AVE2015 – Harjumaa Muuseum\nHarjumaa Muuseumis sai vaadata üht osa näitusest „Arheoloogilised välitööd Eestis 2015“. Välja on pandud Harjumaal ja Tallinnas läbi viidud välitööde kokkuvõtted. Nende hulgas on Tallinna lahes tehtud veealuse pärandi uuringud, kavandatud raudteetrassi Rail Baltic uuringud, Väike-Pakri kirikuaseme ja Kolga kloostrimõisa jäänuste arheoloogilised kaevamised ning Kõue aardeleid.\nNäituse näol on tegemist Eesti arheoloogide traditsioonilise ettevõtmisega, millega tahetakse igasse Eestimaa nurka jagada teavet möödunud välitööaasta tähelepanuväärsematest arheoloogilistest avastustest. Sellistel näitustel on alati olnud ka muinsuskaitselist tegevust tutvustav ja tähtsust rõhutav eesmärk. Näitus annab ülevaate arheoloogide välitööde olulisematest tulemustest ja põnevamatest leidudest alates kiviajast kuni 19. sajandini.\nNäituse on koostanud Tallinna Ülikooli arheoloogiakogude juhataja Ülle Tamla.\nTallinna Ülikooli arheoloogia teaduskogu numismaatikakogu hoidja Mauri Kiudsoo ja Muinsuskaitseameti arheoloogia vaneminspektor Nele Kangerti ülevaadet 2015. aasta huvitavamatest arheoloogilistest leidudest vaata siit


Aktsiaoptsioonide eelised ja puudused - Tootajate aktsiate tahendus\nFAS R kehtestati Visiem, kas noklusina, tacu FAS Ri põhiidee on see, et töötajate teenuste eest omakapitali tasumisega seotud kulud kantakse finantsaruannetes kuludesse.\nOmakapitali hüvitist ei kantud varem kuludesse, kuna see ei olnud reaalne rahaline kulu. Omakapitali hüvitis on otsesed kulud ettevõtte aktsionäridele. Töötajate aktsiaoptsiooni ESO kulude vastased väidavad, et optsioonitoetused aitavad ettevõtetel võtmetöötajaid ligi meelitada ja oma huvid aktsionäride huvidega vastavusse viia.\nESO kulutuste toetajad ütlevad, et omakapitalihüvitis kannab aktsionäride omakapitali toetuse saajatele - nad saavad raha, mis muidu oleks ettevõttele jäänud.\nTraditsiooniliselt antakse see hüvitis aktsiaoptsioonide vormis, mida saab vahetada ettevõtte aktsiate vastu. FAS Ri põhidee on see, et töötajate teenuste eest omakapitali tasumisega seotud kulud kantakse finantsaruannetele kuludesse, et kajastada ettevõtte ja selle töötajate vahel toimuvat majandustehingut.\nOmakapitali kompensatsiooni ei kantud varem kuludesse, kuna see ei ole ettevõtte jaoks reaalne rahaline kulu. Aktsionärid on börsil noteeritud ettevõtete omanikud ja seetõttu maksavad nad täiendavate aktsiate emiteerimise eest lahjendamise teel lõppkokkuvõttes.\nKui ettevõte emiteerib täiendavaid aktsiaid või konverteeritavaid väärtpabereid konverteeritakse, toimub lahjendus. Kui antud ettevõttes oleks 10 aktsiat, tähendaks veel viie aktsia väljalaskmine omakapitali hüvitamiseks seda, et 10 aktsia varasemad omanikud näeksid nende osalust ettevõttes vaid kahe kolmandikuni.\nErikaalutlused FAS R-i taustal on omakapitalihüvitised muutunud - optsioonid pole enam juhtivtöötajate premeerimise eelistatavad viisid ja ettevõtte heade tulemuste premeerimiseks on tekkinud uued viisid. Mõned neist, näiteks ümberlaadimisvõimalused, on üles kaevatud Investori seisukohast pole need uuemad hüvitamisvahendid mitte ainult hirmutavad ja keerulised, vaid ka raskesti väärtustatavad. Enne FAS R ei võtnud optsioonid selgesõnaliselt ära ettevõtte bilansitulu; nii et vaatamata nende puudustele Keltner ja Bollingeri strateegia strateegia nad oma olemuselt atraktiivsemad kui muud kompensatsioonisõidukid.\nNüüd on tavaliste aktsiate, aktsiate väärtuse tõusuga seotud õiguste SARdividendide, optsioonide või muude aktsiapõhiste stiimulite tuletisinstrumentide andmine võrdselt kallis lähenemisviis töötajate hüvitistele, muutes parimateks stiimuliteks kõige motiveerivama jõu.\nMis on FAS 123R?\nInvestori seisukohast ei tohiks omakapitali kompensatsioon aktsionäride omandit liigselt lahjendada, nad peaksid aktsionäridele maksma aktsiate kallinemise asemel turukapitalisatsiooni kallinemise eest mida saab aktsiate tagasiostu abil hõlpsasti manipuleerida ning see peaks olema piisavalt lihtne, et seda eraldada ilma kulutamiseta.\nTäitevvõimu seisukohast peaks omakapitali hüvitis olema väga võimendatud, et pakkuda erakordse suurusega hüvitist erakorraliste tulemuste eest, ning see ei tohiks neid kahjustada potentsiaalselt karistatava tulumaksuga.\nFAS R eelised ja puudused Töötajate aktsiaoptsiooni ESO kulude vastased väidavad, et optsioonitoetused aitavad ettevõtetel võtmetöötajaid ligi meelitada ja motiveerida ning et nad viivad aktsionäride huvid näiteks aktsiahinna tõstmine toetusesaajate huvidega s.\nSamuti väidavad nad, et kui ettevõtetelt nõutakse optsioonide kulutamist, kasutavad nad tõenäoliselt hoopis muid hüvitise vorme - selliseid, mis ei vasta aktsionäride eesmärkidele toetusesaajate eesmärkidega. Teisest küljest Trading Doks Valikud need, kes toetavad ESO kulude katmist, et omakapitalihüvitis kannab aktsionäride omakapitali toetusesaajatele - nad saavad raha, mis muidu oleks ettevõttele jäänud.\nNende reeglite pooldajad väidavad, et kui töötasu kantakse kuludesse töötajate teenuste vahetamise asemel, tuleb sellest tulenevalt ka kulutused kajastada omakapitalil põhinevatel hüvitistel samade töötajate teenuste eest. Noh, kui teil on aktsiatesse seotud palju raha, on FAS R-l potentsiaal teie portfelli väärtusest märkimisväärselt välja kiskuda. Varem ei pidanud töötajad aktsiaoptsioone väljastanud ettevõte neid optsioone maksma; näiteks optsiooni andmine juhtivtöötajale ei maksaks ettevõttele paberil midagi.\nNüüd nõuab FASB, et ettevõtted nõuaksid optsioonitoetust, mis on korrutatud toetuse õiglase väärtusega. Jätkates meie näitega, oletame, et toetus on 10 dollarit optsiooni kohta, kokku 5 miljonit Aktsiaoptsioonide eelised ja puudused optsiooni x 10 dollarit optsiooni kohta omakapitali hüvitise kulul.\nFAS R-i järgimiseks peaks ettevõte nüüd kulutama seda 5 miljonit dollarit, mõjutades sellega oma finantstulemusi. Nagu näete, võib see uus asjaajamisviis mõne ettevõtte kasumlikkust märkimisväärselt mõjutada.\nNii saate jagada selle kaheks osaks. Pakkumise ja kõne võimaluste ostmise eelised - optsiooni ostmine tähendab piiratud kahjumi ja piiramatu kasumi määramist. Nii et maksate kõne ostmiseks tasu 34 eurot. Kõnede ja postituste ostmine on kasulik, kui ootate mõlemas suunas järsku liikumist. Müügi- ja kõneoptsioonide müügi eelis - Optsiooni müük tähendab piiramatut kahjumit ja piiratud kasumit.\nKui Aktsiaoptsioonide eelised ja puudused portfellis on palju ettevõtteid, kes loodavad juhtivtöötajate õnnelikuna hoidmise võimalustele, peaksite olema teadlik, et nende ettevõtete aktsiad võivad olla teel hinnaparandusse, tuginedes uudistele, et nende kasumid on selle tagajärjel oluliselt vähenenud optsioonide maksumus.


KANGASTE OMADUSED, MILLEST VALMISTATAKSE SPORDIRIIDEID - OUTFIT-AND-AKSESSUAARID - 2022\nKaasaegsete spordiriiete õmblemiseks kasutatakse polüestrit, polüamiidi, polüpropüleeni, membraane, villa ja puuvilla ning kõik need kangad sobivad erinevaks tegevuseks. Talvel kannad pintsaku all termoaktiivset polüestrist aluspesu (sest see hoiab soojust ja transpordib niiskust eemale). Omakorda kannate basseini jaoks polüamiidkangast ujumistrikoo, sest need ei ima vett. Siit saate teada spordikangaste omaduste ja tüüpide kohta.\nKasutatava spordikanga tüüp, selle omadused ja neist õmmeldud rõivad võivad mõjutada treeningu ajal kogetavat mugavust. Spordiriie kuuluvad sünteetiliste kiudude rühma, st need on valmistatud keemilistest ühenditest (nafta või kivisüsi). Esimene leiutatud sünteetiline kangas oli polüamiid (nailon), millest valmistatakse ujumisriideid\nPolüester (mõnikord kasutatakse vahetatavaid nimesid: nt torlen, elana, dacron) on kangas, mida kasutatakse sageli spordiriiete õmblemiseks. Polüestri eeliseks on madal niiskuseimavusindeks. Mida see tähendab? Kangas ei ima vett, vaid transpordib selle väljapoole ja annab kõrge kuivuse tunde, mis tähendab, et treeningu ajal ei jää riided keha külge, hoolimata sellest, et higistate. Polüester on päikesevalguse suhtes vastupidav, nii et päikese käes treenides ei kao kangas pleekimist, nagu lina ja puuvilla puhul.\nSpandexi (Spandex, Lycra) lisatakse polüesterkangastele väga sageli, mis muudab kanga elastsemaks ja suurendab selle venivust, mis võimaldab kangal paremini kehaga sobida.\nPolüestrist ja elastaanist valmistatakse spordirinnahoidjaid, T-särke ja termoaktiivseid pükse, mida saab kasutada nii õues kui ka treeningruumis.\nPolüestri puuduseks on see, et see muutub aja jooksul staatiliseks ja paisub, mis võib eriti tülikas olla pikkade juustega inimestel. Polüesterrõivad on kanga madalate kulude tõttu odavad, kuid on siiski väga vastupidavad.\nHooldus: võite neid pesta soojas vees, sest kõrge temperatuur ei vähenda polüesterkiude (kontrollige etiketil maksimaalset temperatuuri, mille juures saate seda kangast puhastada).\nLoe ka: Rattarõivad: mis sisaldub rattarõivastes? Millise riietuse peaksin joogatundide jaoks valima? [GALERII] Kuidas valida spordirinnahoidjat? Millise spordirinnahoidja peaksite valima?\nPolüpropüleen (PP), nagu polüester ja elastaan, kuuluvad sünteetiliste kangaste rühma. Polüpropüleen on väga kerge, ei ima niiskust ja tänu kapillaarikanalitele juhib see vett väljaspool kangast, tänu millele jääb nahk treeningu ajal kuivaks.\nPolüpropüleen toimib hästi lisandina kangastele, mida kasutatakse termoaktiivsete rõivaste ja aluspesu (dressipluusid, T-särgid, sokid) tootmisel.\nHõbeioonide lisamisega PP kõrvaldab ebameeldiva higilõhna tänu hõbeda antibakteriaalsetele omadustele. Muidugi muudab hõbeioonide lisamine selliste rõivaste maksumuse kõrgemaks.\nPP negatiivne külg on see, et need kiud halvenevad UV-kiirgusega kokkupuutel.\nHooldus: polüpropüleenist riideid tuleks pesta lastepulbris või tavalises seebis, tänu millele säilitavad kangad oma omadused kauem.\nPolüamiid (PA, nailon, stilon) on väga vastupidav, kuid on ka jäik, nii et see on segatud teiste kiududega, et saada meeldivalt puudutatav rõivas. Polüamiidi eeliseks on see, et seda saab värvida väga lihtsalt, tänu millele on polüamiidriietel (või nende kiudude lisamisel) väga intensiivsed värvid (erinevalt polüesterkangastest).\nPolüamiidist spordiriided on polüestrist kallimad, kuna selle kanga saamise kulud on palju suuremad. Huvitaval kombel kasutatakse polüamiidi elastsete kiudude, näiteks venitatavate materjalide tootmiseks, mida lisatakse sukkpükstele ja aluspesule.\nPolüamiidi kasutatakse peamiselt ujumisriiete tootmisel, ehkki see pole päikesevalgusele vastupidav, samuti vihmamantlite, suusajopede ja jalgpallijakkide tootmisel.\nHooldus: polüamiidriideid ei tohi pesta kõrgel temperatuuril.\nMeriino on lambavillast (meriinotõug) kangas. Õhemate kiudude tõttu on see õrnem kui tavaline vill, tänu millele ei puutu nahk kokku kriimustuste ja kriimustustega. Meriinorõivad on õhulised (need ei hoia niiskust, seega ei hoia ebameeldiva lõhna eest vastutavad bakterid kangal) ning need isoleerivad hästi soojust ja kaitsevad UV-kiirguse eest.\nSee materjal sobib suurepäraselt talvistes oludes (seda kasutatakse suusasokkide, pikkade varrukatega T-särkide, T-särkide, balaklaavide jms tootmiseks).\nMeriinovill on sünteetilistest kangastest kallim ja see kuivab kauem, mistõttu pole see sobiv pesumasinale ja kuivatile piiratud juurdepääsuga reisidele.\nHooldus: meriinovillast kangaid saab pesta pesumasinas temperatuuril kuni 40 kraadi, pulbrina ilma pehmendajaid ja lanoliini lisamata.\nSpordimembraane kasutatakse professionaalsemate jakide, pükste, kingade ja kinnaste tootmiseks inimestele, kes treenivad rohkem. Spordimembraanid on veekindlad ja tuulekindlad, kuna need sisaldavad palju mikroskoopilisi poore, mis on piisavalt väikesed, et mitte vett ja muid saasteaineid sisse lasta, vaid veeauru väljutada. Lisaks võimaldavad spordimembraanid nahal hingata ja on väga kerged.\nProfessionaalsed ja poolprofessionaalsed õueriided ja spordijalatsid koosnevad mitmest kihist: sisemisest, membraan- ja väliskihist. Mõnikord püüavad tootjad vähendada nende rõivaste kaalu ja parandada kangaste hingavust, vähendades nende kihtide arvu. Selle lahenduse negatiivne külg on membraani kiirem kulumine, kuna see pole täiendavalt kaitstud.\nKõige populaarsemad membraanid on: Gore-tex ja eVENT (teflonil põhinevad), Sympatex, Pertex ja Dri-Tec. Membraanriiete hind on kõrge, kuid sageli on see investeering mitmeks hooajaks.\nHooldus: membraanipehmendajaid ei tohiks hoolduseks kasutada. Kingi kaitseme immutusvahendiga (ilma silikooni ja õliliste lisanditeta), et mitte vähendada membraani hingavust.\nLooduslikust puuvillast t-särgid on õhulised ja mugavad, kuid kangas neelab palju niiskust - umbes 14 korda rohkem kui sünteetilised materjalid. Puuvillast valmistatakse särke, t-särke, dressipluuse ja dressipükse.\nPuuvillaseid spordiriideid soovitatakse vähem intensiivseteks treeninguteks, nt jooga või pilates. Väga intensiivselt joostes või treenides imavad riided kiiresti vett, nii et puuvillaseid riideid valides valige need, millele on lisatud polüestrit. Polüestri lisamine muudab kanga paremini hingama. Kui teil on poes valida kahe särgi vahel, valige heledam, vähem kootud, kuna see neelab vähem vett ja on paremini hingav.\nHooldus: Puhast puuvillast T-särki saab pesta kõrgel temperatuuril, isegi 60 kraadi juures, polüesterpuuvilla 40–50 kraadi juures.\nAllikas: J. Janicka, A. Walak, E. Mielicka, A. Zielińska, Silmkoekangaste omaduste kujundamine modifitseeritud kiududest valmistatud polüpropüleenlõngade abil, Institute of Textiles, lk 3, 4, 5, 7.\nSildid: Toitumine Koolitus Outfit-And-Aksessuaarid\nMillised on mõned tõhusad harjutused kauni tagumiku jaoks?\nCopyright 2022 https://women-doctors.org Kangaste omadused, millest valmistatakse spordiriideid


"FOORUMI" BLOGI: Kui suur peaks olema vanemapalk ja kas isad peaksid jääma lastega koju? - Delfi\n"FOORUMI" BLOGI: Kui suur peaks olema vanemapalk ja kas isad peaksid jääma lastega koju?\nHelmen Kütt, Yoko Alender, Kaia Iva ja Monika Haukanõmm\n"Foorum" arutas valitsuse plaani üle muuta vanemapuhkuse süsteemi paindlikumaks ja motiveerida isasid rohkem aega võtma laste kasvatamise jaoks. Saate olulisemaid mõtteid saab lugeda Delfi blogist.\n"Foorumis" avasid teemat sotsiaalkaitseminister Kaia Iva (IRL), riigikogu rahvastikukriisi lahendamise probleemkomisjoni liige Yoko Alender (RE), sotsiaalkomisjoni aseesimees Monika Haukanõmm (VE) ja sotsiaalkomisjoni esimees Helmen Kütt (SDE).\nArvamuslauast osalesid debatis Heidit Kaio ja Rainer Kattel.\nMonika Haukanõmme sõnul tuleks selleks, et isad hakkaksid aktiivselt isapuhkust kasutama, sõlmida ühiskondlik kokkulepe. Tema hinnangul ei vaidle keegi kaitsekulutuste kahe protsendi nõude üle. "Me peaksime kokku leppima, et lisaks kaitsekulutustele on rahva juurdekasv sama oluline," märkis Haukanõmm.\nHelmen Kütt arvas, et Eesti mees on valmis lapsega koju jääma, kuid muudatuste juures tuleks jälgida kõiki peensusi nagu näiteks ennetähtaegsete laste sünni puhul, mil isadele langeb suur koormus just teiste laste kasvatamise tõttu sel ajal, kui ema on lapsega haiglas.\nKaia Iva lisas, et isadele planeeritav üks vanemapuhkuse kuu pole senise vanemapuhkuse arvelt, vaid ainult isa jaoks. Üks kuu on tema sõnutsi selleks, et ärgitada ja anda tõuge isadele. "Seda ühte kuud saab isa kasutada ka siis, kui laps on sündinud ja ka enne sünnitust."\nHeidit Kaio tõi esile murekoha, kus inimene saab vanemapalka ja samal ajal töötab. Tema sõnul pole see süsteemi eesmärk, et vanemad saavad paralleelselt nii palka kui vanemahüvitist, millest tasutakse lastehoiu eest. "Midagi on proportsioonist väljas. Me ei saavuta sellega midagi. See on ühte inimese eluetappi suunatud ressurss, millel ma ei näe mõtet," leidis ta.\nIva kaitses süsteemi ning kinnitas, et praegused uuringud on näidanud, et vaid osa vanematest läheks vanemapuhkuse ajal tööle.\nKüti sõnul oli vanemahüvitise loomise eesmärk kompenseerida töötasu. "Kas see on eesmärk, et isa ja ema töötavad ja last hoiab vanaema?" küsis ta. "Lapse huvi on see, et vähemalt poolt aastat oleks ema kodus ja isa, kui ta soovib, ning teda toidetakse rinnaga."\nHaukanõmm märkis, et veel ei ole arutatud, kus peaks olema paindliku süsteemi tasakaalupunkt, kui ema ja isa käivad täiskohaga tööl, saavad vanemahüvitist, kuid lapsega ei tegele.\nYoko Alender tõdes, et väga palju saab olema neid, kelle puhul lapsepuhkus vormistatakse kõrgema palgaga vanema peale. "Tegelikkuses pole siis riigi asi, kes tööl käib, kes ei käi, ja tegelikult palgatakse hoidja, mis tihtipeale ongi tegelikult kuni kolme aastani ongi väga hea variant, eriti kui lapsi on rohkem, sest hoidja tuleb koju, kus laps on oma turvalises keskkonnas."


Euroopa Liidu L 195/27.\nKomisjoni määrus (EÜ) nr 1198/2005, 26. juuli 2005, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril\nKomisjoni määrus (EÜ) nr 1199/2005, 22. juuli 2005, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris\nKomisjoni määrus (EÜ) nr 1200/2005, 26. juuli 2005, mis käsitleb teatavate söödalisandite kasutamise alalist lubamist ja juba loa saanud söödalisandi uue kasutusviisi ajutist lubamist ( 1 )\nKomisjoni määrus (EÜ) nr 1201/2005, 26. juuli 2005, riisi impordilitsentside väljaandmise kohta määruse (EÜ) nr 327/98 alusel 2005. aasta juuli esimesel kümnel tööpäeval esitatud taotluste põhjal\nNõukogu direktiiv 2005/47/EÜ, 18. juuli 2005, Euroopa Raudteede Ühenduse (CER) ja Euroopa Transporditöötajate Föderatsiooni (ETF) vahelise raudteesektoris piiriüleseid koostalitlusteenuseid osutavate liikuvate töötajate töötingimuste mõningaid aspekte käsitleva kokkuleppe kohta\nEuroopa Raudteede Ühenduse (CER) ja Euroopa Transporditöötajate Föderatsiooni (ETF) vaheline piiriüleseid koostalitlusteenuseid osutavate liikuvate töötajate töötingimuste mõningaid aspekte käsitlev kokkulepe\nNõukogu otsus, 18. juuli 2005, ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Rumeenia vahel assotsiatsiooni loomist käsitleva Euroopa lepingu lisaprotokolli artiklis 3 sätestatud tingimuste täitmise kohta seoses Euroopa lepingu protokolli nr 2 artikli 9 lõikes 4 ette nähtud perioodi pikendamisega\nKOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1198/2005,\n26. juuli 2005,\nKäesolev määrus jõustub 27. juulil 2005.\nBrüssel, 26 juuli 2005\nKomisjoni 26. juuli 2005. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril\nKOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1199/2005,\n22. juuli 2005,\nBrüssel, 22. juuli 2005\n(1) EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 493/2005 (ELT L 82, 31.3.2005, lk 1).\nPõrandaplaat, mis on järgmise koostisega:\npealispind on parketikilpi imiteeriv puidu fotokujutisega paber melamiinvaigust kattekihiga;\npõhiosaks on puitkiudplaat tihedusega üle 0,8 g/cm3, täispunn- ja poolpunnseotisega (ühendatav süsteem);\npõhi on immutatud paberist.\n(Vt foto A.) (1)\nKlassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1, 3b ja 6 ning CN-koodide 4411, 4411 19 ja 4411 19 90 sõnastusega.\nPealispind, mis on üksnes dekoratiivotstarbega, ei määra toote põhiomadust.\nPõhiomaduse määrab puitkiudplaadist põhiosa. Vt ka harmoneeritud süsteemi rubriigi 4411 selgitavat märkust kohta.\nToodet ei klassifitseerita rubriikidesse 4412 ja 4418, kuna selle pind ei ole puidust.\nKolmest puidukihist koosnev põrandaplaat (kogupaksusega 7 mm).\nPealmine kiht on kahest reast tammelippidest paksusega 0,6 mm.\nKeskmine kiht on suure tihedusega puitkiudplaadist.\nAlumine kiht on okaspuidust (paksusega 0,6 mm).\nKeskmine kiht on täispunn- ja poolpunnseotisega (ühendatav süsteem).\n(Vt foto B.) (1)\nKlassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 4412, 4412 29 ja 4412 29 80 sõnastusega.\nToote pealmine kiht loetakse õhukeseks spooniks HS selgitavate märkuste rubriigi 4412 ja KN selgitavate märkuste rubriigi 4412 tähenduses.\nKolmest täispuidu kihist koosnev põrandaplaat (kogupaksusega 14 mm).\nPealmine kiht on kolmest reast tammelippidest paksusega 3 mm.\nKeskmine ja alumine osa on okaspuidust.\nKeskmine kiht on täispunn- ja poolpunnseotisega.\n(Vt foto C.) (1)\nKlassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1 ja 6 ning CN-koodide 4418, 4418 30 ja 4418 30 91 sõnastusega.\nToote pealmist kihti ei loeta õhukeseks spooniks ei HS selgitavate märkuste rubriigi 4412 ega KN selgitavate märkuste rubriigi 4412 tähenduses.\n(1) Fotodel on üksnes teabe eesmärk.\nKOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1200/2005,\nmis käsitleb teatavate söödalisandite kasutamise alalist lubamist ja juba loa saanud söödalisandi uue kasutusviisi ajutist lubamist\nvõttes arvesse nõukogu 23. novembri 1970. aasta direktiivi 70/524/EMÜ söödalisandite kohta, (1) eriti selle artikleid 3, 9a ja artikli 9d lõiget 1,\nMäärus (EÜ) nr 1831/2003 on sätestatud söödalisandite kasutamise lubamise loomasöötades.\nMääruse (EÜ) nr 1831/2003 artikliga 25 on ette nähtud üleminekumeetmed söödalisandite loataotluste jaoks, mis on esitatud vastavalt direktiivile 70/524/EMÜ enne määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaldamise kuupäeva.\nKäesoleva määruse lisades loetletud söödalisandite loataotlused esitati enne määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaldamise kuupäeva.\nVastavalt direktiivi 70/524/EMÜ artikli 4 lõikele 4 esitati esialgsed märkused taotluste kohta komisjonile enne määruse (EÜ) nr 1831/2003 kohaldamise kuupäeva. Neid taotlusi käsitletakse seega jätkuvalt vastavalt direktiivi 70/524/EMÜ artiklile 4.\nKomisjoni määrusega (EÜ) nr 1334/2001 (3) lubati esimest korda ajutiselt põrsaste ja nuumsigade puhul kasutada kasvustimulaatorit Formi LHS (kaaliumdiformiaat). Formi LHS (kaaliumdiformiaat) ringlusse suunamise eest vastutav isik esitas vastavalt kõnealuse määruse artiklile 4 taotluse saada ajutine luba jätkata toote kasutamist neli aastat emiste kasvustimulaatorina. Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) on esitanud arvamuse kõnealuse aine kasutamise ohutuse kohta inimestele, loomadele ja keskkonnale käesoleva määruse I lisas sätestatud tingimustel. Hindamine on näidanud, et direktiivi 70/524/EMÜ artikli 9a lõikes 1 sätestatud tingimused sellise loa saamiseks on täidetud. Järelikult tuleks anda kõnealuse I lisas nimetatud preparaadi jaoks kasutusluba neljaks aastaks.\nKomisjoni määrusega (EÜ) nr 1411/1999 (4) lubati esimest korda ajutiselt kasutada Bacillus cereus var. toyoi (NCIMB 40112/CNCM I-1012) mikroorganismipreparaati broilerkanade ja broilerküülikute puhul. On esitatud uued andmed, mis toetavad taotlust saada kõnealuse mikroorganismipreparaadi jaoks tähtajatu kasutusluba. Hindamine on näidanud, et direktiivi 70/524/EMÜ artiklis 3a sätestatud tingimused sellise loa saamiseks on täidetud. Järelikult tuleks kõnealuse II lisas nimetatud mikroorganismipreparaadi jaoks anda tähtajatu kasutusluba.\nKomisjoni määrusega (EÜ) nr 866/1999 (5) lubati esimest korda ajutiselt kasutada Enterococcus faecium mikroorganismipreparaati (NCIMB 10415) emiste puhul. On esitatud uued andmed, mis toetavad taotlust saada kõnealuse mikroorganismipreparaadi jaoks tähtajatu kasutusluba. Hindamine on näidanud, et direktiivi 70/524/EMÜ artiklis 3a sätestatud tingimused sellise loa saamiseks on täidetud. Järelikult tuleks kõnealuse II lisas nimetatud mikroorganismipreparaadi jaoks anda tähtajatu kasutusluba.\nMäärusega (EÜ) nr 1411/1999 lubati esimest korda ajutiselt kasutada Enterococcus faecium mikroorganismipreparaati (DSM 10663/NCIMB 10415) põrsaste puhul. On esitatud uued andmed, mis toetavad taotlust saada kõnealuse mikroorganismipreparaadi jaoks tähtajatu kasutusluba. Hindamine on näidanud, et direktiivi 70/524/EMÜ artiklis 3a sätestatud tingimused sellise loa saamiseks on täidetud. Järelikult tuleks kõnealuse II lisas nimetatud mikroorganismipreparaadi jaoks anda tähtajatu kasutusluba.\nMäärusega (EÜ) nr 1411/1999 lubati esimest korda ajutiselt kasutada Saccharomyces cerevisiae mikroorganismipreparaati (MUCL 39885) kasutamine põrsaste puhul. On esitatud uued andmed, mis toetavad taotlust saada kõnealuse mikroorganismipreparaadi jaoks tähtajatu kasutusluba. Hindamine on näidanud, et direktiivi 70/524/EMÜ artiklis 3a sätestatud tingimused sellise loa saamiseks on täidetud. Järelikult tuleks kõnealuse II lisas nimetatud mikroorganismipreparaadi jaoks anda tähtajatu kasutusluba.\nKomisjoni määrusega (EÜ) nr 1436/98 (6) lubati esimest korda ajutiselt kasutada Saccharomyces cerevisiae mikroorganismipreparaati (CNCM I-1077) lüpsilehmade ja nuumveiste puhul. On esitatud uued andmed, mis toetavad taotlust saada kõnealuse mikroorganismipreparaadi jaoks tähtajatu kasutusluba. Hindamine on näidanud, et direktiivi 70/524/EMÜ artiklis 3a sätestatud tingimused sellise loa saamiseks on täidetud. Järelikult tuleks kõnealuse II lisas nimetatud mikroorganismipreparaadi jaoks anda tähtajatu kasutusluba.\nMäärusega (EÜ) nr 866/1999 lubati esimest korda ajutiselt kasutada Pediococcus acidilactici mikroorganismipreparaati (CNCM MA 18/5M) kasutamine broilerkanade puhul. On esitatud uued andmed, mis toetavad taotlust saada kõnealuse mikroorganismipreparaadi jaoks tähtajatu kasutusluba. Hindamine on näidanud, et direktiivi 70/524/EMÜ artiklis 3a sätestatud tingimused sellise loa saamiseks on täidetud. Järelikult tuleks kõnealuse II lisas nimetatud mikroorganismipreparaadi jaoks anda tähtajatu kasutusluba.\nKõnealuste taotluse hindamine on näidanud, et töötajate kaitsmiseks lisades loetletud söödalisanditega kokkupuutumise eest on vajalikud teatavad menetlused. Selline kaitse tuleks tagada nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiivi 89/391/EMÜ (töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta) (7) kohaldamisega.\nKasvustimulaatorite rühma kuuluvat käesoleva määruse I lisas nimetatud preparaati lubatakse kasutada ajutiselt nelja aasta jooksul söödalisandina kõnealuses lisas ettenähtud tingimustel.\nMikroorganismide rühma kuuluvaid käesoleva määruse II lisas nimetatud preparaate lubatakse kasutada loomasöötades tähtajatult söödalisanditena kõnealuses lisas ettenähtud tingimustel.\nBrüssel, 26. juuli 2005\n(1) EÜT L 270, 14.12.1970, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1800/2004 (ELT L 317, 16.10.2004, lk 37).\n(2) EÜT L 268, 18.10.2003, lk 29. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 378/2005 (ELT L 59, 5.3.2005, lk 8).\n(3) EÜT L 180, 3.7.2001, lk 18. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 676/2003 (ELT L 97, 15.4.2003, lk 29).\n(4) EÜT L 164, 30.6.1999, lk 56.\n(5) EÜT L 108, 27.4.1999, lk 21.\n(6) EÜT L 191, 7.7.1998, lk 15.\n(7) EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).\nSöödalisandi ringlusse laskmise eest vastutava isiku nimi ja registreerimisnumber\nKoostis, keemiline valem, kirjeldus\nToimeaine kogus mg-des täissööda kilogrammi kohta\nKaaliumdiformiaat (Formi LHS)\nKaaliumdiformiaat, tahke, vähemalt 98 %,\nSilikaat, max. 1,5 %,\nVesi, kuni 0,5 %\nCASi nr 20642-05-1\nBacillus cereus var. toyoi preparaat, mis sisaldab vähemalt 1 × 1010 CFU/g söödalisandit\nSöödalisandi ja eelsegu kasutamisjuhistes tuleb ära märkida säilitustemperatuur, kõlblikkusaeg ja granuleerimispüsivus.\nVõib kasutada segajõusöödas, mis sisaldab lubatud koktsidiostaatikume: robenidiini, salinomütsiinnaatriumi\nVõib kasutada segajõusöödas, mis sisaldab lubatud koktsidiostaatikume: monensiinnaatrium, lasalotsiidnaatrium, salinomütsiinnaatrium, dekokinaat, robenidiin, narasiin, halofuginoon.\nEnterococcus faecium’i preparaat, milles on vähemalt\nsöödalisandit 1,0 × 1010 CFU/g\nsöödalisandit 3,5 × 1010 CFU/g\nEmised 2 nädalat enne poegimist ja imetamise ajal.\nDSM 10 663/NCIMB 10 415\nsöödalisandit 2,0 × 1010 CFU/g\nsöödalisandit 1 × 1010 CFU/ml\nKuni umbes 35 kg kaaluvatele põrsastele.\nSaccharomyces cerevisiae preparaat, mis sisaldab vähemalt:\npulbri, ümarate või piklike graanulitena:\nsöödalisandit 1 × 109 CFU/g\nKuni umbes 35 kg kaaluvatele võõrutatud põrsastele\nsöödalisandit 2 × 1010 CFU/g\nsöödalisand 1 × 1010 CFU/g\nSaccharomyces cerevisiae kogus päevaratsioonis ei tohi ületada 8,4 × 109 CFU 100 kg kehakaalu kohta. Iga täiendava 100 kg kehakaalu kohta lisatakse 1,8 × 109 CFU.\nSaccharomyces cerevisiae kogus päevaratsioonis ei tohi ületada 4,6 × 109 CFU 100 kg kehakaalu kohta. Iga täiendava 100 kg kehakaalu kohta lisatakse 2 × 109 CFU.\nPediococcus acidilactici preparaat, mis sisaldab söödalisandit vähemalt 1 × 1010 CFU/g\nVõib kasutada segajõusöödas, mis sisaldab lubatud koktsidiostaatikume: dekokinaadi halofuginooni, narasiini, salinomütsiinnaatriumi, maduramütsiinammooniumi, diklasuriili.\nKOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1201/2005,\nriisi impordilitsentside väljaandmise kohta määruse (EÜ) nr 327/98 alusel 2005. aasta juuli esimesel kümnel tööpäeval esitatud taotluste põhjal\nNende koguste kontrollimine, mille suhtes on esitatud taotlused, näitab, et 2005. aasta juuli osa eest tuleks litsentsid välja anda taotletud kogustele, mille suhtes on vajadusel kohaldatud vähendusprotsenti, ning tuleks kinnitada kogused, mis kantakse üle järgmisse perioodi,\n1. 2005. aasta juuli esimese kümne tööpäeva jooksul vastavalt määrusele (EÜ) nr 327/98 esitatud ja komisjonile teatatud taotluste alusel antakse riisi impordilitsentsid välja taotletud kogustele, mille suhtes on kohaldatud käesoleva määruse lisas kehtestatud vähendusprotsenti.\nVähendusprotsendid, mida kohaldatakse 2005. aasta juuli osa raames taotletud koguste suhtes, ning järgmisse ossa ülekantavad kogused:\nVähendusprotsent 2005. aasta juuli osa raames\n2005. aasta septembri ülekantav kogus (tonnides)\nKOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 1202/2005,\nmillega Saksamaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse niituimlutsu püük ühenduse ja rahvusvahelistes vetes ICES V, VI ja VII püügipiirkonnas\nNõukogu 22. detsembri 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 2270/2004, millega kehtestatakse 2005. ja 2006. aastaks ühenduse kalalaevadele püügivõimalused teatavate süvamere kalavarude osas (3) püügipiirangutega vetes, on kehtestatud kvoodid 2005. ja 2006. aastaks.\nV, VI, VII (ühenduse veed ja rahvusvahelised veed)\nNÕUKOGU DIREKTIIV 2005/47/EÜ,\nEuroopa Raudteede Ühenduse (CER) ja Euroopa Transporditöötajate Föderatsiooni (ETF) vahelise raudteesektoris piiriüleseid koostalitlusteenuseid osutavate liikuvate töötajate töötingimuste mõningaid aspekte käsitleva kokkuleppe kohta\nKäesolev direktiiv on kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhiõiguste ja põhimõtetega ning sellega seatakse eesmärgiks tagada selle artikli 31 täieulatuslik järgimine, milles sätestatakse, et igal töötajal on õigus töötingimustele, mis on tema tervise, ohutuse ja väärikuse kohased, ning õigus maksimaalse tööaja piirangule ning igapäevastele ja -nädalastele puhkeaegadele ja iga-aastasele tasulisele puhkusele.\nAsutamislepingu artikli 139 lõike 2 kohaselt võivad tööturu osapooled ühiselt taotleda, et ühenduse tasandil sõlmitud kokkuleppeid rakendataks nõukogu otsusega komisjoni ettepaneku põhjal.\nNõukogu võttis 23. novembril 1993. aastal vastu direktiivi 93/104/EÜ, mis käsitleb tööaja korralduse mõningaid aspekte. (1) Raudteetransport oli üks neid tegevusalasid, mis nimetatud direktiivi reguleerimisalast välja jäeti. Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid vastu direktiivi 2000/34/EÜ, (2) millega muudetakse direktiivi 93/104/EÜ, et hõlmata varem väljajäetud sektoreid ja tegevusalasid.\nEuroopa Parlament ja nõukogu võtsid 4. novembril 2003. aastal vastu direktiivi 2003/88/EÜ tööaja korralduse teatavate aspektide kohta, (3) millega kodifitseeriti ja tunnistati kehtetuks direktiiv 93/104/EÜ.\nDirektiivis 2003/88/EÜ sätestatakse, et võib teha erandeid selle artiklitest 3, 4, 5, 8 ja 16 raudteeveol töötavate isikute puhul, kes töötavad rongides.\nEuroopa Raudteede Ühendus (CER) ja Euroopa Raudteetöötajate Föderatsioon (ETF) teatasid komisjonile oma soovist alustada läbirääkimisi vastavalt asutamislepingu artikli 139 lõikele 1.\n27. jaanuaril 2004 sõlmisid nimetatud organisatsioonid kokkuleppe piiriüleseid koostalitlusteenuseid osutavate liikuvate töötajate töötingimuste mõningate aspektide kohta (edaspidi “kokkulepe”).\nKõnealuses kokkuleppes esitatakse komisjonile ühine taotlus rakendada kõnealune kokkulepe nõukogu otsusega komisjoni ettepaneku põhjal vastavalt asutamislepingu artikli 139 lõikele 2.\nPiiriüleseid koostalitlusteenuseid osutavate liikuvate töötajate suhtes kohaldatakse direktiivi 2003/88/EÜ, välja arvatud kui käesolevas direktiivis ja sellele lisatud kokkuleppes sisalduvad täpsemad sätted.\nAsutamislepingu artikli 249 tähenduses on kokkuleppe rakendamiseks kohane õigusakt direktiiv.\nKuna raudteetranspordisektori siseturu väljakujundamist ja kõnealuses sektoris valitsevaid konkurentsitingimusi silmas pidades ei suuda liikmesriigid käesoleva direktiivi eesmärke, mis hõlmavad töötajate ohutust ja tervise kaitsmist, piisavalt saavutada ning seetõttu on neid parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.\nEuroopa raudteesektori harmoonilise arengu tagamiseks kogu ühenduses on vajalik praeguste ja uute osalejate rolli põhjalik järelevalve. Euroopa sotsiaalne dialoog kõnealuses valdkonnas peaks suutma seda arengut kajastada ning sellega võimalikul määral arvestama.\nKokkuleppes kasutatud mõistete puhul, mida selles ei ole konkreetselt määratletud, lubab direktiiv liikmesriikidel need määratleda siseriiklike õigusaktide või tavadega, nagu seda tehakse samalaadseid mõisteid kasutavate muude sotsiaalpoliitika valdkonna direktiivide puhul, tingimusel et kõnealused määratlused on käesoleva kokkuleppega kooskõlas.\nKomisjon on koostanud ettepaneku direktiivi kohta vastavalt oma 20. mai 1998. aasta teatisele “Sotsiaalse dialoogi kohandamine ja edendamine ühenduse tasandil”, võttes arvesse kokkuleppeosaliste esindajastaatust ning kokkuleppe iga klausli seaduslikkust; allakirjutanutel on piisav staatus raudtee-ettevõtjate poolt juhitavate piiriüleseid koostalitlusteenuseid osutava liikuva raudteepersonali esindamiseks.\nKomisjon on koostanud oma ettepaneku direktiivi kohta kooskõlas asutamislepingu artikli 137 lõikega 2, milles sätestatakse, et sotsiaalpoliitika valdkonna direktiivides hoidutakse haldus-, finants- ja õiguslike piirangute kehtestamisest viisil, mis pidurdaks väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete loomist ja arengut.\nKäesoleva direktiivi ja kõnealuse kokkuleppega kehtestatakse miinimumstandardid; liikmesriikidel ja/või tööturu osapooltel peaks olema võimalik säilitada või kehtestada soodsamaid sätteid.\nKomisjon on teavitanud Euroopa Parlamenti, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteed ning regioonide komiteed, saates neile oma ettepaneku kõnealust kokkulepet käsitleva direktiivi kohta.\nEuroopa Parlament võttis 26. mail 2005. aastal vastu resolutsiooni tööturu osapoolte kokkuleppe kohta.\nKokkuleppe rakendamine aitab kaasa asutamislepingu artiklis 136 osutatud eesmärkide saavutamisele.\nÕigusaktide kvaliteedi parandamist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (4) artikli 34 kohaselt julgustatakse liikmesriike koostama enda jaoks ja ühenduse huvides oma tabelid käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete vastavuse kohta ning need avalikustama,\nKäesoleva direktiivi eesmärk on rakendada piiriüleseid koostalitlusteenuseid osutavate liikuvate töötajate töötingimuste mõningaid aspekte käsitlev kokkulepe, mille sõlmisid 27. jaanuaril 2004. aastal Euroopa Raudteede Ühendus (CER) ja Euroopa Transporditöötajate Föderatsioon (ETF) (edaspidi “kokkulepe”).\nKokkuleppe tekst on lisatud käesolevale direktiivile.\n1. Liikmesriigid võivad säilitada või kehtestada käesoleva direktiivi sätetest soodsamaid sätteid.\n2. Käesoleva direktiivi rakendamine ei õigusta mingil juhul töötajate üldise kaitstuse taseme alandamist direktiiviga reguleeritavas valdkonnas. See ei piira liikmesriikide ja/või tööturu osapoolte õigust kehtestada olukorra muutudes teistsuguseid õiguslikke, halduslikke või lepingulisi meetmeid kui need, mis kehtivad käesoleva direktiivi vastuvõtmise ajal, tingimusel et alati täidetakse direktiiviga ettenähtud miinimumnõudeid.\nIlma et see piiraks kokkuleppe sätete kohaldamist, mis käsitlevad kokkuleppe järelkontrolli ja hindamist allakirjutanute poolt, esitab komisjon, olles konsulteerinud tööturu osapooltega ühenduse tasandil, Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva direktiivi rakendamise kohta raudteesektori arengu kontekstis enne 27. juulit 2011.\nLiikmesriigid määravad käesoleva direktiivi jõustamiseks vastu võetud siseriiklike sätete rikkumiste puhul kohaldatavad karistused ja võtavad nende rakendamise tagamiseks vajalikud meetmed. Need karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teatavad kõnealustest sätetest komisjonile 27. juuliks 2008 ning kõikidest hilisematest muudatustest esimesel võimalusel.\nPärast konsulteerimist tööturu osapooltega võtavad liikmesriigid käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid vastu hiljemalt 27. juuliks 2008 või tagavad, et tööturu osapooled on hiljemalt selleks kuupäevaks vastu võtnud vajalikud sätted kokkuleppe teel. Liikmesriigid edastavad kõnealuste sätete teksti viivitamata komisjonile.\nLiikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et igal ajal tagada käesoleva direktiiviga nõutud tulemus ning teatavad sellest viivitamata komisjonile.\n(1) EÜT L 307, 13.12.1993, lk 18. Direktiivi on muudetud direktiiviga 2000/34/EÜ.\n(2) EÜT L 195, 1.8.2000, lk 41.\n(3) ELT L 299, 18.11.2003, lk 9.\nEuroopa Raudteede Ühenduse (CER) ja Euroopa Transporditöötajate Föderatsiooni (ETF) vaheline piiriüleseid koostalitlusteenuseid osutavate liikuvate töötajate töötingimuste mõningaid aspekte käsitlev\nraudteesektori arengut, mis nõuab süsteemi kaasajastamist ja üleeuroopalise liikluse arendamist ning seega koostalitlusteenuseid;\nvajadust arendada ohutut piiriülest liiklust ja kaitsta piiriüleseid koostalitlusteenuseid osutavate liikuvate töötajate tervist ja tagada nende ohutus;\nvajadust vältida konkurentsi, mis põhineb üksnes töötingimuste erinevustel;\nEuroopa Liidu sisese raudteetranspordi arendamise tähtsust;\nasjaolu, et kõnealused eesmärgid saavutatakse piiriüleseid koostalitlusteenuseid osutava liikuva personali töötingimuste miinimumnõuete kohta ühiste eeskirjade kehtestamisega;\nveendumust, et asjaomaste töötajate arv lähiaastatel suureneb;\nEuroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 138 ja artikli 139 lõiget 2;\ndirektiivi 93/104/EÜ (muudetud direktiiviga 2000/34/EÜ), eriti selle artikleid 14 ja 17;\nlepinguliste kohustuste suhtes kohaldatava õiguse konventsiooni (Rooma, 19. juuni 1980);\nasjaolu, et asutamislepingu artikli 139 lõikes 2 on sätestatud, et ühenduse tasandil sõlmitud kokkleppeid võib rakendada allakirjutanute ühisel taotlusel nõukogu otsusega komisjoni ettepaneku põhjal;\nasjaolu, et allakirjutanud esitavad käesolevaga nimetatud taotluse,\nKäesolevat kokkulepet kohaldatakse liikuvate raudteetöötajate suhtes, kes töötavad raudtee-ettevõtjate hallatavates piiriülestes koostalitlusteenistustes.\nKohaliku ja piirkondliku piiriülese reisijateveo ning piiriülese kaubaveo suhtes, mis ei ulatu piirist kaugemale kui 15 kilomeetrit, ning käesoleva kokkuleppe lisas loetletud ametlike piirijaamade vahelise liikluse suhtes ei ole käesoleva kokkuleppe kohaldamine kohustuslik.\nKäesoleva kokkuleppe kohaldamine ei ole kohustuslik ka rongide osas sellistel piiriülestel marsruutidel, mille algus- ja lõpp-punkt asub sama liikmesriigi infrastruktuuris ning mis kasutavad teise liikmesriigi infrastruktuuri seal peatumata (ning mida võib seega lugeda siseriiklikuks transporditoiminguks).\nPiiriüleseid koostalitlusteenuseid osutavate liikuvate töötajate puhul ei kohaldata direktiivi 93/104/EÜ nende aspektide suhtes, mille kohta käesolev kokkulepe sisaldab täpsemaid sätteid.\n1. piiriülesed koostalitlusteenused– piiriülesed teenused, mille puhul nõutakse vastavalt direktiivile 2001/14/EÜ raudtee-ettevõtjatelt vähemalt kaht ohutustunnistust;\n2. piiriüleseid koostalitlusteenuseid osutav liikuv töötaja– töötaja, kes on rongimeeskonna liige ja kes töötab piiriüleses koostalitlusteenistuses üle ühe tunni päevase tööaja jooksul;\n3. tööaeg– ajavahemik, mille jooksul töötaja teeb tööd, on tööandja käsutuses ning tegutseb või täidab oma ametiülesandeid kooskõlas siseriiklike õigusaktide ja/või tavadega;\n4. puhkeaeg– ajavahemik, mis ei ole tööaeg;\n5. ööaeg– mitte lühem kui 7 tunni pikkune siseriikliku õigusega määratletud ajavahemik, mis peab igal juhul hõlmama ajavahemikku keskööst kuni kella 5ni hommikul;\n6. öövahetus– vahetus, kus ööajal töötatakse vähemalt 3 tundi;\n7. puhkeaeg väljaspool elukohta– igapäevane puhkeaeg, mida liikuv personal ei saa veeta oma tavalises elukohas;\n8. juht– töötaja, kelle tööülesandeks on veduri juhtimine;\n9. juhtimisaeg– kavandatud tegevuse kestus, mille jooksul juht vastutab veduri juhtimise eest, välja arvatud veduri käivitamiseks ja seiskamiseks ettenähtud aeg, kuid mis hõlmab ettenähtud katkestusi, mille ajal juht vastutab veduri juhtimise eest.\nIgapäevane puhkeaeg elukohas\nIgapäevase elukohas veedetud puhkeaja kestus peab olema vähemalt 12 järjestikust tundi iga 24tunnise ajavahemiku kohta.\nSeda võib vähendada minimaalselt 9 tunnini üks kord 7päevase ajavahemiku jooksul. Sel juhul lisatakse tunnid, mille võrra vähendatud puhkeaeg on lühem kui 12 tundi, järgmisele igapäevasele puhkeajale elukohas.\nMärkimisväärselt lühendatud igapäevast puhkeaega ei saa määrata kahe väljaspool elukohta veedetud igapäevase puhkeaja vahelisele ajale.\nIgapäevane puhkeaeg väljaspool elukohta\nIgapäevane väljaspool elukohta veedetud minimaalne puhkeaeg on 8 järjestikust tundi 24tunnise ajavahemiku jooksul.\nIgapäevasele puhkeajale väljaspool elukohta peab järgnema igapäevane puhkeaeg elukohas. (1)\nSoovitatav on osutada tähelepanu väljaspool elukohta puhkeaega veetva liikuva töötaja majutuskoha mugavusele.\nKui juhi tööaja kestus ületab 8 tundi, võimaldatakse talle tööpäeva jooksul vähemalt 45minutiline paus,\nkui juhi tööaeg kestab 6–8 tundi, kestab kõnealune paus vähemalt 30 minutit ja see võimaldatakse tööpäeva jooksul.\nPuhkepausi aeg ja selle kestus peavad olema piisavad, et töötaja saaks piisavalt välja puhata.\nPuhkepause võib rongide hilinemise korral tööpäeva vältel kohandada.\nÜks puhkepaus tuleks anda kolmanda ja kuuenda töötunni vahelisel ajal.\nKlausli 5 punkti a ei kohaldata, kui on olemas ka teine juht. Sel juhul kehtestatakse puhkepauside andmise tingimused siseriiklikul tasandil.\nSaatepersonalile tuleb tagada vähemalt pooletunnine paus, kui tööaeg on pikem kui 6 tundi.\nIgal piiriüleseid koostalitlusteenuseid osutaval liikuval töötajal on õigus 7päevase ajavahemiku kohta vähemalt 24tunnisele katkestamatule iganädalasele puhkeajale, millele lisandub klauslis 3 sätestatud 12tunnine igapäevane puhkeaeg.\nIgal aastal on liikuval töötajal 104 24tunnist puhkeaega, kaasa arvatud 52 iganädalast 24tunnist puhkeaega,\n12 kahekordset puhkeaega (48 tundi, millele lisandub igapäevane 12tunnine puhkeaeg), mis hõlmab laupäeva ja pühapäeva\n12 kahekordset puhkeaega (48 tundi, millele lisandub igapäevane 12tunnine puhkeaeg), mille puhul ei ole tagatud laupäeva või pühapäeva hõlmamine.\nKlauslis 2 määratletud juhtimisaja kestus ei või kahe igapäevase puhkeaja vahel ületada 9 tundi päevases või 8 tundi öövahetuses.\nJuhtimisaja maksimaalne kestus 2nädalasel perioodil ei tohi ületada 80 tundi.\nKäesoleva kokkuleppe sätete järgimise järelevalveks peetakse töögraafikut, milles on märgitud liikuva personali igapäevased töö- ja puhketunnid. Tegelikke töötunde käsitlev teave peab olema kättesaadav. Ettevõtja säilitab töögraafikut vähemalt ühe aasta.\nTagasiulatuva jõu puudumine\nKäesoleva kokkuleppe rakendamine ei õigusta piiriüleseid koostalitlusteenuseid osutavate liikuvate töötajate üldise kaitstuse taseme alandamist.\nKäesolevale kokkuleppele allakirjutanud jälgivad kokkuleppe rakendamist ja kohaldamist vastavalt komisjoni otsusele 98/500/EÜ asutatud raudteesektori dialoogikomitee raames.\nKokkuleppeosalised hindavad kokkuleppe sätteid kahe aasta möödumisel selle allkirjastamisest piiriülese koostalitlusteenuste arendamise esialgsetest kogemustest lähtuvalt.\nKokkuleppeosalised vaatavad eespool esitatud sätted läbi kaks aastat pärast kokkuleppe rakendusperioodi lõppu, mis on kehtestatud käesolevat kokkulepet jõustava nõukogu otsusega.\nBrüssel, 27. jaanuar 2004\npersonalijuhatajate rühma esimees\n(1) Kokkuleppeosalised nõustuvad, et läbirääkimised teise järjestikuse väljaspool elukohta veedetava puhkeaja ning väljaspool elukohta veedetud puhkeaegade hüvitise kohta võiksid toimuda tööturu osapoolte vahel raudtee–ettevõtjate tasandil või riigi tasandil olenevalt sellest, kumba peetakse asjakohasemaks. Euroopa tasandil räägitakse järjestikuste väljaspool elukohta veedetavate puhkeaegade arvu ning väljaspool elukohta veedetavate puhkeaegade hüvitise küsimus uuesti läbi kaks aastat pärast käesoleva kokkuleppe allkirjastamist.\n15 KM PIIRIST KAUGEMAL ASUVATE AMETLIKE PIIRIJAAMADE LOETELU, MILLE SUHTES KOKKULEPE EI OLE KOHUSTUSLIK\nühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Rumeenia vahel assotsiatsiooni loomist käsitleva Euroopa lepingu lisaprotokolli artiklis 3 sätestatud tingimuste täitmise kohta seoses Euroopa lepingu protokolli nr 2 artikli 9 lõikes 4 ette nähtud perioodi pikendamisega\nvõttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 87 lõike 3 punkti e,\nvõttes arvesse nõukogu 29. juuli 2002. aasta otsust ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Rumeenia vahel assotsiatsiooni loomist käsitleva Euroopa lepingu lisaprotokolli allakirjutamise ja ajutise kohaldamise kohta seoses Euroopa lepingu protokolli nr 2 artikli 9 lõikes 4 ette nähtud perioodi pikendamisega,\nvõttes arvesse ühelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Rumeenia vahel assotsiatsiooni loomist käsitleva Euroopa lepingu lisaprotokolli seoses Euroopa lepingu protokolli nr 2 artikli 9 lõikes 4 ette nähtud perioodi pikendamisega, eriti selle artiklit 3,\nÜhelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Rumeenia vahel assotsiatsiooni loomist käsitlev Euroopa leping (1) (edaspidi “Euroopa leping”) jõustus 1. veebruaril 1995.\nEuroopa lepingu protokolli nr 2 artikli 9 lõikes 4 on sätestatud, et Rumeenia võib erandkorras viie aasta jooksul pärast Euroopa lepingu jõustumist ja lõike 1 punkti 3 erandi kohaselt anda terasetoodetega seotud restruktureerimiseks riigiabi, tingimusel et see aitab muuta abisaavad ettevõtted restruktureerimisperioodi lõpuks tavalistes turutingimustes elujõulisteks, sellise abi suurus ja osatähtsus on rangelt piiratud elujõulisuse taastamiseks hädavajalikuga ja seda vähendatakse järk-järgult ning restruktureerimiskava on seotud üldise ratsionaliseerimise ja võimsuse vähendamisega Rumeenias.\nEsialgne viieaastane periood lõppes 31. detsembril 1997.\nRumeenia taotles eespool nimetatud perioodi pikendamist detsembris 1997.\nTundus asjakohane pikendada kõnealust perioodi alates 1. jaanuarist 1998 veel kaheksaks aastaks või kuni kuupäevani, mil Rumeenia ühineb Euroopa Liiduga, olenevalt sellest, kumb on varasem.\nSel eesmärgil kirjutasid ühendus ja Rumeenia 23. oktoobril 2002 alla Euroopa lepingu lisaprotokollile, mida alates nimetatud kuupäevast kohaldatakse ajutiselt.\nVastavalt lisaprotokolli artiklile 2 seatakse eespool nimetatud perioodi pikendamise tingimuseks see, et Rumeenia esitab komisjonile restruktureerimiskava ja äriplaanid, mis vastavad Euroopa lepingu protokolli nr 2 artikli 9 lõikes 4 sätestatud nõuetele ning mida on hinnanud ja mille on heaks kiitnud riigiabiga tegelev siseriiklik ametiasutus (konkurentsinõukogu).\n2004. aasta detsembris esitas Rumeenia komisjonile restruktureerimiseks riigiabi saanud või saavate ettevõtete restruktureerimiskava ja äriplaanid.\nVastavalt lisaprotokolli artiklile 3 oleneb eespool nimetatud perioodi pikendamine komisjoni lõplikust hinnangust restruktureerimiskavale ja äriplaanidele.\nKomisjon on läbi viinud Rumeenia esitatud restruktureerimiskava ja äriplaani lõpliku hindamise. Selle hinnangu kohaselt võimaldab restruktureerimiskava ja äriplaani rakendamine asjaomasel ettevõtetel muutuda tavalistes turutingimustes elujõuliseks. Lisaks on hinnangu kohaselt äriplaanides nimetatud restruktureerimiseks mõeldud riigiabi summa rangelt piiratud asjaomaste ettevõtete elujõulisuse saavutamiseks hädavajalikuga ning seda on järk-järgult vähendatud ja selle andmine lõpetati 2004. aasta lõpuks. Hinnangu kohaselt saavutatakse ka üldine ratsionaliseerimine ja abisaajate ettevõtete ülemäärase tootmisvõimsuse vähendamine. Seetõttu jõuti hindamisel järeldusele, et restruktureerimiskava ja äriplaanid vastavad Euroopa lepingu protokolli nr 2 artikli 9 lõikes 4 sätestatud nõuetele,\nÜhelt poolt Euroopa ühenduste ja nende liikmesriikide ning teiselt poolt Rumeenia vahel assotsiatsiooni loomist käsitleva Euroopa lepingu lisaprotokolli artikli 2 kohaselt ja seoses Euroopa lepingu protokolli nr 2 artikli 9 lõikes 4 sätestatud perioodi pikendamisega Rumeenia poolt komisjonile esitatud restruktureerimiskava ja äriplaanid on kooskõlas protokolli nr 2 artikli 9 lõikes 4 sätestatud nõuetega.\nKäesolevaga pikendatakse perioodi, mil Rumeenia võib vastavalt protokolli nr 2 artikli 9 lõike 4 sätetele anda erandkorras riigiabi terasetoodetega seotud restruktureerimiseks, veel kaheksaks aastaks alates 1. jaanuarist 1998 või kuni kuupäevani, mil Rumeenia ühineb Euroopa Liiduga, olenevalt sellest, kumb on varasem, nagu on ette nähtud lisaprotokolli artiklis 1.\n(1) EÜT L 357, 31.12.1994, lk 2.


Rannahotellid Port Aransas | Hotels.com\nrannal hotellid Port Aransas\nrannal hotellid linnas Port Aransas\nPort Aransas kui rannahotellide linn\nPort Aransas oma õngeviskamiskohtadega ja sadamavaadetega on hea paik rannapuhkuseks. See ergas linn sobib ideaalselt mereäärset majutust hindavatele reisisõpradele ja puhkajatele, kes peavad lugu jalutusretkedest veepiiril ja kaunitest päikeseloojakutest. Port Aransas ei meelita külastajaid üksnes oma randadega, oluline turismimagnet on siin ka festivalid ja pidustused. Muljetavaldavatest paikadest väärivad külastamist Port Aransase rand ja IB Magee Beach Park. Kui tunned, et Port Aransas tasub avastamist, siis Hotels.com veebisaidilt saad vähese vaevaga leida õige hotelli parimas asukohas. Port Aransas on meie saidil esindatud 989 majutusasutusega, nii et ükskõik, kas soovid leida kuurorthotelli või head puhkekorterit, meiega juba hätta ei jää.\nMugavustega elamu rõdude või terrassidega, Port Aransas\n• tasuta wifi toas • treeningsaal\n• Elamu mere ääres, Port Aransas\nLuksusklassi elamu köökidega ja rõdude või terrassidega, Port Aransas\n• tasuta parkimine • tasuta wifi • restoran • treeningsaal • välibassein\nBella Vista 7 Bedroom Home\nElamu otse rannas köökidega, läheduses on Port Aransase rand\nMille poolest Port Aransas silma paistab ja mida seal teha?\nPort Aransas on koht, kus leidub nii vaatamisväärsusi kui ka rannaga seotud ajaviitevõimalusi, näiteks\n• Charlie's Pasture'i looduskaitseala


MUU > Groomid\nTall Soomes otsib kohusetundliku tallitöötajat. Talli kontakt - tereteie@online.ee.\nSoovin leida tööd hobustega Tallinna lähedal. Töö ise võib olla laialdane. Saan hakkama nii bokside tegemisega, tekitamisega, kopeldamisega kui ka söötmisega. Samuti kui Sa ei jõua mingil põhjusel enda hobusega piisavalt ratsutada, olen nõus seda tegema ise. Ratsutamiskogemust on mul ligi 10.a. Millest viimased 2.a. harvem, kuna kolisin Lõuna-Eestist Tallinnasse. Ning sellega seoses tuleb mul olla 1kuu jooksul üks nädalavahetus koolis. Õpin hetkel Spordikorraldust, seega saan abiks olla ka Võistlustekorraldusel ja endale kogemusi koguda. Kõige paremini sobiks töö nädala sees ning vajadusel saame kokku leppida ka mõne nädalavahetuse. Kõige paremini sobiks, kui töö oleks 2-4 korda nädalas.\nTeie Meeldivaid pakkumisi ootama jäädes,\nKirjutada võib siia: alexbykova1310@gmail.com\nPakkuda tööd groomile Saksamaale koolisõidu talli.Põhilised tööülesanded on hobuste eest hoolitsemine,kopeldamine,trennideks valmis panemine,vahest ka söötmine,võistlustel kaasas käimine. Töötingimused on väga head,inimesed toredad,elamispind tööandja poolt.Sobivusel võimalik pikemaajaline tööleping.\nSoovin leida groomitööd suveks Eestis või Välismaal.Olen tegelenud hobustega ligi 9 aastat. e-mail reelika.lipp3@gmail.com\nSooviks tööd siis Pärnu lähistel, saan hakkama ykskõik millise tööga , ei karda tööd teha :) ... Õpin kiiresti :) rohkem küsimusi saate kpsida : diana.ainlo@mail.ee :)\nBelgia takistussõidu talli vaja kiiremas korras uut groomi, kes käiks kaasas ka võistlustel. Kuna endal vaja kiiremas korras lahkuda, siis oleks endale kiiresti siia kedagi asemele vaja.\nHuvi korras lisainfot saab minu emaili pealt: heihopsti13@gmail.com\nOtsin suveks tööd, kas Eestisse või välismaale. Saan alustada tööga alates 15 juunist ja töö võiks kesta kuni 30 augustini. Hobustega tegelenud 12 aastat. Saan hakkama kõigi talli töödega, eriti pakuvad huvi koolisõidu tallid. Palk võiks olla töö vääriline!\nPakkuda grooming too belgiasse! Vaga toredad inimesed, palk vaga hea... Huvikorral palun võtta ühendust Lilian.lehe@gmail.com\nOtsitakse Soome Henrik Ehrnroothi talli töötegijat ja groomi sportlasele. Täpsem info: 5200680, riina@ratsaliit.ee\nVajatakse abilist ratsastajale. Hobuse seljas püsimine tuleks ka kasuks.\nInfo Heli Varik tel. 5284074 või info@rannakylatall.ee\nSooviksin leida tööd talliabilisena Tallinna piirkonnas või Järvamaal. Kontakt ja info see_hetk@hotmail.com\nOtsitakse groomi Saksamaale koolisõidu talli.\nOtsime groome Taani takistussõidu tallli.\nOTSIN TÖÖD suveks või osaliselt aastaringselt!\nLOOKING FOR JOB for summer or part-time around the year!\nI'm 24 years old rider from Finland and I'm looking for some work experience out side my country. Money is not the point. My special skills are with riding young horses and I'm intrested also with competing in show jumping. I spent some time in Estonia last summer for riding and doing stablework, own stable here in Finland.\nPlease, e-mail to me and I tell more!\notsin tööd hobustega alates juuni lõpust; täisealine, hobustega tegelenud üle 6 aasta; võistelnud kuni meetrit; rohkem infot pakkujatele\nRootsi kasvandustall otsib talli abilist\nSoovin leida hobustega seonduvat tööd kas Eestisse või välismaale. Hobustega tegelenud nüüdseks üle 10 aasta, tööd ja hobuseid ei karda ning annan endast alati parima kõiges, mida teen. Ootan pakkumisi e-mailile: maarja051@hot.ee Asjaga üsna kiire ja sooviks alustada nii pea kui võimalik, kuna saan töötada ainult kusagil juulikuuni, et siis peale seda ülikooli kandideerida.\nEtte tänades ja pakkumisi ootama jäädes,\nSoovin tuleva aasta kevadest leida tööd välismaale. Olen groomi ja tallitöölise kogemustega ja töötanud ka turismitaludes. Kogemust hobustega 10aastat. Lisainfo 56395625 või sifridsild@gmail.com, sobivad kõik pakkkumised, suhtluskeeleks inglise või eesti või kui kindel tööpakkumine tulekul,siis hakkan ka vajalikku keelt õppima.\nOtsin Tallinna lähistel tööd seoses hobustega. Ratsastamine, sõitmine, võistlemine, müük.\nIse tegelen takistussõiduga, tase 130cm\nSama lugu peaaegu mis eelmisel kasutajal :\nKuna lähen sügisest Tallinn õppima ,oleksin huvitatud mõnest takistussõidu tallist, kus oleks võimalus kas siis ratsutada/treenida/võistelda või abiline olla.\nVõistelnud kuni 125cm.\nMa ei tea, kas see on õige teema, kuid ma ei leidnud paremat, kuhu postitada:)\nSeoses sügisest Tallinna kolimisega otsin lähiümbruses takistussõidu talli, kus võimalus ratsutada/võistelda/treenida kuni mitme hobusega. Olen käinud välismaal hobustega tegelemas, treenimas, võistelnud kuni 110cm, kogemusi noortega jne. Rohkem infot neile, kellel midagi pakkuda.\nSaksa rahvusvahelise tasemega takistussõitja Mike Patrick Leichle otsib oma meeskonda võistlusabilist.\nHuvi ja lisaküsimuste korral kontakteeru kindlasti:\nVaata ka Stall Leichle kodulehte: http://www.stall-leichle.de\nSoovin leida groomitööd Eestis või Välismaal.Olen tegelenud hobustega üle 10a. e-mail janek.znamenski@mail.ee tel.56280561\notsin oktoobrist groomi madalmaadesse. Ratsutamisoskus eelduseks. Soovitavalt 18+ ja mitte alla aasta. kontakt piret@savorito.ee\nSoovin leida groomitööd. Täpsem info/kontakt : kerlim@hot.ee


Nädal Rakett 69 finaalist: Gert Lees ja Karl Valter kuulsusel end narrida ei lase\nEsileht»UUDIS»EESTI»Nädal Rakett 69 finaalist: Gert Lees ja Karl Valter kuulsusel end narrida ei lase\nautor accelerista 12. mai 2017 Updated: 13. mai 2017 6 Mins Read\nRakett69 seitsmenda hooaja võitis GAG 9. klassi õpilane Karl Vilhelm Valter. Ülinapilt, vaid kahe sekundiga kaotas talle Tartu KHK mehhatroonik Gert Lees. Erakordsed finalistid pakkusid lõppmängus enneolematult dramaatilisi hetki. Nädalaga on tunded settinud, on aeg küsida noormeestelt, mis nüüd edasi saama hakkab?\nEesti rahvas on nädala jooksul saanud kaasa elada kahele värvikale võistlusele – Rakett69 teadusvõistluse finaalile ning Eurovisiooni eelvoorule, kus Eesti osales. Pole teada, kummal juhul oli ehmunult ja uskumatult silmi pilgutavaid vaatajaid rohkem. Mängu ilu jagus mõlemasse, aga tõenäoliselt aidanuksid raketlased Veronas kaduma läinud laulu kiiresti üles otsida ning Eesti võidule viia…\nRakett69 pakkus ajaloolise vaatemängu, sest mõlema finalisti Rube Goldbergi masinad suutsid oma ülesande täita peaaegu sekundi täpsusega – kuni Karl Vilhelmi sinise palli veeremiseni ei uskunud mitte keegi, et ta Gerdi tulemuse (1.9 sekundit üle nõutud 122) üle mängida suudab.\nSel hetkel kui Karli roheline lipp laest langes ning ajaloendur 0.1 sekundit enne 122 peatus, valitses Kultuurikatla suures saalis korraks vaikus. Siis plahvatasid tunded ja ovatsioonid ei tahtnud vaibuda: sellist tulevärki pole Raketis varem nähtud!\nKa meedias pole ühelgi aastal noori teadustähti nii palju pjedestaalile tõstetud: Karli on juba nimetatud geeniuseks, multitalendiks, imelapseks, fenomenaalseks noorteadlaseks; Gert aga on murdnud kõik kutsehariduse müüdid ühekorraga – Rakett69 võitja võib! Mitte üksi need kaks, kõik 15 tänavust võistlejat on andnud oma osa sellesse, et teadus moodsaks saaks.\nRakett69 kiiluvees korraldatakse lasteaedades ja koolides üle Eesti oma teadusvõistlusi, peetakse Raketi-teemalisi sünnipäevapidusid ning 25 aastat koolist eemal olnud lapsevanemad loevad püüdlikult koos oma võsukestega maailma esimest Füübitsat ja püüavad aru saada, miks see maa ikkagi lame ei ole.\nKARL JA GERT VÕTAVAD RAHULIKULT\nKarl ja Gert on aga marurahulikud ega ole kuulsusel end ära narrida lasknud. Miks peakski, Rakett69 on vaid üks etapivõit pikal teekonnal. Mida teeb Karl auhinnarahaga, sellest rääkis ta kapiintervjuus. Tagantjärele on ta oma tiimile metsikult tänulik: “Jeeeee, aitäääh, aitäh, aitäh! Niii tublid, asjalikud, töökad, ilusad, armsad inimesed! Ilma nendeta ei oleks minu võit võimalik olnud, ilma nendeta poleks ma midagi, ja nii see pidigi olema!”\nVõitja ja tema meeskond said Nordicalt auhinnaks peotäie lennupileteid ja viimase ülesande üheskoos lahendamiseks: ära otsustada, kuhu (ja miks) lennata. Valida on 19 sihtkoha vahel. Karl ütleb, et seni ei ole veel kokku lepitud, kuhu minna: “Veel raskem kui ära otsustada kuhu minna, on leida ühist aega, sest me kõik oleme suhteliselt hõivatud ikkagi.”\nGert teeb oma auhinnaringid üsna pea audru24ringil Toyota GT86-ga ja siis ehk on ka selge, mis eriala ta ülikoolis valib – koht on ju käes! Tema nautis kuulsust äsjastel Noore Meistri päevadel, kus kõvasti autogramme jagada tuli ja klõpsiti loendamatu hulk selfisid.\n“Noor meister läks väga hästi, üritus oli meeletult tore ja rahvast oli palju. Andsin palju autogramme ja tegin pilte, oli väga vinge fännidega suhelda ja loomulikult tundsid mind paljud ära. Kõik küll kohe küsima ei julge tulla, aga jutu käigus paljud hiljem mainivad, et jälgivad saadet ja on mu fännid, ” on Gert rõõmus.\n“Audru ringile minekut ootan suure huviga, usun, see saab olema suurepärane viis lõõgastumiseks ja mõtete eemale viimiseks kogu sellekevadiselt pingelt. Aga ma siiski ei taha asjadest ette rutata ja kavatsen sõitu lihtsalt nautida, sest mis eriala ma õppima lähen ja kuhu kooli on minek, pole hetkel veel ikkagi kindel. Otsustan seda järgmisel aastal. Kindel on, et selle võimaluse kasutan ma kindlasti ära.”\nSUPERFINALISTIDE JULGUSTUS UUTELE RAKETLASTELE\n“Rakett69 avab meeletult palju uksi tulevaseks eluks ja on tõeliselt suurepärane kogemus. Mind ennast on see võistlus aidanud rohkem kui alguses arvatagi oskasin, näiteks juba kasvõi see, et hindasin varem oma võimekust liiga madalalt, kuid nüüd tean milleks olen võimeline,” räägib Gert.\nNii Gert kui Karl on ühel meelel: pole vahet, kas noormees või neiu, kutsekoolist või Waldorf-koolist, Tartust või Kilingi -Nõmmelt – kui Rakett69 kandidaatide voor välja kuulutatakse, tuleb kohe tegutseda! Ja kindlasti kandideerida!\n“Vahet ei ole kas tüdrukud või poisid, kui teid huvitab teadus siis minge ja pange ennast proovile. Ja kui ei pääse esimene kord saatesse, siis pole hullu midagi, tuleb tulla uuesti,” julgustab Gert.\nTähtis on mitte alla anda. Vaadake või Alexit, kes mäletamist mööda seekord kolmandat korda proovima tuli, sisse sai ja kaugele jõudis.” Gert lisab, et soovitab kõigil, kes tahavad vingeid asju katsetada ja läbi teha, minna ametikooli: “Sest isegi kui on mõte minna ülikooli, loob kutseharidus väga hea põhja õpingute jätkamiseks. Alguses amet, pärast sellele toetuv teadlase karjäär.”\nKarl on täiesti resoluutne ja karjatab küsimusele “miks peaksid tüdrukud saatesse tulema?” vastuseks “Mis mõttes????? Kõik, kõik, KÕIK peavad kandideerima!”\n“Mina ei tee mingit vahet, ja arvan, et keegi ei peaks sellest suurt numbrit tegema, tüdrukud on täpselt sama targad ja osavad ja tihtipeale on nad palju töökamad ja tragimad kui poisid. Kohe, kui saab kandideerida järgmisesse hooaega, mis võibolla jääb viimaseks, peavad kõik kohe tormama registreerima. Nii, omavahel – ühtegi 15-aastast Raketi võitjat pole ju veel,” võtab Karl jutu kokku.\nGUSTAV ADOLFI GÜMNAASIUMI FENOMEN\nEi, ärge tehke sellest kaugeleulatuvaid järeldusi. See on vaid üks fakt paljude seas, et seitsme hooaja jooksul on Rakett69 võistluse “kinni pannud” kolm GAGi õpilast. Rakett69 II hooaja võitis Timohty Henry Charles Tamm, kellest viimati kuulis Eestimaa seoses geniaalselt lihtsa pardale mineku simulaatoriga.\nVI hooaja võitis Frida Laigu, kes ühtlasi oli saate ajaloos esimene tütarlaps, kes 10 000 eurose auhinnarahaga koju läinud. Temast kuulsime sügisel, kui ta koos lennuinstruktor Toomas Uiboga taevastest kõrgustest kõiki saatesse kandideerima kutsus. Kui mäletate, oli Uibo hämmastuses Frida võimetest, öeldes, et tõenäoliselt saab igast raketlasest hea piloot, aga igast piloodist raketlast ei saa…\nVII hooaja võitis ülinapi kahesekundilise eduga oma tiimikaaslase (mõlemad olid rohelistes) Gert Leesi ees GAGi üheksandik Karl Vilhelm Valter. Kooli direktor, hr. Hendrik Agur kirjutas seepeale Rakett69 FB lehele tervituseks alljärgnevad sõnad:\n“Vaevalt leidub Eestis ühtegi koolijuhti, kes ei (järel)vaata saadet Rakett 69. Päris kindlasti on saade inspiratsiooniallikaks ja julgustuseks ka õpetajatele ning koolijuhtidele – milliseid noori ikkagi tänane maailm vajab, aga milliseid tingimusi kasvamiseks ja arenguks meie pakume? Meie, koolid ja õpetajad, kelle käe ja juhtimise all sajad tuhanded noored õpivad – TÄNA.\nSügav austus ja tunnustus Rakett69 saatemeeskonnale. Saatest saadav impulss – saada teada, olla uudishimulik, tegus, ettevõtlik, julge, innukas, loov ja terav, on tohutuks käivitavaks jõuks tuhandetele noortele, saamaks motivatsiooni, olla ka ise, uurida ja TEHA ASJU. Eestit viivad edasi noored, kes täna peavadki saama maksimaalsed võimalused õppimiseks ja eneseteostuseks.\nKooli, millest on võrsunud kolm Rakett69 võitjat, direktorina tunnen täna muidugi magusat rahulolu ja uhkustunnet, kuid samavõrra rahutust – kuidas luua ja muuta noorte õpi- ja kasvukeskkonda iga päev veelgi nii, et see toetaks maksimaalselt nende loomevabadust, motivatsiooni ja tahtmist õppida ja elada huvitavat ning õnnelikku elu, nii et sellest oleks kasu endale, lähedatsele ja ühiskonnale?\nSelles ongi küsimus. Jõudu ja jaksu Rakett69 korraldustiimile ning vahvatele saatejuhtidele. Tänumeeles ja heade soovidega Hendrik Agur Gustav Adolfi Gümnaasiumi direktor.”\nVAATA, MILLISE RUBE GOLDBERGI MASINA EHITAS GERT LEES KOOS TIIMIGA\nVAATA, MILLISE RUBE GOLDBERGI MASINA EHITAS KARL VILHELM KOOS TIIMIGA\nMeedia: Rakett69. Pildid: Ylle Rajasaar\nEelmine artikkelLäheb rehvipõletamiseks! Nädalavahetusel toimub Tallinnas rahvusvaheline driftivõistlus\nJärgmine artikkel Piduriteta emadepäev: Tabasalus saab näha ja proovida Speedway mootorrattaid


Cirrus intortus – Vikipeedia\nKaootilised kiudpilved (Cirrus intortus ehk Ci intortus ehk Ci int) on kiudpilvede vorm, mis avastati 1951. aastal. Need koosnevad väga erilisel kombel omavahel läbipõimunud niitidest, mis moodustavad taevas valgeid tompe ning kerajaid või lilletaolisi kujundeid.\nKaootilised kiudpilved koosnevad jääkristallidest, mis tekivad jäätunud veepiisakestest. Nad esinevad hea ilma ja tõusva õhuvoolu korral, kui saabub soe front. Parasvöötmes paiknevad need 7–10 km ja troopikas 17–18 km kõrgusel. Pilvekihi paksus ulatub mitmesajast meetrist kuni mitme kilomeetrini.\nKaootilised kiudpilved on tavaliselt läbipaistvad ning päevavalgust ei vähenda. Sademeteks on väikesed jääkristallid, millest pilved koosnevad. Jääkristallid kukuvad aeglaselt ja tavaliselt aurustuvad kõrgel õhus maapinnale jõudmata.\n↑ Pilvemääraja. Pilvede põhiliigid. I klass: ülemised pilved Ilm.ee lehel\n↑ M. Jürissaar. Kiudpilved, Eesti Loodus, 1999, nr 4\n↑ 3,0 3,1 Атлас облаков\nKaootiliste kiudpilvede pilt\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Cirrus_intortus&oldid=4906532"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 02:26, 8. veebruar 2018.


Suunakood 814 / +7814 / 007814 / 0117814, Venemaa\nSuunakood 814 (+7814 / 007814 / 0117814)\nSuunakood: 814 (+7 814)\nEesliide 814 on Republic of Karelia suunakood. FFiktiivse telefoninumbri 1110100 ja suunakoodi 814 jaoks tuleb valida number 814 1110100. Republic of Karelia asub Venemaa.\nSuunakoodi prefiks seob abonendi telefoninumbri kindla asukohaga. Lisaks suunakoodile on olemas ka muud tüüpi prefiksid: Rahvusvahelised riikide eesliited, mobiiliteenuse pakkujate eesliited ja mitmesuguste teenuste eesliited. Neid kombineeritakse mitmetel otstarvetel. Kui helistatakse ühest riigist teise ja kõne vastuvõtjal on lauatelefon, siis ühendatakse riigi eesliide suunanumbri ja abonendi numbriga. Fiktiivse telefoninumbri 1110100, suunakoodi 814 (Republic of Karelia) ja Riigi suunakood 007 jaoks tuleb valida number 007 814 1110100. Kui helistatakse mobiilsideseadmesse, ühendatakse Riigi suunakood mobiiliteenuse pakkuja eesliite ja abonendi numbriga. Kui helistatakse samas riigis asuvale abonendile, saab selle riigi koodi välja jätta. Riigisiseste kõnede korral ühelt lauatelefonilt teisele võib paljudes riikides suunakoodi ära jätta, kui mõlemal abonendil on sama suunanumber. Riikides, kus tellijatel on pärast teise asukohta või linna kolimist võimalik säilitada sama telefoninumber, tuleb loomulikult valida ka suunakood - antud juhul 814.\nKui te ei asu Venemaa ja soovite helistada inimesele Republic of Karelia, peate lisaks suunakoodile lisama ka Riigi suunakood. Venemaa Riigi suunakood on +7 (007), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Republic of Karelia, peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +7 814. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 1110100, suunakoodi 814 (Republic of Karelia) ja Riigi suunakood 007 jaoks tuleb valida number 007 814 1110100.


Kes peab maksma maksud kui eraisik palkab eraisiku? – Vallaste ja Partnerid OU\nKes peab maksma maksud kui eraisik palkab eraisiku?\nPublished on: okt. 7, 2013 Published in: Veebipäringud\nKes peab maksma maksud kui eraisik palkab eraisiku? Millised maksud tuleb tasuda? Kas töötajale kehtib ravikindlustus?\nIga tööandja, sõltumata staatusest (sh eraisik) hoolitseb oma töötaja maksukohustuste täitmise eest, st ta peab töötajale tehtavast töötasust kinni tulumaksu ja kannab selle üle maksuametile. Tööandja arvestab ja tasub oma arvelt sotsiaalmaksu, tagades nii töötaja pensioni- ja ravikindlustuse. Sotsiaalmaksu deklareerib tööandja koos kinnipeetud tulumaksuga vormil TSD (lisad 1 ja 2). Lisaks sellele arvestab, deklareerib ja tasub tööandja nii töötaja kui ka tööandja töötuskindlustusmakse.


Töötukassa andmetel teatasid möödunud nädalal kolm ettevõtet kokku 52 töötaja koondamisest, neist pooled Fra Mare Thalasso Spa nime all tegutsevas AS-is Heal.\n26 töötaja koondamise põhjusena tõi Haapsalus tegutsev spaa välja töömahu vähenemise. Foto: pixabay\n26 töötaja koondamise põhjusena tõi Haapsalus tegutsev spaa välja töömahu vähenemise. Seoses koroonaviiruse levikuga kehtestas riik 12. märtsil eriolukorra ja andis 15. märtsil korralduse sulgeda spaad.\nAS-is Heal oli selle aasta 31. märtsi seisuga 91 töötajat. Ettevõtte tegelikud kasusaajad on Creditinfo andmetel 18 protsendiga Ain Hanschmidt, Andres Lipstok ja Urmas Sukles ning 16 protsendiga Enn Pant.\nMeta kaubamärgi all rõivaste jaemüügiga tegelev Vitobaltic OÜ teatas töötukassale 17 töötaja koondamisest. 8. mail esitas ettevõte Harju maakohtule ka pankrotiavalduse. Kaupluste sulgemise tõttu pole firmal olnud võimalik töötajatele tööd pakkuda.\nVitobaltic OÜ-l oli selle aasta 31. märtsi seisuga 27 töötajat. Ettevõtte omanik on Leonīds Hiļko.\nKolmanda ettevõttena teatas töötukassale koondamisest rõivatootja OÜ Tremela, kus koondamine puudutab üheksat töötajat. Firma on koondamise põhjusena välja toonud töömahu vähenemise.\nEttevõttel oli selle 31. märtsi seisuga 12 töötajat. OÜ Tremela omanik on Viktor Bõkov.


17. juuni 2020 kell 16:44\n100 miljonit eurot maksva mineva Manufaktuuri kvartali arendajad Hepsori juhatuse liige Henri Laks (vasakul) ning Tolaram Investmentsi juhatuse liige Tarvo Teder.Foto: Liis Treimann\nSitsi õunaaia kortereid koos arendanud Hepsor ja Tolaram Grupp teatasid täna, et hakkavad koos Põhja-Tallinnas rajama Manufaktuuri kvartalit 100 miljoni euro eest. Pikem plaan sisaldab ka Eesti ainukese pilvelõhkuja ehitamist, kuid see peab ootama oma aega.\n"Pilvelõhkuja arendus tuleb pärast seda, kui praegune arendus saab valmis. Mis investeeringusummad sellisel juhul seal veel on – kas 100, 200 või 300 miljonit lisaks –, see selgub tulevikus," rääkis Tolaram Investmentsi juhatuse liige Tarvo Teder. Nii hõlmab 100miljonine eelarve ainult peamaja ja seal kõrval olevat uusehituse väiksemat osa.\n17. juuni 2020 kell 9:42\nSuurärimehe Sonny Aswani firma Tolaram ja kinnisvaraarendaja Hepsor teatasid täna, et investeerivad 100 miljonit eurot Põhja-Tallinnas asuva magusa Balti Manufaktuuri piirkonna arendamisesse. Mitu aastat elas aga arendaja Endover teadmises, et krunt saab nende omaks.