseks ühest kohast teise ning võimaldab vajalike andmete käepärast olemise.\nMälupulkade piiratud kirjutamise ja kustutamise kordi tasub meeles pidada, kui pulka kasutatakse operatsioonisüsteemi või mõne rakenduse käitamisel. Võrreldes pöörlevate ketastega ei anna mälupulk mingit hoiatust (kiiruse langus, müra jne) rikkiminemise kohta. Suurema mahutavusega mälupulgad on kallimad kui sama mahutavusega kõvakettad.\n↑ Cuala, Angel. "1TB flash drive unveiled at CES 2013, Kingston DataTraveler HyperX Predator 3.0, world’s largest capacity USB". Batangas Today. Vaadatud 9.01.2013.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Mälupulk&oldid=5308895"\nLehekülje viimane muutmine: 5. mai 2019, 07:15\nSelle lehekülje viimane muutmine: 07:15, 5. mai 2019.


Eestisse jõudis film tänu MTÜ Sünni Vägi tegevusele. Filmi treiler: www.youtube.com/watch?v=6CTmwUU2iHU\nFilm on eestikeelsete subtiitritega, kestus 1h ja filmi näitamise algus kell 18:30. Enne ja pärast filmi on võimalik vestelda imetamise nõustajate ja sünnitoetajatega.\nOodatud on lapseootel ja lastega pered, tervishoiutöötajad ja kõik, keda film ja teema kõnetavad.\nÕhtu tuluga toetame MTÜ Sünni Vägi, MTÜ Sünni ja Imetamise Eesti Tugiühingu ning Emade Sõsarkonna tegevust.\n3 eur/in või 6 eur/pere, kui maksad ülekandega hiljemalt 28. jaanuaril OÜ Milaare kontole EE771010220200708228, selgitusse "filmiõhtu Mikrosünd".\nkohapeal sularahas makstes 5 eur/in,\nõpilastele, tudengitele, pensionäridele 3 eur/in.\nInfo ja küsimused ja kui vajad arvet, palun kirjuta: kristi@kaisukool.ee, tel 5219097.\nFilmiõhtu sündmus FB-s: www.facebook.com/events/388194944682119/\nKuidas kasutada lapsega suhtlemisel mina-sõnumit?