märts 2022 - Partnerid MTÜ\nLõppesid M2.1 ja M2.2 taotlusvoorud\nTäna, 25. märtsil lõppes MTÜ Partnerid meede 2.1 ja meede projektitaotluste vastuvõtt.\nMeede 2.1 esitati 23 taotlust abikõlbuliku maksumusega 476 889,24 eurot. Toetust taotleti kokku 242 989,22 eurot, meetme eelarve 248 200 eurot.\nMeede 2.2 esitati 2 taotlust abikõlbuliku maksumusega 15 026,66 eurot. Toetust taotleti kokku 13 104,91 eurot, meetme eelarve 20 000 eurot.\n25. märts 2022\tlisas admin kategoorias Taotlemine\nMTÜ Partnerid juhatuse koosolek algusega kell 15.00 ja üldkoosolek algusega kell 16.00 toimuvad 30.märtsil 2022.a. Kadila Seltsimajas.\n2021.a. maj.a. aruande üldkoosolekule kinnitamiseks esitamine\nM1.1 ja M1.2 hindamistulemuste üldkoosolekule kinnitamiseks esitamine\nUue perioodi strateegia ettevalmistamise tegevuskava ja eelarve üldkoosolekule kinnitamiseks esitamine\nKoostööprojekti „ Põhja-Eesti toidukultuur – Paepealsed maitsed“ eelarve üldkoosolekule kinnitamiseks esitamine\nLiikmete liikmelisuse lõpetamine\nRev.komisjoni aruanne 2021.a. kohta\n2021.a. maj.a. aruande kinnitamine\nMeede 1.1 hindamistulemuste kinnitamine\nMeede 1.2 hindamistulemuste kinnitamine\nUue perioodi strateegia ettevalmistamise tegevuskava ja eelarve kinnitamine\nKoostööprojekti „Põhja-Eesti toidukultuur – Paepealsed maitsed“ eelarve kinnitamine\nJuhatuse liikme kinnitamine\n23. märts 2022\tlisas admin kategoorias Koosolek\nTeenindame büroos vaid eelnevalt aja broneerinud kliente.\nPalume aeg broneerida vähemalt päev ette, helistades 5553 9133 või kirjutades info@mtupartnerid.eu\nBüroosse tulles palume järgida kõiki turvalisuse reegleid.\n21. märts 2022\tlisas admin kategoorias Üldised\nAvatud on M2.1 ja M2.2 taotlusvoorud\nAlates tänasest, 21. märtsist kuni reede, 25. märtsi kella 16.00-ni on avatud järgmised MTÜ Partnerid taotlusvoorud:\nHindamise tähtaeg 6. juuni 2022.a.\nTaotlemiseks vajalikud dokumendid leiab siit\nKüsimuste korral palun helistada 514 8775, 528 6307 või kirjutada info@mtupartnerid.eu\n21. märts 2022\tlisas admin kategoorias Taotlemine\n22. märtsil 2022.a toimub MTÜ Partnerid hindamiskomisjoni paikvaatlus M1.1 taotlejate juurde ning M1.2 taotlejate ärakuulamine.\n16. märts 2022\tlisas admin kategoorias Üldised\nBüroo suletud 14.-18. märts\nBüroo on suletud 14.-18. märtsil 2022.a. Oleme õppereisil.\nKiirete küsimuste korral palun kirjutage info@mtupartnerid.eu, vastame esimesel võimalusel.\n13. märts 2022\tlisas admin kategoorias Üldised\nMTÜ Partnerid avab 14.-18. veebruar 2022.a. kuni kella 16.00-ni järgmised taotlusvoorud:\nHindamise tähtaeg 3. mai 2022.a.\nMTÜ Partnerid avab 21.- 25. märts 2022.a. kuni kella 16.00-ni järgmised taotlusvoorud:\n13. märts 2022\tlisas admin kategoorias Taotlemine\nVIRU tegevusgruppide loodusturismi arendamise õppereis Lapimaale\n13.-19.03.2022 toimub Virumaa tegevusgruppide loodusturismi arendamise õppereis Lapimaale. Osalevad tegevusgruppide tegevtöötajad ja juhatuse liikmed.\n11. märts 2022\tlisas admin kategoorias Õppereis\nAlgas avatud talude päevale talude registreerimine\nNeljapäeval, 10. märtsil algab talude registreerimine juba kaheksandat aastat järjest toimuvale üle-eestilisele avatud talude päevale. Suviseks tippsündmuseks kujunenud avatud talude päev leiab tänavu aset 23. ja 24. juulil.\n„Praegu on raske mõelda muule kui sellele, kuidas lõpetada sõda Ukrainas ja toetada hätta sattunud inimesi. Samas on oluline, et me selles muutunud maailmas ei jääks käed rüpes istuma ja ootama lahendusi, vaid tegutseksime ise aktiivselt eri valdkondades edasi endale ja teistele võimalusi luues. Avatud talude päev viib kokku toidutootjad ja –tarbijad ning tutvustab maapiirkondades avanevaid tegutsemisvõimalusi. See on oluline suvesündmus, mis tänavu uutes oludes ilmselt suunab paljud külastajad mõtlema sellele, kui oluline on kohalik toit ja mida tuleb teha, et seda jätkuks,“ lausus maaeluminister Urmas Kruuse.\n„Seetõttu kutsun üles kõiki huvitatud talusid ja põllumajandustootjaid avatud talude päeval osalema. See on võimalus, kus pakkuda kohalikku toitu, kaupa ja teenuseid ilma vahendajateta otse külastajatele. Võimalus näidata ja selgitada huvilistele, milline on toidu teekond põllult taldrikule. Võimalus suunata nii mõnigi külastaja isikliku peenramaa rajamisele mõtlema,“ ütles Urmas Kruuse.\n„Registreerimisel sel aastal muudatusi ei ole, sest veebiplatvorm, kus talude registreerimine toimub, on sama nagu eelmistel aastatel. Juhul, kui talu pärast registreerimist paari päeva jooksul ühtegi e-kirja ega automaatvastust ei saa, siis suure tõenäosusega registreerimine ebaõnnestus ning peaksite seda tegema uuesti või siis pöörduma maaeluvõrgustiku poole. Sellega väldime olukorda, kus talud suvel avastavad, et neid polegi avatud talude nimekirjas,“ selgitas Põllumajandusuuringute Keskuse maaelu võrgustikutöö osakonna juhataja Reve Lambur\nReve Lamburi sõnul kestab talude registreerimine küll aprilli lõpuni, kuid päeva tegevusprogrammi saab talu lisada ka hiljem. „Oluline, et see oleks olemas ajaks, kui algab avatud talude teavituskampaania ning külastajad hakkavad planeerima oma talukülastusi ja liikumisteed,“ lisas ta.\nRegistreerimisel peab talu olema hoolikas kaardil oma asukohta määrates. Kui see ei õnnestu kohe registreerimisel, siis saab täpsed koordinaadid panna kirja hiljem, kui on saadud andmete muutmise link. Samuti peab varuma kannatust talu ilmumiseks avalikule veebilehele, sest enne avalikustamist kontrollitakse kõik andmed üle.\nAvatud talude päeval osalemiseks tuleb talu või põllumajandustootmine registreerida avatud talude veebilehel www.avatudtalud.ee/et/talule. Registreerimine lõpeb 30. aprillil. Palume registreerimisel kindlasti teada anda, kas talu on avatud lisaks pühapäevale ka laupäeval. Samas tuleb meeles pidada, et avatud talude päeva põhipäev on pühapäev, 24. juuli ning sel päeval on külastajatele avatud kõik registreerunud talud.\nInfopäev avatud talude päeval osalevatele taludele toimub tänavu 30. märtsil Jänedal. Infopäeva on võimalik jälgida ka veebiülekandena.\n2021. aastal oli üle Eesti avatud 299 talu, kuhu tehti nädalavahetusel kokku üle 234 000 külastuse. Tegu on avatud talude päeva külastusrekordiga.\nAvatud talude päeva korraldavad Maaeluministeerium ja Põllumajandusuuringute Keskus koostöös Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoja ja Eestimaa Talupidajate Keskliiduga, suureks abiks on ka LEADER-tegevusrühmad. Avatud talude päeva korraldamist rahastatakse Eesti maaelu arengukavast 2014–2020 ja Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist.\n10. märts 2022\tlisas admin kategoorias Turism


Kosmoloogia - Maa: Õpiku tekst\nInimkonna esimeseks suureks kosmoloogiliseks avastuseks oli Maa kerakujulisuse tunnetamine. Seda, et merepind on kumer, pidid meresõitjad tahes-tahtmata märkama. Millal ja kus tehti esimest korda selle fakti üldistus kogu maailmale, pole teada. Ilmselt Vana-Kreekas, sest just sealt, 240. a. enne Kristust, on pärit Maa ümbermõõdu hindamine Eratosthenese poolt (joonised 3, 4). Geomeetriat hindavate kreeklaste jaoks oli kera ideaalseim mateeria vorm ja sobis seetõttu suurepäraselt nende maailma mudeliks. Ja õige ta ju oligi.\nKui kaugel on silmapiir?\nXVII -- XVIII sajandi suurte maadeavastuste käigus uuriti-mõõdeti seda kera üsna põhjalikult. Tänapäeval teame, et Maa on pisut lapik (poolustevaheline kaugus on 43 km ehk umbes 1/300 võrra väiksem läbimõõdust ekvaatori kohal). Väikesi kõikumisi on ka ekvatoriaalses läbimõõdus, kuid need on saja meetri piires ja jäävad selgelt alla kohalikele pinnavormidele.\nMaa lapikus on hästi seletatav pöörlemisega. Nii suurte mõõtmetega taevakeha ei saa olla täiesti tahke: tuhandete kilomeetrite sügavuses lõhub rõhk meile harjumuspärase tahkete ainete kristallstruktuuri; koos kõrge temperatuuriga tagab see kivimite voolavuse. Iseenda raskuse mõjul omandab selline ollus kosmose kaalutuse tingimustes kera kuju; pöörlemisel tekkiv tsentrifugaaljõud, tasakaalustades ekvaatoril gravitatsiooni, muudab taevakeha telje suunas kokkusurutuks. Niisugust keha nimetavad matemaatikud pöördellipsoidiks (tekib ellipsi pöörlemisel ümber lühema telje) ja kõik planeedid (asteroidid, kaaslased), mille läbimõõt on suurem viiesajast kilomeetrist, on sellise kujuga. Ka Maa ookeanide üsna ühtlane sügavus kõigil laiuskraadidel räägib tasakaalulise kuju kasuks.\nMiks Maa pöörleb? Seda ja paljusid teisi küsimusi on otstarbekas käsitleda üheskoos ülejäänud seitsme planeediga. Küll aga vajavad selgitust maapealsed pinnavormid ning atmosfäär. Tegelikult pole see eriti astronoomiline probleem -- kogu meie poolt uuritud Maa osa piirdub umbes 20 kilomeetri paksuse kihiga (12 km sügavusest 9 km kõrguste mägedeni, ka puuraugud ei ole palju sügavamad), mis on vaid kolmandik protsenti meie koduplaneedi rohkem kui 6000-kilomeetrisest raadiusest.\nMaa siseehituse kohta tuleb leppida kaudsete andmetega. Teades maakera massi ja mõõtmeid, saame arvutada tiheduse. Tulemus -- 5520 kg/m3 -- on tunduvalt suurem maakoore koostisse kuuluvate kivimite omast. Järelikult on Maa sisemusse kogunenud raskemad mineraalid. Teine kaudne allikas on maavärinate levimine. Maavärina koldes tekivad kaht tüüpi lained, mis levivad Maakera sisemusse. Neist ristlainetus levib ainult kindla kauguseni, pikilained aga tungivad läbi kogu Maa vastaspoolele välja. Et ristlained ei levi vedelikus, peab aine Maa sisemuses olema vedelas olekus.\nKõiki olemasolevaid andmeid kasutades pakuvad geofüüsikud välja järgmise "mudeli". Maakoore all asub tahke, umbes 2900 km paksune kiht, mida nimetatakse mantliks, ka vahevööks. Mantel koosneb rauda ja magneesiumi sisaldavatest mineraalidest ja on tahkes olekus. Selle all on 2200 km paksune vedela aine kiht, mis koosneb vähese niklisisaldusega rauast (sellise koostisega on kosmosest Maale langevad raud-nikkelmeteoriidid). Kõige all on jällegi tahke tuum, arvatavasti sama koostisega, mis vedelal kihil. Tahkes olekus on selle aine tänu suuremale rõhule.\nRauarikast tuuma peetakse ka Maa suhteliselt tugeva magnetvälja põhjustajaks.\n"Kortsud" maakera pinnal peegeldavad tema sisemist aktiivsust. Maa sisemus pole rahulik, vaid aeglases liikumises. Seda kinnitab mandrite triiv (nendevaheliste kauguste muutumine), maavärinad ja vulkaanipursked. Tahke maakoor paindub ja praguneb selle liikumise käigus; tekivad mäed ja sügavikud, energia aga eraldub vulkanismi kaudu. Muidugi pole see nii lihtne, üksikasjades on palju küsitavat, aga põhijoontes on teadlased-geofüüsikud oma arusaamades ühel meelel. Pealegi on analoogilised struktuurid (mandrilavad neid ääristavate mäeahelikega ning vulkaanid) vaadeldavad ka Marsil ja Veenusel.\nAtmosfäär seevastu on Maal eriline. Kui võrrelda seda näiteks lähima naabri Veenusega (meie omale väga sarnane planeet, mass 80% ja kaugus Päikesest 72% Maa omast), on erinevus vapustav:\nRõhk pinnal 1 atm 90 atm\nKoostis: (protsentides kuivast õhust)\nlämmastik 78 % 2 %\nhapnik 21 % --\nsüsihappegaas 0.03 % 97 %\nveeaur kuni 4 % 0.1 %\ninertgaasid 0.95 % ?\nEt Marsi hõre atmosfäär on koostiselt sarnane Veenuse omale, tuleb süsihappegaasi puudumist ning vaba hapniku suurt hulka seletada Maa kui planeedi iseärasustega. Kuna lämmastiku kogumass Maal ja Veenusel on ligikaudu sama, peame leidma mehhanismi süsihappegaasi kõrvaldamiseks atmosfäärist. Pikka aega arvati, et süüdi on taimestik, mis, tarvitades süsihappegaasi, eraldab hapnikku. "Kadunud" gaasi suur hulk sunnib siiski eelistama süsihappegaasi keemilist sidumist vee abil. Tänu sobivale kaugusele Päikesest ning paraja suurusega massile eksisteerib vesi Maa pinnal (ainsana Päikesesüsteemi planeetidest!) vedelas olekus. Nii vesi kui süsihappegaas tekivad vulkaanilise tegevuse käigus; viimase hea lahustuvus muudab ookeanivee nõrgaks, kuid keemiliselt aktiivseks süsihappeks, mis, reageerides kivimitega, viib gaasilise süsihappegaasi järk-järgult kivimeisse. Puhastuse viivad lõpule taimed ja praegune atmosfääri koostis väljendabki seda äärmist piiri, kus süsihappegaasi lagundamine taimedes veel energeetiliselt võimalik on.\nKui süsihappegaas on eemaldatud, annab Veenuse kaks protsenti lämmastikku parasjagu Maa praeguse tihedusega atmosfääri. Mis hapnikku puutub, siis selle keemiliselt üliaktiivse gaasi teke keemilisel teel on võimatu. Jääb vaid bioloogia -- toosama fotosüntees rohelistes taimelehtedes. Peaasjalikult siiski vetikates.\nKui stabiilsed on Maa füüsikalis-keemilised tingimused? Kui kosmilisest seisukohast lähtuda, siis ilmselt piisavad elu säilitamiseks enam kui kolme miljardi aasta vältel. Mis puutub inimtegevusse, siis siin on kõige ohtlikumaks üha laienev energiatootmine. Kui toodetav energiahulk hakkab lähenema Päikeselt saadavale, peab selle energia ruumi kiirgamiseks Maa temperatuur tõusma. Milleni see viib, püüavad teadlased ennustada.\nTõenäoliselt tuleb energiatootmist tulevikus kas piirata või viia see kosmosesse. Praegune energeetika tase, kus inimkonna poolt toodetav energia (4*1020 J/aastas) moodustab vähem kui kümnetuhandiku Päikeselt tulevast energiast (5.6*1024 J/aastas), lubab siiski mõnda aega vanaviisi jätkata.\nMuidugi võib Maa hävida ka kosmilise katastroofi (põrge küllalt suure taevakehaga) või siis ülitsivilisatsioonide sõjalise kokkupõrke tagajärjel. Et seda seni pole juhtunud (põrkeid kosmiliste kehadega, nagu asteroidid ja komeedid, on aeg-ajalt ette tulnud), võime sellise "maailma lõpu" suhtes üsna rahulikud olla. Kindlasti võib maailma lõppu oodata umbes viie miljardi aasta pärast, kui Päike läheb hiidtähe staadiumi. Peaaegu Veenuse orbiidini ulatuv hõõguvkuum Päike jätaks üsna vähe võimalusi praeguse elukeskkonna säilitamiseks.\nJoonised 1, 2. Merepinna kumeruse tõestus: laeva ilmumine silmapiiri tagant.\n[ Animatsioon ]\nJoonised 3, 4. Maakera mõõtmine aastal 240 e.Kr. samba varju abil: Assuanis on Päike otse pea kohal, Aleksandrias heidavad esemed varju (Erathosthenese meetod).\nJoonis 5. Veel üks tõestus Maa kerakujulisuse kohta: ümbermaailmareis.\nFoto 1. Maa kosmosest.\nJoonis 6. Maa siseehitus, tuletatud maavärinate levimise järgi. Varjutsooni olemasolu ja ristlainete kadumine viitavad vedelale tuumale. Sisemine tahke tuum on hüpotees, mis peab põhjendama Maa magnetvälja.\nJoonis 7. Plaatide tektoonika -- mandrilaamade triiv magmapööristel. Punktis A toimub laamade eraldumine, punktis B laamade liitumine (vt. järgnevaid fotosid).\nFoto 2. Laamade eraldumine: Punane meri Aafrika ja Araabia vahel on tulevane ookean.\nFoto 3. Laamade liitumine: Himaalaja mäestik Hiina ja India vahel. Pildi keskel on kõrgeim mägi -- Mt. Everest.\nJoonis 8. Inimtegevuse mõju Maale kui planeedile. Inimeste arvu, süsinikdioksiidi osakaalu ning keskmise temperatuuri kasv viimasel sajandil.


Nostalgia ehk noortepeod Atlantises/ Lugu sellest, kuidas ma uksega võitlen, aga see sunnik on visa hing! :D | minumoodimaailm\nNostalgia ehk noortepeod Atlantises/ Lugu sellest, kuidas ma uksega võitlen, aga see sunnik on visa hing! :D\t17/02/201617/02/2016 / Printsess\tKas tõesti on juba veebruari keskpaik kätte jõudnud? Alles oli suvi ju 😀 Õnneks varsti tuleb uus. Kuigi ma pigem eelistan kevadet, sest see on palju maagilisem aastaaeg minu jaoks.\nVahepeal käis teine parim sõbranna ka Tartus külas, tema polnud Härra korteris veel käinud. Härra oli ise tööl, aga meie veinitasime – ja väga mõnus oli! 🙂 Nagu sõbrannadega ikka, siis juttu jätkub alati kauemaks, nägi nüüd ka Islandi ära (kilpkonn). Meenutasime neid vanu aegu, kui koos noortepidudel sai käidud. Jaa, see oleks nagu eile olnud, kui me 16-aastastena Atlantise noortepidudel käisime. Pidu algas kell 18.00 ja lõppes kell 21.00 – ja need metsikud järjekorrad, mis alati Ati ukse ees olid. Kuldreegel oli ka see, et alati tuli natuke enne peo lõppemist vehkat teha, sest seal riidehoius ei jõudnud iial ära oodata, millal järekord sinuni jõuab, et sa oma jope ometi kätte saaksid (aga kuna me alguses seda ei teadnud, siis ikka passisime päris peo lõpuni). Ka täiskasvanute puhul on klubides vist sama teema, aga kuna ma pole aastaid enam niimoodi peol käinud, et ma alles siis lahkuksin, kui muusika kinni pannakse, siis ma ei oska enam sel teemal kaasa rääkida. Noortepidudel olid lihtsalt nende teismeliste hordid nii suured, sest ega neile ju eriti tihti neid pidusid ei korraldatud ka.\nLaupäeval oli esialgne plaan Härraga välja minna. Aga siis algas Eesti Laulu I poolfinaal ja me kumbki lihtsalt ei viitsinud. No tule taevas appi, kui igavad laulud selles esimeses poolfinaalis olid! Õnneks on järgmisel nädalal natukenegi paremad, aga no ühtegi sellist erilist lemmikut mul küll ei ole. Terminaatori ja Põhja-Tallinna “Eiolemulolla” on päris hea järgnevas poolinaalis ja Grete Paia laul on ka päris okei, aga siiski mitte midagi sellist, mille poolt täiega olla (nagu ma eelmisel aastal Stigi ja Elina poolt olin). Kuigi ma ei pruugi seda poolfinaali üldse näha, sest mul on laupäeva õhtul isa juubeli tähistamine restoranis, pärast seda läheme vbl õdedega välja. Kuna mu üks õde on siis üle pika aja Eestis, siis on suht kindel, et ta tahab välja minna 🙂 Viimati käiski ta Eestis ju septembris. Härra näebki laupäeval kõik need isapoolsed sugulased- peretuttavad ära, keda ta veel siiani näinud pole. Võinoh, need, kes sünnale kutsutud on, sest me väga paljude oma isapoolsete sugulastega ei suhtle.\nMa avatasin enda jaoks kinoa! No ma olin sellest varem kuulnud, aga siiani maitsnud polnud. Ja siis nädalavahetusel tegin esimest korda ja väga hea oli. Ja kinoa täidab väga kõhtu ka, Härrale maitses samuti. Ta tegi järgmisel päeval ka seda ja siis mina olen veel teinud… seega suht selle sõltlased juba 😀\nMa olen siin rääkinud ka, et Härra on muidu selline hästi rahulik mees, kelle puhul peab vahel kontrollima, et kas ta ikka hingab ka üldse 😀 Aga üks asi suutis teda küll natuke närvi ajada. Nimelt on tal selline ukselukk korteril, mida on väga raske lahti keerata, sest see on veits… nagu trikiga. Vähemalt minu jaoks. Nii et ma lihtsalt palvetan enne ukseni jõudmist, et ma suudaksin selle lahti keerata ja seda niimoodi, et ma ei peaks rämedalt vaeva nägema. Vahel õnnestub, vahel mitte. No ja siis ma juhtusin mitu korda varahommikul niimoodi töölt tulema, et ma millegipärast ei saanud seda lahti, no ikka mitmeid 😀 Ja seega ta pidi ise üles ärkama ja selle mulle lahti tegema, ta võttis seda suht rahulikult, aga lõpuks ütles, et Jaanika, mis mõttes sa ei saa seda ust lahti, et proovid niikaua ukse taga, kuni sa saad selle lahti! Arvestades mu iseloomu sellistel puhkudel, siis see ajas mind nii närvi, aga lõpuks ma pusisin ja sain hakkama ka. Pärast seda tegi Härra mulle veel ühe võtme keeramise koolituse ja ma saan selle umbes 95 protsendi juhtudest kohe lahti – progress! 😀 Kui sõbrannaga siia tulime, siis andsin talle ka proovida ja tema… sai selle kohe lahti 😀 Seega minu viga ilmselt. Sellistel puhkudel ma mõtlen küll, et ma sain peaaegu täiesti rahatuna Prantsusmaal niimoodi hakkama, et ma ei teadnud, kus ma oma järgmise öö veedan (ole sa tänatud, Couchsurfing, et sa olemas oled!) – aga ühte ust ei suuda lukust lahti keerata! Või olin Mehhikos vabatahtlik ja tegelesin endiste tänavalastega, kes on oma lühikese elu jooksul rohkem näinud, kui me iial ette tahaksime kujutada, aga sain hakkama. Aga nüüd õnneks saan ukse peaaegu kogu aeg ilma suurema pusimiseta lahti. Tundes Härrat, siis ta mingil hetkel oleks mu ilmselt lihtsalt ukse taha pusima jätnud, ka sellisel juhul, kui see oleks mul kolm päeva aega võtnud, ise teisel pool ust öelnud: “Jaanika, sa saad hakkama, ma usun sinusse!” Haha, seda viimast ta tegigi eelviimasel korral, kui ma jälle pusisin täiega kaua, aga siis avas ikka ise. Või siis hoopis see variant, mida ta viimasel korral tegi, et pusin niikaua, kuni ise selle lahti saan. Ja lõpuks sain ka, kuigi ütlesin talle teiselt poolt ust, et tehku lahti ometi, sest mu kannatus hakkab katkema. Ilmselt katkes võtmel ka kannatus või tal hakkas minust kahju, sest selle ukse ma lahti sain. Pärast seda on minu ja ukse läbisaamine igal juhul natuke parem 😀\nHiljem meil oli muidugi Härraga see teemaks, et mis mõttes ta ei teinud mulle ust lahti, vaid lasi mul ise täiega närvi minna ja pusida – mis lõpuks ju toimis ja ma sain selle lahti. Härra siis ütleski, et ta on mulle seda 10 korda näidanud, lisaks umbes sama palju kordi ise ust avama tulnud, seega jah, keegi peab lõpuks järele andma – kas minu võtmekeeramise oskamatus või tema närvid, kui ta kogu aeg peab mulle seda avama tulema. Ta valis esimese variandi 😀\nVot sellised lood siis 🙂 1.märtsil saab pool aastat sellest, kui Härrat esimest korda nägin. Kohati on tunne, et oleks nagu kaks aastat juba.\nUncategorized\teesti laul, eesti mehed, Mehed, niisama loba, nostalgia, roosamannavaht\tNavigeerimine\n← Küsimused-vastused vol 2 (natuke ka blogide ja blogijate eri)Asi, mis mind närvi ajab… /Facebooki teema →\t3 thoughts on “Nostalgia ehk noortepeod Atlantises/ Lugu sellest, kuidas ma uksega võitlen, aga see sunnik on visa hing! :D”\tAnonüümne\t17/02/2016, 13:59\tKas sul on lõuna-eestis ka minegid sugulasi?\nVasta\tPrintsess\t17/02/2016, 14:22\tJaa, mu isapoolsed sugulased ongi kõik Lõuna-Eestist – Valga- ja Võrumaalt pärit. Emapoolsed on kõik Tartu kandist pärit, seega Lõuna-Eestis ongi mu sugulased ainult.\nVasta\tPäevalilleke 🌻\t25/02/2016, 14:04\tMa kusjuures täitsa mõistan seda tunnet nagu oleks kellgiga palju palju kauem koos olnud, kui tegelikult asi on. Minul saab oma kaasaga 29. Veebruar, 6 kuud meie esimeset kohtumisest (2kuud olime selleka ajaks interneti teel suhelnud) täis aga on tunne nagu teaks teda juba kogu igavik 🙂 Ma olen su blogi ikka head paar aastat jälginu ja niii lahe ja tore, et te Härraga üksteist leidsite!


Erinevus Cappuccino ja Latte vahel - Toit | Jaanuar 2022\nCappuccino ja Latte on Itaalia viisid aurutatud piimaga kohvi valmistamiseks. Mõlemat tüüpi kohvi valmistatakse erineval viisil, mille tulemuseks on märgatav erinevus nende maitses.\nCappuccino on espressoga ja aurutatud piimaga valmistatud kohv, mis vahustatakse rikkaliku vahu saamiseks. Kuigi ka Latte valmistatakse peaaegu samamoodi, on sellel rohkem vahustatud piima. Latte valmistatakse ka muul viisil, kasutades selleks Mocha, mis on keedetud ja seejärel valatud kuum piim.\nCappuccinoid eelistatakse laialdaselt ja need on saadaval restoranides kogu maailmas. Üks Cappuccino populaarsuse Latte kohal põhjus on see, et see on odavam. Latte ei pakuta kõigis restoranides ja neid leidub tavaliselt ainult spetsiaalsetes kohvikutes. Kuna latte on üldiselt vähem kättesaadav, peaksite kontrollima, kas restoranis, kus sööte, valmistatakse seda erilist kohvi. Cappuccinode puhul on need siiski üsna populaarsed ja seetõttu tõenäoliselt saadaval.\nCappuccino puhul on aurutatud piima ja piimavahu suhe sama. See suhe saavutatakse tavaliselt siis, kui piim valatakse kiiresti pärast aurutamist. Vaba valamise korral pole vahu ja piima eraldumise võimalust. Cappuccino on erinevates vormides, näiteks märg, kuiv, pool märg, luu kuiv ja poolkuiv. Lattes on vahtu rohkem kui piimas, kuid vaht Latte jooke pole.\nCappuccino on tugevama maitsega kui Latte. Erinevaid tasse kasutatakse ka Cappuccino versus Lattes serveerimiseks. Latte serveerimiseks kasutatakse tavaliselt seitsme või kaheksa untsi tassi, samas kui kuue kuni seitsme untsi tassi portselan tassi kasutatakse Cappuccino serveerimiseks.\n1. Cappuccino ja Latte on Itaalia viisid aurutatud piimaga kohvi valmistamiseks.\n2. Cappuccino on espressoga ja aurutatud piimaga valmistatud kohv, mis vahustatakse rikkaliku vahu saamiseks. Ehkki ka Latte valmistatakse peaaegu sama meetodiga, on sellel rohkem vahustatud piima.\n3. Cappuccinot eelistatakse laialdaselt ja see on saadaval restoranides kogu maailmas. Cappuccino on populaarsem kui Lattes, kuna see on odavam.\n4. Cappuccino puhul on aurutatud piima ja piimavahu suhe sama. Lattes on vahtu rohkem kui piimas.\n5. Cappuccino on tugevama maitsega kui Latte.\n6. Latte serveerimiseks kasutatakse tavaliselt seitsme või kaheksa untsi tassi, kus Cappuccino serveerimiseks kasutatakse kuue kuni seitsme untsi portselanist tassi.\nparimad ripsmepikendused minu läheduses\nämm kannab pulmakleiti


Proovi sa siit kuidagi Aasia või Aafrika sigimist kontrollida Pigem tehakse propagandat, et valge eurooplane ei tohiks lapsi saada.\nEuroopa suunas on lähikümnenditel suur migratsioonisurve - puhta õhtu, vee ja keskkonna pärast. Ja muidugi majanduslik seis parem.\nKui midagi drastilist ei toimu, siis Euroopa võetaksegi 50 aasta jooksul lõplikult üle\nPole siin mingit migratsiooni survet. Olemas oleva info põhjal mis ma olen kogunud on üks võimalikest variantidest:\nJuutidel on palju vaenlasi, vaenlane number 1 on muslimid (koraanis õpetatakse et tapa juuti kus sa juuti näed).\nJuutide 1 kaitsest vanasti oli judeokristlus kuna kristlased juute ei hävitanud ja olid hoopis teiste uskude vastu. (ristisõjad näiteks, mida võib pidada ka kaitse sõdadeks muslimite vastu kes üritasid kristlasi ära hävitada: https://www.youtube.com/watch?v=t_Qpy0mXg8Y )\nKristluse kõrvalnähtusena arenes ühiskonnavorm mis lõi seni kõige tugevama ühiskonnavormi majanduslikult,sõjaliselt ja poliitiliselt.\nMuslimid ei suuda sellega konkureerida avalikult: seega nad kasutavad seestpidist õõnestustaktikat. (seda taktikat kirjeldab hästi: https://www.youtube.com/watch?v=y3qkf3bajd4 )\nSelle taktika õnnestumisel (kristlikes riikides usu ja kultuuri ülevõtmise teel) ei pea muslimid arendama metsikut sõjatööstust vaid võtavad üle teised riigid seestpoolt koos sõjatööstuse ja relvastusega mida nad saavad siis tulevikus edukalt kasutada juutide probleemi lahendamiseks.\nIlmselgelt ei saa juudid seda pealt vaadata käed rüpes, seega viimasele on üks võimalik lisaseletus:\nJuudid proovivad reformida islami usku läbi mõistuse,vaimu ja hinge korruptsiooni. Muslimid, kes lähevad elama riikidesse kus elatustase, vabadus, tolerantsus on kõrgem, nende muslimite lapsed alates 3-st generatsioonist ei ole elanud õiges muslimi ühiskonnas\nja seega on võimelised nägema seda ühiskonda vana aja jäänukina mis on liiga rõhuv, jäik, paindumatu, tolereerimatu jne.. seega on nad rohkem avatud ideele islami reformimisest (nagu omal ajal reformiti kristlust läbi suure ja pika verevalamise. vana testament vs uus testament).\nIslami reformise õnnestumine on täielikult preestrite kätes, kas jäävad tulevikus peale muslimitest preestrid või hoopis juutide 5-nda kolonni preestrid.\nÕnnestumise korral tuleb sellisel juhul tulevikus islamiriikides korralik sisesõda ja verevalamine mis neid riike nõrgestab ja seega on see kasulik juutidele. Ja kui õnnestub koraani niipalju reformida et uuskoraan suhtub juutidesse tolerantselt siis on oht juutidele lõplikult kadunud. (Siinkohal ei maksa unustada et muslimid ei tolereeri ka kristlasi ega ateiste ega hindusi, seega on islami reformimine ka neile kasulik lahendus). (muslimite veretöödest indias: http://www.asiaportal.info/ethnic-cleansing-and-genocidal-massacres-65-years-ago-by-ishtiaq-ahmed/ )\nMinu eeskujud ja etalonid on Noam Chomski, Jordan Peterson ja Ron Paul. Maailma ajaloost on mul veel palju õppida seega mu pilt ei ole täielik ja siia võib loomulikult lisada täiendavaid infokilde.\nPõhjus miks co2 on kestvas languses olnud on videos välja toodud.\nÜtle mulle siis ka, ma inglise kõnekeelt ei mõista.\nEriti murettekitav on võimalus, et kliimasoojenemine võib väljuda inimeste kontrolli alt.\nKliima muutumine pole iial inimeste kontrolli all olnud, see on soovunelm.\nKui minna tagasi 18. sajandi eluolu juurde, siis kariloomade hulka ei saa vähendada, kuna on vaja ökoloogilist kaupa. Tehislik ei kõdune. Nahast teed riideid ja jalatseid ning muud kaupa. Karjamaasid on veel rohkem tarvis. Veganid surevad kiiresti välja, sest raske füüsiline töö on tagasi.\nKaege minevikuelu, kes neist tahaks tagasi minna? Järelikult on vaja tootmist ja majanduskasvu. Energia saamine saastab igal juhul, kas vett, õhku või maad.\nJärelikult on vaja leida, mis vähem saastab ja metsamajandus korda teha CO2 sidumiseks.\nOeh, pole see asi nii lihtne.\nKüll on tore, et Märt teab asju paremini kui teadlased endiselt\nMhhhh. Lihtsalt vale, ometi ju. Sa mõtled, et inimesed ei saa kliimat "kontrollida" nagu enda kodu sisetemperatuuri (ilmselt õige, aga sellegi kallal töötatakse), samas pöördumatuid muudatusi saame ikkagi esile kutsuda. Tuumakatastroof ei ole ka inimeste kontrolli all, samas inimesed on need kes selle lõppude-lõpuks põhjustasid.\nKes räägib 18. sajandist? Miks ei võiks sellegipoolest kaaluda kariloomade hulga vähendamist, seda enam, kui vastupidine muutub aina jätkusuutmatumaks (ja on ikka-ja-alati olnud amoraalne, kuid varasemalt ehk sellegipoolest vajalik)? Mis tehislik siia puutub (mida üldse mõtled tehisliku all)? Milleks ometi veel rohkem karjamaasid? Ja milleks selline ei-kuskilt piste veganite vastu (sisu poolest mitte-mõtet omav ka pealekauba)?\nIkka jälle, enamik diskursusest ei keerle selle ümber, et tuleks minevikku minna. Vastupidi, vastu-olijad seisavad pigem vastu innovaatilistele muutustele. Tootmine ja majanduskasv iga hinna eest lihtsalt maksimeerida (innuka lugejana oled kindlasti kuulnud eksternaalsustest)? Mittesaastav energiamajandus ongi "roheliste" eesmärk, selle kättesaamatuse korral vähemalt saastamise vähendamine. Vähem saasta, korras metsamajandus ja CO2 hulga vähendamine atmosfääris on head eesmärgid.\nEi pea vastama. Pigem minupoolne retooriline ohe, kui debativaimus ristküsitlus...\nNii palju siis neist teadlastest\nOlles tema viimaseid sõnavõtte lugenud siis võiks ta EKRE nimekirjas keskkonnaministriks teha.\nPatrick Moore (video autor) lahkus greenpeacest siis kui greenpeace võttis omaks filosoofia kus inimesed on planeedi jaoks parasiitidest vähkkasvaja, mis kaotas realistliku ja konstruktiivse kriitika inimtegevuse suhtes. Umbes sama nagu nazid vs juudid, kus konstruktiivne dialoog pole võimalik, kuna nazide ideoloogias on kõik maailma hädad juutide süü ja seega et maailma päästa tuleb juudid elimineerida. Siit võib tõmmata paralleele praegu levitatava propaganda suhtes.\nVideos ta selgitab muuhulgas seda et analüüside põhjal nii 500-ja miljoni möödunud aasta kohta näitab, et atmosfääris sisalduva co2-he kogus pole seoses planeedi temperatuuriga. Sama uurimuse kohaselt selgub et co2 on olnud kestvas languses ja vulkaani pursked ei ole võimelised kompenseerima co2 kestvat langust sadade miljonite aastate lõikes. Tema seletus selle kohta mis põhjustab püsivat co2 taseme langust on mereelukad kes õppisid moodustama süsinikust ja kaltsiumist (calcium carbonate) koosnevat soomust ja surres on need elukad viinud oma soomuse merepõhja kuhu see ka jääb. Süsiniku kogus mis on ringlusest sel teel kadunud sadade miljonite aastate jooksul on videos välja toodud kui 100 miljonit miljardit tonni. Pilt on videos timestamp 1:01:00\nIgasugune selline teema on propaganda, kuna IPCC ise ütles et pikaajaline kliima ennustamine ei ole võimalik:\nSee on kinnitatud ka erinevates artiklites:\nEhk siis kõik kliimasimuleerimis mudelid on läbikukkunud peale venelaste oma, detailset seletust sellele miks venelaste mudel toimib ma ei tea ja pole ka uurinud. Kuna kliimamudelid on kõik läbikukkunud, siis ükskõik kui intelligentne teadlane teeks selle põhjal järeldusi, oleks tema järeldused vigased ja nende esitamine avalikult tõe pähe on valetamine.\nSellist tulemust võib avalikult esitada vaidlustamise ja diskuteerimise eesmärgil, nii nagu teaduslik meetod on alati toiminud.\nKüllaltki asjalik seletus kuidas päike domineerib planeedi temperatuuri muutustes:\nHomseks, 13. novembriks, 13 kraadi sooja ehk lubatakse jaaniilma. Kui see pole kliimamuutus siis mis see veel olla võiks?\nKui juunis sajab lund, kas see on siis tõendus kliima jahenemisest?\nKliimamuutus tähendab ekstreemsete ilmaolustike sagenemist. Üheainsa juhtumi pealt tegelikult järeldust veel teha ei saa.\nKui Gröönimaa temperatuuri tõusuga sealne jääkilp sulab, satub rohkem külma magevett sooja, kuid soolase Golfi hoovuse ette.\nTulemuseks Golfi hoovuse aeglustumine või peatumine, mis tooks kaasa meie piirkonna olulise jahenemise.\nGolfi hoovus on ajalooliselt varemgi seisma jäänud.\nTäpne olla,.siis Põhja-Atlandi hoovus.\nGolfi hoovuse aeglustumine oleks äärmiselt paha uudis ning lisaks, jääkilbi sulamine vähendab planeedi albeedot.\nja kui veelgi enam tähte norida, siis Golfi hoovus on üldine nimetus selle veeringluse kohta. Põhja-Atlandi hoovus on ainult üks liigitatud osa Golfi hoovusest.\nSa ikka tead, et Golfi hoovus saab alguse Mehhiko ja Florida rannikutelt algavatest äravooludest? Ehk siis põhja atlandilt\nPaar aastat tagasi oli 24.detsembril 8 kraadi sooja.\nWikipediast. Mehhiko laht asub küll pigem Atlandi keskjoonel.\nsarkasmist sa ka aru ei saanud\nJuutide 1 kaitsest vanasti oli judeokristlus kuna kristlased juute ei hävitanud ja olid hoopis teiste uskude vastu. (ristisõjad näiteks, mida võib pidada ka kaitse sõdadeks muslimite vastu kes üritasid kristlasi ära hävitada\nSee läheb küll kliimateemast täiesti mööda, ent korrektsuse huvides pean ära märkima, et eelmainitu on tõest üsna kaugel.\nKristlased, selle hulgas ka ristisõdilased, on juute küll ja veel hävitanud.\nsa oled vist midagi väga segamini ajand. konservatiivide plaan on populatsiooni tõsta just. vähendamine on liberaalide teema.\nlastetusmaks, abordi keelustamine vastunäidustuste puudumisel, lisaks mõnusad purtsatused nagu kaitsevahendite kasutamise võrdsustamine homoseksuaalsusega ja üle 27 aastased lastetud naised on ühiskonnale kahjulikud vms.\ntundub nagu ekrega liitumisel üheks nõudeks on 5 bitiga väljendatav iq tase.\nmulle sobib. Andke tuld oma v8 mootoritega\nHinnavaatlus » Vaba Mikrofon » Kliimamuutuste teema mine lehele eelmine 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8 järgmine


Eelvalimistel osales Tallinnas 26 656 inimest > Tallinn\nEuroopa Parlamendi valimistel osales seitse päeva kestnud eelhääletuse jooksul Tallinna valimisjaoskondades kokku 26 656 inimest, neist väljaspool elukohta 15 773 valijat ja elukohajärgselt 10 883 valijat.\n2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel eelhääletas Tallinnas kokku 27 818 inimest, neist hääletas väljaspool elukohta 13 625 ja elukohajärgselt 14 193 inimest.\nTäna kell 18 lõppenud elektroonilisel hääletusel osales üle Eesti kokku 155 521 valijat. 2014. aastal e-hääletas üle Eesti kokku 103 151 inimest.\nValimiste päeval – pühapäeval, 26. mail kella 9-20 saab hääletada üksnes oma elukohajärgses valimisjaoskonnas. Tallinnas on Euroopa Parlamendi valimisteks avatud 85 valimisjaoskonda.


Neste automaattankla müüs diisliga segatud bensiini 98\nÜlo Toomsalu • 12. mai 2000 kell 5:57\nNeste Männiku automaattanklast said autojuhid aprilli keskel diislikütusega segatud bensiini 98, kütusefirma maksab klientidele tekitatud kahju kinni, kirjutab Eesti Päevaleht.\nDiislikütusega segatud bensiini müüs Neste Männiku automaatjaam kokku umbes 12 tundi, 18. aprilli õhtust järgmise päeva hommikuni.\n'Auto suri kogu aeg välja, kui mootor külm oli, ning ajas sinist suitsu välja,' ütles 18. aprillil Nestest ebakvaliteetset kütust saanud Heino (40). 'Käisin teeninduses ning seal ei saadud ka algul aru, mis autoga valesti on,' rääkis ta.\nSee, et viga on bensiinis, selgus juhuslikult pärast seda, kui autot oli juba põhjalikult diagnostiliselt uuritud.\nMootorile diislikütusega segatud bensiin midagi väga hullu ei teinud, auto lihtsalt sõitis halvemini kui tavaliselt, ütles Heino. Ta pöördus Nestesse ning kütusemüüjad tunnistasid oma viga ning lubasid kõik solgitud bensiini tõttu tekkinud kulutused kinni maksta.\n'Ma olen Neste käitumisega selles olukorras väga rahul ning ei kavatse kindlasti firmat vahetada,' ütles Heino.\n'Männikul juhtus nii, et pooltühja 98 bensiini mahutisse lisati ekslikult juurde diislit,' ütles Neste Eesti jaemüügijuht Artur Praun. 'Selliseid vigu tuleb ette väga harva, sest mahutite täitmise juures on alati ka mõni meie töötaja, näiteks tankla juhataja,' kinnitas ta. 'Viimati juhtus niisugune asi 1992. aastal,' lisas ta.\n'Üks klient võttis meiega ühendust, siis alles saime veast teada,' nentis Praun. 'Seni on meie poole pöördunud 3-4 ostjat, ning me korvame kõik nende kulutused autoteenindustele,' ütles Praun. Kui palju viga Nestele täpsemalt maksma läheb, ei soovinud Praun öelda. 'Ühegi auto mootor ei olnud rikutud, seega ei ulatu summa kindlasti sadadesse tuhandetesse,' märkis ta.\n'Kui me oleksime parasjagu sel momendil tanklat kontrollinud, kui seal diisliga segatud bensiini müüdi, oleksime Nestet kindlasti karistanud,' ütles tarbijakaitseameti osakonnajuhataja Andres Kadaja. 'Aga vahele nad ei jäänud ning kui nad on nõus tarbijale kõik kahjud hüvitama, siis ei ole mingit põhjust neid praegu karistada,' lisas ta.


In memoriam Kaileen Mägi - Tänane leht\nHetlin Villak-Niinepuu reporter\nKaileen Mägi ETV saates «Jõulutunnel». FOTO: Peeter Langovits\nNeljapäeval suri pärast pikka ja rasket haigust pikaaegne tele- ja raadioajakirjanik Kaileen Mägi (45), keda paljud teavad eeskätt «Terevisiooni» ja «Kapitali» saatejuhina. Kaileen Mägi lahkumisest andis sotsiaalmeedia vahendusel teada tema hingetohter vaimulik Aabraham Tölpt. «Kaileen Mägi lahkus eile hommikul pärast pikaaegset rasket haigust,» kinnitas Tölpt kurba uudist reedel Postimehele.\n«Kallis Kaileen Helena! Sinu silmad ei loe enam neid ridu, ka meie ei näe Sind enam oma silmadega. Sa jääd aga igaveseks meie südameisse, oled lakkamatult kohal meie eestpalveis. Hoidku Sind Kristus Jumal oma peopesa kumeruses, kuni kohtume taas. Head teeleasumist, kallis õde Kristuses. Sinu preester ja vend Kristuses,» kirjutas vaimulik sotsiaalmeediasse jäetud järelehüüdes.\n«Kaileen oli väga terane inimene. Vaatamata raskustele ja valule oli ta alati positiivne ja armastas kõiki, kes ta ümber olid,» jäi preester naist meenutama.\nPikaaegne ETV saatejuht Kaileen Mägi lahkus rahvusringhäälingust 2014. aasta mai lõpus. Ta oli seal töötanud alates 1998. aastast, mil tuli Tiina Joosu asemele AKsse.\nMägi juhtis «Terevisiooni» koos Priit Kuusega kuni 2009. aasta mai lõpuni, mil teatas, et lahkub saatejuhi kohalt.\n«Otsustasin «Terevisiooni» saatejuhi kohast loobuda seetõttu, et tunnen, et hommikune magasini tüüpi infotainment-saade on minu jaoks ennast ammendanud,» põhjendas Mägi toona Postimehele oma otsust.\n«Terevisioonis» töötanud Kerli Dello sõnul ei olnud nad Mägiga küll südamesõbrannad, aga endine kolleeg on nii piisavalt tema südames, et lahkumine haiget teeks. «Soovin Kaileeni lähedastele tugevust, et valust vabaks saada,» lausus Dello.\n«Kui minnakse tööl erinevaid teid pidi, kui sõbrad üksteisest lahkuvad, kui pered kolivad eri suundadesse, siis lubatakse alati, et midagi ei muutu. Aga kõik muutub, me jääme võõraks, kuid tunded jäävad südamesse püsima. Nii on ka Kaileenil minu südames alati oma koht. Meil on olnud lõbusaid õhtuid ja kurbi hommikuid ja veel lõbusamaid hommikuid. Tema naer kostab ühest videoklipist, mida lastakse ikka vana-aastaõhtul ETV-st. Mina naeran eetris ega suuda uudiseid lugeda, Kaileeni helisev naer kõlab taustal,» sõnas Dello.


Freedom in thy eyes, a hearte fill'd withe pride.: July 2011\nTäna sai jube palju ringi joostud. Hommikul käisin ämmaemanda vestlusel ja oi mis küsimusi ikka esitati. Sain päris detailselt rääkida, mida ämmaemand teeb ja mis on tema ülesanded. Polnud üldse tore. Tädikesed, kes vestlust tegid olid küll vinged. Sain teada, et mul olid teatud paberid viimata ning said seetõttu linnas mõnuga edasi tagasi joosta. Mis kõike hullem - printer läks ka katki ja koopiaid teha ei saanud. CRAP!\nLõpuks sain ikkagi oma paberid viidud, topelt ei kärise, viisin nii kantseleisse kui ka mu vetluse tegijatele, vast kogusin sellega natuke pluss punkte.\nAugustis saan siis tulemused teada.\nTulgu suve lõpp ilus.\nPosted by Marite at 1:29 PM No comments:\nPaar päeva veel ning siis on lõpuks ometi käes neljapäev ja JÕGEVATREFF 2011. Wazzaaap?!!?!? Ok, liiga palju ootusärevust. Olen seda oodanud juba eelmisest suvest saadik, kuna ei saanud eelmine aasta kahjuks osa võtta.\nHomsest tuleb motivatsiooni ka leida ja ennast kokku võtta.\nTulgu juuli lõpp ilus!\nPosted by Marite at 8:02 PM No comments:\nJälle siin üle pika aja. Ega poelgi jõudnud midagi teha, pidevalt tööl.\nEsimest korda avastasin endas külje, mis ehmatas nii ennast kui teisi.\nKuid kuidas ikka emotsionaalset valu kannatada, kui mitte seda füüsilisega pehmedada.\nKõlab emolt, i kno', sh't happens.\nOlgu paremad päevad tulemas.\nPosted by Marite at 8:06 PM No comments:\nOh seda õnnelikku väsimust. Eile käisin jälle Tallinnas. Tegin TTK-s keeletesti. Mõttetu lünkade täitmine, valikvastustega. Põhiliselt käänete teadmine ja pööramine jne. Sain 75/80. Oh well. Vähemalt sain aru miks seda tehakse, siiski olin tegijatest pea ainus eestlane. Teisi kuulsin ainult vene keeles rääkimas.\nVeidikene sai ringi shopatud. Ise muidugi ei saanud mitte midagi. Success?! Cries. Tallinn on minu jaoks ikka mõttetu koht shoppamiseks.\nPeale pikka ekslemist linnas kaardiga jõudsin koosolekule ka kohale. Sai nalja. Koosolekud on alati lõbusad. Lisaks saab seal liiga hästi süüa! Õhtul sai veel tagasi sõidetud. Ise suutsin ainult 50 km sõita, siis oli kõik. Silm kinni ja tuttu. Ööseks saime Tartu ja esimene asi, mida ma kodu jõudes kallistasin oli padi. Ja tuttu jäingi. Täna siis praktikale ja peagi "uuele" tööle ka.\nPosted by Marite at 8:08 AM No comments:\nEile käisin Viljandis, Estonian Bike Weekendil. Suutsin ühe WIMA liikmega kahest eri asjast rääkida nii, et lõppude lõpuks pidin võtma osa paraadist, mis polnud ette nähtnud, kuna mind pargiti juba kinni ära. Tema rääkis, et ootab mind platsil, sain aru, et sellel, kus paraadiks kogunetakse. Kuid tegelt oli ta juba Sammuli puhkamajas, kus aftekas toimus. Fail. Mis teha. Paraadist sai siis osa võetud lühikeste pükste, tagi ja saabastega. Pole just eriti seksikas kombinatsioon. Sammulis oli siis aftekas. Seal toimub mingi x-aja relvade ja varustuse demostratsioon ja erinevad võistlused. Tsiklite näitus oli ka. Täitsa lõpp kui ilusad masinad ikka kohal olid. Kahjuks sunniti mind nr. 19 eest hääletama, see oli ainuke eestlaste masin sellel näitusel, kahjuks oli see hirmus kole Buell. Aga ok, eestlaste poolel peab ikka olema. Muidugi lubati head ja paremat selle eest, eks siis Smashil nõuan välja! Muidugi sai tutvusi sobitatud ja põhiliselt MC-ga hängitud. Päris lõbus oli. Pidevalt mehed muidugi rääkisid, et riideid peab ikka vähemalt võtma ja posti najal tantsima. Isegi pulk toodi selleks, aga ei vedanud neil. Alati tuleb osata ennast kavalalt välja rääkida!\nOotan juba Smashi!\nPosted by Marite at 3:14 PM No comments:


Hanna-Liina Võsa: olen alati olnud rõõmus, kuid rõõm, mis koos pojaga on tulnud, on kuidagi teistsugune - DELFI Naistekas\nHanna-Liina Võsa: olen alati olnud rõõmus, kuid rõõm, mis koos pojaga on tulnud, on kuidagi teistsugune\nKleit: Ketlin Bachmann, kõrvarõngad: Riina Põldroos\n“Ma ei taha tunda üksiku üliõpilase ja maailmaränduri tunnet, mõelda sellega seotud mõtteid,” tunnistab muusikalitäht Hanna-Liina Võsa (36). “Seda on kunagi olnud palju, isegi liiga palju.”\nPelgulinna hubases kohvikunurgas, mille veebileht avaneb kutsungiga suhkrule ja maasikavahule, heidab Hanna-Liina pilgu menüüle. Mõne sekundi pärast laksab ta toidukaardi kinni. “Kartulipliinid! Kalaga!” pahvatab ta kindla veendumusega.\nLisaküsimusi ega mõtlemisaega pole vaja. Ta teab täpselt, mida ta nüüd ja kohe tahab.\nHanna-Liinal on napi nädala jagu päevi Eestis olemiseks, et siis taas purjetada Rootsi, kus teda ootavad Göteborgi ooperiteatris “Ooperifantoomi” etendused täismajale. Kõik teatri 1800 istekohta on välja müüdud. Igal etendusel.\nKui Hanna-Liina möödunud sügisel peakangelanna Christine’i rolliga alustas, läksid nad esialgu Rootsi terve perega, kaasas elukaaslane Christer Saaliste ja poolteiseaastane poeg Otto Eliel, ainult vanim “laps”, beagle Taco, jäi Eestisse. Vahel käis ka ema Tiia abiks. Kuna peagi ilmnes, et teistel pole sel ajal Göteborgis suurt midagi teha, sõidab ta nüüd vahel ka üksi. Õnneks on eemaloleku aeg üürike.\nHanna-Liina teab ja tunneb, et nüüd on ta osa karjast. Ja nii on väga hea. “Ma olen vist kogu omaette olemise aja juba kätte saanud,” naerab ta. Nii piisab talle hetkedest, mil poeg on lõunaunne vajunud.\nSaatusega on Hanna-Liina sina peal. “Ma olin mõelnud ja arvestanud, et kui last ei tule, siis see on ka okei,” räägib Hanna-Liina. Ent oma tulekuks poleks suutnud Otto Eliel enam õigemat hetke valida. “See oli geniaalne ajastus! Mina seda paika ei pannud, aga mul oli täpselt üks tühi auk selle aasta kohal. Ju tal on mingi oma asi ajada ja mina pean teda selles aitama,” kinnitab Hanna-Liina.


Kopli trammitee remont võib alata kuu aja pärast - Tarbija\nRööpad saavad betoon-aluse ja need hakkavad Suurest Rannaväravast Balti jaamani kulgema vanalinnale lähemal, lisaks muutuvad autode ülesõidukohad ohutumaks.\nKopli trammitee remont võib alata kuu aja pärast (1)\nTallinna Linnatranspordi AS (TLT) juhatuse esimehe Enno Tamme sõnul võiks tema poolest Kopli trammitee moodsamaks ehitamine alata peaaegu kohe. "Kui riigihanke tulemusi ei vaidlustata, algavad tööd juba järgmisel kuul ning tuleva aasta oktoobris on kogu pealinna rööbastee viidud 21. sajandi nõuetele vastavaks," lausus Tamm.\nViru väljakust Kopli depooni korda tehtava trammitee pikkus on 16 km. Rööpad saavad betoonaluse, välja vahetatakse ka elektriliinid ning nende mastid. Suurest Rannaväravast Balti jaamani hakkab trammitee kulgema senisest lähemal Skoone bastionile, arvestades võimalikku Rannavärava tänava sulgemist autoliiklusele.\nViru väljaku pöörangud uueks\nKolme alajaama paigaldatakse uued seadmed. Viru ringil vahetatakse välja Kopli-suunalised pöörangud. Kõik peatused saavad trammiooteplatvormid ning ootekojad. Trammitee ülesõidud muudetakse teistele liiklejatele ohutumaks, paigaldades sinna foorid ning kujundades liiklust veidi ümber. Remont hakkab toimuma kolmes etapis. Esimesena tõstab firma ümber trammitee lõigu Suure Rannavärava ja Balti jaama vahel ning rajab trammide ajutise tagasipöörderingi. See etapp kestab märtsist oktoobrini ning trammiga ei saa Koplisse sõita juunist 1. septembrini.\nKorda saab ka depoo\nTeises etapis tehakse korda Viru väljaku ja Suure Rannavärava vaheline trammitee ja vahetatakse välja Viru väljaku pöörangud. Need tööd kestavad selle aasta juunist oktoobrini.\nKolmandana algab Balti jaama ja Kopli depoo vahelise trammitee ehitus koos Kopli depoo ümberehitusega. Pärast Kopli depoo remonti saab seal parkida ka uusi CAF Urbos tramme. Etapp kestab tänavu oktoobrist järgmise aasta oktoobrini.\nTLT korraldatud riigihanke Kopli trammitee remondiks võitis OÜ Bauschmidt ja AS TREF Nordi ühine pakkumine. Remont läheb maksma 20 miljonit eurot.


Office 2010 installimine - Office'i tugi\nOffice 2010 installimine\nOneNote 2010 Excel 2010 Word 2010 Outlook 2010 PowerPoint 2010 Office 2010 Office.com Rohkem... Vähem\nTarkvarakomplekti Office 2010 saate installida kettalt või allalaadimise kaudu. Võimalike tagasiühilduvuse probleemide tõttu installitakse vaikeversioonina 32-bitine versioon. Kui Office’i 64-bitine versioon on aga mõistlikum valik, järgige selles artiklis olevaid 64-bitise versiooni installimise juhiseid.\nMärkus.: 64-bitise versiooni kohta leiate lisateavet artiklist Office’i 64-bitise või 32-bitise versiooni valimine.\nKui soovite teha kohandatud installi või desinstalli, mille puhul valite ainult mõned rakendused, lugege allpool jaotist Üksikute Office’i programmide või komponentide installimine või eemaldamine.\n32-bitise (vaikeväärtus) Office 2010 installimine\nSisestage Office 2010 ketas draivi. Kui häälestusviisard ei käivitu automaatselt, otsige üles kettadraiv ja klõpsake faili SETUP.EXE.\nKui teil pole ketast, saate Office’i alla laadida ja installida tootevõtme abil.\nTootevõtme küsimise korral sisestage see.\nKui vajate abi, lugege teemat Office 2010 tootevõtme leidmine.\nLugege läbi Microsofti tarkvara litsentsitingimused ja nõustuge nendega ning seejärel klõpsake nuppu Jätka.\nJärgige viipade juhiseid ja pärast Office’i installimise lõpulejõudmist klõpsake nuppu Sule.\nKlõpsake aktiveerimisviisardis raadionuppu Soovin tarkvara Interneti kaudu aktiveerida ja seejärel järgige viipade juhiseid.\nKõigi Office’i programmide õigeks töötamiseks peate Office’i aktiveerima. Kui te seda installimisel ei aktiveeri, saate selle aktiveerida hiljem Office’i rakenduse kaudu. Selleks valige Office’i rakenduses Fail > Spikker > Tootevõtme aktiveerimine.\nLisateavet leiate artiklist Office 2010 rakenduste aktiveerimine.\nOffice 2010 64-bitise versiooni installimine\nOffice’i 64-bitise versiooni installimiseks vajalik teave.\nPeate kasutama Windowsi 64-bitist versiooni. Versiooni kontrollimiseks lugege artiklit Milline Windowsi opsüsteem mu arvutis on?.\nDesinstallige Office’i 32-bitine versioon. Lugege artiklit Office 2010 desinstallimine või eemaldamine.\nVeenduge, et kõik teise tootja Office’i lisandmoodulid, mida kasutate, ühilduksid Office 2010 64-bitise versiooniga. Võimalike tagasiühilduvuse probleemide kahtluse korral jätkake 32-bitise versiooni kasutamist.\nSisestage Office 2010 installiketas.\nValige Start > Arvuti, paremklõpsake kettadraivi, kuhu Office 2010 installiketas sisestati, ning valige Ava.\nAvage installi juurkaustas kaust x64 ja topeltklõpsake seejärel faili setup.exe.\nPärast installimise lõppu järgige installimise vaikejuhiseid ja sisestage tootevõti (2. toiming).\nÜksikute Office’i programmide või komponentide installimine või eemaldamine\nTarkvarakomplektis Office 2010 saate installida konkreetseid Office’i rakendusi või komponente (funktsioone).\nKohandatud installimise lõpuleviimiseks klõpsake nuppu Installi kohe .\nNB!: Kui komplekt on installitud, ei saa te Office’i programme ühekaupa eemaldada. Peate Office’i täielikult desinstallima ja seejärel selle kohandatud installimise abil vastavalt eespool kirjeldatud juhistele uuesti installima.\nMärkus.: Topeltklõpsake klassikalises vaates ikooni Programmid ja funktsioonid. Klõpsake selle Microsoft Office'i tarkvarakomplekti või programmi nime, mida soovite muuta, ja seejärel klõpsake nuppu Muuda.\nMärkus.: Topeltklõpsake klassikalises vaates ikooni Programmide lisamine või eemaldamine, klõpsake Microsoft Office'i selle komplekti või programmi nime, mida soovite muuta, ja klõpsake nuppu Muuda.


Matsalu Küla: Värskeid teateid Naisseltsi tegemistest\nVärskeid teateid Naisseltsi tegemistest\nTervisekeskuse arvukatest saunadest, basseinidest ja mullivannidest eelistati lõõgastuda nimelt viimases, mullivannis. Pildistas muidugi Silvi\nHead tavad endiselt hinges!\nKeemus, Külakoja rookatuse räästa all süttis pühapäeval tuledevanik! Kes tormi trotsides sadamasse söandas tulla, nägi, et muul on küll vette kadunud ja kaldaroog päris loogus maas, ometi - pisut pärast päeva loojangut süttis Kaja väikese käe õrna puudutuse peale meie küla advendituli!\nHingedekuu viimase pühapäeva pühendasid naised tervisele ja kunstile. Tänu meie heale haldjale Hellale, aga samavõrd ka Hellele, Kajale ja Renatele, teostus suurejooneline projekt "Päev iseendale". Alustasime terviseprotseduuridega Pärnu tervisekeskuses "Tervis" ja lõpetasime meeleolukal kontserdil "Helisev viis" Kontserdimajas. Üksmeelne hinnang päevale oli: korrata!\nPosted by mareots at 10:08 PM


Imeliselt soodne salenemine ULTRATONE iluprotseduuride abil – hinnad üle Eesti kuni 25% saledamad! | Buduaar\nImeliselt soodne salenemine ULTRATONE iluprotseduuride abil – hinnad üle Eesti kuni 25% saledamad!\n2009. aasta 20. november 17:01\nUltratone – ilukirurgia alternatiiv nii näole kui ka kehale\nUltratone iluprotseduurid on kõige kiirem, mugavam ja efektiivsem viis kauni figuuri saavutamiseks.\nUltratone biostimulatsiooni iluprotseduurid kehale vähendavad ümbermõõtu ja trimmivad lihaseid kiiresti ja tõhusalt. Võimalik on valida 12-st protseduurist koosneva paketi (12 iluprotseduuri, a` 30 min) ning ühekordse 60-minutilise kiirsalenemise iluprotseduuri vahel.\nPakume Eesti ainulaadset iluprotseduuride kombinatsiooni. Nägu ja keha on võimalik trimmida samal ajal – see tähendab suurt võitu ajakulus! Vali Ultratone biostimulatsiooni pakett kehale ja näole (12 iluprotseduuri) ning saad saledama figuuri ning noorema näo väiksema ajakuluga.\nTallinna CityFit ilukeskustes on novembrikuus salendava Ultratone keha biostimulatsiooni iluprotseduuride paketi (12 iluprotseduuri) ostjatele 3 iluprotseduuri (a` 30 minutit) lisaks tasuta. Kõiki keha biostimulatsiooni paketi ostjaid ootab lisaks TASUTA luksuslik niisutav kehakreem Algoane spa-sarjast (hind 384.-)!\nPärnu CityFit ilukeskuses on kõik iluprotseduurid -15%. Lisaks ootab kõiki Ultratone iluprotseduuride paketi (12x) ostjaid tasuta kiirsalenemise iluprotseduuri (60 min) kinkekaart (väärtus 700.-). Lisaks pakub Pärnu ilukeskus 19. ja 21. novembril TASUTA Ultratone iluprotseduure. Broneeri tasuta salendav 20-minutiline iluprotseduur tel. 58 378 198. Kõik Ultratone iluprotseduurid ja paketid on 19. ja 21. novembril 40% soodsamad. Kõik Algoane spa-sarja tooted 15% soodsamad.\nTartu Ultratone esinduses on kõik iluprotseduurid 25% soodsamad\nViljandi Ultratone esinduses\nootab kõiki Ultratone iluprotseduuride paketi ostjaid üllatus. Lisaks pakub Viljandi Ultratone esindus ka uudisena anti-stress seljamassaaži (30 min 150.-)\nBroneeri kiire ja tõhus salenemine juba täna!\nTallinna kesklinna CityFit ilukeskus: Hotell Euroopa, Paadi 5, IV korrus, Tel. 53 007 773\nTallinna Ülemiste CityFit ilukeskus: Ülemiste City, Lõõtsa 2b, VI korrus, Tel. 53 029 629\nPärnu CityFit ilukeskus: Rüütli 29 (Rüütlihoov), Tel. 58 378 198\nTäpsem info ja hinnad: www.cityfit.ee\nTartu Ultratone esindus: Aleksandri 42 (Aleksandri ilu-ja tervisekeskus), Tel. 56630080\nViljandi Ultratone esindus: Mainori keskus, III korrus, Tallinna tn 19/21, Tel. 56 137 111\nTäpsem info ja hinnad: www.ultratone.ee


Škoda Fabia | tehnikamaailm.ee\nFabias oli peaaegu kõik pisut suurem kui Felicias – välismõõdud, siseruum –, aga ka mass ja hind. Viimane oli küll endiselt soodne, kuna VAG (VW-Audi grupp) hinnapoliitika kujundajad paigutasid Fabia konkurendist-kontsernikaaslasest Polost madalamale tasemele. Valitud tee osutus õigeks, Fabia võeti hästi vastu ning mudeli müüginumbrid püsisid kõrged lõpuni välja. Kokku läks 8 aasta jooksul kaubaks 1,6 miljonit autot.\nAuto projekteeriti ja valmistati Škoda tehases Mladá Boleslavis. Esialgu olid kõik Fabiad viieukselise luukpärakerega, aasta pärast lisandus Combi ja viimasena Ida-Euroopa autoostjate rõõmuks ka sedaan. Mudel Fabia Praktik kujutas endast kaheistmelist furgooni kombikere baasil.\nViimane Škoda mootor\nMootorigamma põhiosa jagab Fabia teiste VW kontserni toodetega. Valik on lai, hõlmates bensiinimootoreid kubatuuridega liitrist kaheni (50–115 hj) ja 1,4- ning 1,9liitriseid diisleid (64–131 hj). Märkimist väärib, et Škoda otsustas diiselmootoriga varustada ka sportliku tippmudeli RS.\nMõnel pool algas valik üheliitrise „abimootoriga” mudelist, kuid eestlased sellest õnnetusest pääsesid. Meil oli Fabia baasmudeliks alguses 1,4 MPi, mille vahetas hiljem välja 1,2 HTP. Just need kaks varianti on siinmail ka levinuimad. Kummalgi juhul mingisuguse paugupilliga mõistagi tegemist pole, aga vaevalt keegi seda tagasihoidliku moega Fabiast ootakski.\n1,4 MPi oli Fabiale pakututest ainus Škoda „päris oma” mootor ning peaks nostalgiat tekitama kõigis neis, kes kunagi mõnda vanemat sama marki masinat omanud. Selle algne variant viis juba 1964. aastal edasi esimesi tagamootoriga Škodasid, vanake lasti pensionile alles 2003. aasta märtsis. Mõistagi on vanamoodsat tõukurvarrastega mootorit võimaluste piires kaasajastatud, varustatud moodsa toite- ja süütesüsteemiga, hüdrotõukuritega jms, kuid iga annab siiski tunda. Linnaliiklusega sammu pidamiseks on dünaamika piisav (kasuks tuleb juba 2500 pöörde juures saadaval olev maksimaalne moment), kuid maanteel jääb jõudu vajaka – näiteks 5. käiguga sõites jätkub kiirendust vaid kiiruseni 90 km/h. Ka kütusekulu ei räägi selle mootori kasuks.\nKuni 2000. aasta keskpaigani valmistatud autodel oli probleeme defektsete plokikaanetihenditega, millel puudus ühe õlikanali ava ümbert vaskrõngas, mille tagajärjel kippus mootoriõli jahutusvedeliku hulka imbuma. Antud probleem ilmnes ka TMi 60 000 km testis osalenud autol (TM 2/2002). Jahutusvedeliku kadumise korral võib kahtlustada ka veepumba lekkimist.\n1,4 MPi tööd tühikäigul iseloomustab vibratsioon ja ebaühtlus, millest esmapilgul võiks mõne vea sümptomeid välja lugeda. Tegelikult pole muretsemiseks põhjust – sellel mootoril ongi lihtsalt säärane kiiks küljes.\nKa 1,2liitrine mootor on õigupoolest Škoda inseneride projekteeritud, ent selle leiab ka mitmete muude VAG-mudelite kapoti alt. Tegu on küll igas mõttes moodsama jõuallikaga, ainult et… üks silinder on puudu! Nojah, tegelikult teevad uuema mootori kolm silindrit paremat tööd kui vana neli ning ammutavad väiksemast kütusekogusest rohkem jõudu. Arvestada tuleb vaid teatavate kolmesilindrilisele mootorile omaste eripäradega (pisut ebaühtlane tühikäik ja veider hääl). Valida on 6- ja 12klapiliste versioonide vahel. Nukkvõlli ajab, nagu ka 1,4 MPi puhul, ringi kett.\nMudelitähises sisalduv lühend HTP (High Torque Performance) viitab asjaolule, et ka see jõuallikas arendab suurt momenti küllaltki madalatel pööretel. Ehkki mootor on eelkäijast energilisem, jääb maanteel ja/või täislastis (mööda) sõites endiselt muskleist puudu.\nFabiale pakutud VW diiselmootorite hulgast leiab selliseid, mis on jõulised ja säästlikud. Paraku on diisleid siinkandis vähe liikvel – ilmselt jäid nende müüginumbrid kõrge hinna tõttu väikesteks. Kuna kohapeal valik praktiliselt puudub, tuleb diisel-Fabia ihkajail suunata pilk Lääne-Euroopa automüügiportaalide poole.\nLõviosa autosid on varustatud 5käigulise manuaalkastiga, mis esinduse sõnul probleeme ei valmista. Vähem levinud on 6käiguline, mida pakuti vaid RS-ile, ja automaat, mille võis saada vaid 1,4liitrisele 75 hj Fabiale.\nFabia roolivõimendus on moodsale väikeautole tüüpiliselt elektrohüdrauliline, hoopis tähelepanuväärsem on aga elektrilise gaasipedaali kasutusele võtt. Viimane sai alguses kriitika osaliseks, kuna reageeris pedaalivajutusele ebaloomulikult, hiljem muudeti pedaali seadistust paremaks.\nEhkki uuema põlvkonna superminide puhul on 4 meetri piirimaile küündiv pikkusmõõde standardiks kujunenud, olid kaheksa aastat tagasi veel hoopis teised lood. Klassi normiks oli tol ajal umbes 3,8 meetrit, mistõttu ei söandatud konkurentidest 15–20 cm pikemat Fabiat mõnes omaaegses arvustuses päriselt superminiks liigitadagi.\nAutolt, mis on mõõtude poolest konkurentidest üle, võib eeldada ka mahukat siseruumi. Rooli taga istunud 194 cm pikkusel mehel polnud millegi üle kurta, ruumi pea kohal jäi ülegi. Tema taga oli mõistagi kitsas istuda, aga ärgem unustagem, et tegu on siiski väikeautoga. Kui ees istujad on keskmist kasvu, on ka taha võimalik kolm normaalmõõdus inimest ära paigutada. Fabias võib ennast tunda peaaegu nagu klass suuremas autos, vaid laiust tundub ebaproportsionaalselt vähe olevat.\nArmatuurlaud on lihtne, selge ja hõlpsasti käsitsetav; vaid ventilatsiooni nupud paiknevad mugavaks kasutamiseks liialt madalal. Odavama hinnaklassi autole kohaselt annab Fabia salongis põhilise viimistlusmaterjalina tooni plast, mis on küll kõva, aga näeb võrdlemisi viisakas välja. Koostekvaliteet on üldiselt korralik, kui üks tüütu tüüpviga välja arvata – nimelt kurdetakse sageli kusagilt armatuurlaua keskosast kostuvate naginate üle. Mõningate allikate järgi on kurja juureks ventilatsiooniavade taga asuv armatuurlaua kinnitusklamber.\nIstmed on üsna kõvad ja saksapärased ning mitte kõige mugavamad. Kui te just kõige odavama variandi otsa ei satu, on Fabia varustuses kõik hädapärane olemas, aga mingit ülemäärast luksust tavaliselt leia.\n260liitrise pakiruumi mahu poolest oli luukpära-Fabia oma kaasaegsetega ühel pulgal. 26 cm pikem universaalkere pakkus minimaalselt 426 l jagu ruumi, pärast tagumiste istmepatjade üles keeramist ning seljatugede langetamist moodustub 1225 l kaubaruum. Siinkohal tuleb märkida, et universaalkere on nõnda väikeses autoklassis üsna haruldane nähtus; sellega tutvudes tekib vägisi mõte, et tegu võiks olla soodsa alternatiiviga klass suurematele luukpäradele.\nFabia kvaliteedist ja vastupidavusest rääkides Feliciat mainida oleks ülekohtune. Neil kahel pole suurt midagi ühist, mistõttu ei saa eelkäija põhjal Fabia kohta ühtegi pädevat järeldust teha. Fabia näol pole tegemist mitte Felicia edasiarenduse, vaid 2 aastat hiljem esitletud IV põlvkonna VW Polo derivaadiga.\nTöökindluse seisukohalt Fabial erilisi halbu üllatusi varuks pole. Tõsi, algusaegadel esines küll mõningaid lastehaigusi (eesotsas juba mainitud jahutussüsteemi leketega), aga ajapikku on need välja ravitud.\nVeermik on oma lahenduste poolest volkswagenlik – ees MacPhersoni vedrupüstmikud ja taga väändetala. Veermiku vastupidavus on Eestis alati aktuaalne teema, Fabia puhul võib põhiliste kuluartiklitena esile tuua stabilisaatorvarda otsad ehk kondid, mis maksavad koos vahetusega 580 kr/tk, vahetust võivad vajada ka stabilisaatorvarda puksid (mis maksavad koos vahetusega 500 krooni).\nEsimeste rattalaagrite kiire kulumine oli probleemiks algusaegadel, võis juhtuda, et need said juba mõnekümne tuhande kilomeetriga otsa. Praegusel ajal on laagrid vastupidavamad, esindus annab nende elueaks 120 000 km ja tükihinnaks koos vahetusega 2400 krooni.\nFabia kere on tsingitud ning roosteprobleeme ei esine. Pealegi pole ka esimeste autode 10aastane roostegarantii veel lõppenud.\nMüügist leiab vaid umbes kaks tosinat Fabiat, millest kümmekond on mudelid 1,4 MPi ja teist samapalju 1,2 HTP. Nõrgemate mootoritega mudelite hinnad on mõistagi soodsamad, 1,4 MPi maksab 70 000–90 000 krooni ja uuema 1,2 HTP saab parimal juhul pisut alla 100 000 krooni. Üksikute võimsamate Fabiate eest küsitakse sageli oluliselt rohkem.\nKokkuvõtteks võib Fabia hinna ja kvaliteedi suhet nimetada heaks – tegu on mahuka väikeautoga, mida on odav pidada.