Kongo karismaatiline sõjapealik – evangelistist mässuline Nkunda - undefined - Eesti Päevaleht\nKultuur 8. november 2008\nKongo karismaatiline sõjapealik – evangelistist mässuline Nkunda\nKongos uue hooga leegitsema löönud vaenutegevus ületab läänes harva uudisekünnise. Ometi on endises Belgia koloonias kümme aastat kestnud kodusõda ohvriterohkeim konflikt pärast Teist maailmasõda.\nAugustis 1998 läks Kongo idaosas eetrisse raadiokutsung, milles president Laurent Kabilale ustava armee ohvitser palus rahval haarata matšeeted, odad, kõplad ja labidad. „Kallid kuulajad, palun nottige need tutsid maha,” pani Kongo sõjaväe major viisakalt ette.\nTutsi hõimu liikmed, kelle kohta see märkus käis, tundsid mõistetavat nördimust – mitte selleks polnud nad aidanud diktaator Mobutut võimult tõugata, et äsja Rwandas nende verd valanud hutud saaksid Kongos sama tegevust jätkata. Kärmelt alanud sõjategevusse sekkusid tervelt kaheksa naaberriiki ja lugematu hulk sõjapealikke. Viimati mainitute seas oli ka Laurent Nkunda, kelle väed alustasid läinud esmaspäeval maa idaosa hõivamiseks pealetungi.\nKümne aastaga ligikaudu 5,4 miljonit elu röövinud Kongo sõja sisse mahub mitu väiksemat konflikti, mis muudab olukorra kirjeldamise keeruliseks. Peale selle kipuvad osavõtjad pooli vahetama.\nNii tegi ka kindral Nkunda, kes sõdis 1990. aastatel Laurent Kabila poolel, seejärel aga uue riigipea ja tema troonipärija Joseph Kabila vastu. Kindrali auastme sai ta vahepealse lepitusperioodi jooksul Kongo armeest, ent eeskätt seisab Nkunda oma koduhõimu huvide eest. Nende hulka kuulub esmajoones Rwanda kodusõja kaotuse järel Kongos peidupaiga leidnud hutu sõjasalkade hävitamine.\nPaistab, et Nkunda tugevnevat haaret maa idaosas asuvas Kivu piirkonnas ei suuda praegu kõigutada ei Kongo nõrgavõitu armee ega ÜRO rahuvalvejõud. Peasekretär Ban Ki-Moon on küll 60 miljoni elanikuga riigis paiknevale 17 000 sinikiivrile lisa taotlenud, ent julgeolekunõukogu mõtet niipea kaaluma ei hakka.\nSamal ajal valitseb kohalikus suurimas linnas Gomas paanika, mida aitavad süvendada rüüstavad valitsusväed. Paari nädalaga on lisandunud üle 100 000 sõjapõgeniku. Tsiviilisikute ründamine on kõigi vaenupoolte jaoks reegel, mitte erand.\nIgaühel omad nõudmised\nNende ridade kirjutamise ajal pole pealetungi Gomale veel toimunud, ent rahu toovaid signaale pole märgata. Prantsusmaa ja Inglismaa nõuavad ÜRO-lt julgemat sekkumist, Nkunda nõuab valitsuselt hutude desarmeerimist ja valitsus omakorda nõuab, et tutside juhitud naaberriik Rwanda lõpetaks enda rahvuskaaslaste toetamise.\nOlukorda ei paranda see, et maa idaosas asub 80% Kongo tinakaevandustest ja mitu kullakaevandust, mille toodangut konfliktipooled jõudumööda välisriikidele müüvad. Maavarade poolest võiks Lääne-Euroopa suuruse pindalaga Kongo olla Aafrika rikkaimate hulgas. Riigi ressursside seas leidub nii naftat, teemante kui ka väärismetalle, sealt kaevandatud uraan pani omal ajal plahvatama Jaapani vastu kasutatud tuumapommid. Maksutuludesse need rikkused mõistagi ei jõua.\nVaid 4000-mehelist, kuid see-eest kõrge võitlusvõimega väge juhtivat kindralit Nkundat peetakse segaste rindejoontega sõja võtmetegelaseks. Enne sõdalaseks hakkamist ülikoolis psühholoogiat tudeerinud mees köidab lääne reportereid oma karismaga ja kohutab kuritegudega.\nNkunda on innukas evangeelne kristlane – tema sõdurid hüüavad end mässulisteks Kristuse nimel –, kuid inimõiguste organisatsioonid süüdistavad tema alluvaid tapmistes, rüüstamistes ja vägistamistes ning lapssõdurite värbamises. Vabalt inglise ja prantsuse keelt kõneleva ning rõivastuses läänelikke atribuute armastava sõjapealiku viisakas toon muutub hõimusõdadest kõneledes resoluutseks.\n„Kuulidele vastatakse kuulidega,” ütles Nkunda, „Kongos loeb vaid jõud.”\n•• 1960: Iseseisvumine, peaministriks saab Patrice Lumumba.\n•• 1961: Lumumba kukutatakse, kindel keskvõim puudub.\n•• 1965: Võimu haarab diktaator Mobutu.\n•• 1996–1997: Esimene Kongo sõda, võimu haarab Laurent Kabila.\n•• 1998: Rwanda genotsiidi jätkuna algab Teine Kongo sõda.\n•• 2001: Laurent Kabila tapetakse, võimule tuleb tema poeg Joseph.\n•• 2003: Ametliku rahulepingu sõlmimine.\n•• 2007: Kindral Nkunda alustab mässu.\nKas muutus Urmas Reitelmann või maailm tema ümber? 278\nMis juhtus lambavillaga? Eestis visatakse 90% villa ära või maetakse maha 46


Tagatisfondi põhikiri – Riigi Teataja\nTagatisfondi põhikiri - sisukord\n§ 1 Tagatisfond\n§ 2 Fondi asukoht\n§ 3 Fondi dokumendid\n§ 4 Fondi organid\n1 Nõukogu pädevus ja liikmed\n§ 5 Nõukogu\n§ 7 Uue nõukogu koosseisu nimetamine\n§ 8 Nõukogu liikme tagasiastumise täpsem kord\n§ 9 Nõukogu liikme tagasikutsumise täpsem kord\n§ 10 Nõukogu liikme nimetamine\n§ 11 Nõukogu esimehe ja aseesimehe valimise kord\n§ 12 Esimehe pädevus\n§ 13 Koosoleku kokkukutsumine\n§ 14 Koosoleku teade\n§ 151 Otsustamine ja hääletamine elektrooniliselt toimuval koosolekul\n§ 17 Protokollide säilitamine ja nendega tutvumine\n§ 19 Juhataja nimetamine\n§ 20 Juhataja tagasikutsumine\n4 FONDI EELARVE\n§ 21 Fondi eelarve alused\n§ 22 Nõuded eelarvele\n§ 23 Eelarve projekt ja eelarve kinnitamine\n§ 24 Eelarve muutmine ja lisaeelarve\n5 FONDI VARA\n§ 25 Fondi vara\n§ 26 Fondi vara käsutamine\n51 FILIAALI HOIUSTE JA INVESTEERINGUTE TAGATUS\n1 Lepinguriigi krediidiasutuse Eesti filiaali hoiuste tagatus\n§ 261 Taotluse esitamine filiaali hoiuste tagamiseks\n§ 262 Taotluse läbivaatamine\n2 Lepinguriigi investeerimisasutuse Eesti filiaali investeeringute tagatus\n§ 263 Taotluse esitamine filiaali investeeringute tagamiseks\n§ 264 Taotluse läbivaatamine\n§ 27 Nõukogu liikmete ja juhataja nimetamine seaduse jõustumisel\n§ 28 Vabariigi Valitsuse määruse kehtetuks tunnistamine\nRT I, 08.05.2020, 34\nVastu võetud 25.06.2002 nr 204\nRT I 2002, 54, 342\n17.06.2004 RT I 2004, 50, 354 24.06.2004\n11.12.2008 RT I 2008, 53, 303 19.12.2008\n14.07.2011 RT I, 21.07.2011, 19 24.07.2011\n06.10.2016 RT I, 11.10.2016, 4 14.10.2016\n11.12.2017 RT I, 14.12.2017, 7 17.12.2017\n07.05.2020 RT I, 08.05.2020, 33 11.05.2020\nMäärus kehtestatakse «Tagatisfondi seaduse» § 3 lõike 3 alusel.\n§ 1. Tagatisfond\n(1) Tagatisfond (edaspidi Fond) on «Tagatisfondi seadusega» (edaspidi seadus) asutatud avalik-õiguslik juriidiline isik.\n(2) Fondi nime ingliskeelne tõlge on Guarantee Fund.\n(3) Fondi osafondide nimetuste ingliskeelsed tõlked on: Deposit Guarantee Sectoral Fund (hoiuste tagamise osafond), Investor Protection Sectoral Fund (investorikaitse osafond), Pension Protection Sectoral Fund (pensionikaitse osafond), Annuity Protection Sectoral Fund (pensionilepingute osafond) ja Crisis Resolution Sectoral Fund (kriisilahenduse osafond).\n[RT I, 11.10.2016, 4 - jõust. 14.10.2016]\n(4) Fondil on ainuõigus oma nimele ja osafondide nimetustele.\n§ 2. Fondi asukoht\nFond asub Tallinnas.\n§ 3. Fondi dokumendid\n(1) Fondi teavet hallatakse kooskõlas arhiiviseaduse ja selle alusel kehtestatud õigusaktidega.\n(2) Fondi dokumendil on Fondi nimi ja kontaktandmed eesti ja inglise keeles.\n§ 4. Fondi organid\nFondi organid on Fondi nõukogu (edaspidi nõukogu) ja Fondi juhataja (edaspidi juhataja).\n1. jagu Nõukogu pädevus ja liikmed\n(1) Fondi kõrgeim organ on üheksaliikmeline nõukogu.\n[RT I 2008, 53, 303 - jõust. 19.12.2008]\n(1) Nõukogu pädevus on sätestatud seaduse § 6 lõikes 2.\n(2) Lisaks seaduses sätestatule nõukogu:\n1) korraldab vajadusel juhataja ametikoha täitmiseks konkursi;\n2) annab nõukogu esimehele volitused läbirääkimiste pidamiseks juhatajaks kandideeriva isikuga ja lepingu sõlmimiseks juhatajaks nimetatud isikuga;\n3) otsustab juhataja vastu varalise nõude esitamise;\n4) otsustab juhataja ettepanekul Fondi tegevuseks vajalike kulutuste tegemise, mida ei olnud Fondi eelarves ette nähtud;\n5) otsustab osamaksete vastuvõtmiseks ning tegevusega seotud arveldusteks krediidiasutustes konto avamise;\n6) otsustab rahvusvahelistes organisatsioonides osalemise ja selleks vajalike kulutuste tegemise;\n7) määratleb isikute ringi, kes suhtlevad avalikkusega ja kes võivad avalikustada nõukogu tegevuse, sealhulgas andmeid nõukogu koosolekute kohta;\n8) otsustab kinnisasjade ja registrisse kandmisele kuuluvate vallasasjade omandamise ja võõrandamise, samuti Fondi vara rendileandmise ja sellele hoonestusõiguse seadmise;\n9) vajadusel otsustab nõukogu ja juhataja poolt seaduste ja käesoleva määruse nõuete rikkumisest ja oma kohustuste täitmata jätmisest tuleneva varalise vastutuse kindlustamiseks vastava kindlustuslepingu sõlmimise ja selle tingimused.\n§ 7. Uue nõukogu koosseisu nimetamine\n(1) Uue nõukogu koosseisu liikmed nimetatakse seaduse §-s 7 ning käesolevas määruses sätestatud korras 45 päeva jooksul enne või viivitamata pärast seaduse § 9 lõikes 1 sätestatud nõukogu volituste tähtaja lõppemise päeva. Uue nõukogu koosseisu liikmete nimetamise otsus ei jõustu enne eelmise nõukogu koosseisu volituste tähtaja lõppemise päeva.\n[RT I, 21.07.2011, 19 - jõust. 24.07.2011]\n(11) Lõikes 1 sätestatut ei kohaldata Riigikogu poolt nõukogu liikmete nimetamisel.\n(2) Rahandusminister saadab seaduse § 7 lõikes 3 nimetatud otsuse ärakirja koos ettepanekuga nimetada uus nõukogu liige hiljemalt 30 päeva enne nõukogu volituste tähtaja lõppemist nimetatud otsuses määratud organisatsioonidele.\n(3) Kui seaduse § 7 lõike 1 punkti 5, 6, 7 või 8 alusel on määratud mitu organisatsiooni ja nendest ainult üks organisatsioon nimetab seaduse § 7 lõikes 3 sätestatud tähtajaks omapoolse nõukogu liikme, eeldatakse teis(t)e organisatsiooni(de) nõusolekut.\n(4) Kui seaduse § 7 lõike 1 punkti 5, 6, 7 või 8 alusel on määratud mitu organisatsiooni ja nende organisatsioonide poolt nimetatud nõukogu liikmed on erinevad, nimetab puuduva nõukogu liikme Finantsinspektsioon (edaspidi Inspektsioon) lõikes 5 sätestatud korras.\n(5) Kui seaduse § 7 lõike 1 punktide 5–8 alusel määratud organisatsioonid ei ole 30 päeva jooksul, arvates rahandusministri poolt nõukogu liikme nimetamise ettepaneku tegemisest, nõukogu liiget nimetanud või kui nimetamisel on rikutud seaduses või käesolevas määruses sätestatud korda, nimetab puuduva nõukogu liikme Inspektsioon. Inspektsioon nimetab nõukogu liikme hiljemalt 10 tööpäeva jooksul pärast rahandusministrilt vastava teate saamist või Inspektsiooni poolt seaduses või käesolevas määruses sätestatud nõukogu liikme nimetamise korra rikkumise tuvastamist.\n§ 8. Nõukogu liikme tagasiastumise täpsem kord\n(1) Tagasiastumiseks esitab nõukogu liige vastava kirjaliku avalduse (edaspidi käesolevas paragrahvis avaldus) seaduse § 7 lõikes 1 või 3 sätestatud, teda nimetanud isikule või organile (edaspidi nimetanud isik).\n(2) Kui nõukogu liikme on seaduse § 7 lõike 1 punktide 5–8 alusel nimetanud mitu organisatsiooni, tuleb avaldus esitada igale sellisele tegutsevale organisatsioonile. Kui nõukogu liige on nimetatud seaduse § 7 lõike 3 alusel, esitatakse avaldus Inspektsioonile.\n(3) Ärakirja avaldusest saadab nõukogu liige viivitamata pärast selle esitamist Fondile. Seaduse § 7 lõike 1 punktide 5–8 või sama paragrahvi lõike 3 alusel nimetatud nõukogu liikme avalduse ärakirja saadab nõukogu liige viivitamata pärast selle esitamist ka rahandusministrile.\n(4) Ärakirja avalduse rahuldamise kohta tehtavast otsusest saadab nimetanud isik viivitamata pärast selle vastuvõtmist Fondile. Seaduse § 7 lõike 1 punktide 5–8 või sama paragrahvi lõike 3 alusel nimetatud nõukogu liikmete kohta tehtud otsuse ärakiri saadetakse ka rahandusministrile.\n§ 9. Nõukogu liikme tagasikutsumise täpsem kord\n(1) Nõukogu liige kutsutakse tagasi seaduse § 10 lõigetes 3–5 sätestatu kohaselt.\n(2) Kui nõukogu liige on nimetatud seaduse § 7 lõike 1 punkti 5, 6, 7 või 8 alusel mitme erineva organisatsiooni poolt, loetakse nõukogu liige tagasikutsutuks, kui vastava otsuse teeb vähemalt üks teda nimetanud organisatsioon.\n(3) Ärakirja nõukogu liikme tagasikutsumise otsusest saadab nimetanud isik viivitamata pärast selle vastuvõtmist Fondile. Seaduse § 7 lõike 1 punktide 5–8 või sama paragrahvi lõike 3 alusel nimetatud nõukogu liikmete kohta tehtud tagasikutsumise otsuse ärakiri saadetakse viivitamata ka rahandusministrile ja Inspektsioonile.\n§ 10. Nõukogu liikme nimetamine\n(1) Vastava nõukogu liikme tagasiastumise, tagasikutsumise või surma korral:\n1) teeb rahandusminister 20 päeva jooksul ettepaneku Vabariigi Valitsusele nõukogu uue liikme nimetamiseks;\n2) nimetab Eesti Panga president 30 päeva jooksul nõukogu uue liikme;\n3) nimetab Inspektsioon 30 päeva jooksul nõukogu uue liikme;\n4) teeb rahandusminister 10 tööpäeva jooksul seaduse § 7 lõike 3 alusel määratud organisatsiooni(de)le ettepaneku nimetada nõukogu uus liige.\n(2) Kui tagasikutsumise aluseks on seaduse § 7 lõike 3 alusel määratud organisatsiooni tegevuse lõppemine, määrab rahandusminister uue(d) organisatsiooni(d) ja teeb nimetatud organisatsiooni(de)le 10 tööpäeva jooksul ettepaneku nimetada uus nõukogu liige.\n(3) Ärakirja nõukogu liikme nimetamise otsusest, samuti seaduse § 7 lõikes 2 sätestatud nõusolekust ja kinnitusest saadab nimetanud isik viivitamata pärast otsuse vastuvõtmist Fondile. Seaduse § 7 lõike 1 punktide 5–8 alusel nimetatavate nõukogu liikmete puhul saadetakse vastavad ärakirjad ka rahandusministrile ja Inspektsioonile.\n(4) Viivitamata pärast § 8 lõikes 2 või § 10 lõike 1 punktis 4 sätestatud ettepaneku tegemist teavitab rahandusminister sellest Fondi ja Inspektsiooni.\n(5) Lõike 1 punktis 4 sätestatud juhul kohaldatakse nõukogu liikme nimetamisele § 7 lõigetes 3–5 sätestatut.\n(6) Lõikes 3 sätestatut kohaldatakse ka nõukogu liikmete nimetamisel § 7 alusel.\n§ 11. Nõukogu esimehe ja aseesimehe valimise kord\n(1) Nõukogu liikmed valivad enda hulgast nõukogu esimehe (edaspidi esimees) ja nõukogu aseesimehe (edaspidi aseesimees).\n(2) Esimees ja aseesimees valitakse nõukogu uue koosseisu esimesel koosolekul või esimehe või aseesimehe asemele nõukogu uue liikme nimetamisele järgneval nõukogu koosolekul. Nõukogu liikme tagasiastumise korral esimehe või aseesimehe ametikohalt valib nõukogu uue esimehe või aseesimehe kas tagasiastumise avalduse rahuldamist otsustaval või sellele järgneval nõukogu koosolekul.\n(3) Esimehe ja aseesimehe valimist otsustav nõukogu koosolek on otsustusvõimeline, kui sellest võtavad osa kõik nimetatud nõukogu liikmed.\n(4) Esimees valitakse enne aseesimehe valimist.\n(5) Esimees ja aseesimees valitakse avalikul hääletamisel. Valimisel antud hääled loeb kokku koosoleku juhataja. Valimise käik ja hääletustulemused protokollitakse.\n(6) Esimehe või aseesimehe kandidaadi ülesseadmiseks on vajalik vähemalt kahe nõukogu liikme ettepanek, kusjuures nõukogu iga liige võib ühtedel valimistel teha ettepaneku ainult ühe kandidaadi ülesseadmiseks ega tohi end ise üles seada. Kandidaadi ülesseadmise kirjalik ettepanek esitatakse nõukogu koosoleku juhatajale enne vastava päevakorrapunkti arutamise algust.\n(7) Enne hääletamist annab ülesseatud kandidaat nõusoleku kandideerimiseks. Nõukogu liige, kes on andnud nõusoleku kandideerimiseks, ei või teha ettepanekut kandidaadi ülesseadmiseks. Kui enne hääletamise algust ei ole kandidaat andnud kirjalikku nõusolekut, loetakse kandidaat kandideerimisest loobunuks ja tema suhtes jääb hääletamine ära.\n(8) Kui on üles seatud kaks kandidaati, peab nõukogu liige hääletama ühe ülesseatud kandidaadi poolt. Kui on üles seatud üks kandidaat, peab nõukogu liige hääletama kas poolt või vastu. Valituks loetakse kandidaat, kelle poolt hääletas vähemalt kuus nõukogu liiget.\n(9) Kui esimees või aseesimees jäi lõikes 2 nimetatud nõukogu koosolekul vajaliku kvoorumi puudumise tõttu valimata või kui ükski kandidaat ei kogunud nõutud arvu hääli, siis korratakse valimisprotseduuri järgmisel nõukogu koosolekul. Kui valimata on nii esimees kui aseesimees, siis peab järgmine nõukogu koosolek toimuma hiljemalt 10 tööpäeva jooksul pärast valimiste ebaõnnestumist.\n§ 12. Esimehe pädevus\nLisaks seaduse § 11 lõikes 4 sätestatule esimees:\n2) peab vastavalt nõukogu poolt antud volitustele läbirääkimisi juhataja kandidaatidega;\n3) esitleb nõukogule juhatajaks kandideerivat isikut;\n4) korraldab vastavalt seaduse §-s 14 sätestatule nõukogu otsuste vastuvõtmise koosolekut kokku kutsumata;\n5) korraldab nõukogu koosolekute protokollimise;\n6) otsustab, keda kutsuda täiendavalt nõukogu koosolekule;\n7) otsustab vajadusel juhataja nõukogu koosolekul mitteosalemise;\n8) valmistab ette ja esitab nõukogule ettepanekuid otsuste vastuvõtmiseks nõukogu pädevusse kuuluvates küsimustes.\n3. jagu Koosolek\n§ 13. Koosoleku kokkukutsumine\n(1) Nõukogu koosoleku (edaspidi koosolek) kutsub kokku ja §-s 14 nimetatud teatele kirjutab alla esimees, kui seadusest või käesolevast määrusest ei tulene teisiti.\n(2) Esimees või lõikes 4 sätestatud juhul juhataja kutsub koosoleku kokku hiljemalt 10 tööpäeva jooksul, arvates vähemalt kahelt nõukogu liikmelt, rahandusministrilt, Eesti Panga presidendilt või Inspektsiooni juhatuse esimehelt vastava kirjaliku nõude saamisest.\n(3) Nõukogu uue koosseisu esimese koosoleku kutsub kokku juhataja ühe kuu jooksul arvates päevast, mil on jõustunud kõik seaduse § 7 lõike 1 punktides 2–8 nimetatud nõukogu liikmete nimetamise otsused.\n(4) Juhataja kutsub koosoleku kokku ka juhul, kui valimata on nii esimees kui aseesimees või kui nad on nõukogu liikmetena mõlemad tagasi kutsutud või tagasi astunud, samuti mõlema isiku surma korral.\n(5) Juhataja puudumise korral või kui juhataja ei kutsu koosolekut kokku tähtaegselt, kutsub lõikes 3 või 4 sätestatud juhul koosoleku kokku rahandusminister 10 tööpäeva jooksul, arvates päevast, mil juhataja oleks pidanud koosoleku kokku kutsuma.\n§ 14. Koosoleku teade\n(1) Nõukogu korralise koosoleku toimumisest teatatakse nõukogu liikmetele vähemalt kümme tööpäeva enne koosoleku toimumise päeva. Nõukogu erakorralise koosoleku toimumisest peab nõukogu liikmetele teatama ette vähemalt ühe tööpäeva.\n[RT I, 14.12.2017, 7 - jõust. 17.12.2017]\n(2) Koosoleku teate edastamise nõukogu liikmetele korraldab juhataja või § 13 lõikes 5 sätestatud juhul rahandusminister. Teade edastatakse posti, faksi või e-posti teel.\n(3) Koosoleku teates näidatakse:\n2) koosoleku päevakord ja ettekannete esitajad;\n3) otsuse vastuvõtmiseks vajalike dokumentide ja andmete loetelu;\n(31) Elektrooniliselt toimuva koosoleku puhul märgitakse koosoleku toimumise kohaks „Toimub elektrooniliselt”.\n[RT I, 08.05.2020, 33 - jõust. 11.05.2020]\n(4) Otsuste vastuvõtmiseks vajalikud dokumendid ja andmed lisatakse koosoleku kokkukutsumise teatele. Nõukogu liige võib nõuda otsuse vastuvõtmiseks vajalike täiendavate dokumentide edastamist.\n(1) Koosoleku toimumise kohaks on Fondi asukoht, kui koosoleku kokkukutsuja ei ole määranud muud koosoleku toimumise kohta.\n(2) Koosolek on otsustusvõimeline, kui kohal on vähemalt kuus nõukogu liiget.\n(3) Kui koosoleku läbiviimiseks puudub vajalik kvoorum, kutsutakse koosolek sama päevakorraga uuesti kokku mitte varem kui järgmisel tööpäeval, kuid mitte hiljem kui 10 tööpäeva pärast koosoleku ärajäämist. Sel juhul ei ole vaja järgida § 14 lõikes 1 sätestatud etteteatamistähtaega. Uue koosoleku toimumise ajast ja kohast teavitatakse nõukogu liikmeid viivitamata.\n(4) Koosoleku päevakorda võib koosolekul lisada täiendavaid otsustamist vajavaid küsimusi, kui sellega on nõus vähemalt viis nõukogu liiget.\n(5) Nõukogu liige ei osale hääletamises, kui ta on isiklikult otseselt või kaudselt huvitatud otsusest arutamisele tulevas küsimuses. Sellisel juhul teatab ta sellest koosoleku juhatajale enne vastava päevakorrapunkti arutamist.\n(6) Koos nõukogu otsuse vastuvõtmisega otsustab nõukogu selle avalikustamise ulatuse.\n(7) Kui koosoleku kokkukutsumine on toimunud erinevalt seaduses või käesolevas määruses sätestatust, ei ole nõukogu õigustatud otsuseid vastu võtma, välja arvatud juhul, kui koosolekul osalevad kõik nõukogu liikmed.\n§ 151. Otsustamine ja hääletamine elektrooniliselt toimuval koosolekul\n(1) Nõukogu elektrooniliselt toimuval koosolekul osaleja peab tagama koosolekul konfidentsiaalsuse seaduses ettenähtud tasemel.\n(2) Tehniliselt peab olema tagatud, et isikutele, kellel puudub õigus koosolekul osaleda, sealhulgas seda jälgida, kuulata ja esitada seisukohti, on takistatud juurdepääs koosolekule.\n(3) Otsuse tegemisel või hääletamisel tuleb hääle andja tuvastamiseks öelda hääle andjal selgelt ja arusaadavalt oma nimi.\n(1) Koosolekut protokollib esimehe määratud isik.\n(2) Koosoleku protokolli (edaspidi protokoll) kantakse:\n2) koosoleku number;\n3) koosolekul osalevate nõukogu liikmete ja teiste kohalviibivate isikute nimekiri;\n6) koosoleku päevakorrapunktide kohta ettekande teinud isikute nimed;\n9) märge nõukogu otsuse suhtes kirjaliku eriarvamuse lisamise kohta, mida kinnitab eriarvamusele jäänud nõukogu liige oma allkirjaga;\n10) nõukogu otsust muutva või kehtetuks tunnistava otsuse puhul ka muudetava või kehtetuks tunnistatava otsuse pealkiri, kuupäev ja number;\n11) koosolekul olulist tähtsust omavad muud asjaolud.\n(3) Kirjalik eriarvamus tuleb edastada allkirjastatuna protokollijale vahetult pärast vastava otsuse hääletamist, kuid hiljemalt koosoleku toimumisele järgneval tööpäeval.\n(4) Protokolli projekt saadetakse e-posti teel kahe tööpäeva jooksul pärast koosoleku toimumist kõigile koosolekul osalenud nõukogu liikmetele, kellel on õigus kahe tööpäeva jooksul pärast protokolli projekti edastamist nõuda selle muutmist koosolekul toimunu täpsemaks kajastamiseks.\n(5) Protokollile ja selle väljavõtetele kirjutavad alla esimees ja protokollija. Allkirjastatud protokoll edastatakse e-posti teel nõukogu liikmetele ja juhatajale koos selgitustega nõukogu liikmete ettepanekute arvestamise kohta hiljemalt 10 tööpäeva jooksul pärast koosoleku toimumist.\n(6) Nõukogu erakorralise koosoleku toimumisele ei kohaldata lõikeid 3–5. Eriarvamused lahendatakse ja otsused vormistatakse erakorralise koosoleku toimumise ajal.\n(7) Erakorralise koosoleku protokollile ja selle väljavõtetele kirjutavad alla esimees ja protokollija. Allkirjastatud protokoll edastatakse e-posti teel nõukogu liikmetele ja juhatajale koos selgitustega nõukogu liikmete ettepanekute arvestamise kohta põhjendamatu viivituseta pärast koosoleku toimumist.\n(8) Elektrooniliselt toimunud koosoleku protokollile ei kohaldata lõikeid 4 ja 5. Protokoll koos lisaga või lisadega edastatakse pärast koosoleku toimumist põhjendamatu viivituseta kõigile nõukogu liikmetele ja juhatajale.\n(9) Elektrooniliselt toimunud koosoleku protokolli lisana kajastatakse hääletustulemused. Hääletustulemustes nimetatakse vastuvõetud otsused koos tulemustega (sealhulgas otsuse poolt hääletanud nõukogu liikmed nimeliselt), vastu võtmata otsused ning muud hääletamise suhtes olulist tähtsust omavad asjaolud.\n§ 17. Protokollide säilitamine ja nendega tutvumine\n(1) Protokolle ja hääletamisprotokolle säilitatakse Fondi asukohas tähtajatult. Protokollide, hääletamisprotokollide ja nende lisade, otsuste eelnõude selgituste ja kirjalike vastuste hoidmist korraldab vastavalt «Arhiiviseadusele» ning nende säilimise eest vastutab juhataja.\n(2) Protokollile lisatakse koosoleku kokkukutsumise teade, koosolekule esitatud kirjalikud ettepanekud, avaldused ning kirjalikud eriarvamused ja otsuse aluseks olevad dokumendid, mis on protokolli lahutamatuks lisaks.\n(3) Protokollidega, hääletamisprotokollidega ja nõukogu otsustega on õigus tutvuda nõukogu liikmetel, juhatajal, Fondi audiitoril ja teistel isikutel seaduses sätestatud korras.\n(4) Nõukogu otsustega saab tutvuda Fondi asukohas. Fond väljastab juhataja nõusolekul õigustatud huviga isikutele nõukogu otsuste tõestamata koopiaid nõukogu poolt määratud tasu eest.\n3. peatükk JUHATAJA\n(1) Juhataja täidab talle seaduse, käesoleva määruse ja nõukogu otsustega pandud ülesandeid.\n(2) Juhatajal on Fondi esindamise õigus kõigis õigustoimingutes, kui seadusega ei ole sätestatud teisiti.\n(3) Lisaks seaduses sätestatule juhataja:\n1) sõlmib Fondi töötajatega töölepingud, millega muu hulgas sätestatakse pangasaladuse, Fondi ärisaladuse ja teiste ametisaladuste hoidmise kohustused, samuti vastavate kohustuste rikkumiste tagajärjed;\n2) otsustab Fondi vara võõrandamise ja kasutusse andmise vastavalt seaduses, käesolevas määruses ja nõukogu poolt kinnitatud Fondi vara paigutamise täpsemates alustes ja korras sätestatule;\n3) kutsub seaduses ja käesolevas määruses sätestatud juhtudel kokku nõukogu koosoleku ja allkirjastab vastava teate;\n4) sõlmib nõukogult saadud volituste alusel § 6 lõike 2 punktis 9 nimetatud vastutuskindlustuslepingu;\n5) sõlmib nõukogult saadud volituste alusel lepingu seaduse §-s 82 sätestatud varahalduriga.\n(4) Juhataja annab oma tegevusest aru nõukogule. Nõukogu võib nõuda juhatajalt ühekordsete või regulaarsete aruannete esitamist Fondi tegevuse ja majandusliku olukorra või muude Fondi tegevusega seotud asjaolude kohta.\n(5) Nõukogu liikmel on õigus esitada juhatajale Fondi tegevusega seotud kirjalikke küsimusi, millele juhataja vastab küsimuses esitaja määratud tähtajal.\n§ 19. Juhataja nimetamine\n(1) Juhataja nimetamise otsustamine toimub avalikul hääletamisel.\n(2) Juhatajaks kandideeriv isik esitab kandideerimiseks kirjaliku nõusoleku ja seaduse § 20 lõikes 2 nimetatud dokumendid.\n(3) Kui juhataja ei saa nõutavat arvu hääli, annab nõukogu oma esimehele volitused uue juhataja kandidaadi leidmiseks ja temaga läbirääkimiste pidamiseks.\n(4) Fondi juhataja ülesannete täitmiseks sõlmib esimees juhatajaga hiljemalt ühe kuu jooksul pärast juhataja nimetamist lepingu, mille tingimused on nõukogu eelnevalt heaks kiitnud.\n§ 20. Juhataja tagasikutsumine\n(1) Seaduse § 22 lõikes 1 nimetatud kirjaliku avalduse saadab juhataja esimehele.\n(2) Juhataja loetakse tagasikutsutuks päevast, mil nõukogu on teinud sellekohase otsuse, kui nimetatud otsuses ei ole ette nähtud hilisemat tähtaega.\n(3) Lõikes 1 nimetatud avalduse esitamisel loetakse juhataja tagasikutsutuks hiljemalt kolme kuu möödumisel selle avalduse esitamisest.\n4. peatükk FONDI EELARVE\n§ 21. Fondi eelarve alused\nFond lähtub eelarve projekti ettevalmistamisel seadusest, käesolevast määrusest, nõukogu poolt kinnitatud Fondi tegevuse strateegiast ja eelarve ettevalmistamise nõuetest.\n§ 22. Nõuded eelarvele\n(1) Fondi eelarve (edaspidi eelarve) sisaldab kõiki Fondi kavandatavaid tulusid ja kulusid majandusaastal.\n(2) Eelarve koostatakse Fondi kohta tervikuna ning eraldi iga osafondi kohta. Eraldi tuuakse välja Fondi üldkulud ja nende katmiseks osafondide varast tehtavad eraldised.\n(3) Osafondi tulud kajastatakse eelarves, lähtudes seaduse §-s 76 sätestatust.\n(4) Osafondi kulud kajastatakse eelarves, lähtudes seaduse § 80 lõikes 3 sätestatust.\n§ 23. Eelarve projekt ja eelarve kinnitamine\n(1) Juhataja esitab eelarve projekti koos seletuskirjaga nõukogule läbivaatamiseks ja kinnitamiseks vähemalt 40 päeva enne majandusaasta algust. Seletuskiri peab sisaldama põhjalikku analüüsi ja hinnangut kõigi Fondi tulude ja kulude osas, sealhulgas osamaksete laekumise ja võimalike hüvitiste kohta.\n(2) Nõukogu kinnitab eelarve hiljemalt majandusaastale eelneva aasta 31. detsembriks.\n(3) Kui Fondi eelarvet ei ole kinnitatud eelarveaasta alguseks, võib kuni eelarve kinnitamiseni teha alanud eelarveaasta igal kuul kulutusi kuni 1/12 osa ulatuses eelmise aasta eelarvest. Käesolevat piirangut ei kohaldata seaduse alusel ettenähtud hüvitiste väljamaksmisele.\n§ 24. Eelarve muutmine ja lisaeelarve\n(1) Eelarve muutmiseks esitab juhataja eelarve muutmise projekti koos seletuskirjaga nõukogule kinnitamiseks. Seletuskirjas tuuakse põhjendused, mis tingisid eelarve muutmise ning antakse hinnang eelarve muutmise tagajärgedele. Kulude suurendamisel peab eelarve muutmise projekt sisaldama ka selle katteallikaid.\n(2) Eelarve muutmise projekti osas teeb nõukogu otsuse hiljemalt 40 päeva jooksul alates eelarve muutmise projekti esitamisest esimehele.\n5. peatükk FONDI VARA\n§ 25. Fondi vara\n(1) Fondi vara jaguneb iga osafondi arvel täitmisele kuuluvateks õigusteks ja kohustusteks (edaspidi osafondi vara ) ning Fondi muuks varaks.\n(2) Fond lähtub oma vara ja osafondide vara valdamisel, kasutamisel ja käsutamisel eelkõige eesmärgist tagada seaduses sätestatud Fondi ja osafondide kohustuste õigeaegne ja kohane täitmine.\n(3) Fond valdab oma vara heaperemehelikult.\n(4) Fond kasutab oma vara otstarbekalt ning üksnes seaduses sätestatud eesmärgil.\n§ 26. Fondi vara käsutamine\n(1) Fondi vara võib paigutada seaduses, käesolevas määruses ja nõukogu otsustes sätestatud korras.\n(2) Fond võib korraldada oma vara paigutamist vahetult või teha seda varahalduri kaudu kooskõlas seaduse §-dest 83 ja 84 tulenevate investeerimis- ja muude piirangute ja nõukogu poolt kehtestatud finantsriskide juhtimise piirangutega.\n(3) Fondi vara paigutamisel lähtutakse vara väärtuse säilimise, likviidsuse ja kehtestatud piirangute raames parima võimaliku tulususe saavutamise eesmärgist.\n(4) Vara vahetul paigutamisel otsustab Fondi vara paigutamise nõukogu või nõukogu otsusega määratud pädevuse alusel juhataja.\n(5) Vara paigutamisel varahalduri kaudu otsustab Fondi vara paigutamise varahaldur nõukogu või nõukogu otsusega määratud pädevuse piires juhataja poolt antud korraldusi arvestades. Varahalduri valib ja temaga sõlmitava lepingu põhitingimused kinnitab nõukogu. Lepingu täitmist ja Fondi vara paigutamise otstarbekust kontrollib juhataja.\n51. peatükk FILIAALI HOIUSTE JA INVESTEERINGUTE TAGATUS\n[RT I 2004, 50, 354 - jõust. 24.06.2004]\n1. jagu Lepinguriigi krediidiasutuse Eesti filiaali hoiuste tagatus\n[Kehtetu - RT I, 11.10.2016, 4 - jõust. 14.10.2016]\n§ 261. Taotluse esitamine filiaali hoiuste tagamiseks\n[Kehtetud - RT I, 11.10.2016, 4 - jõust. 14.10.2016]\n§ 262. Taotluse läbivaatamine\n2. jagu Lepinguriigi investeerimisasutuse Eesti filiaali investeeringute tagatus\n§ 263. Taotluse esitamine filiaali investeeringute tagamiseks\n(1) Euroopa Majanduspiirkonna lepinguriigi investeerimisasutus, kes soovib oma Eestis asutatud filiaali investeeringute tagamist seaduse § 46 lõike 1 kohaselt, esitab Fondile kirjaliku taotluse.\n1) investeerimisasutuse ärinimi, asukoha aadress, sidevahendite numbrid;\n2) investeerimisasutuse juhataja või tema poolt määratud esindaja ees- ja perekonnanimi (nimed) ja nende kontaktandmed;\n3) filiaali ärinimi, asukoha aadress, sidevahendite numbrid;\n4) filiaali juhataja (juhatajate) ees- ja perekonnanimi (ees- ja perekonnanimed) ning kontaktandmed;\n5) investeerimisasutuse asukohariigi vastava finantsjärelevalveasutuse andmed, sh asukoha aadress, sidevahendite numbrid, kontaktisikud;\n6) investeerimisasutuse asukohariigi tagamisskeemi korraldava asutuse või isiku andmed, sh asukoha aadress, sidevahendite numbrid, kontaktisikud;\n7) investeerimisasutuse asukohariigi tagamisskeemi korraldava asutuse või isiku poolt antud kinnitus investeerimisasutuse filiaali investeeringute tagamise kohta asukohariigi tagamisskeemi kohaselt, mis sisaldab vähemalt tagamise ja hüvitamise piirmäärasid ning muid olulisi tingimusi.\n(3) Käesoleva paragrahvi lõike 2 punktides 5–7 nimetatud võõrkeelsed andmed ja dokumendid esitatakse Fondile koos tõestatud eestikeelse tõlkega.\n§ 264. Taotluse läbivaatamine\n(1) Taotluse läbivaatamise käigus võtab Fond vajadusel ühendust investeerimisasutuse asukohariigi tagamisskeemi korraldava asutuse või isikuga või investeerimisasutuse asukohariigi finantsjärelevalveasutusega, et saada täiendavaid andmeid, kontrollida esitatud andmete õigsust või täpsustada tagamisskeemi tingimusi.\n(2) Fond võib nõuda investeerimisasutuselt esitatud andmete ning taotlusele lisatud dokumentide täpsustamiseks või kontrollimiseks täiendavaid dokumente ja andmeid ning vajadusel küsida esitatud andmete õigsuse kontrollimiseks Inspektsiooni arvamust.\n(3) Juhataja esitab nõukogule ettepaneku taotluse rahuldamise tingimuste kohta 15 tööpäeva jooksul, arvates kõikide asjakohaste andmete ja dokumentide saamisest, kuid mitte hiljem kui 25 tööpäeva jooksul, arvates taotluse saamisest.\n(4) Nõukogu otsus taotluse rahuldamise tingimuste kohta toimetatakse kätte lihtkirjaga investeerimisasutuse taotluses märgitud aadressil, kui eelnevalt ei ole investeerimisasutusega kättetoimetamise viisi kohta teisiti kokku lepitud.\n§ 27. Nõukogu liikmete ja juhataja nimetamine seaduse jõustumisel\n(1) Nõukogu esimese koosseisu liikmed nimetavad seaduse § 7 lõikes 1 sätestatud isikud ja organid hiljemalt 1. augustiks 2002. a.\n(2) Rahandusminister määrab seaduse § 7 lõike 1 punktides 5–7 nimetatud organisatsioonid ja teeb hiljemalt 15. juuliks 2002. a nendele organisatsioonidele ettepaneku nimetada nõukogu liige. Nõukogu liikmete nimetamisele eelnimetatud organisatsioonide poolt kohaldatakse § 7 lõigetes 3–5 sätestatut.\n(21) Rahandusminister määrab seaduse § 7 lõike 1 punktis 8 nimetatud organisatsiooni ja teeb hiljemalt 20. detsembriks 2008. a sellele organisatsioonile ettepaneku nimetada nõukogu liige. Nõukogu liikme nimetamisele nimetatud organisatsiooni poolt kohaldatakse seaduse § 7 lõigetes 3–5 sätestatut.\n(3) Nõukogu nimetab juhataja ametisse mitte hiljem kui kolme kuu jooksul pärast seaduse jõustumist.\n§ 28. Vabariigi Valitsuse määruse kehtetuks tunnistamine


Sularahas makstes ostavad inimesed tõenäoliselt vähem rämpstoitu - Kliinik.ee\nSularahas makstes ostavad inimesed tõenäoliselt vähem rämpstoitu\nVärske uuringu andmetel ostavad inimesed väiksema tõenäosusega ebatervislikku toitu, kui nad kasutavad toiduainete eest maksmiseks krediit- või deebetkaardi asemel sularaha.\nUSA teadlased uurisid kuue kuu vältel tuhande kodumajapidamise tarbimisharjumusi ja avastasid, et uuringus osalenute ostukärudes oli rohkem impulssoste ja ebatervislikke toiduaineid siis, kui ostude eest tasumiseks kasutati sularaha asemel krediit- või deebetkaarti, vahendab HealthDay News.\nUuringu autorid märkisid ajakirja Journal of Consumer Research veebiväljaandes ja järgmises trükinumbris avaldatava uuringu tulemuste põhjal, et põhjalikumal uurimisel ilmnes, et „sularahamaksed on psühholoogiliselt valulikumad kui kaardimaksed, ja et see valu võib pidurdada impulsiivset soovi osta ebatervislikke toiduaineid“.\nTeadmine, et makseviis võib pidurdada impulsiivset ebatervislike toiduainete ostmist, on väga oluline. Cornelli ülikooli ning New Yorgi ülikooli Binghamtoni ja Buffalo linnaku teadlaste väitel viitab ülekaalulisuse epideemiline levik sellele, et impulssostude ja ebatervislike toiduainete söömise kontrolli all hoidmine on paljudele tarbijatele suur väljakutse.\nUuringu autorite arvates oleks inimestel võib-olla võimalik oma ostuharjumusi kontrolli alla saada, kui nad mõistaksid, et nad ostavad krediit- või deebetkaardiga makstes suurema tõenäosusega ebatervislikke toiduaineid.\nUuringu autorid Manoj Thomas, Kalpesh Kaushik Desai ja Satheeshkumar Seenivasan viitavad ka sellele, et USAs täheldatud ülekaaluliste inimeste arvu kasvu ja makseviisi muutumise vahel võib olla seos. Nad märkisid, et krediit- või deebetkaarte kasutati 2006. aastal peaaegu 40% ostude tegemisel.


Põhiseeria rekord on 394 silma ning selle lasi Voronova välja juba 1990. aastal Riias, hiljem on seda korranud Põlva sportlane Anne Oberg 1994. ja narvalane Maria Kazõdub 2006. aastal. Lisaks tegi Kazõdub 2006. aastal koos finaalseeriaga rekordiks 493,5 silma. Nüüd sai Voronova nn uue rekordi ainuvaldajaks, kusjuures jäi tal tubli varu, sest põhiharjutuse (97+99+99+96=391) viimane seeria jättis soovida paremat. Finaalseerias lisas Voronova 103,4 silma.\nTeise koha sai selles harjutuses Valeria Koljuhhina tulemusega 487,5 silma. Narvalastest pääsesid 25 osaleja seas finaalkaheksasse veel Julia Soboleva ja Jelena Potaševa, kes olid vastavalt viies ja kaheksas.\nKa naiste õhupüstolist laskmises jäi esikoht kohaliku lasketiiru neiule, selle sai tulemusega 476 silma Veera Rumjantseva. 29 osaleja seas oli Alina Nikitina kaheksas.\nMeestest oli narvalastele edukaim harjutus "liikuv märk", kus kaksikvõidu said Juri Sizonenko ja Sergei Jegorov ning seitsme osaleja seas oli viies Jevgeni Otvagin.\nNeljas esikoht jäi Ida-Virumaale harjutuses 60 lasku õhupüssist, kus meestest võidutses tulemusega 679,4 silma Vladislav Lušin, kusjuures Eesti rekordi valdaja Meelis Kiisk Järvamaalt jäi kogunui neljandaks. Narvalastest oli 29 osaleja seas Andrei Mihhailov viies ja Konstantin Loginov üheksas.\nMeeste harjutuses 60 lasku õhupüstolist püstitas Eesti rekordiks 675,7 silma harjumaalane Neeme Pajusaar, jättes senise rekordiomaniku Erik Amanni teiseks, kusjuures laupäevani kehtinud rekordi (666,6) ületas ka kolmanda koha saanud sportlane. Edukaima narvalasena oli Andrei Brenkin (657) kuues, 30 osaleja seas mahtusid narvalastest esikümnesse veel Sergei Potašev (8.) ja Vjatšeslav Fomitšjov (9.). Kohtla-Järvelt pärit, nüüd Keila LSKd esindav Aleksandr Korb oli kümnes.


Lennupiletid Tallinnast Islandile alates 225€\n2. nov 2016 22:14\nHetkel võib leida hea hinnaga lennupileteid Tallinnast Islandile. Edasi-tagasi lennupiletite hinnad Tallinnast Reykjaviki on saadaval hinnaga al. 225€. Lennufirmade puhul on tegemist Nordica + SAS või Icelandair. Kõikidel lendudel, mis me välja otsisime on üks ümberistumine.\nTallinn - Reykjavik - Tallinn 225€\nKui otsid öömaja Islandil, siis tasub kindlasti kasutada hotellide leidmiseks HotelsCombined hotellide otsingumootorit. HotelsCombined otsib pakkumisi kõikidelt saitidelt ning nii leiab üles kõige soodsamad ja paremad pakkumised!


AUTOELEKTROONIKA REMONT - SPETS24\nSPETS24 > TEENUSED > AUTOELEKTROONIKA REMONT\nAutode elektroonikaaparatuuri vigade otsimine ja remont\nAutode elektroonika töötab rasketes tingimustes: temperatuuride kõikumine -30 kuni +120 kraadini, või rohkem. Lisaks kõrge niiskus, vibratsioon ja muud füüsilised vigastused. Seepärast tekib ka tänapäevases elektroonikaseadmes, mis küll disainitud töökindlaks siiski vigu, ja lülitused riknevad. Autode elektroonika jaguneb põhiliselt mootori ja käigukasti juhtimine, pidurisüsteem, roolisüsteem, sünkroniseerimismoodulid, peamine aju, kereosade kontrollerid, sildade kontrollerid ja andurid jms. Kõike seda kokku kutsutakse tavaliselt auto aju.. Tehniliselt pole see aga üks arvutikast vaid komplekt erinevates moodulitest. Need moodulid on tihti omavahelises sõltuvuses ja ühe kõrvalekalle võib välja lülitada terve ahela.\nMõned keerukamad ja uuemad autod võivad sisaldada kuni 100 erinevad moodulit ja lülitust.\nAutode elektroonikaplokkide remont komponentide tasemel\nTänapäevane auto koosneb peale tavaliste osade lisaks erinevatest agregaatidest ja sõlmedest, mille töö sõltub elektroonikaplokkide tööst, nagu näiteks mootori juhtimine, käigukast, konditsiooneer, mugavuslülitused, kere elektroonika, pidurisüstee jne.\nNeed plokid saavad signaale erinevatelt anduritelt ja saadud informatsioon töödeldakse ning väljund viiakse järnevasse lülitusse ja üldisesse juhtimisse. Nende plokkide hind on tavaliselt kõrge ja tihti vajavad nad erinevaid adaptsioonitoiminguid, koodide kirjutamist, programmide salvestust ja kalibreerimist. Tavaliselt tasub klient nende tööde eest eraldi. Samas peale elektroonikaploki remonti piisab tihti ainult tema ühendamisest tagasi võrku. Sõltub muidugi sellest, milline komponent vahetusse läks. Seepärast võimaldab keerukas remont tihti säästa raha, kuna remont maksab vähem, kui uue ploki ostmine.\nPaljud töökojad saavad pakkuda ainult plokkide vahetust, kuna neil puudub vastav spetsialist, kes võiks seadme parandada. Auto elektroonikaseadmed on tavaliselt keerukad või ülikeerukad, seega on õigem lasta remont teha selle ala spetsialistil. Ise üritades võib aga tekitada vigu juurde. Keerukate seadmete remont ei vaja ainult teadmisi vaid vajab ka vastavat mõõtetehnikat, kontrollstende, signaali generaatoreid ja emulaatoreid.\nRemondihind sõltub palju ploki demontaazi võimalustest, näiteks kui seade on valatud silikooni või mingi muu vaigulaadse/plastikuga kaetud. Hinna määrab ka vea iseloom ja varuosade hind. Siiski on see kõik odavam, kui osta uus.\nNäidikute paneeli remont\nSpidomeetri ja näidikute plokk koosneb erinevatest osadest, millest igaüks näitab erinevaid auto töös toimuvaid muutusi, töökorras olekut või häireid. Tänapäevaste autode näidikute plokid sisaldavad sageli mikroprotsessoreid ja muud keerukat elektroonikat. Tihti sisaldavad mikrokiibid tehase poolt paigadatud tarkvara. Kuna komponente on palju, siis võib tekkida ka mitmeid vigasid. Tavalised on korrodeerunud ühendused ja temperatuuride kõikumisest ja vibratsioonist tekkivad praod joodetes. Põlevad läbi ka led valgustused ja muud indikaatorid, mida on keerukam asendada.\nNäidikute plokke saab parandada ja lõpphind on tavaliselt madalam töötava kasutatu seadme omast.\nTööstusliku tehnika ja veoautode elektroonika remont\nPraegune tööstustehnika ja veoautod sisaldavad tihti palju erinevaid autmaatika ja elektroonika seadmeid. Suuremal tehnikal on tavaliselt ka suurem vibratsioon ja raskemad töötingimused. Näiteks kondensaadi tekkimine ehitusel, põllumajanduses ja metsas töötavatel masinatel. Seadmete hind on tavaliselt kõrge, sageli on plokid ka tootmisest maha võetud või muudetud pisut, mis ei võimalda rikkis skeemi lihtsalt välja vahetada. Teine suurem probleem on ka aeg, mille jooksul saaks uued plokid tellida.\nTehnika seisutund ja päev on kõrge hinnaga. Seepärast tasub siiski proovida parandada. Remont võib võtta tavaliselt aega mõne tunni. Samas võib ka varuosa puudumisel rohkem aega võtta.\nKokkuvõtteks tuleb ka see kliendile soodsam, kui tellida uued seadmed.


Rõõm väikestest asjadest...: January 2013\nAasad kudusin sisse igal neljandal real ja kahe aasa vahele jätsin 3 silma. Lõng villane, ise värvisin. Vardad 1,75. Simi vardal oli kinda labaosas 13, soonikuosas 12. Soonik 2:1\nPosted by Helen Lensment at 4:38 PM 1 comment:\nLabels: kindad, knitting., kudumine\nSiin jätsin päikese teki taha peitu, nii on kangaste värvid niisugused, nagu nad päriselt on.\nTeki suurus 110x110 cm, vahel kahekordne vatiin, taga puuvillane kangas ja ääres kant. Sellise lõbusate lummememmedega kanga leidsin eelminel aastal Abakhanist, Suured lumehelbed on õmmeldud aluspaberitehnikas ja muster on saadud SIIT\nPosted by Helen Lensment at 12:26 PM 1 comment:\nLabels: lapitekk, quilting, talv\nÜhe teki algus.\nMul on selleks aastaks päris suured plaanid. Mõtted hakkasid kogunema juba aasta viimastel päevadel, aga koolilaste vaheaeg lükkas selle ettevõtmise edasi. Tükid on välja lõigatud, vatiin on ka juba olemas, nüüd pean ise ainult tubli olema.\nMõned tükid jõudsin täna ka kokku õmmelda, aga suurem töö on veel ees.\nPosted by Helen Lensment at 8:41 PM 2 comments:\nLabels: lapitöö, quilting\nPosted by Helen Lensment at 4:05 PM 1 comment:\nLabels: bags, kott, lapitöö


LAMOTRIGIIN - RAVIM\nMis on lamotrigiin?\nLamotrigiin on nn epilepsiavastane ravim, seetõttu kasutatakse seda epilepsia raviks. Seda kasutatakse raviks täiskasvanutel ja noorukitel, aga ka lastel.\nLamotrigiini kasutatakse ka ravimina bipolaarse häire raviks.\nLamotrigiini saab kasutada iseseisvalt, st monoteraapiana või koos teiste ravimitega epilepsia ja bipolaarse häire raviks.\nLamotrigiin toimib hästi erinevates epilepsia vormides. Seda kasutatakse osaliste krambihoogude, aga ka suuremate krambihoogude (generaliseerunud krambihoogude) ravis.\nPuudumist, mis on lastele tüüpiline epilepsia vorm, saab ravida ka lamotrigiiniga.\nLamotrigiini kasutatakse ka lapseea epilepsia, Lennox-Gastauti sündroomi raskes vormis.\nLisaks hoiab lamotrigiin ära alkoholi ärajätmise ajal tekkida võivaid krampe.\nTeine lamotrigiini näidustus on bipolaarne häire, mille korral patsiendid kogevad äärmuslikke meeleolumuutusi koos maania ja depressiooni faasidega. Bipolaarse häire ravis on lamotrigiin eriti kasulik depressiivse faasi ennetamisel. Seda kasutatakse ka unipolaarse depressiooni korral.\nLamotrigiini kasutatakse ka neuropaatilise valu raviks.\nMigreeni profülaktikas näib lamotrigiin olevat eriti efektiivne nn migreeni aura korral.\nLisateavet epilepsia kohta leiate siit: Epilepsia, Epilepsia sümptomid\nUimastiteraapiaga on migreeni mõnikord raske kontrollida. Lisaks ägedale teraapiale, milles kasutatakse peamiselt nn triptaane, kasutatakse migreenihoogude ennetamiseks ka ravimeid.\nUuringud on näidanud, et lamotrigiinravi on efektiivne auraga migreeni erivormide korral. Teisest küljest ei tundu lamotrigiin efektiivne aurata migreenide korral. Ligikaudu viiendik kõigist kannatanutest kannatab auraga migreeni all. See kirjeldab peavalu rünnakule eelnenud enamasti nägemishäireid. See häire on ajutine ja lisaks visuaalsüsteemile võib see mõjutada ka haistmismeelt, tasakaalu, keelt või tundlikkust. Lamotrigiin näib olevat võimalik ravivõimalus auraga migreenidele.\nKas teil on migreen? Loe selle teema kohta lähemalt: migreen\nLamotrigiin on ravim, mis kuulub epilepsiavastaste ravimite rühma. Seda kasutatakse pikaajalises ravis krampide vältimiseks.\nLamotrigiin toimib närvirakkudele ja vähendab nn ergastavate neurotransmitterite vabanemist. Lamotrigiin võimendab ajus inhibeerivaid signaale ja suurendab krampide läve.\nLamotrigiini peetakse uuemaks krambivastaseks aineks, laialt levinud ning vähem kõrvaltoimeid ja koostoimet kui klassikaliste epilepsiavastaste ravimitega.\nToimeainet kasutatakse ka epilepsia raviks noorukitel alates 12. eluaastast ja isegi lastel vanuses kaks kuni kaksteist, kui see on näidustatud.\nReeglina on lamotrigiin hästi talutav, kuid nagu igal ravimil, võib sellel olla ka kõrvaltoimeid.\nLisateavet krambivastaste ravimite kohta leiate siit: Ravimid epilepsia raviks\nKui kiiresti võib efekti oodata?\nMõnikord tõsiste kõrvaltoimete vältimiseks tuleb lamotrigiini aeglaselt sisse tõmmata. See tähendab, et üldiselt alustatakse väiksema annusega, mida suurendatakse mitme nädala jooksul.\nOptimaalse annuse saavutamiseni võib mööduda mitu nädalat. Kombineeritud ravi korral teiste epilepsiavastaste ravimitega on toime algus tavaliselt kiirem, kuid monoteraapiat tuleks siiski alustada. Mitu ravimit suurendab kõrvaltoimete ja koostoimete riski.\nLamotrigiini poolväärtusaeg monoteraapias, st ainsa ravimina ravis, on umbes 24 tundi. Poolväärtusaega saab pikendada või lühendada teiste ravimite lisamisega, kuna need võivad mõjutada lamotrigiini metabolismi. Patsiendi optimaalse kohandamise annus on väga individuaalne. Seetõttu peaksite peamiselt jälgima kliinikut (s.o krambihoogude sagedust) ja lamotrigiini taset veres.\nLamotrigiini võtmine võib põhjustada kõrvaltoimeid. Annuse liiga kiire suurendamine võib eriti põhjustada märkimisväärseid kõrvaltoimeid, mistõttu tuleb lamotrigiini alati aeglaselt sisse tõmmata.\nKui annust suurendatakse liiga kiiresti, võivad tekkida rasked allergilised reaktsioonid ja nahareaktsioonid. Need ilmuvad lööbe või punetusena, võivad moodustada villid ja on rohkem väljendunud suu, nina, silmade ja suguelundite piirkonnas. Lisaks võib esineda palavikku ning näo ja näärmete turset. Selle kõrvaltoime kõige tõsisem vorm on Stevens-Johnsoni sündroom, mis võib olla surmaga lõppev immuunreaktsioon.\nKirjeldatud kõrvaltoimete oht suureneb, kui annust kiiresti suurendatakse ja lamotrigiini võetakse koos teise epilepsiavastase ravimiga valproaadiga.\nLamotrigiini tavalised kõrvaltoimed on järgmised:\nnägemishäired, näiteks kahekordne nägemine või hägune nägemine\nNüstagm (kiire silmade tõmblemine)\nMagamisraskused või väsimustunne\nHarv, mõnikord eluohtlik kõrvaltoime:\nAgressiivsus või ärrituvus\ntõsised verejooksu häired\nVäga harvad kõrvaltoimed:\nHallutsinatsioonid ja segadus\nOlemasoleva Parkinsoni tõve süvenemine\nKõrvaltoimete, eriti nahareaktsioonide korral tuleb viivitamatult pöörduda arsti poole. Mõnedel patsientidel, kes võtsid lamotrigiini bipolaarse häire raviks; võivad tekkida enesetapu või enesevigastamise mõtted. Isegi patsientidel; kui võtate lamotrigiini epilepsia raviks, võivad need mõtted tekkida. Siin tuleks külastada ka arsti või lähimat haiglat.\nLisateavet kõrvaltoimete kohta saate lugeda järgmiselt: Lamotrigiini kõrvaltoimed\nMõju maksa väärtustele\nVäga harva põhjustab lamotrigiini kasutamine maksa väärtuse suurenemist, maksafunktsiooni häireid või maksapuudulikkust. Need sümptomid võivad ilmneda eraldiseisvana või immuunsussüsteemi ülereageerimise märgina. Maksa väärtusi tuleb regulaarselt kontrollida; kui need on pisut tõusnud, tuleb patsienti jälgida. Kui ilmnevad immuunsüsteemi hüperreaktiivsuse nähud, nagu lööbed, palavik, tursunud lümfisõlmed või veepeetus, tuleb viivitamatult pöörduda arsti poole.\nLamotrigiini võtmisel pole tavaliselt kaalutõusu. Teised epilepsiavastased ravimid, näiteks valproaat või karbamasepiin, võivad siiski põhjustada kehakaalu tõusu. Kombineeritud ravi korral lamotrigiiniga võivad nad põhjustada kehakaalu tõusu. Uuemate krambivastaste ainete rühmast pärit gabapentiin ja vigabatriin mõjutavad ka kehakaalu minimaalselt. Topiramaat seevastu võib viia isegi kaalulanguseni.\nVäsimus on enamiku epilepsiavastaste ravimite kõrvaltoime. Lamotrigiini puhul on see pakendi infolehes loetletud ka võimalike kõrvaltoimete all. Koos felbamaadiga on lamotrigiin siiski üks epilepsiavastaseid ravimeid, mis erinevalt teistest selle rühma ravimitest põhjustab vaevalt väsimust. Lamotrigiini kasutamine ei ole ka näiteks autojuhtimiseks absoluutne vastunäidustus, ehkki seda tuleb arstiga üksikasjalikult arutada.\nUnustamine pole teadaolevalt lamotrigiini kõrvaltoime. Seetõttu ei saa välistada, et see võib esineda üksikutel patsientidel. Unisus, unisus ja väsimus võivad vähendada keskendumisvõimet ja viia seega arvatava unustuseni. Kui kõrvaltoimed mõjutavad märkimisväärselt igapäevaelu, tuleb konsulteerida raviarstiga.\nKoostoimeteks loetakse ravimi koostoimet teiste ravimitega, kui neid võetakse samal ajal.\nLamotrigiin interakteerub mõnikord teiste epilepsiavastaste ravimitega, mis suurendab kõrvaltoimete tõenäosust. Nende hulka kuuluvad näiteks valproaat, karbamasepiin, fenütoiin või fenobarbitaal.\nVaimsete haiguste korral kasutatava risperidooni manustamine võib samuti põhjustada koostoimeid.\nMõned antibiootikumid või ravimid, mida kasutatakse viirushaiguste raviks, võivad interakteeruda ka lamotrigiiniga.\nRasestumisvastaseid vahendeid tuleks arutada ka arstiga, kuna rasestumisvastase kaitse efektiivsus võib koostoimete kaudu muutuda. Epilepsiavastase ravimi efektiivsust võib mõjutada ka hormonaalsete rasestumisvastaste vahendite kasutamine, mis võib vajada annuse kohandamist.\nLamotrigiin ja alkohol - kas need sobivad kokku?\nEpilepsiaravimitega patsiendid võivad olla alkoholi suhtes väga tundlikud. Reeglina ei ole vastutustundlik ja mõõdukas alkoholitarbimine suurenenud krampide riskiga. Sellegipoolest võib alkoholi mõju mõjutada krambivastaste ravimite toimet, millega võib kaasneda selliste kõrvaltoimete suurenemine, nagu kahekordne nägemine, halvenenud tasakaal ja muud. Suurtes kogustes alkoholi tarbimine võib soodustada epilepsiahoogude teket, eriti kui see põhjustab unepuudust või ebaregulaarset ravimite tarbimist. Alkoholi tarbimine epilepsiahaigetel peaks alati toimuma vastutustundlikult ja kontrollitud viisil.\nPillide võtmine võib mõjutada lamotrigiini toimimist. Patsient peab oma arsti informeerima hormonaalsete rasestumisvastaste vahendite kasutamisest ja arutama nendega rasestumisvastaseid vahendeid.\nLamotrigiin võib mõjutada ka pillide tõhusust, efektiivsuse langus tundub olevat ebatõenäoline. Sellegipoolest peavad patsiendid, kes jälgivad menstruatsiooni muutusi, menstruatsioonidevahelist veritsust või määrimist, konsulteerima arstiga ja kasutama täiendavaid rasestumisvastaseid vahendeid.\nPilli edasise koostoime kohta lugege allpool: Millised ravimid mõjutavad pillide toimet?\nMillal lamotrigiini ei tohi anda?\nAllergia kui eluohtliku anafülaktilise reaktsiooni võimalik käivitaja on alati ravimi võtmise vastunäidustus.\nPärast lamotrigiini või muude epilepsiaravimite võtmist on naha ebanormaalsuse korral vajalik ka äärmine ettevaatus. Neeruprobleemide korral on lamotrigiini võtmisel soovitatav olla ettevaatlik.\nPatsiendid, kes juba võtavad krambivastaseid ravimeid; peaksid sellest oma arsti teavitama.\nLamotrigiin raseduse ajal\nEnne planeeritavat või olemasolevat rasedust tuleb raviarsti teavitada ravi lamotrigiiniga. Siin tuleb leida selline annus ravimit, kus ei oleks krampe ja laps oleks võimalikult väikese ohuga. Tuleks võtta väikeses annuses monoteraapia.\nEmadel, kes võtavad lamotrigiini raseduse ajal, võib olla suurem risk sünnidefektide tekkeks. See hõlmab huule lõhe ja suulae. Siiani ei ole mõjutusi intellektuaalsele arengule, kuid on vaid mõned uuringud. Imetamise ajal võib toimeaine tungida lapsele rinnapiima kaudu. Uuringutes olid need lapsed aga silmapaistmatud. Lapset tuleb regulaarselt uurida ning imetamise eeliseid ja riske tuleks arstiga põhjalikult arutada.\nMillised ravimid on lubatud ja millised raseduse ajal mitte? Üksikasjaliku teabe saamiseks vt: Ravimid raseduse ajal\nLamotrigiini tuleb alati võtta vastavalt arsti soovitustele. Ravimi kasutamisel on kasutatav annus väga individuaalne ja varieerub sõltuvalt mitmesugustest mõjutavatest teguritest. Arst määrab kõigepealt väikese annuse ja suurendab seda järk-järgult mõne nädala jooksul, kuna lamotrigiin tuleb aeglaselt sisse tõmmata.\nLamotrigiini annuse suurendamiseks on kindlad ajakavad: tavaliselt suurendatakse annust maksimaalselt 50 mg kahe nädala jooksul. Vastasel korral on suur risk mõnikord tõsiste kõrvaltoimete tekkeks.\nTavaliselt võtavad täiskasvanud ja üle 13-aastased noorukid lamotrigiini 100–400 mg, lastel sõltub annus kehakaalust. Annus sõltub ka sellest, kas te võtate muid epilepsiavastaseid ravimeid.\nMääratud annus võetakse üks või kaks korda päevas koos toiduga või ilma, tabletid tuleb tervelt alla neelata.\nÜleannustamine võib põhjustada kõrvaltoimeid, halvimal juhul teadvuse kaotust ja koomat. Patsient ei tohi kunagi lõpetada ravi lamotrigiiniga ilma arstiga nõu pidamata; annust tuleb mõne nädala jooksul järk-järgult vähendada. Kui patsient peatatakse järsult, võivad tekkida krambid ja epilepsia süvenemine.\nMis on lamotrigiini tase?\nKui palju lamotrigiini võtta, sõltub mitmesugustest individuaalsetest teguritest:\nTeiste epilepsiavastaste ravimite võtmine\nNeerude ja maksa metaboolne jõudlus\nLamotrigiini taset veres saab laboris määrata pärast vereanalüüsi. Soovituslikud väärtused on vahemikus 3–14 mg liitri kohta. Vähenemine toimub tühja kõhuga, st enne mis tahes toidu sissevõtmist.\nPatsiendi regulaarset kasutamist saab kontrollida lamotrigiini taseme kaudu ja samuti tehakse kindlaks, kas tase on nn terapeutilises vahemikus.\nÜleannustamise ja kõrge vere sisalduse korral suureneb kõrvaltoimete oht.\nAladoseerimine võib põhjustada ravile vastupidavaid krampe.\nVäärtust saab suurendada maksa- ja neerufunktsiooni kahjustuse tõttu; võimalik koostoime teiste ravimitega võib seda väärtust suurendada või vähendada. Krambid võivad siiski ilmneda ka optimaalse taseme korral. Siin tuleks arstiga konsulteerides suurendada tarbimist või kombineerida ravi mõne muu epilepsiavastase ravimiga.\nMida tuleks lamotrigiini kasutamise lõpetamisel arvestada?\nLamotrigiini kasutamise katkestamist tuleb arstiga üksikasjalikult arutada. Reeglina nõuab epilepsia pikaajalist ravi ja enamik patsiente saab elukestvat ravi. Nagu teiste epilepsiavastaste ravimite puhul, ei tohiks lamotrigiini kasutamist äkki lõpetada. See võib põhjustada uusi krampe.\nLamotrigiin tuleb ahendada võimalikult aeglaselt, kuid vähemalt kahe nädala jooksul. Annust vähendatakse järk-järgult.\nKui ravi katkestamine on vajalik raskete kõrvaltoimete, näiteks nahareaktsioonide tõttu, võib ka tarbimise järsult lõpetada.\nBipolaarse häire raviks lamotrigiini kasutavad patsiendid ei pea tingimata ravimit vähendama. Ka siin tuleks eelnevalt konsulteerida arstiga. Kliinilistes uuringutes on esinenud krambihooge bipolaarsetel patsientidel, mis ei ole aga ühemõtteliselt seotud lamotrigiini kasutamise katkestamisega.\nEpilepsia ravi on reeglina pikaajaline teraapia. Teraapia maksumus sõltub võetud kogusummast ja ajavahemikust. Sõltuvalt pakkujast varieeruvad 50 mg lamotrigiini 50 mg pakendite hinnad vahemikus 15–18 eurot.\nLamotrigiin on üks uuemaid epilepsiavastaseid ravimeid ja seda saab kasutada üksi, st monoteraapias või koos teiste ravimitega epilepsia ravis. Teised uued krambivastased ained on gabapentiin, tiagabiin, vigabatriin ja teised, mis toimivad ka pärssivale neurotransmitterite süsteemile.\nMonoteraapia klassikaliste epilepsiavastaste ravimite hulka kuuluvad fenütoiin, fenobarbitaal ja primidoon. Eelkõige on karbamasepiin ja valproaat pikaajalise ravi loetelus. Etosuximiidi kasutatakse ka nn puudumiste korral, mis esinevad peamiselt lapsepõlves. Ravimi valik sõltub haigushoo tüübist, vanusest ja patsiendi taluvusest.\nLisateavet epilepsiaravimite kohta leiate järgmiselt lehelt: Ravimid epilepsia raviks\nArmukadedus - millal on seda liiga palju?\n2021 © https://publichealthglobal.org Lamotrigiin


Mäkinen Märtini väidetavast inetust hüüdnimest: see on tõenäoliselt ühe vana mehaaniku huumor - WRC\nMäkinen Märtini väidetavast inetust hüüdnimest: see on tõenäoliselt ühe vana mehaaniku huumor\n07.november 2019 09:47\nEesti Ekspress kirjutas kolmapäeval Ott Tänaku tiimivahetuse telgitagustest ning märkis muuhulgas, et Tänakut läbirääkimsitel esindanud Markko Märtin sai Toyota tiimilt väidetavalt halvustava hüüdnime „Iso v..u“.\nSoome väljaanne Ilta-Sanomat uuris nüüd Mäkineni käest, kas selline asi võib tõele vastata. Neljakordne maailmameister tõdes, et nende tiimis on tõesti üks vana mehaanik, kes on suur lõuapoolik ja paneb tihti inimestele hüüdnimesid. Kui selline hüüdnimi peaks olema tõsi, siis tõenäoliselt olevat patuoinaks just antud mehaanik.\n„Nimed on pandud nalja mõttes ja neid ei tasu võtta tõsiselt,“ sõnas Mäkinen Soome ajalehele.\nRallitiimi mehed kasutavad Mäkineni sõnul veidi teistsugust keelt kui valisusasutustes, kuid see on huumor.\nMäkinen vastas ka küsimusele, kas kuid kestnud läbirääkimised Tänakuga oli ajaraiskamine, sest mees lahkus Toyotast: "Protsess oli aeglasem kui tavaliselt. Olen harjunud selge ja otsesema tegutsemisega."\nTänak teatas eelmisel nädalal, et uuest aastast kihutab ta Hyundai värvides ning teeb seda kaks järgmist hooaega.\nMäkinen Märtini väidetavast inetust hüüdnimest: see on tõenäoliselt ühe vana mehaaniku hu...\nBriti portaal: Eesti oli siiamaani kõige paremini tuntud vehklemise poolest, aga nüüd on neil Ott Tänak! (5) 06.11.2019\nVIDEO | Tänaku uskumatu ebaõnn Sardiinia ralli punktikatsel võib Sordole hooaja lõpus veel ühe autasu tuua 06.11.2019\nHyundai pealik tunnistas, et hämas ajakirjanikega Tänaku palkamisest rääkides sihilikult (26) 05.11.2019\nSoome rallilegend saab täna haiglast koju 08.11.2019


Suvi Riias - Arengutee Klubi\nSuvepäev Riias 18.07.20: boheemlik ökoturg, luksuslik Mustpeade Maja, dekoratiivkunsti- ja disainimuuseum, igivõrratu vanalinn ja Ikea\nVäljasõit laupäeval, 18. juulil kl 7 hommikul Vanemuise alumisest parklast Tartus\nAmmu välja hõigatud ja pikisilmi oodatud kevadreisist on saanud südasuvine rännak Riiga. Meid ootavad nii uued põnevad kui ka vanad head rajad.\nLaupäeval, 18. juulil kl 7 väljume Vanemuise teatri alumisest parklast, tee peal võtame aega kehakinnituseks Sigulda nõiaköögis Raganas Kekis (buffee, ei ole hinnas).\nRiiga jõudes sõidame Kalnciema kvartalisse Daugava jõe vasakul kaldal, mida iseloomustab ilus puitarhitektuur ja pisut boheemlaslik õhkkond. See piirkond on aga eriti kuulus oma ökoturu poolest, mis ka meie reisisellidele on väga meeldinud. Kohalikud talunikud müüvad siin laupäeviti lätimaiseid toite-jooke ja ökosaadusi ning loomeinimesed disainitooteid, kunsti, käsitööd jms kaupa, mida supermarketite riiulilt kindlasti ei leia.\nJärgmiseks suundume vanalinna aastal 1334 ehitatud Mustpeade Majja, mida peetakse Riia kaunemaiks hooneks ja mille fassaad ehib enamikku Riia-teemalisi piltpostkaarte. Seda hoonet on korduvalt ümber ehitatud alates 1522. aastast. 1941 sai maja palju kahjustada ning aastal 1948 see lammutati. Õnneks taastasid lätlased 1995 - 1999 esindusliku maja täielikult. Aastatel 2012 – 16 oli luksusliku sisustusega hoone külastajatele suletud, sest seoses presidendilossi renoveerimisega eelistas riigipea töötada just siin. Saame kogu seda toredust (esinduslikud saalid, kuulsate heliloojate galerii, maalid jpm) imetleda oma silmaga! Siin koguneb tihti ka Läti eliit ballidele ja õhtusöökidele ning diplomaatilistele vastuvõttudele.\nMustpeade Maja vahetus läheduses asub Riia vanim säilinud kivihoone – 1204 rajatud endine Püha Jüri kirik, milles on end sisse seadnud dekoratiivkunsti ja disainimuuseum. Kindlasti on põnev jalutada ringi hoones, mille seinad mäletavad Riia linna enam kui 800 aasta pikkust ajalugu. Muuseumi mitmel korrusel ja vestibüülis näeb kollektsioone seitsmest kunstivaldkonnast: keraamika ja disain ning tekstiili-, puu-, metalli-, klaasi- ja nahakunst, autoriteks Läti kunstnikud.\nLeiame vaba aega ka jalutuskäiguks Riia iidses vanalinnas, mis on UNESCO kultuuripärandi kaitse all olev mälestusmärk, imteleme keskaegseid kirikuid, piilume stiilsetesse sisehoovidesse ja uudistame armsaid kohvikuid.\nPäeva lõpus külastame hiiglasuurt IKEA-keskust, mis on põnevat kaupa tulvil. Siin näeb hulgaliselt Rootsi kodu- ja disainitooteid – tule ja vali endalegi mõni omapärane küünal, kevadine seade vms. IKEA keskuses asub ka restoran, soodsate hindadega bistroo ning huvitava valikuga Rootsi toidupood.\nTagasi koju plaanime jõuda kl 23 paiku, teeme ka jalasirutus- ja tualetipeatusi.\nKaasa ID- kaart või pass ning taskuraha, veepudel ja natuke näksimist, bussis on olemas käte desinfitseerimisvahendid ja tänapäevane konditsioneer, soovitav on kaitsta nägu salli või maskiga.\nMuuseumide külastamine on vabatahtlik, mõlema muuseumi pileti hind on suvisel ajal 5 € (kokku 10 €,) tasumine sularahas.\nRegistreerumiseks palun teata oma nimi ja telefoninumber): arengutee@gmail.com ja tasu 39 €: (Tarkuseteel UÜ, Swedbank, EE362200221060427978, märksõna: 18. juuli+ osaleja nimi), bussikohad jagame raha laekumise järjekorras.


Jaan Klõsheiko fotonäitus Tam Galeriis — Sirp\nJaan Klõsheiko fotonäitus Tam Galeriis\nTeisipäeval, 22. oktoobril kell 17 avatakse Tam Galeriis Jaan Klõsheiko fotonäitus väljavõtteid Eesti kultuurielust läbi Jaan Klõsheiko kaamerasilma. Jaan Klõsheiko on kõike näinud ning jäädvustanud, kuidas kunstikriitik Ksenofontov saab piitsa, kuidas Sorge propelleril armatseb, Non Grata autoõnnetusi korraldab ning kuidas Meeskoor Viimast Aariat laulab.\nJaan Klõsheiko fotoarhiiv on meeletult mahukas ja kunstiajalooliselt väga oluline. Antud näituse tarbeks valis fotograaf performance`i teema just seetõttu, et seda ei ole eelnevalt kajastatud ning paljud ei ole neid legendaarseid performance`e ka oma silmaga näinud.\nKunst on vaataja silmades ja kui vaatajaks/vaatlejaks on Jaan Klõsheiko, kelle armastus kunsti vastu peegeldub igalt pildilt, võib publik esmakordselt saada head ülevaadet Eesti performance kunsti ajaloost.\nNäituse peamine osa põhineb fotodokumentalistikal näituselt „Vabaduse väljak“, mis valmis 2011 aasta Tallinna Fotokuu raames koostöös fotokunstnik Marge Monkoga, kajastades eesti kultuuri -ja kunstisündmusi. Peamiselt 1970ndatel pildistatud fotodelt võib leida tuntud kunstnikke, luuletajaid, kirjanikke, näitlejaid, muusikuid. Teiste seas Doris Kareva, Juhan Viiding, Jüri Arrak, Lennart Meri, Olev Subbi, Leonhard Lapin jne.\nJaan Klõsheiko on lahutamatu osa Eesti kultuurimaastikust, sest ta on osa võtnud ning jäädvustanud olulisemaid kultuurisündmusi Eestis juba alates kuuekümnendatest. Dokumenteeritud ja arhiveeritud materjal on väga mahukas, kunstiajaloolisest aspektist väga oluline ning vaatajale huvitav. Vahetu suhtlejana ning paljude noorema ja vanema generatsiooni kultuuriinimeste sõbrana on septembris 74. aastaseks saanud kunstnikul õnnestunud tabada ehedaid momente nende inimeste elust ning tegemistest.\nNäitus jääb Tam Galeriis avatuks 27.novembrini, mil avatakse Chintis Lundgreni joonistuste näitus “Manivald ja Absindijänesed”


smuuti – Tervis taimsest terviktoidust\nKevadine organismi turgutamise päev\nPäevakava 9:30 kogunemine Juula külakotta10:00 Joogatund11:00 Organismi puhastavate smuutide valmistamine ja degusteerimine. Smuutide kasulikkuse tutvustus12:30 Retk loodusesse – tutvume erinevate väetaimedega13:30 Joogatund15:00 puhastava salati valmistamine umbrohtudest16:30 lõpetamine Kes me oleme? Kolm noort naist – Eeva, Katrin ja Kristi, kes on tervislikest ning vaimsetest eluviisidest …\nOlen käinud suvel mitmetel laatadel ja pakkunud muude toodete seas ka rohelist smuutit. Vaatamata rohelisel värvile, mis mõjus mõnikord veidi ehmatavalt, olid kõik positiivselt üllatunud smuuti mõnusast maitsest. Andsin lubaduse laadal pakutud smuuti retsepti ka kodulehele lisada. Altpoolt leiategi retsepti ja lühikese meeldetuletuse rohelise smuuti …\nSee smuuti valmis just parasjagu käepärast olnud komponentidest ja tuli välja nii maitsev, et jõin üksinda ära korraga kolm klaasitäit. Tavaliselt valmivadki minul kõige maitsvamad toidud just spontaanselt. Tihti juhtub aga nii, et ma ei kirjuta retsepti üles ja järgmistel kordadel toit enam nii hästi välja …\n15 põhjust, miks juua rohelisi smuutisid\nKäesolev postitus on esmakordselt avaldatud 2013 kevadel. Kuna rohesmuutid on jätkuvalt südamelähedane teema siis võiks see postitus taaskord 2019 kevadel säravamas valguses paista. Head smuutitamist!\nTeejuht roheliste smuutide maailma\nSellest ajast peale, kui ma sain endale suvel väga hea ja võimsa blenderi (Blendtec), on see olnud minu kõige-kõige lemmikum köögitarvik. Sellega saab teha väga erinevaid toortoite, magustoite jms. Ja muidugi smuutisid. Olen smuutidest lihtsalt vaimustuses. Smuutide valmistamine on lihtne, kiire ja mis kõige olulisem …\nMustikad sobivad ülihästi erinevatesse smuutidesse nii põhikomponendiks kui lisandiks ja annavad smuutile imeilusa värvi. Banaan ja mustikas koos on lihtne kuid väga kosutav kooslus. Maca, kanepiseemned ja kakaovõi annavad topeltkoguse antioksüdante, vitamiine ja muidki meeli ergutavaid toitaineid.\nSee smuuti on siidine ja mõnus, šokolaadine ahvatlus, mis pakatab kasulikest toitainetest. Suurepärane kiire hommikune äratus – kergelt ergutav ning sobib ka kosutavaks vahepalaks ning magustoiduks.\nRohelise smuuti sõbrad\nFotod kasutaja eevarelli.com postitusest\nKui armastate Jaapani toitu, siis Helsingis julgen soovitada restorani Ravintola Gaijin. Hea atmosfäär ja kindel toduelamus ka veganitele. Kiireks ja rikkalikuks täistaimseks lõunaks aga sobib hästi Ravintola Silvoplee. ... See more


Eta Aquaria võib olla tähelepanuväärne meteoor dušš. Maksimaalne väärtus saavutatakse igal aastal mai alguses, sel aastal oodatakse oja tippu 6. mail hommikul, kuid selle oja meteoore saab näha 19. aprillist 28. maini.\nMe näeme meteoore, kui Maa ületab komeedi Halley orbiidi, see on tingitud nende sõltuvusest oktoobris Orionidi voolust, mis hõlmab ka sama komeeti jääke. Voolu nähtavus on reeglina troopilistes ja lõunapoolsetes laiuskraadides asuvate vaatlejate jaoks veidi parem, kuid näete põhjapoolkeral Eta-Aquarida, nautides ka ilusat silmist.\nVõib tunduda natuke kummaline, et vool on paremini nähtav ühest maailma osast kui teistest, kuid põhjus on üsna lihtne - see on kiirguse ja päikese aeg.\nSee Veevalaja, Pegasuse suur väljak ja Fomalgaut.\nKiirgus on taevas olev punkt, kus ilmuvad kõik antud voolu meteoorid, ja tähtkuju, mille keskel see punkt asub, annab sellele meteoor dušile nime. Eta-Aquaridi puhul on kiirgus väga lähedal tähele Eta Aquarii Aquarius 'tähtkujus.\nIgal ajahetkel tõuseb Eta-Aquaridi kiirgus (või mis tahes muu taevas asuv punkt) samal kohalikul ajal konkreetses kohas, kus ta seda teeb mõnes teises kohas. Kuid mais toimub päikesetõus lõunapoolkeral veidi hiljem kui põhjapoolkeral. See tähendab, et Veevalaja tõuseb kõrgemal taeval, andes lõunapoolkeral vaatlejatele suurema tõenäosusega sellest voolust meteoore.\nMeteooride märkamine on natuke raske, tavaliselt leitakse, et silma on kõige parem liigutada ringi, kuid jääda fookusena punktist umbes 40 kraadi raadiusest.\n40 kraadi on väga lihtne kindlaks määrata, pikendades oma käsi ja tõmmates oma peopesad eemale, sirutades sõrmi. Vahemaa väikese sõrme ja pöidla vahel on vastavalt umbes 25 kraadi, kaks sellist segmenti annavad sulle ligikaudse hinnangu 40 kraadi.\nHetkepilt Halley komeetist, mille võttis vastu 29. mail 1910 Edward Barnard. Avaldatud 3. juulil 1910 New York Timesis.\nKui sa vaatad otse kiirgusele, siis kõik sellised taevas ilmuvad meteoorid suunavad teid otse ja põletavad kõrgel atmosfääris. Samas, kui need teile saadetakse, on iga nende poolt jäänud jälgi väga lühike ja raske avastada.\nLoomulikult on parim viis meteoriidide vaatamiseks magada paar tundi enne keskööd, siis tõusta üles, muutuda soojaks tekkiks ja ehitada mugav pesa lamamistoolil või muul mugaval istmel, lõõgastuda ja oodata. Sul võib olla õnnelik, ja te näete kohe ühte, kuid võib-olla võite seal aega veeta, nii et sooja ja mugavuse loomine on väga oluline, et saaksite seal viibida.\nSa ei taha, et sa lahkuksid külma ja mugavuse puudumise pärast poole tunni pärast, ja siis teada saada, et teised nägid paar tundi hiljem imelist nägemist. Meteori duši vaatamiseks ei ole vaja mingit erilist tehnoloogiat, isegi mitte teleskoopi või binoklit, nii et see on tegevus, mida igaüks võib nautida.\nKui ilm on sobilik, on astronoomide prognoosid Eta Aquaria jälgimiseks sel aastal head. Selleks ajaks, kui meteoori duši tipp saavutab, istub kuu maha, nii et võimalus näha rohkem meteoore on veelgi suurem.\nVeenduge ka, et teie silmad on tumedad, see võib piirata teie nägemist. Aga kui sa oled õnnelik ja kannatlik, siis tipptundi ajal näete ühe tunni jooksul kuni 50 meteoori. Õnn kaasa!


Eilsele postitusele jätkuks....\nÕnnestus metsamees pildile püüda ja isegi ei punninud vastu\nkille posted @ 07:36 - Link - kommentaarid (3)\nTänane päev möödus õmblemise tähe all. Kaasa avaldas soovi, et talle olla metsas tegutsemiseks tarvis tööjakki. Eks arutasime siis läbimida-milleks ja kuidas. Hommikul alustasin lõike leidmiseks Burdade sirvimisega. Sobiva leidsin 2007. aasta oktoobri numbrist. Eks midagi sai ära jäetud ja midagi juurde lisatud. Materjalid said kokku otsitud kodustest jääkidest. Materjalid:\ntöörõivaste kangas (sinine ja oranz)- kogust ei oskagi öelda, ehk ca 2 m\ntumedat fliisi- jupike\nüks pikk alt lahtikäiv lukk ja kaks pisikest\njupike tumedat trikotaazi\nhelkurpaela ja helkurkanti\n4 öösi, 2 stopperit ja kumminööri.\nÕhtuse pildistamisega fotod na kehva võitu- aga ei julenud ka seda tööd homseks jätta, sest jakk läeb homme juba metsa ja eks ta sealt tagasi tulles ei kipu enam puhas olema. Loodan, ehk õnnestub metsamees jakiga homme hommikul pildile püüda, aga lubada ei julge. Meie pere meestel edevuse soolikas puudu.\nJaki tagumine pool:\nOmaniku sooviks oli, et oleks selja peal rohkelt erksat värvi, et metsas nähtav oleks ja keegi puud selga ei laseks ja turjaosa oleks paksem, et ülalt alla tulev lumi nii külm ja märg ei tunduks (siin kasutatud ka helkurkanti):\nSeetõttu ka sees fliisist soojendus. Voodrit sisse ei soovitud.\nVarrukas ka erk ja kasutatud lisaks veel helkurpaela:\nSeljaosa sai esialgu veidi lühike. Pikenduseks sai nõnda sihuke asi.\nAllääres ka kumminööritunnel, mida saab koomale tõmmata stopperitega:\nVarrukal trikotaazist lumekaitsed\nkille posted @ 22:05 - Link - kommentaarid (2)\nDROPS Design aineline isetegemine\nTädi pakkus mulle lõnga, terve "banaanikasti" täie. Kui see kohale jõudis tuli välja, et see korralik maavillane lõng ja ise värvitud. Vastutasuks palus täditütar omale palmikutega kindaid ja sokke. No sellisest pakkumisest ei saa ju keelduda. Palmikute mustri tarvis sain abi Drops Design lehelt Originaal\nSõrmikute sokkide värviks aprikoos, lõnga kulus ca 200 g (mõtlesin, et kaalun enne ära andmist ära, aga alles nüüd tuli see meelde), vardad kõige peenemad teflonkattega (pole veel varda numbrit suutnud välja selgitada)\nkille posted @ 22:23 - Link - kommentaarid (12)


Miks ja kuidas puhastada oma sülearvuti klaviatuuri? | Digigeenius\nMiks ja kuidas puhastada oma sülearvuti klaviatuuri?\nArvuti klaviatuur on tõenäoliselt üks kõige rohkem katsutud elemente arvuti puhul. Seda katsutakse nii rasvaste, niiskete, määrdunud kui ka tolmuste kätega ja kõik see kleepub kenasti klahvide külge ja valgub klahvide vahele.\nKogu see mustus jääb aga arvuti sisse, muutes selle kasutamise ülimalt ebameeldivaks ja ebahügieeniliseks. Sestap on oluline aeg-ajalt oma klaviatuuri puhastada ning teada, kuidas seda teha.\nKrigisev puru klahvide vahel\nEsmalt kontrolli, et su arvuti oleks välja lülitatud ning sellega poleks ühendatud ühtegi välist seadet. Klaviatuuri ei soovitata puhastada ka näiteks reisil olles: kui midagi peaks valesti minema, on klaviatuuri asendamine oluliselt lihtsam kodus, kus on võimalik kohe pöörduda vastava parandusasutuse poole.\nKui oled veendunud, et arvuti on välja lülitatud, siis on aeg hakata puhastama. Seda selleks, et kogu tolm ja liikuv puru klahvide alt, pealt ja vahelt minema saaks. Selleks võib kasutada kas pisikest käsitolmuimejat või purki suruõhuga. Poodides pakutakse müügiks ka spetsiaalseid harju, millega klaviatuuri harjates tolm ja puru klahvide vahelt välja tõmmatakse.\nOn oluline tähele panna, et tolmuimeja ei imeks liiga tugevalt. Vastasel juhul võib see ka klahvid endaga kaasa tõmmata.\nKleepuvad klahvid jäävad sõrme külge kinni\nBakterite ning kleepuvate jälgede puhastamiseks sobib mõni spetsiaalne puhastusvahend, kuid vahendi valimisel tuleks kindlasti jälgida, et see oleks tehnoloogiasõbralik ja mitte väga tugev: liiga intensiivne lahus võib mõjuda halvasti su kätele ning kaotada klahvidele joonistatud tähemärgid.\nNiisuta tavalist majapidamispaberit alkoholilahusega ning pühi paberiga üle klaviatuuri. Pehmemast kangast lapp sobib hästi ka klahvivahede puhastamiseks. Kui vajad midagi konkreetsemat, sobib klahvivahede puhastamiseks ka puhastusvedelikuga niisutatud paberisse mähitud teelusikavars.\nOn oluline märkida, et bakterite eemaldamine ei pruugi olla eriti pikaajaline lahendus, nagu selgus selles loos.\nMõned klahvid saab eemaldada\nOsadel sülearvutitel on võimalik eemaldada ka klahvid, nii et klaviatuuri sisemusele saab mugavamalt ligi. Esmalt, tee oma klaviatuurist foto, kui kardad, et ei mäleta, kuhu mõni klahv käis. Kasuta oma küüne serva, et võtta kinni ühest klahvi nurgast ja katsu klahv vaikselt kätte saada, aga ole ettevaatlik, sest paljude arvutiklaviatuuride klahvid on plastikkinnitustega, mis võivad kergesti puruneda.\nSeejärel kasuta alkoholilahusega niisutatud paberit, et klaviatuur puhastada. Võid kasutada ka suruõhku, et võimalik puru kätte saada. Kui valmis, aseta klahvid õigetele kohtadele tagasi ja naudi oma värsket ning puhast klaviatuuri.\nKlahvide eemaldamise puhul tasub konsulteerida oma arvuti garantiitingimustega, et teha kindlaks, et tegevus nendega vastuolus poleks.\nMärksõnad: klaviatuur, pesu, puhtus


👨 Kuidas rääkida erilisest kedast, kellega neid armastad 👩 - FLIRT-FLINGS - Magazine - Elu Täissuuruses 2019\nMagazine - Elu Täissuuruses FLIRT-FLINGS 2019 Kuidas rääkida erilisest kedast, kellega neid armastad\nKas sa armastad kedagi, kellega sa tutvud või mõtlesid, kuidas öelda kellelegi, et sa armastad neid? Siin on kõik, mida vaja sõnumit saata.\nJärgmise sammu astumisest suhete loomine ei ole alati lihtne, eriti kui sa tunned seda kõik häbelik või ebamugav.\nKuid mõnikord võite olla kindel, et sa armunud, kuigi te ei pruugi teada, kuidas uudiseid jagada.\nKui sa mõtled, kuidas ütle keegi, et sa armunud neid, ära pidage seda mõtet.\nArmastus on eriline ja näitab, kui intensiivselt meeldib keegi, on sama eriline.\nVõite tunduda häbelik, ebamugav või lihtsalt segaduses esialgu. Aga sa ei ole üksi.\nKui keegi sulle meeldib, et te neile meeldib, ei ole lihtne samm võtta.\nLõppude lõpuks väljendab teie armastus keegi ka kohustust, mille peate lubama.\nKui te kindlasti teate, et teie meelest on tõeline armastus, on siin mõned armas ja veel erilised viisid, kuidas rääkida erilisest isikust, kellega te neid armastate.\n[Loe: kuidas sõprad lihtsalt sõpradele jõuavad]\nKuidas öelda kellelegi, et sa armastad neid\nTeie südames on mõtteid välja visata mitmel viisil, kuid nagu kõik muu, on mõned head viisid ja mõned mitte nii head viisid.\nKui olete valmis oma elu rohkem armastama, kasutage neid kolme erinevat moodust, et sõnumit saada.\nKas saate öelda kellelegi, et sulle meeldib näost näkku? Tõepoolest pole paremat võimalust pakkuda teile oma armastust kellegi vastu kui see. Halbade armastajate jaoks ei pahanda, et meil on mõned erilised mälu loomise võimalused.\n# Kui sa istute üksteise kõrval\nKui see inimene kohtub sellel päeval sellel päeval ja just teie mõlemad, istuge lähedalt ja valmistuge ennast tunnustuseks. Mine nende lähedale ja sosin seda oma kõrvu. See ei tähenda, kas sa oled sellega häbelik või tunda ebamugav, siis tundub see armas ja väga romantiline. Võite lihtsalt seda öelda, suudlege oma põse pehmelt, kui sa seda uuesti oled ja välgutage oma kena naeratust. [Loe: kuidas sõpra kogemata suudelda]\n# Ehita pinge\nPöörake oma kuupäeva üles juba varem ja öelge neile, et soovite öelda midagi olulist ja tunda end häbeneda rääkida. Isegi kui teie kuupäev palub teil seda telefoni kasutades rääkida, hoidke lihtsalt mõtteid ja planeerige järgmisel päeval.\nKui sa järgmisel päeval soojadel päevadel koos jälle istuvad, põgenevad ja naeravad palju ja kui teie kuupäev palub teil öelda, mida sul on silmas pidada, siis ainult palju rohkem naeratama ja öelge oma kuupäevale, et te tunne seda tõesti ebamugav seda. Oodake, kuni teie kuupäev hakkab teid püüdlema, mida nad lõpuks soovivad.\nMõne minuti pärast muutub kogu teie närvilisus põnevuseks ja mõlemad teid naeravad ja teineteist vaigistuvad. Ja kusagil teel, teie ülestunnistus libiseb isegi enne, kui te seda teate!\n# Pärast eraldamist\nKas teie kallis läheb nädalavahetuse või väikese puhkuse jaoks ära? Kas sul on neid puudu? Kasutage seda kui suurepärast võimalust sõnumit saada. Kui te mõne aja pärast kohtute uuesti, öelge oma kuupäevale, et te jätsite neid palju. Ja kusagil vestluses hoidke kätt ja öelge neile, et arvate, et sa armastad seda inimest, rohkem iga päevaga.\nSa võid seda käiku kasutada ka pärast kindlat kuupäeva, mille plaanite eelnevalt. Romantiline kuupäev oleks loonud täiusliku seade, mis paljastaks teie tõelised tunded teie jaoks.\nKui sa lihtsalt ei suuda oma julgust väljendada oma armastust erilise keegi vestluses, on siin mõned muud võimalused oma armastuse väljendamiseks sellisel viisil, mis on sama eriline.\n# Kirjutada kirja\nSa ei pea olema kirjanik, kes tunneks keegi oma tundeid väljendama. Mõelge mõnele reale ja alustage kirjutamist. Väga kiiresti sõnad järgnevad. Võite kasutada neid näpunäiteid romantilise armukirja kirjutamise kohta, mis aitavad teil täiuslikku kirjutada. Ja lõpetage märkus südamliku â € œI armastan sind € | €\n# Anna õnnitluskaart\nKui te ei saa oma häält kasutada, kasutage Hallmarkit. Valige täiuslik kaart, mis väljendab teie tundeid ja järgmisel korral, kui mõlemad kohtad kuupäeval, leida vaikne hetk, et anda kaart või libistada see oma kuupäeva kotti. Mõnikord võib kaunis kaart anda suhteliselt sügava mulje.\n# Saada kingitus\nKas olete liiga hirmul, et oma tundeid väljendaksite isegi teie päeva ajal? Kaunis kingituse saatmine võib olla teie jaoks parim viis. Valige oma kuupäeva jaoks romantiline kingitus, olgu selleks šokolaadikomplektid, lilled või midagi muud, mida teaksite, et teie kuupäev oleks meeldiv. Ja kingituse sees lisage väike märk, mis ütleb: "Ma armastan sind."\nKeskse armastuse väljendamine on alati parim näost näkku sooritama. Kuid kui soovite sõnumi saamiseks telefoni kasutada, olgu siis nii.\n# Kirjuta armastusekiri\nTekstsõnumite saatmine on päris impersonaalne. Nii et ära märkige oma kuupäev, kui üksteisest kaugel, kui teil pole muud valikut. Kui võite selle vastu vallutada, kirjutage enne kuupäeva musta romantiline tekst ja kirjutage pärast seda kuupäeva selle konkreetse keegi pärast seda, kirjuta neile neile sõnum. Ja kui nad seda loevad, on suhteliselt hea võimalus, et teie päev hakkab särama või punetama!\n# Hilisõhtul kõne\nKas teie mõlemad veedavad hilja ööd, kes räägivad telefoniga pikki tunde? Siis teate, et korduvalt avanevad romaani, armastuse ja möödujad alati ja hiljem telefonivestlustes. See võib hakata minema "ma igatsen sind" või "olen nii õnnelik, et olen kohtunud sind", kuid tööta oma julgust öelda "ka armastan sind" ka. Võite olla närviline, aga kui sa sõnad välja tulevad, tunnete seda palju paremini.\n[Loe: kuidas rääkida poisiga ja panna ta sind sarnaselt]\nMuidu pole lihtsalt õige\nAlati püüa hoida iga armastuse väljendus isiklik ja meeldejääv. Võib olla palju teisi viise oma armastuse kuulutamiseks. Kuid lisaks mõnele erandile ei ole enamus näost-näkku kuulutustest täiuslik.\nInterneti kasutamine, sõnumi edastamine sõbra kaudu, ajaleheülevaate kasutamine või muu isikupäraviis ei pruugi lihtsalt heli õige, kui te ei sega seda isikliku efektiga. Kasutage kõneposti ja teie kuupäev võib lõpuks mõelda, et see on jant!\nNüüd, kui kuulutasite oma armastust oma kuupäeva, ei ole liiga huvitatud vastuseks või sundige oma kuupäeva midagi vastama. Mõnikord võib armastuse väljakuulutamine veidi aega võtta.\nKui teie kuupäev vastab "Ma armastan sind ka", see on sinu jaoks hea. Kuid kui teie kuupäev lihtsalt naeratab või tundub ebamugav, siis ei mõtle selle üle liiga palju. See võib murda teie südant, kuid see pole lugu lõpus. Võib-olla peate teie kuupäeva jaoks lihtsalt mõtlema rohkem aega.\nDon 't luua selles kohas ebamugav hetk, rääkige sellest midagi muud ja võta vestlusest lahti. Kui suheel on piisavalt armastust järgmise sammu edasi saamiseks, siis mõne päeva pärast kuulate positiivset vastust.\n[Loe: kuidas teada saada, kas sa tegelikult armunud on?]\nÜkskõik kui julge või häbelik, kui olete armastuse asjus, kasutage neid lihtsaid ja ilusaid näpunäiteid selle kohta, kuidas rääkida kellelegi, keda te neile meeldib, ja on tõenäoliselt tekkinud meeldejääv hetk, mis võib varsti põhjustada midagi paremat.\nEelmine Artikkel 15 Vead, mida naised teevad, kui ta soovib kutt teha\nJärgmine Artikkel Deontay "The Bronze Bomber" Wilder: intervjuu\n11 põhjust, miks peaks kindlasti olema Nerdy Guy kuupäev\n23 Naistevahelist suhtlemisnõuet\nKas Serial Monogamy on kergem südames?\nBaby Travel Essentials Teie käekotis\nKõik põhjused, miks teil on vaja Amazonase lapse sooviloendit\nTagasihoidjad: kõik, mida vaja teada\nHakka M & B auhinna tester!\nParim beebi- ja väikelapse mänguasjad 2018 - ema ja beebi auhindade nimekiri\nParimad Baby Bathtime tooted - ema ja beebi auhindade nimekiri\nLindam Easy Fit Plus Deluxe ohutusväravad ülevaade\nLindam Push To Stop Metal Safety Gate Review Laiendamine\nTurvalisus 1. Automaatne sulguriga varustatud väravate ülevaade\nKuidas lööma tüdrukule: 12 reeglit järgida, et see ei näeks välja nagu rumal\nKuidas mängida tüdrukute vastu: 15 asja, mida mehed peavad teadma edukaks tegemiseks\nKuidas ühendada mees 7 lihtsat sammu


2-3 sl vōid½ tl soola\n½ liitrit piima\nValmistusviis Vahusta munakollased suhkru ja võiga, lisa sool, piim ja osade kaupa jahu. Kõige lõpuks lisa vahustatud munavalged, sega tainas ettevaatlikult ühtlaseks ja prae pannil kuumas rasvas väikesed lusikapannkoogid.\nsws 10.mai 2014 22:31\nkuidagi kummaline tainas... nii vedel, ei ole kohevusest juttugi... maitse ok\nkass 11.nov 2012 18:58\nneed on megahead!\nAlgajaKokk 27.juuni 2012 10:29\nTannuboy: saab küll ja väga head tulevad. :)\nHea retsept! Väga maitsvad tulid. Seda piima on täpselt nii palju, kui olema peab. Mul tuli küll kõik välja.\ndot 18.apr 2012 18:19\nsuht pastel retsept ikka olge ausad. kohevusest asi kaugel. mingid kogused on ikka paigast ära. ilmselgelt tuleks vedelikku ca 1/3 võrra vähem panna... kui mitte poole vähem.\ntannuboy 19.nov 2011 15:04\n:) Aga kas selle õpetuse järgi saab siis yltse teha???? PALUN ABI\ntoidukunn 14.juuli 2011 22:11\n:Anuh ei saa neid valmis kuna proovisin ja tainnas kuidagi nii vedel et ei jaksa enam prooovida!\nLiisa Kangur 13.juuli 2011 16:02\nNeed on maalma parimad pannkoogid mida ma olen maitsnud. :):):)\nliisakangur 01.juuli 2011 22:27\nNeed on tõelised kohevad pannkoogid mu isa teeb neidsama hästi kui peab.:):):):):):):):-\nmees köögis 14.apr 2011 17:03\naga kui vahepeal mikseriga tainast segada v uuest munavalget lisada ja ettevaatlikult segada kas sis tulevad uuesti kohevad\nmargareeta 04.veeb 2010 17:11\nväga hea .nämmi\nAtsinna 06.dets 2009 12:40\nKatsetajale: kindlasti ei ole siin mõeldud poolt klaasi piima, vaid ikka poolt liitrit. Kohevad tulevad esimesed koogid, hiljem vähemkohevad, sest tegemise käigus vajub vahustatud taigen alla. Ilmselt paratamatus, kui just mitme panniga küpsetamist ei toimu.\nerror 05.dets 2009 11:20\nEi tea pole proovinud. Peakokk Mallorcalt tagasi tuleb siis lasen teha...\nKatsetaja 04.dets 2009 19:12\nkohevad küll ei tulnud.Kuidagi vedel tainas on.Äkki on mõeldud 1/2 liitri asemel pool kaasi piima?\nTriin 02.okt 2009 17:35\nhiljem tulevad vähemkohevad, sest tainas hakkab ju pisut alla vajuma- vaht ei kesta igavesti. Viga, mida mina iga kord teen, on see, et hoian taignakaussi pliidi kõrval soojas, küpsetamise ajal ( siis hea võtta, eks) aga seetõttu vajub tainas veel kiiremini alla :S\nMerks53 14.juuni 2008 14:31\nMina panen 0,5 liitri piima kohta 5 muna (M ) või siis suuri(L) 4 tükki. Eriti mõnna.\nJane 11.juuni 2008 20:02\nMinu lapsepõlve pannkoogid, vanaema tegi. Nämm!\nraudpetoon 18.nov 2007 12:33\nmis te arvate kui prooviks seda teha nii, et piima asemel kasutada vahukoort ja see ka omakorda vahtu lüüa?\nanti2 09.sept 2007 12:02\nto alkats; aga ehk tuli alguses seda kohevamat vahustatud munavalgega kraami, mis pinnal ujus ja hiljem põhjast segamata tainast?\nsansa2 11.aug 2006 17:22\nneed on maitsvad\nkatikas 18.mai 2006 18:51\njaaa :P jube head on : ) asungi tegema : ) no kui ema ei tee ,siis tuleb ise teha ! :) nigunii kunagi läheb tarvis,kui lapsed majas on ! :)\nalkats 14.mai 2006 23:54\nno deem, miks küll minul nad kohevad ei tule??? esimesed on vääga ilusad kohevad aga ülejäänud kui liistud :( MIKS??\nainult mina 27.apr 2006 16:29\nhea on! nämm..\nfancy33 21.mai 2005 15:43\nsee on meie pere traditsiooniline retsept-laupäeva hommikuti.see oli ka minu ema.saladuslik retsept millega ta meid iga laupäeva hommik äratas


Kas rinnakad naised on vabameelsemad? Teadlased on avastanud, et... - Naistekas\nTeadlased soovisid teada, kas antud stereotüüpi usuvad ainult mehed või arvavad ka naised, et rinnakamad neiud on vabameelsemad. Selle küsimuse uurimiseks lasid teadlased teha foto paljast naisest, kellel olid keskmise suurusega rinnad. Tarkvara abil suurendasid ja vähendasid naise rindu, luues naisest niimoodi kolm versiooni – väikeste, keskmiste ja suurte rindadega. Seejärel palusid nad enam kui 500 mehel ja naisel hinnata kolme pilte.\nLoe ka: Mehed, kas nõustute? Teadlaste sõnul armastavad mehed just selliseid rindu kõige rohkem\nLoe ka: Üllatav põhjus, miks mehed nii väga naiste rindu armastavad\nEhkki teadlased ei leidnud ühtegi tõendit selle kohta, et rinnakad naised oleksid vabameelsemad kui keskmise või väiksemate rindadega naine, said nad siiski vastuse, et seda stereotüüpi usuvad nii mehed kui ka naised. Mispärast oleks paslik öelda, et naise välimuse põhjal ei tohiks kohe kindlasti teha eelarvamusi tema seksuaalelu kohta.


Markii, preili ja müsteerium – Ersen.ee | raamatupood, osta raamat, e-raamatud, kirjastus ersen, raamatud internetist, telli soodsa hinnaga\nHome / Raamatud / Romaanid Harlequinilt / Markii, preili ja müsteerium\nRaamatu nr: B02377320\nSari ajalooline romaan 109\nAnnie Burrowsi raamatus „Hertsog otsib naist“ vilksatas põgusalt hertsog Oliveri poolvend lord Devizes, kes lapsena õukonnast välja visati, kui hertsog õigusjärgse pärijana pagendusest koju naasis. Sellele perekonnapoolele jäi seetõttu palju vaenulikke tundeid, mida aastad leevendada ei suutnud. Raamatus „Markii, preili ja müsteerium“ on hurmav naistemees lord Devizes õunkonnas tagasi – tõsi, vaid selleks, et Oliveri pulmas osaleda ja vihatud poolvenna meelehärmiks skandaalitseda ja tolmu üles keerutada.\nSiis aga saab ta teada, et pulmapeole on saabunud ka tema äsja mõrvatud parima sõbra õde Horatia, kelle hinges põleb iha venna eest kätte maksta. Koos moodustavad need kaks täiesti vastandlikku inimest „paraja paari“, kes satuvad kurikaelte jälgi ajades aina keerulisematesse olukordadesse – ja üha tulisemate tunnete keerisesse.


VILVE MÄNNA 85 - Septembrikuus kõik on uus - Maakond - Saarte Hääl\nVILVE MÄNNA 85 - Septembrikuus kõik on uus\nLILLED ÕPETAJALE: Septembri algus tähendab endise pedagoogi Vilve Männa sõnul talle rohkem kooliaasta kui uue eluaasta algust.\nEile sai 85-aastaseks Raplas sündinud ning oma elutöö Orissaares ja Kuressaares õpetaja ja koolijuhina teinud ning giidina tegutsenud Vilve Männa.\nMida tähendab 1. september 47 aastat õpetajana töötanud vanaprouale? "Septembri algus on minu jaoks rohkem uue kooli- kui eluaasta algus. Iga õppeaasta algus tekitab põnevust, kõik kooliga olnu tuleb meelde," rääkis juubilar. Töö eest on Vilve Männat tunnustatud teenelise õpetaja tiitli, Valgetähe medali ja Kuressaare linna teenetemärgiga.\nÕpetaja lapsepõlv ei olnud kerge. Neljalapselise pere isa, ärimees Rein Pukspuu arreteeriti 1944. aasta esimesel jõulupühal. Punavõim saatis Vilve kulakuks tembeldatud isa Siberisse. Pereema lastega aeti kodust välja. Õnneks võtsid sugulased lapsed enda juurde. Vilve lõpetas Tallinna 7. keskkooli. Pärast seda tahtis ta kohe tööle, kuid võttis kuulda isalt saadud soovitust ja jätkas õpinguid Tallinna pedagoogilises instituudis.\nDiplomeeritud eesti keele õpetaja suunati tööle Orissaarde. "Orissaares paigutati mind koos teise noore õpetajaga elama klassiruumi, mille ühes nurgas oli hunnik madratseid. Peagi saime elamispinna Osvald Saameli pere juurde," meenutas Vilve Männa.\n1965. aastal abiellus ta Heinrich Männaga. Abikaasa kutsus Vilve enda juurde Kingisseppa. Harjumine võttis aega, aga kooliellu sulandus ta kiiresti. Peagi pakuti Vilvele õppealajuhataja rolli. Selles ametis oli ta 1996. aastani. 1989–1990 täitis ta ka direktori kohustusi. Koolitöö kõrvalt tegutses saksakeelse giidina.\nOma osa nõudis pere ja poeg Matise eest hoolitsemine. Vilvel ja Heinrichil on kolm lapselast.\nÕnnesoovidega juubilarile ühinevad Saarte Hääl ja Kadi raadio.