Eesti siseveekogude elustiku uurimine - Eesti Entsüklopeedia\nEesti siseveekogude elustiku uurimine\nSiseveekogude uurimine kuni 1940. algusaastateni\n1851–52 uuris Peipsi kalandust Karl Ernst von Baer. Eesti limnoloogia kui iseseisva teadusharu loojaks peetakse Guido Schneiderit, kes tegi 1904–05 Ülemiste järve kompleksseid hüdrobioloogilisi uuringuid (monograafia ilmus 1908). 1920 ilmus tal koos Max von zur Mühleniga uurimus Võrtsjärve kohta. 1905 asutati Loodusuurijate Seltsi juurde Järvekomisjon, mis suunas Esimese maailmasõjani Eesti hüdrobioloogilisi uuringuid. M. von zur Mühlen uuris Pangodi järve, Rõuge järvi, Saadjärve ja Keeri järve, Leo zur Mühlen Soitsjärve, nende kohta ilmusid ka uurimused. Esimene eestikeelne limnoloogiaalane uurimus (1923) oli Aleksander Audovalt ja Hendrik Bekkerilt Pühajärve kohta. Enne Teist maailmasõda oli hüdrobioloogiliste uuringute keskuseks Tartu Ülikooli juures tegutsenud Eesti Vete Uurimise Komitee, mille eesotsas oli Heinrich Riikoja (temalt endalt on ilmunud näiteks 1934 Eesti järvede nimestik, 1930 ja 1937 järvede morfomeetria alased ülevaated ja 1940 kokkuvõte 76 Ida-Eesti järve kemismist). 1920 avaldas Johannes Käis uurimuse Võru järvede kohta ning 1938 Robert Voore raamatu Pangodi järve kohta. Teise maailmasõja aegu jäi pooleli Harjumaa järvede uurimine.\nSiseveekogude uurimine pärast Teist maailmasõda\n2001. aastal ilmus Arvi Järvekülje koostatud monograafia „Eesti jõed”\nH. Riikoja suunas hüdrobioloogilist uurimistööd ka pärast sõda. Siis jätkus eelkõige veekogude varude hindamine, sellest kasvasid välja ökoloogilise seisundi uuringud. Juhtkujudeks said Henn Haberman, Neeme Mikelsaar ja Aare Mäemets. 1951–57 töötas Eesti järvedel kompleksne ekspeditsioon (kaasatud olid nii geograafid, hüdrokeemikud, botaanikud kui ka zooloogid). 1953 alustati Võrtsjärve ja 1962 Peipsi kompleksset uurimist. 1968 ilmus „Eesti järved” (toimetaja A. Mäemets), selleks ajaks oli põhjalikult uuritud üle 200 tähtsama järve. Uurimiskeskuseks kujunes Teaduste Akadeemia Zooloogia ja Botaanika Instituut (TA ZBI), eriti selle Võrtsjärve limnoloogiajaam.\nErinevalt järvedest on Eesti jõgesid suhteliselt vähe uuritud. Mahukad sellealased varasemad uurimistööd tehti 1947–50 Emajõel, Tartu Riikliku Ülikooli ja TA ZBI koostööd juhtis H. Riikoja. 1962–65 uurisid ülikooli teadlased ja üliõpilased Jüri Ristkoki juhtimisel Emajõe vanajõgesid (soote). 1987. aastal algas ZBI-s jõgede süstemaatiline hüdrobioloogiline uurimine, 1991 moodustati jõgede bioloogia rühm. 1987–2000 teostati uuringuid umbes 300 jõel rohkem kui 650 lõigus, kompleksselt uuriti umbes 180 jõge ja tulemused üldistati monograafias „Eesti jõed” (2001).\nSiseveekogude uurimine 21. sajandi esimesel kümnendil\nVõrtsjärve limnoloogiakeskuse uurmislaev\nSiseveekogude uurimine on tihedalt seotud Riikliku Keskkonnaseire programmides osalemisega. Uurimiseks on käivitatud mitmeid projekte. Üks mahukamaid on 2003. alustatud „Järve- ja jõetüüpide ökoloogilise seisundi klassipiiride rahvusvaheline interkalibreerimine”. Selle peamisi eesmärke on Euroopa Liidu Veepoliitika raamdirektiivi täitmisele kaasaaitamine. Direktiivi kohaselt peavad kõik siseveekogud saavutama 2015. aastaks vähemalt hea ökoloogilise seisundi. Projekti täitmisel pidi esmalt välja selgitama Eesti järve- ja jõetüübid, andma hinnangu ökoloogilise seisundile (luues selleks vastava hindamisraamistiku) ning looma ühistöös Euroopa riikidega siseveekogude seisundi hindamise klassifikatsiooni ning teaduslikult põhjendatud ökoloogilise kvaliteedi hindamise skaala. Praeguseks on osalevad riigid loonud oma siseveekogude tüpoloogia, millest kolm järvetüüpi ja neli jõetüüpi on valitud interkalibreerimiseks (järvede tüübid on keskmise veekaredusega madalad, keskmise veekaredusega väga madalad ja pehme, heleda veega järved, nn vesilobeeliajärved (vaata lobeelia); jõetüübid arvestavad jõe suurust ja geoloogilisi iseärasusi). Vee kvaliteedi skaala on jaotatud viide klassi, väga heast väga halvani. Klassifikatsiooni loomisel on järvede puhul kasutusel andmed fütoplanktoni, suurtaimede ja abiootiliste tegurite (toitesoolade koguste, vee läbipaistvuse ja hüdromorfoloogiliste parameetrite) osas; jõgede puhul kasutatakse fütobentose, makroselgrootute ja abiootiliste näitajate andmeid. Ühtsetel põhimõtetel töötav veekogude hindamise klassifikatsioon võimaldab paremini tuvastada parandamist vajava seisundiga siseveekogusid ning vastavate meetmekavade väljatöötamist. Peale limnoloogiakeskuse osaleb selles projektis veel Tallinna Tehnikaülikooli keskkonnatehnika instituut.\nH. Haab, T. Trei. Veesamblad Eesti jõgedes. – Eesti TA Toimetised. Bioloogia 42, 1993\nEesti jõed. Koostanud A. Järvekülg. Tartu, 2001\nKarl Ernst von Baerist Eesti Maaülikooli teadusloo uurimise keskuse kodulehelt\nTallinna Tehnikaülikooli keskkonnatehnika instituut\nEuroopa Liidu Veepoliitika raamdirektiiv\nEE 11, 2002 (I. Ott, E. Pihu, T. Timm, A. Järvekülg); muudetud 2011\nKategooriad: Eesti järved | Eesti jõed


Lilleseemne Kudooniahaiguste Tuvastamine Ja Töötlemine 🔧 Näpunäiteid Kodu Paranemist. Tee Oma Käed - 2019\nKas Garaažiseina Hoidmise Seadmete Paigaldamine Kipsplaatidele On Ohutu?\nTrummel Pidurid Vs Ketaspidurid: Plussid Ja Miinused\nKuidas Formica Coutnertopi Asendada\nLamineeritud Klaasist Aknad: Plussid Ja Miinused\nLillekasvitsa puu toodavad suurel aastal aastas kuldseid pirnikujulisi puuvilju. Nad on vastupidavad puid, mis kasvavad paljude erinevate kliimate lõikes ja loovad ilusad punased, valged või oranžid lilled. Kuid lillkintsihaigust on tõsiseks mureks aednikud, kes soovivad seda Lõuna-Aasia puutumat tuua.\nLillekasvitsa puu toodavad suurel aastal aastas kuldseid pirnikujulisi puuvilju. Nad on vastupidavad puid, mis kasvavad paljude erinevate kliimate lõikes ja loovad ilusad punased, valged või oranžid lilled. Kuid lillkintsihaigust on tõsiseks mureks aednikud, kes soovivad seda Lõuna-Aasia puutumat tuua. Nagu kõik sooja kliimaga puid, on lillkardekeha vastuvõtlikud mitmesugustele seenhaigustele ja parasiitidele, millest paljud kujutavad endast tõsist ohtu.\nSeened põhjustatud ühised lillesinatõbihaigused\nSeente haigused on ühed kõige levinumad õitsvate kudooniapuude seas. Kuigi seal esineb erinevaid seeni, mis võivad teie õitsenguküünlaid kahjustada, on mõned kõige levinumad haigused rooste ja musta koha.\nRoostehaiguste nimeks on punakaspruunid seenekasvud, mis arenevad puude lehtedel, viljadel ja oksadel. Seened põhjustavad suuri kasvu, mis piiravad puu toitainete pakkumist ja põhjustavad püsiva kahju.\nMust kuju on seenehaigus, mis kujutab endast küünte omanikele tõsist muret. See seene põhjustab kudede puude lehtedel ringikujulisi kohti. Kui neid ravimata jätmata, kasvavad need laigud ja levivad puu teistele osadele. Vasakult jälgimata jäävad need laigud spooripakkideks, mis levivad seenekoore paljudesse läheduses asuvatesse puudesse. Ilma nõuetekohase hoolduse ja hoolitsuseta võib must kohapeal kogu aed või ala kiiresti haarata.\nMõlemat nimetatud seenhaigust võib ravida ühe erineva fungitsiidse sprei abil. Fungitsiidid on saadaval väliskeskustes ja aiakaupade kauplustes. Fungitsiidi taimede pritsimisel on siiski oluline olla ettevaatlik. Fungitsiidid on võimsad keemilised mürgid, mis võivad ebaõigesti või liigselt kasutamisel kahjustada teisi taimi, samuti inimesi ja loomi.\nLisaks haigustele ja seentele kutsutakse ka lillkapsa puid sageli parasiitidega putukatele. Need putukad tõmbavad puid ise toitaineid, kahandades selle tugevust ja nõrgendades puust. Ilma kiireloomulise ravita võivad paljud parasitaarsed nakkused tappa või õrnalt künkade puid kahjustada.\nKotkad koikad ründavad igat liiki viljapuude puid. Rööbastel toidetakse kudoonipuu. Olukord on sarnane idamaise puuvilja koorega. Mõlemal juhul on vastsed kasvavaks puuviljadeks ja söödavad viljaliha. Kuigi need parasiidid ei põhjusta puule olulist kahju, rikuvad nad tõhusalt puudu, mida see puu toodab.\nMõlemaid lehetäisi võib kontrollida insektitsiididega, nagu diasinoon või fosmet. Kuid nagu pestitsiidid, on insektitsiidid ohtlikud kemikaalid, mida tuleks kasutada ettevaatlikult ja ainult siis, kui see on asjakohane.\nAifid võivad rünnata ka kudede puid. Sellistes olukordades söövad lehetärid puu viljaringi ja kapsasid. Aifid põhjustavad õitsenguküünide puude jaoks oluliselt rohkem strukturaalseid kahjustusi kui koibuvannid. Jällegi võivad putukamürgid olla tõhusad, et kontrollida ja vähendada lehetäide populatsiooni oma kudoonia puu ümber ja selle ümber.\nJälgige oma kudoonia puu ettevaatlikult, et see ei satuks seennakkuste või parasiitide nakatumise ohvriks. Kui kahtlustate oma puude kahjustamist, külastage aedakeskust, et saada rohkem teavet sobivate fungitsiidide ja insektitsiidide kohta oma kudoonia raviks.\nVideod Seotud Artiklid: Quince. Leaves Diseases. Carenta In Microelemente La Gutui..\nPõhiline » Aiandus » Lilleseemne Kudooniahaiguste Tuvastamine Ja Töötlemine\nNäpunäiteid Vasest Aia Purskkaevu Valmistamiseks\nJaapani Mardik - Bioloogiline Kontroll\nOma Hoovis Tuletõkesti Lisades\nParimat Kasutusviisi Maa Pealauale\n9 Kastmist Näpunäited Muru Taastamiseks\nKuus Näpunäki Aloe Kasvatamiseks\nVesi Tiigid - Tiigi Vooderdised\nTiigri vooderdised hoiavad vett muljumisse. Isegi rasketes savipinnastes on vaja vooderdust. Võite osta jäik tiigi vooderdis erinevaid kujundeid. Need on vastupidavad ja võivad sisaldada sisseehitatud vesiputkaid. Paljud on üsna väikesed. Kui soovite suuremat basseini või tahate kujundada oma kuju, kaaluge polüvinüülkloriidi (PVC) voodri kasutamist.\nTõrkeotsing Pergola Plaanid\nLiblikas Söötja Loomine


VIDEO: Venemaal võeti kinni Navalnõi kaastöötaja, kes käis mürgitaja ukse taga - eestinen\nVIDEO: Venemaal võeti kinni Navalnõi kaastöötaja, kes käis mürgitaja ukse taga\nVenemaal võeti 25. detsembril kinni Aleksei Navalnõi kaastöötaja Ljubov Sobol, kes käis Navalnõi arvatava mügitaja, FSB töötaja Konstantin Kudrjavtsevi ukse taga.\nNavalnõi Youtube’i kanalisse on pandud üles video sellest, kuidas FSB töötajad tulid kell 7 hommikul ukse taha, kleepisid valvekaamera kinni ja murdsid ukse maha.\nSobol viidi ülekuulamisele, korter otsiti läbi ja võeti kaasa kogu tehnika, mis seal oli. Soboli suhtes on algatatud Kudrjavtsevi avalduse põhjal kriminaalasi.\nNavalnõi kirjutab oma blogis, et kaasa võeti ka Soboli 7-aastase tütre telefon.\nPolitseioperatsiooni põhjuseks oli asjaolu, et Sobol lasi FSB kaastöötaja Kudrjavtsevi korteri ukse taga kella. „Kõik,” märgib Navalnõi, „lased tapja ukse taga kella – selle peale tungitakse sulle koju ja viiakse ülekuulamisele.”\nÜhtlasi on Navalnõi välja selgitanud, et Kudrjavtsev ostis 2 kuud peale Tomski ja Omski operatsioone, kus Navalnõid üritati mitmel korral mürgitada omale naaberkorteri. See annab aimu sellest, milliseid summasid makstakse FSB töötajatele selliste operatsioonide eest. Korter maksab ligi 7,5 miljonit rubla ehk 83 000 eurot.


24/7 Veebiseminar - Rahapesu riskimudeli koostamise praktikum. Koolitaja: Siiri Antsmäe - Addenda\n24/7 koolitus - Rahapesu riskimudeli koostamise praktikum (e-õpe)\nKoolitus on salvestatud 1. detsembril 2020.\nRahapesu ja terrorismi tõkestamise seadus sätestab, et seaduse kohustatud isikutel peab olema olemas riskihindamise metoodika ja mudel ning sisekorrad, mis antud protsessi reguleerivad. Seadus rakendub muuhulgas raamatupidamisteenuse osutajatele, audiitoritele, kauplejatele, finantseerimisasutustele, krediidiasutustele ja paljudele teistele.\nRiskihinnangu metoodika peab olema koostatud kirjalikult. Sellega omavahel kooskõlas ja koostoimes peavad olema koostatud ka ettevõtte sisemised protseduurireeglid, mis sätestavad riskihindamise läbiviimise ja hoolsusmeetmete rakendamise ning ka sisekontrolli eeskirja – ehk kuidas ettevõte tagab loodud mudeli toimimise üle kontrolli ja seirab seda. Samal ajal peab kogu metoodika olema ka kooskõlas eriseadustega, mis reguleerivad ettevõtte tegevusvaldkonda.\nRiskihinnangu koostamine ja riskiisu määramine on keeruline ning selle koostamise sisseostmine sageli kallis ning saadav tulem ei ole rakendatav, kuna juristide koostatavate juhendite sisu ja ülesehitus ning praktika päriselt on siinkohal tihti erinevad. Seetõttu teeme koolituse käigus läbi riskihinnangu mudeli koostamise protsessi ja selgitame läbi praktiliste ülesannete, mis on seadusest tulenevalt riskihinnangu kohustulike elementide sisu ning kuidas need erinevad ettevõtete ja tegevusvaldkondade lõikes.\nKoolituse eesmärk on teha riskimudeli koostamine läbi selliselt, et osalejal on oskused ja mõistmine, kuidas praktikas koostada oma organisatsiooni tegevusest lähtuva riskimudel ja määrata riskiisu.\nteab, mis on erinevate riskikategooriate sisu ja kuidas neid tõlgendada\nmõistab riskimudeli koostamise erisusi lähtudes oma organisatsioonist\nteab riskimudeli koostamiseks vajalikke elemente ja meetodeid\nKõik, kes on seaduse kohaselt kohustatud isikud\nmilline peaks olema riskihindamise mudel\nmillised komponendid tuleb kindlasti kaasata\nkuidas tõlgendada enda organisatsioonist lähtuvalt geograafilist, kliendi, teenuste ja suhtlemiskanali riski – mis see on ja kuidas neid hinnata\nmillised on vajalikud sisemised protseduurid ja protsessid sealhulgas PPA teavitamissüsteem oma organisatsioonis\nSiiri Viilil on pikaajaline siseauditi juhi kogemus avalikust ja erasektorist olles töötanud siseauditi juhina üle 14 aasta Kaitseväe ja Siseministeeriumi valitsemisala siseauditi juhina ning seejärel Grant Thornton Balticu riskijuhtimisteenuste Baltikumi juhina. ning Kultuuriministeeriumi siseauditi valdkonna juhina ja tegutseb aktiivselt koolitajana. Siiri Viil on alates 2007. aastast koolitanud nii raamatupidajaid kui ka siseaudiitoreid. Koolitajana on teeb ta koostööd Addenda, Siseaudiitor.ee, Raamatupidaja.ee, Eesti Koolitus- ja konverentsikeskuse, Äripäeva ja paljude teistega koolituste korraldajatega ning on läbinud ka siseaudiitorite koolitaja programmi. Siiri Viilil on avaliku halduse magistrikraad ning ISO 9001 juhtaudiitori, avaliku sektori siseaudiitori (CGAP) kutsetase ja atesteeritud siseaudiitori (CIA) kutse ning ta omab ka siseauditi kvaliteedihindaja tunnistust (QA). Lisaks tegeleb Siiri Viil aktiivselt muusikateraapiaga.


Narvas kinni peetud joobes juht jäi ilma nii juhtimisõigusest kui sõidukist - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nNarvas kinni peetud joobes juht jäi ilma nii juhtimisõigusest kui sõidukist\nTeisipäeva hommikul toimunud puhumisreidil tabati joobes juht, kellel tuli loovutada vabadus ja juhtimisõigus ning samuti konfiskeeriti ka tema sõiduk.\nNarva politseijaoskonna juhtivuurija Dmitri Narolin tõdes, et kuigi meest on korduvalt joobes juhtimise eest kriminaalkorras karistatud, ei ole see teda piisavalt mõjutanud, et õiguskuulekalt käituda. «Joobes inimeste reageerimisvõime väheneb märgatavalt ning nende mõttemaailm võib kohati liigagi hulljulgeks muutuda. Kui selline riskikäitumisega inimene aga rooli lasta, on traagiline õnnetus kerge tulema,» lisas juhtivuurija.\nPolitseinikud pidasid sel aastal kinni üle 4400 joobes sõidujuhi. Tänavu toimus Eesti teedel joobes juhtide süül üle 300 liiklusõnnetuse, milles hukkus kuus inimest ja sai kannatada 110 inimest.


Lehti (13): « Eelmine 1 2 3 4 5 6 13 Järgmine »\nMinaelan, kui sa neid energiaid kuulad, siis mida sa enda kohta teada saad?\nVõibolla te jätkate oma psühhoanalüüsi privaatkirjade teel?\n(25-03-2012 14:15 )Celtic Kirjutas: Võibolla te jätkate oma psühhoanalüüsi privaatkirjade teel?\naga kuidas meie omavaheline vestlus sind puudutab?\nmind ei huvita see, mida Minaelan leiab täpselt endast ja see, kas ta seda siia kirjutab. see on tema oma valik. Neid küsimusi küsisin ma tema käest sellepärast, et maailma tajumine sõltub alati tajujast, kui ta ei oska ennast vaadelda eraldiolevana sellest, mida ta vaatleb ja miks ta seda vaatleb, siis ei saa ta aru protsesside toimemehhanismidest ja sellest millest ta ise sõltub ja kas ta ka oskab sellest lahti lasta, et enamat tajuda.\n(25-03-2012 10:36 )PiziIngliito Kirjutas: Uudistasin natuke, mis on ühist üldse nende smaragdtahvlite leidmise loos ja ka Crowley'l. Huvitav on kasvõi näiteks see, et Newton'il (toon selle nime siin sellepärast sisse, et näiteks ka kasvõi tema tõlgendust on kasutatud edaspidi selle materjali kasutusel - näiteid erinevatest Smaragdtahvlite tõlgetest leiate siit: http://en.wikipedia.org/wiki/Emerald_Tablet\nSaan aru, et ka Crowley'l olid vabamüürlikud kalduvused. Kas me jõuame siis sinna, et tänapäeva väidetav valgustav materjal tuleneb ikkagi vabamüürlastelt?!\nKas tõesti on varem ka kuskil teemas Crowley taro kaardi õpetusest kirjutatud? Pole seni märganud. Aga pole lugenud ka kõiki taro kaardi teemasid.\nKüll luges lahendused seda Voldemar von Üxkülli "Pühendumist vanas Egiptuses" pdf failina ja sa isegi andsid selle kellegile ühes teemas.\nMuidu eespool siin teemas ma tegin kindlaks, et pdf ja raamatukujuline Üxkülli "Thothi raamat" ei kattu kõiges. Crowley taro-kaardi õpetusega pole võrrelnud, pole seda lugenud. Ise kasutan teisi taro-kaardi õpetusi.\nEespool jäi mulje, et kasutajale minaelan ei meeldinud Üxkülli raamat nimetusega Thothi raamat, vaid meeldis fail Pühitsemine:\nSamuti tundub, et väga vähesed on siiski Smaragdtahvleid (Thothi raamatut) siiani läbi lugenud. See on aga teistest Thothi raamatuteks nimetatutest erinev ja minu arust kõige rohkem teadvust avardav. XIII osa pluss kaks täiendavat smaragdtahvlit.\nKes enam seda ei mäleta, siis juttu on Amenti hallidest, Suurest püramiidist, valguse lastest, kes laskusid sellele planeedile jne. Samuti hulgaliselt õpetusi, kuidas teadvust oma kehast vabastada.\nThoth kasutas talle antud teadmisi, et tungida läbi ruumi, aja ja mateeria saladuste.\nIgatahes on see põnevaim teos, mille siit foorumist kunagi lugemiseks sain. See on lihtsalt ime, et see ka eesti keeles saada on.\nSelleks ajaks kui see eesti keelde tõlgiti, olin juba aastaid huvi tundnud Smaragdtahvlite vastu. Teave oli aga väga vastuoluline.\nMis Crowleysse puutub, siis astraalolendiga (leidsin just et mitmete erinevatega) suhtles ta vahetult.\nSeesama Crowley suri kolm aastat peale seda Thothi raamatu omapoolset tõlgendamist, st taro kaardi õpetuse avaldamist pealkirjaga "Thothi raamat".\nTa suri 1947 Lõuna-Inglismaal Hastingsis üleliia suure heroiinikoguse pruukimise tagajärjel, mida ta kasutas ravimina.\nPigem oli Crowley seotud Roosiristlastega kui vabamüürlastega. See esimene ordu - Kuldse Koidiku Hermeetline ordu, millesse ta kuulus, oli rajatud 1888.a. kolme esoteerikahuvilise roosiristlase poolt.\nOrdu hierarhias oli 10 maagiliste teadmiste astet ja selle liikmed sooritasid astraalrände ja tegelesid muude nõiakunstidega.\nMuuseas, sinna kuulusid ka kirjanik Artur Conan Doyle ("Baskerwillei´de koera" autor) ja luuletaja William Butler Yeats (1865-1939).\nOrdu Hõbedane Täht lõi Crowley eelmise ordu haruna. Selles ordus osales\nastraalolend Hoor-Apep. Paljastati ka teiste okultistide saladusi.\nEdasi hakkas ta seksmaagiaga tegelema ja sellest on kuskil teemas juba varem juttu olnud.\nCrowley seoseid vabamüürlusega pole seni ette tulnud, aga ega ma nii põhjalikult ei ole uurinud ka. Pealegi meil vist ei olegi eraldi teemat Aleister Crowley kohta?\nEnne vabamüürlust oli kümneid erinevaid salaordusid ja ka peale vabamüürlust on neid juurde tekkinud. Paljud salastatud. Paljud tegelevad millegi muuga, kui ametlikult teada annavad. Paljudel ordudel on omavahelised sidemed. Salaordudeks nimetan ma müstitsistlikke ordusid, mis tegelevad esoteerikaga. On veel poliitilised salaordud. Maailma juhivad arvatavasti illuminaadid. Ja ilmselt koos mingi tulnukrassiga. Võib isegi nii olla, et üks punt võimureid kasutab ühtesid tulnukaid liitlastena ja teine punt teist tüüpi tulnukaid.\nTundub, et need plejaadlased, kellest minaelan juttu tegi, on heatahtlikud.\nNimetatakse ka põhamaiseks rassiks või aaria tulnukateks. Billy Meier teeb nendega koostööd! Aga see on juba teiste teemade jutt. Drunvalo Melchizedeki järgi elavad plejaadlased neljanda dimensiooni kõrgemas ülemtoonis ja Plejaadidel asub ka Galaktiline Ülikool. Drunvalo aga on see, kes kirjutas "Elulille" raamatud ja ka Thothi õige raamat "Smaragdtahvlid" pajatab elulillest. Kokkulangevusi on palju. Mida kõigest sellest arvata - see jäägu igaühe enda otsustada.\nMuidugi on neid Barbara Marciniaki raamatuid jah juba mitmeid aastaid avaldatud ja Billy Meieri üle naerdakse, aga kes täpselt teab, mis toimub...\nMeieri kontaktidest plejaadlastega:\nMüstikule: Tegelikult ma ei öelnudki ju, et Crowley'st või tema Taro-tõlgendusest siin räägitud on, pigem ikka Smaragdtahvlitest. Üritasin nendes teemades ühist joont tabada lihtsalt. Ja ma eeldasin, et see Üxkülli materjal toetub Crowley omale, siit ilmselt ka väike segadus. Edaspidi olekski siis ehk hea ära mainida viidete andmisel, kelle teosega tegemist. Crowley'st: võib-olla oleks tema poolt kasutatud sümboolikat tõesti õigem illuminaatidega siduda.\nAga mis Smaragdtahvlitesse puutub, siis minu arust seal on veel rohkem sellist võimutsemist, a la stiilis, kui tagasi saabun, siis tulen ja näitan teile, kes minu õpetusi ei ole järginud! Võib-olla peakski edaspidi sellistest lugudest tõsiselt võtma AINULT ridade vahelt loetut\n(selle postituse viimane muutmine: 25-03-2012 20:33 PiziIngliito.)\nKui juba Thothi raamatu ümberjutustajate tasutast rääkimiseks läks, mis oleks siis Thothi 21+1 pildiga raamatu kirjutanud von Yxkülli taust, võimalik seos Eestiga, ning ajastu kuna ta selle kirja pani?\nIgatahes tundub ta olevat sakslane, raamatu originaalpealkiri on: "Woldemar von Uxkull - Ägiptische Einweihung nach dem Buch Thoth"\nKuid neid "Woldemar von Üxkull'e " tundub olevat sama palju, nagu NLiidus oli alampolkovnikuid - seega milline neist Üksküllidest siis Thothi raamatust oma tõlgenduse kirjutas?\n(25-03-2012 20:00 )PiziIngliito Kirjutas: Aga mis Smaragdtahvlitesse puutub, siis minu arust seal on veel rohkem sellist võimutsemist, a la stiilis, kui tagasi saabun, siis tulen ja näitan teile, kes minu õpetusi ei ole järginud! Võib-olla peakski edaspidi sellistest lugudest tõsiselt võtma AINULT ridade vahelt loetut\nSmaragdtahvlite teemas on öeldud:\n(31-05-2006 00:41 )Arlich Kirjutas: Tõsi küll, Smaradgtahvlid pole mõeldud igaühele lugemiseks.\nTavainimene nõ. "seiklusjutte maalt ja merelt" raames sealt midagi olulist välja ei loe. Vajalik on paljude materjalide läbitöötamine, siis saab ka informatsioonile ligi (ehk on vajalik kõrge vaimse taseme saavutamine).\nPean ütlema, et peab ka vastav meeleolu olema neid lugedes. Nende lugemine sarnaneb mediteerimisele. Meditatsioonimusa samal ajal kuulamine on kõige parem.\nMingit võimutsemist ma Smaragdtahvlite puhul küll ei mäleta.\nMillises peatükis sa seda täheldasid?\nKüll on aga von Yxkülli Thothi raamat küllaltki vanamoodsas ja pisut manitsevas sõnastuses. Näiteks: "Tulevad päevad, mil enamik inimesi ei taha ega suuda ammutada valgust ja teadmist kõrgemaist allikaist, vaid otsekui pimedad mutid aines hakkavad tuhnima. Ja sealjuures näivad nad endale targad. Sisemist valgust ei saa neil olema ja õigustamatus uhkuses usaldavad nad vaid viit madalamat meelt..."\nLahendused, neid Yxkülle on jah palju ja seni olen ainult mõned Woldemar Yxküllid leidnud, kes ajastusse klapivad. Üks on krahv Woldemar von Uxkull-Gyllenbandi (1898–1939), kes oli ajaloolane.\nTeine samanimeline oli Laitse imposantse neogooti stiilis mõisahoone omanik. Olevat selle 1890. aasta paiku ehitanudki\nOli alguses sõjaväelane, hiljem leidis kutsumuse kirjanduses ja müstikas. Kirjutas romaane, novelle ja näidendeid ja nende tegevus toimus vahel ka muistses Egiptuses.\nÜks kellega ta tihedalt läbi käis, oli Nicolai von Glehn, Nõmme Glehni lossi ehitaja.\nSiin mõned näidised selle kirjanikust von Yxkülli vanadest raamatutest:\nKui see nüüd seesama oli, kes "Thothi raamatu" kirjutas (küllap alguses saksa keeles ja hiljem see tõlgiti) , siis lugesin veel, et Paul Raud on maalinud nii tema kui Natalie von Uexkülli portreed.\nNoh, võta kohe esimene smaragdtahvel lahti. Minu arust küllaltki käsen-poon-lasen meetodil õpetab see suur õpetaja.. Lubab needuseid peale panna, kui teda ei järgita jne.\nNojah, kui ettevalmistumatult lugema asuda ja mitte endale teadvustada kui iidsed tekstid need ikka on, siis võib esmapilgul ära küll ehmuda.\nÜks näide I smaragdtahvlist:\nAga veel sündimata ajal tõusen MA uuesti,\nvägev ja võimas, nõudes seletust neilt\nkes on minust maha jäänud.\nSiis hoidke alt, O KHEMI rahvas,\nkui te olete vääralt minu õpetusi avaldanud,\nkuna MA tõukan teid alla teie kõrgest seisusest\nkoobaste pimedusse kust te pärit olete.\nÄrge reetke minu saladusi\nei rahvastele Põhjas\nega rahvastele Lõunas\nmuidu langeb teile minu needus.\nSamas on igal smaragtahvlil seletused ka juures. KHMEMI rahva all peab Thoth siis silmas Egiptuse muistset rassi, kes oli barbaarne ja metsistunud. Need inimesed elasid suures segaduses, kui Thoth ja teised Atlantide preestrid tulid neid õpetama. See oli ikka väga-väga iidne aeg. Muidu Thothil oli ju see suur sau ka, millega sai barbarite rünnakuid blokeerida ja küllap olid need barbarid ikka väga võitlushimulised.\nSmaragtahvlid enda viisid selle teksti järgi preestrid Lõuna-Ameerikasse maiade juurde. Need asetati Yukatani poolsaarel ühe suure templi alla. Eriti huvitav on see ruumilaeva kirjeldus I osas. Kirjutatakse, et see oli võimeline liikuma planeetide vahel ja nende käsutuses oli ka relv, mis võis terve planeedi minema pühkida.\nPika aja jooksul arenesid Khemi karvased barbarid siiski teadvuses ülespoole, kuni olid võimelised jätkama arenguid Thothi abita. Sel ajal (I osa kirjeldustes) oli Thoth just Amenti Hallidesse sisenemas, et mõneks ajaks Maalt ja sellest kehastusest lahkuda. Eks ta siis pidaski selle võrdlemisi tigeda manitsuskõne, et tagasi tulles areng ei oleks seisma jäänud Maal.\nJa see protsess, nagu sealt edasi lugeda võib, oli ikka väga ohtlik ka.\nMuidu tarkusesõnu on rohkem kui manitsuskõnesid.\nNäiteks: kui sa kogud teadmisi, siis ära hoia neid tagasi selle eest, kes neid ausalt ja agaralt sinult küsib. Kõik on sõbrad, kes otsivad sama eesmärki.\nÄra alista oma hinge Pimedusevendadele.\nJa muidugi - see ongi Thothi Tarkuseraamat.\nJa see tekitab veel igasugu küsimusi. Miks olid need metsistunud rahvad neid teadmisi rohkem väärt, aga rahvad Põhjas ega Lõunas mitte? Ja mitte iidsed tekstid ei ehmata ära vaid nende tahvlite sisu on ülbe ja üleolev, mis iseenesest on juba eemaletõukav. Sellega tahan öelda, et see materjal on vastuoluline oma olemuselt. See valge vennaskonna ja pimedusevendade väljatoomine on sümboliks taeva ja põrgu kontekstile, mis on ikka üks-ühele kristliku maailma lähenemine asjadele. Ja kui nüüd veel vaadata üle paralleelid meile tuntud materjalidest, siis tegemist kristlusele samasuguste põhimõtetega, näiteks nagu Krishna ja Horusegi puhul. Mõte jääb samaks, ainult teise nime all. Pühade Smaragdtahvlite nime all.\nMiks ja kust pärinevad erinevatel aegadel eri paikades täpselt ühesugused andmed jumalus/prohvetite olemasolust ja nendega kaasnenud niivõrdkuivõrd erinevatest õpetustest?\n(selle postituse viimane muutmine: 29-03-2012 18:01 PiziIngliito.)\n(16-12-2011 11:19 )lahendused Kirjutas: Inimesed võiks üritada "karja asemel" erakutena elamist õppida - nii õpitakse nägema ennast kõiksuse taustal, mitte aga omasuguste karja taustal - nii omandatakse "suhtelise mõtlemise" (kari määgis, mina ei tea midagi) asemel "absoluutne mõtlemine" (mina ütlesin ja mina ka vastutan), mis annab eeldused jumalikuks loojaks saamiseks.\nUmbes nii see on. Valgustunuks saab hädapärast lugeda kõiki, kes mõistavad maailma/Uniwersumi olemust ja eksistentsi mõtet.\nTahtmine teistelt arenguõigus ära võtta puudub.\nValgustatuks saamisel on üheks takistuseks "mina ületamine" - üritan sellest veidi pikemalt kirjutada:\nMina pole tõeline.\nMina on meie mõtlemise tulemus.\nMina on vaid meie mõtete kogum meie peas.\nOma mina paneme me kokku oma peas (meeltes).\nMinast kinnihoidmine ühendab meid kannatustega läbi karma.\nFüüsiline maailm suhtleb minaga läbi viie meele, ning viie meele abil saadud info pannakse meie peas kokku meelepildiks.\nKaks inimest võivad oma viie meelega samal hetkel vastu võtta täpselt sama pildi, heli, lõhna, maitse ja puudutuse, kuid nende meelepilt on ikkagi erinev.\nNäide: 2 meest näevad korraga ülimalt ilusat modelli välimusega naist: üks mees tahaks sellise naisega koos elada näilise ilu ehk füüsilise tõmbe pärast - teine mees hoiaks sellisest naisest eemale, kuna ilusad naised on reeglina pirtsakad ja tegelevad vaid enda välimuse eest hoolitsemisega kodutööde asemel - ehk viie meele abil saadud info oli meestel täpselt sama, kuid kokku pandud meelepilt oli täiesti erinev - kuid kuuenda meele, ehk ülitaju abil saadud nägemus kirjeldaks tegeliku olemust: mõlemad mehed saaks aru, et nähtud modelli välimusega naine tahab paista ilusam kui ta on, ning ta saavutab oma näilise ilu kõige muu arvelt (lisaks veel palju muud olemusliku teavet, nagu kõrk hing, halb iseloom, teistest mittehoolimine, jne) .\nMina koosneb meie kogemustest ja soovidest.\nKuid kogemused on vaid mälestused, ehk mõtted.\nSamuti on soovid vaid mõtted.\nSeega on ka mina vaid mõte, mida me hoiame elus oma kogemusi meenutades ja uusi soove mõlgutades.\nKui me keelduks oma meelte kaudu saabunud aistingutest emotsioone moodustamast, siis välised sündmused, ehk meie karma ei saa panna meid kannatama, ehk muuta meid õnnetuks.\nSeega tuleks olla teadlik igast oma mõttest ja igast oma meelepildist hetkest hetke, ehk kontrollida oma meeli, tundeid, mõtteid.\nNii me mõistame, et kõik mis ilmneb meie teadvusesse, tuleb vaid seoste kaudu, mida me oleme varem loonud kokkupuutues ilmingutega.\nSeega on kõik ilmingud meie endi loodud ja tühjad tõelisest olemusest.\nBudistidel on selle kohta vastanduvad sõnad: maya (näiline) ja atma (tegelik).\nEhk viie meele abil kogeme me vaid näilisust (kuid oleme sisemuses nii kindlad, et see ongi tegelikus) - kuid ülitaju, ehk kuuenda meele abil kogeks me tegeliku olemust.\nKokkuvõte: seni, kuni me ei suuda ohjata enda mina, seni ei suuda me saada valgustatuks, kuna me näeme tegelikuse asemel vaid näilisust - kui me suudame aga ohjata enda viie meele põhist mina, siis avaneb meil kuues meel, ehk ülitaju ja me hakkame näilisuse asemel tajuma tegelikust, ning avatud on tee valgustatuse saavutamiseks.\n(selle postituse viimane muutmine: 04-08-2012 14:10 lahendused.)\nSuurimaks probleemiks "mina ohjamisel" on rahulolu senise viie meele põhise tajuga - seni kuni oleme rahul oma viie meele põhise tajuga, ei hakka me otsima ülitaju, ehk kuunedat meelt.\nNäide: kui visata kivi jõkke, siis näiline pilt tegelikusest on järgnev:\na) me näeme silmadega kivist põhjustatud laineid.\nb) me kuuleme kõrvadega kivi sulpsatust vette.\nc) me tajume nahaga näo peale lennanud veepritsmeid.\nd) me tajume ninaga veepritsmete värsket lõhna.\ne) me tajume maitsemeelega veepritsmete vetikast maitset.\nKõik need viis aistingut koos tunduvad olevat nii reaalsed, tõetruud ja kooskõlalised, et me ei üritagi midagi enamat tajuda või kogeda - sellise mõtlemisega oleme ennast lukustanud viie meele põhisesse näilisse maailma.\nKui me hakkaks aga kahtlema selles, et me oleme saanud viie meele abil kogu informatsiooni toimunust, siis hakkame otsima võimalusi ülitaju, ehk kuuenda meele kasutuselevõtuks.\nÜlitaju abil tajuks me hoopis laiemat maailmapilt, mis ongi tegelikus:\na) Kivi teadvus pole nõus sellega, et me ta vette loobime: kivil on kulunud tuhandeid aastaid, et veest välja kuivale saada.\nb) Kivi vette kukkumise müra ehmatas pesa pealt minema mune hauduva pardi - nii ei saa 5 pardipoega kunagi munast kooruda, ning neil jääb füüsilise maailma kogemine võimalus ära.\nc) Kivi vette kukkumine lömastas ära jõe põhjas oleva krabi - nii jääb krabil edasine elu elamata.\nd) Veepritsmed uhtsid kaldalt jõkke männikäbi ja nii kadus mitmel männipuul ära võimalus kogeda füüsilist reaalsust jõe ääres kasvava männipuuna.\nKõik meie halvad teod salvestuvad meie karmas - selliste näiliselt süütute "viskasin vaid kivi vette" tegudega loome me omale ühe elu jooksul nii suure karmavõla, mida tuleks mitu järgnevat elu heastada.\nKõik maine on vaimse peegeldus - vaimses maailmas olevad teadmised on valgus - meie viie meele abil jõuab füüsilisse reaalsusse vaid ca 1% vaimse maailma valgusest/teadmistest: ehk viie madalama meele abil oleme me 99% pimedad, kurdid ja tundetud - kuid ülitaju, ehk kuuenda meele abil on võimalik peegeldada üha suuremat kogust vaimse maailma valgust/teadmisi enda sisse - mida rohkem vaimse maailma valgust/teadmisi me enda sisse suudame peegeldada ülitaju abil, seda valgustatumad me oleme.\n(04-08-2012 14:32 )lahendused Kirjutas: Suurimaks probleemiks "mina ohjamisel" on rahulolu senise viie meele põhise tajuga - seni kuni oleme rahul oma viie meele põhise tajuga, ei hakka me otsima ülitaju, ehk kuunedat meelt.\nJah, absoluutselt nõus.\nAga ükskõik mida me ka ei tee, on alati kahtpidi mõistetav.\nViskan kivi vette, tapan järvekarbi, see muda mis sealt põhjast ülesse tõusis annab uue elu bakteritele kes seal kõrval seda ootasid.\nBakteritest saavad kõhu täis vetikad jne.\nEt siis elada on : ohtlik, kahjulik, egoistlik....ühesõnaga keeruline\nPardid ei mõtle, et maha maandudes võivad nad lömastada putukaid või taimeid kellest võib midagi suuremat tulevikus sõltuda. Kajakas ei mõtle, et auto esiklaasile pasandamine võib inimese vihaseks ajada mis kajastub liikluses närvilisuses ning võimalik, et kellegi olulise isiku surmas liiklusõnnetuse tagajärjel. Männiseemend ei mõtle, et mis siis saab kui nad idanevad või ei idane jne. Inimene on ainuke kes endale mõtlemisega nö karmat on koguma hakanud, aga samas eks see ole igaühe enda otsustada mille pärast ta maailmas elab - kas sellepärast, et siin olla või sellepärast, et tundmatu tuleviku pärast muretseda.\nTsitaat: Kõik meie halvad teod salvestuvad meie karmas - selliste näiliselt süütute "viskasin vaid kivi vette" tegudega loome me omale ühe elu jooksul nii suure karmavõla, mida tuleks mitu järgnevat elu heastada.\nVahest ma ikka mõtlen kas inimestel on mingi eriline vajadus oma kraesse mingeid olematuid probleeme või on kuskil mingi elukas kes neid meile sinna topib? Kas süükompleksi käes vaevalmine annab isikule midagi reaalset tema arvates või on tegu "pisikese riista" (ei teagi hetkel mida naiste puhul esile tuua) kompleksiga?\nInimese elu koosneb sellistest episoodidest ja ehk tuleb asja hoopis teisiti vaadata? Äkki on isiku selline tegevus hoopis "saatuse sõrm" või karma suunaja? Äkki pidigi just see käbi mitte seemneid edasi andma - mets oli niigi tihe? Äkki just see krabi pidi surema, et anda tuhandetele teistele isenditele võimalusi evolutsiooni toiduredelil edasi elada?\nSellised teod ja episoodid palistavad maailma algusest peale. Kui iga kivi viskamise taga otsida karma võlga, iga tegevust seostada millegi negatiivsega siis kuulge - äkki laseks ennast kohe maha - saad võla valust lahti ja vähendad inimkonna ja iseenda ökoloogilist jalajälge? Inimesed on otsinud aegade algusest peale "jumala sõrma" pea iga kivi alt mis neile elu teel ette on sattunud. Kes loeb autonumbreid ja loodab sealt oma leiutatud "süsteemi2 abil avastada mis teda ees ootab ja mille järgi talitada. Kes loeb tähemärke/astroloogiat kes jälle kristall kera ja nii võiks jätkata oksendamiseni, kuidas inimesed püüavad midagi ennustada, et saada "soodne" positsioon oma tulevikku.\nTegelikult on asi lihtsam - ei ole olemas mingit karmat ega karmavõlga, mida iganes sa siin elus teed, et püüda saada PETMISE teel (õigemini lootus AGA meenutagem "lootus on lollide lohutus") mingit paremat positsiooni või eluvõi mida iganes seal kuskil kauges ja võimalik, et ka olematus järgmises elus on suurim enesepettus mida mitmed "mustad" jõud on inimesele ette söötnud. "Olge nii ja olge naa ja teie elusaab olema järgmises elus roosiaed - peamine, et teie SIIN, PRAEGUSES ELUS oleksite kuss ja tasa, ning ei kõigutaks paati sest sellisel juhul ei saa MEIE teie hirmudest toituda".\nMaailmas on ÜKS jõud mis meid edasi viib - see on ARMASTUS. Armasta ELU, Loodust, oma lähedasi ja see on kõik mis on vaja. Sinult sellisel juhul on sinu elul mingi väärtus mis kandub sinu hingega edasi. Igasugused petuskeemid karmavõlaga ja muuda analoogsete asjadega teeb sinust PETTURI ja see teeb tegelikult ju sinu enda uskumuse järgi karmavõlast sinut sellise päti, et mingid head tead ei aita sellest võlast vabaneda. Arvestage sellega, et AINULT puhtast südamest tulnud head teod loevad. Kui sa hakkad arvestama, et "mul 100 rubla annan 50 ära kas olen siis piisavalt head teinud, et pääseda "paradiisi"?" siis on tegu enesepettusega. Midagi sa sellega ei saavuta - see on raostmine, korruptsioon - rahaga ei osteta õnne ega armastust.\nAinukesed asjad mis loevad on sinu TEOD (reaalne füüsiline tegevus) - astud päti ja ohvri vahele, aitad püsti kukkunud isiku, hoiad oma armastatut kui tal on valus või kurb ja sama ka oma lapsega. Need on osa tegudest mis aitab sul edasi minna. Pühendad ennast oma ja armastatu suhtele, ei otsi "sõpru" väljast kui on raske vaid vaatad talle silma räägid temaga, et saaksite KOOS otsida lahendust elu raskustele.\nKarma ON olemas. lihtsalt paljud teevad sellest liialt suure numbri...\nTsitaat: Karma ehk siis ...kõik mis teed ja mõtled, kajab sulle tagasi... ja väga kiiresti viimasel ajal.\nSEE peaks meile midagi väga, väga tähtsat õpetama.\nKõigest rääkimata ei ole isegi väiksemates asjades tähele pannud, et midagi oleks tagasi kajanud. Ei aeglaselt ega kiiresti ja ei tegude ega mõtete ja just eriti mõtete osas. Peaks välja mõtlema, et mida tähtsat see õpetab...\nMul on tunne, et me hakkame kõik sinna jõudma. Reaalsuse sagedus on hetkel juba nii kõrge, et midagi peab lähiajal juhtuma.\nElisabeth Haichi teos "Pühitsemine" nüüd saadaval raamatuna.\nElisabeth Haich räägib neile, kelle silmad on elu seesmistele saladustele avatud, nendest kogemustest, mis aitasid tal leida seda, mida inimesed kutsuvad valgustumiseks.\nElisabethile meenuvad kirkad mälestused oma elust iidses Egiptuses ja oma õpetajalt, ülempreester Ptahhotepit, kuuldud õpetused kõrgemate seaduspärasuste kohta, mis igal sammul meie kõigi elu ja saatust mõjutavad. Õpetused ja harjutused aitavad tal saada ühendust oma kõrgema minaga – igavese tegelikkusega tema sees. Seesama kõrgem tegelikkus räägib igaühega meist just tema enda seesmise veendumuse kaudu. «Peame ilmutama kuulekust meid elustava kõrgema mina ees,» ütleb Ptahhotep «ja olema teadlikud sellest, et kõik ilus ja hea kuulub talle. Inimese maine isik on vaid töövahend selle kõrgema väljendamiseks. Eneseusaldus on usaldus oma südames selle kõrgema suhtes.»\n[split] Mida piibel käsib meil teha ja mida ta meile õpetab...\n(21-02-2019 17:35 )Q11 Kirjutas: Nojah...Pimedus, Sa uurid inimest ja väga detailselt ja huvitavalt ....aga ma ikka jälle kordan seda...inimene ei saa Valgustuda...\nOlen foorumis juba varem seda maininud, aga võin lühidalt ülekorrata, et minu jaoks pole Valgustatus kõiketeadmine, vaid pigem vastupidi oma teadmatuse - inimliku teadmise piiratuse - tunnistamine. Seega küsimus pole lihtsalt selles kas saab Valgustuda või mitte, vaid mida me selle Valgustuse all üldse mõtleme? Ma ei leia et teadmine et inimlik teadmine jääb alati mingil määral piiratuks, tähendab seda et inimene ei peaks elumüsteeriumi pidevalt edasi avastama ja uurima. Seega sinu antud märkus või mida sellega mulle öelda tahtsid, jääb antud olukorras suht arusaamatuks.\nRE: Mida piibel käsib meil teha ja mida ta meile õpetab...\nSel teemal on isegi Stalkeri mäng pakkunud välja head filosoofilised vastused igavikulistele väljakutsetele.\nKes tahab saada surematuks, muutub skulptuuriks, kes tahab saada rikkaks, sureb metallivaringus olles veendunud, et see on kuld, kes aga soovib saada õnnelikuks, muutub Soovide Kivi abil zombiks-idioodiks.\nValgustatus on võimalik. Budismis on see küllalt selgelt toodud välja. Loobu soovidest.\nTeadmisi see ei lisa, kuna sa ei vaja neid.\n„Seega küsimus pole lihtsalt selles kas saab Valgustuda või mitte, vaid mida me selle Valgustuse all üldse mõtleme?“\nValgustumise puhul kaob ära tsenter/keskus, ehk kui praegu näiteks vaatad taevasse ja näed linde lendamas, siis tunne on, mina olen siin ja nemad seal. Peas tuleb mõte, järgneb-see on minu(sees)- reaktsioon . Kui Valgustud siis linnud taevas ja peamõtte vahe erinevus kaob. Objektina mõlemad kerkivad Reaalsuses ehk Mina sees.\n„Valgustatus on võimalik. Budismis on see küllalt selgelt toodud välja. Loobu soovidest“\nOi ei. Loobuda soovidest ehk egojanust pole võimalik. Kinni võib ju neid siduda aga need ikkagi jäävad...\n(22-02-2019 15:18 )Q11 Kirjutas: „Seega küsimus pole lihtsalt selles kas saab Valgustuda või mitte, vaid mida me selle Valgustuse all üldse mõtleme?“\nAlles ütlesid et inimene ei saa valgustuda ja nüüd kirjeldad seda(mitte et ma sellest väga aru oleks saanud), mida ei saavat toimuda. Või kuidas peaks sind mõistma?\nTähendab Hetk või Tõde (kuidas kellelegi meeldib seda nimetada) tunnetab järsku iseennast. Aga see ei ole inimene kes nö "endast" järsku aru saab...\nMida peaks tegema inimene kes tahaks puhastuda? Sekhmet 50 14,353 25-07-2020 22:58\nMida uskuda, mida mitte? paat 19 7,603 21-12-2011 13:44


Kartulist saab kõike | Toidutare\nMaire Suitsu, 26. oktoober 2006, 21:00\nMaaubin pakub otsatult võimalusi, mis aga igapäevarutus pahatihti ununema kipuvad. Kartulisalatit pole vist vaja meelde tuletada, küll aga ühepajatoitusid ja vormiroogi, mida võiks senisest sagedamini elavdada ja jumestada kasvõi näiteks spinati ja tomati abil.\nKuigi toreda püreesupi saab ka pelgalt kartulist, sobivad lisaks ka porgand, spinat ja porru ning isegi seened; lisaks muidugi juba mainitud spinat. Koorega küpsekartulist saab vähese vaevaga uhke praelisandi, mõnusa eine või isegi õhtusöögi. Kartulist saab ka toredaid sõrmesuupisteid, trendikaid tortiljataolisi ümbriseid, pirukatainast ning isegi magusat kooki.\n600 g muredaid kartuleid\n(50 g võid\n2 dl 35% rõõska koort)\njahvatatud muskaati või valget pipart\nLõika kooritud kartulid sektoriteks ja prae pannil võis kuldkollaseks. Lahjemat suppi soovides jäta praadimine vahele. Keeda kartulid vees hästi pehmeks ja töötle sauseguriga püreeks. Kohvikoort kasutades lisa see püree hulka, maitsesta supp soola ja muskaadiga, kuumuta uuesti keemistemperatuurini ja serveeri. Rasvasemast koorest lisa supi hulka ainult pool, ülejäänu mikserda pehmeks vahuks. Jaga maitsestatud ja supp taldrikutesse, kausikestesse või puljongitassidesse ja tõsta igale portsjonile kuhjake vahukoort. Viimasele võid omakorda jumestada paprikapulbriga. NB! Ilma võita valmistatud supp maitseb suurepäraselt ka külmalt.\nLõika suvisibulate valge osa õhukesteks rõngasteks ja kuumuta õli ja vee segus madalal kuumusel 5 minutit. Lõika kartulid õhukesteks viiludeks, sega kausis pipra ja soolaga läbi ning laota ühtlase kihina pehme küpsetusmargariiniga määritud väiksema ahjuvormi põhjale. Tõsta sibul koos pannile jäänud vedelikuga kartulite peale. Lao sibula peale tomativiilud, riputa peale basiilikut ja õhukesteks rõngasteks lõigatud sibulapealsed. Klopi munad veega lahti ja sega riivjuustuga, laota saadud segu toiduainete peale. Küpseta ahju keskosas 200° juures umbes 25 minutit; viimase 10 jooksul võiks vorm olla kaetud lahtise fooliumiga, et vältida juustu ülepruunistumist. Serveeri liha-, voesri- või kalaroa lisandiks või ka eraldi toidukorrana.\nKartulipannkook ehk rösti\n4 keskmist koorega keedetud kartulit\n(värsketele kartulitele 1 kuhjaga tl kartulijahu)\n3 dl paksu maitsestamata jogurtit\nKeeda kartulid peaaegu pehmeks (15 minutit) eelmisel või isegi üleelmisel päeval; hoia jahedas. Riivi kartulid jämeda riiviga, sega kokku noaga hästi peeneks lõigatud sibula ja soolaga. Vesistele kartulitele sega juurde kartulijahu, et segu koos püsiks. Kalla segu väikesele omletipannile, tasanda pind ja suru pannilabidaga kergelt kinni. Tilguta piim rösti peale ja prae keskmisel kuumusel pruuniks. Ümberpööramiseks kasuta sobiva suurusega taldrikut või potikaant. Aseta see panni peale ja pööra koos sellega ringi. Aseta pann pliidile tagasi ja libista kook pannile, küpsemata külg allpool. Pruunista ta teine külg. Lõika kääridega sektoriteks ja serveeri kuumalt.\nKastmeks sulata spinat ja pigista siis täiesti kuivaks. Töötle kõik komponendid köögikombainis või sauseguriga ühtlaseks. Lase külmas maitsestuda. Suurepäraselt maitseb rösti ka kergelt soolatud heeringa, sibula ja hapukoorega või paksuks hautatud seene- või hakklihakastmega.\n30 pisikest ühesuurust kartulit (u 1 kg)\n2 sl purgi-pestokastet\nseedermänni- või seesamiseemneid\n1 kergsoolatud heeringafilee\nKeeda hoolikalt harjaga pestud kartulid pehmeks, lase täielikult jahtuda. Poolita pikuti, vajadusel tasanda ebatasast põhja. Pestotäidiseks rösti seemned keskmiselt kuumal pannil, pidevalt segades; lase jahtuda. Mikserda toasoe toorjuust pestoga kohevaks ja pane kuni kasutamiseni külmkappi. Teise täidise jaoks lõika paprika tükikesteks ja mikserda kokku pehme toorjuustu ja basiilikuga. Lõika heeringafilee köögikääridega pisikesteks tükkideks. Haki sibul noaga imepeeneks, sega heeringaga ja seejärel hapukoorega. Kui segu on mage, lisa soola.\nMaitsva lastiga kartulipaadid\n4 suurt piklikku muredat kartulit\n200 g šampinjone, austerservikuid või\nkupatamist mittevajavaid metsaseeni\n150 g poolsuitsuvorsti\n3 sl taipärast maguspõletavat tshillikastet\nsoovi korral peenestatud värsket basiilikut\n1,5 dl jämedalt riivitud juustu\nKüüri kartulid kõva harjaga hästi puhtaks, poolita pikuti. Pintselda kartulid ümberringi õliga üle ja lao ahjuplaadile või -vormi. Kõikuvaid laevukesi toesta kägardatud fooliumiga. Küpseta 225° juures 25 minutit. Seenekatte jaoks kuumuta peenestatud sibulat õli ja vee segus madalal kuumusel umbes 5 minutit, seejärel lisa tükeldatud seened ja kuumuta endisest veidi kõrgemal kuumusel pideval segades, kuni seened vee väljakeemise tõttu kokku tõmbuvad. Riputa kuivakskeenud seentele jahu, sega läbi ja lisa korraga kogu koor. Lase segades keema tõusta ja madalal kuumusel paksuks haududa. Maitsesta segu soola ja pipraga ning jaga pehmeksküpsenud kartulitele. Riputa peale riivjuustu ja küpseta ahjus 200 °C juures 15–20 minutit ehk kuni juust sulab ja muutub kuldkollaseks. Hoidu juustu tugevast pruunistumisest, sest siis muutub juust mõruks ja saab ebameeldiva lõhna.\nTeise katte jaoks lõika vorst pisikesteks tükkideks. Poolita paprika ja lõika pooled õhukesteks ribadeks. Jäta iga portsjoni jaoks mõned terved ribad, ülejäänu peenesta väikesteks tükikesteks. Õõnesta poolitatud kartulitest sisu välja ning sega kokku ülejäänud ainetega (v.a juust). Täida koorikud saadud seguga, pane peale paprikaribad ja riputa üle riivjuustuga. Küpseta nagu eelmist täidist. Soovi korral võid lisaks pakkuda külma jogurtikastet.\nLaevalastiks sobib suurepäraselt ka paks hakklihakaste ja kõik muud kuumutamist taluvad segud, mis on küllaldaselt mahlased, paksud ja hästi maitsestatud. Ja veel. Kartulipaate võib süüa lusikaga, õõnestades kartulisisu koos kattega koorikust välja, kuid tavaliselt süüakse neid kas noa ja kahvliga või ka lausa sõrmede vahelt, sest korralikult pestud ja õliga määritud kartulikoor küpseb üllatavalt maitsvaks.\nSufleekartulid piduprae juurde\n2 dl (100 g) jämedalt riivitud juustu\nraasuke paprikat või karrit värvi andmiseks\nKüpseta kartulid pehmeks, poolita pikuti, õõnesta sisu lusikaga välja. Mikserda kartulisisu hulka või, seejärel lisa piim, munarebud ja sool. Viimasena kalla segule tugevaks elastseks vahuks mikserdatud munavalged ja tõsta õrnalt segamini. Jaga mass koorikutesse ja küpseta 200 °C juures 20 minutit. Kata seejärel riivjuustuga, riputa peale veidi paprikat või karrit ning pane kohe uuesti ahju. Küpseta veel 5 minutit ehk kuni juust hakkab sulama. Sufleekartul sobib nii liha kui kala lisandiks. Kui aga soovid kartuleid pakkuda omaette einena, maitsesta täidist täiendavalt pipra, küüslaugu- või sibulapulbriga.\nKüpsekartulid vürtsika hakklihatäidisega\n4 suurt jahust kartulit\n0,5 kg lahjat hakkliha\n0,5 dl või rohkem taipärast maguspõletavat tshillikastet\n2 dl hapukoort või paksu maitsestamata jogurtit\nKuumuta noaga peenestatud sibulat ja jämedalt riivitud porgandit õli ja vee segus madalal kuumusel umbes 5 minutit ja tõsta pannilt ära. Lisa pliidikuumust, pane pannile sõrmedega lahtinäpitud hakkliha ja kuumuta segades, kuni punakas värvus asendub hallikaga. Lisa otsekohe tomatihoidis, sibula-porgandisegu, noaga peenestatud küüslauguküüned ja tshillikaste. Hauta madalal kuumusel ilma kaaneta 20 minutit ehk kuni kaste muutub paksuks. Viimistle maitse. Serveeri ahjukartulite kõrvale koos hapukoore või paksu jogurtiga, millega saab soovi korral leevendada hakklihakastme põletavust.\n0,5–1 dl õli\n0,5 tl või rohkem Cayenne’i pipart\n2 tl peent soola\nMaitsestatud kartulisektorid sobivad ühtviisi hästi liharoa lisandiks kui maitsvaks sõrmesuupisteks. Poolita kooritud kartulid pikisuunas ja lõika poolikud suurusest olenevalt kolmeks või neljaks sektoriks. Vali ahjuvorm, mis mahutaks sektorid võimalikult õhukese kihina, kalla sinna õli ja pane ahjurestile. Lülita ahi 225°-le. Keeda kartulisektoreid soolakas vees 8 minutit, kurna keeduvesi ära ja lase kartulid suurel kandikul või vaagnal ühe kihina täiesti kuivaks aurata. Tõsta ettevaatlikult vahukulbiga kuumenenud õlisse ja sega pannkoogilabidaga hästi läbi. Õli peaks kartuleid katma õhukese kihina, üleliigse õli võid vormist välja nõristada. Küpseta sektoreid 225° juures umbes 15 minutit, alanda siis temperatuur 175°-le ja riputa kartulite peale kas omavahel segatud pulbrilised maitseained või noaga peenestatud ja soolaga segatud küüslauguküüned. Sega hästi läbi ja küpseta veel 5–10 minutit, kuni kartulid on pehmed. NB! Eelkeetmise võid ka ära jätta, kuid siis tuleb küpsemisaega pikendada 15 minuti võrra.\n4 koorega keedetud kartulit\n2 suvisibulat koos pealsetega\nPeenesta sibulate valge osa noaga, rohelised varred lõika kääridega rõngasteks. Pudenda fetaki sõrmedega või lõika kuubikuteks. Klopi munad koos piimaga kas suure kahvli või baloonvispliga kegelt segamini. Väldi liigset lahtikloppimist, vahustamisest rääkimata, sest lõhutud struktuuriga munast ei saa head omletti. Lõika kooritud kartulid õhemateks sektoriteks ja kuumuta koos sibula valge osaga pannil õlis 5 minutit. Puista pannile fetaki ja seejärel kalla sinna kohe ka munasegu. Riputa pinnale pipart, kuid ära soola lisa, sest fetaki on väga soolane. Küpseta madalal kuumusel, kuni omlett hüübib; vajadusel kata pann vahepeal kaanega. Omlett on kõige maitsvam, kui munasegu on küll hüübinud, kui siiski veel niiskelt läikiv. Tõsta pann otsekohe pliidilt, lõika nobedasti kääridega sektoriteks ja jaga taldrikutele. Paku lisandiks tomatisektoreid, peenestatud murulauku ja leiba.\n200 g taist sinki\nPane spinat mitu tundi varem sõelale sulama; enne kasutamist suru kätega täiesti kuivaks. Täidiseks hauta peenestatud sibul õli ja vee segus madalal kuumusel pehmeks, lisa peenestatud sink; riputa peale veidi pipart ja soola. Keeda kooritud kartulid soolaga maitsestatud vees pehmeks, suru kuumalt läbi püreepressi ning mikserda koos spinati ja piimaga püreeks. Lisa veidi jahtunud segule maitseained ja 4 munarebu. Vahusta munavalged tugevaks vahuks, kalla teiste ainete peale ja tõsta suure lusikaga alt ülespoole segamini. Määri küpsetusvorm pehme küpsetusmargariiniga ja tõsta pool kartulipüreed ühtlase kihina vormi põhja. Pane selle peale sibula-singisegu ning kata ülejäänud kartuliseguga. Küpseta 200° ahju alumisel siinile asetatud restil 30–40 minutit. Serveeri kuumalt koos külma ürdi-hapukoorekastmega. NB! Kui kasutad pikka kitsast küpsetusvormi, siis sobib jahtunult viiludeks lõigatud ahjuroog bufeelauale efektseks suupisteks.\numbes 8 dl jahu\nNorra rahvuslik küpsetis lefse on õhuke ja pehme kartulitaignast lamemeib, mida süüakse nagu leiba või riputatakse leiged lefsed üle kaneelisuhkruga, keeratakse rulli ja pakutakse magusroana. Üha sagedamini pruugitakse lefset aga samaks otstarbeks kui mehhiklased kasutavad oma nisutortiljat – toredate suupisterullide ehk maakeeli räppide tegemiseks. Kui aga tortiljasid tuleb kuivamise eest niiske rätikuga kaitsta, siis püsivad lefsed tänu kartulile pehmed ja painduvad ilma mingi lisahoolduseta.\nSega kaks korda läbi pressi surutud kartulite hulka või, piim ja sool ning lase jahedas kinnikaetult seista 12 – 24 tundi. Lisa kätega sõtkudes või masinaga töödeldes portsjonite kaupa nii palju jahu, et tekiks tihke ja elastne taigen, mis enam üldse käte külge ei kleepu. Jaga taigen 12–16 osaks ja rulli iga tükk võimalikult õhukeseks ümmarguseks kettaks. Õigesti valmistatud taigna rullimiseks pole jahu vaja. Kui sa seda siiski tegema pead, pühi liigne jahu koogikese pinnalt enne küpsetamist pintsliga maha. Aja suur pann kuumaks, pintselda vähese õliga. Lefsesid küpsetatakse spetsiaalsel lefse-grillil, kuid selle puudumisel sobib ka teflon- või malmpann. Pane üks taignaketas pannile ja küpseta kas pliidil kõrgel kuumusel või grillelemendi all kumbaltki poolt umbes 2 minutit ehk kuni leiva pinnale tekivad mullid ja pruunid plekid.\n400 g külmi keedetud kartuleid\nTükelda kartulid kõrgesse kaussi ja purusta mikseri taignakonksudega. Lisa jahu, küpsetuspulber ning tükeldatud ja seejärel pehmeneda lastud margariin. Töötle ühtlaseks ning kasuta kohe ära soolase täidisega piruka ümbriseks. Väga niiske täidise puhul eelküpseta ümbrist 200° juures 10 minutit. Servade allavajumise vältimiseks täida vorm kuivade herneste või riisiga või toesta servad mitmekordse alumiiniumfoolimist ribaga.\n0,5 kg äsjakeedetud jahuseid kartuleid\nSuru kuumad kartulid läbi püreepressi või suru kahvliga püreeks. Lõika külm margariin väikesteks tükikesteks ja töötle mikseri taignakonksudega sõmeraks. Sega juurde kartulipüree ja maitsesta soolaga. Suru tainas lapikuks, mähi toidukilesse ja hoia tund aega külmas. Vahepeal kuumuta lahtinäpitud hakkliha pannil väheses õlis kuni punase värvuse kadumiseni; tõsta pannilt ära. Kuumuta peenestatud porru ta küüslauku madalal kuumusel 7 minutit. Sega juurde ülejäänud ained ning lase jahtuda. Rulli tainas õhukeseks plaadiks ja kata täidisega. Keera rulli nagu rullbiskviit; jäta liitekoht allapoole. Lõika terava noaga 2 cm paksusteks viiludeks, tõsta need pannkoogilabidaga küpsetuspaberiga kaetud ahjuplaadile ja pintselda üle lahtiklopitud munaga. Küpseta 175° juures umbes 25 minutit.\n700 g jahuseid kartuleid\n100 g šokolaadi Bitter\nPane ahi kuumenema 175°-le. Keeda koorega kartulid pehmeks, koori ja suru seejärel kohe läbi sõela või püreepressi. Lisa tükkideks lõigatud või ja sega lusikaga hästi läbi; lase veidi jahtuda. Eralda munavalged rebudest. Mikserda munarebud koos kohvipulbri, kaneeli ja poole suhkruga heledaks ja kohevaks ning sega lusikaga kartulisegu hulka. Sulata tükeldatud šokolaad veevannis ja lisa taignale. Mikserda munavalged ülejäänud suhkruga läikivaks tugevaks vahuks, kalla see koogitaigna peale ja tõsta suure lusikaga alt ülespoole segamini. Kata taignakauss rätikuga ja lase 5 minutit seista. Määri 26 cm läbimõõduga lahtikäiv koogivormi põhi küpsetuspabeiga, jättes paberi ääred serva vahelt välja. Määri vormi servad rasvainega ja riputa riivsaiaga üle. Kalla taigen vormi ja küpseta ahju keskel 45 minutit. Tõsta koos vormiga restile jahtuma. 30 minuti pärast eemalda vormi serv ja tõmba kook paberi abil vaagnale. Eemalda paber, kui kook on leigeks jahtunud, sest soe kook mureneb kergesti. Glasuuriks sulata tükkideks murtud šokolaad koos õliga kuumas veevannis ja määri kohe koogile.


EUR-Lex - 32000L0022 - ET\nKomisjoni direktiiv 2000/22/EÜ, 28. aprill 2000, millega kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 87/402/EMÜ kitsarööpmeliste põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite juhiistme ette paigaldatud ümbermineku kaitsekonstruktsioonide kohtaEMPs kohaldatav tekst.\nEÜT L 107, 4.5.2000, lk 26—27 (ES, DA, DE, EL, EN, FR, IT, NL, PT, FI, SV)\ntšehhikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 25 Lk 143 - 144\neestikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 25 Lk 143 - 144\nungarikeelne eriväljaanne Peatükk 13 Köide 25 Lk 143 - 144\nleedukeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 25 Lk 143 - 144\nlätikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 25 Lk 143 - 144\nmaltakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 25 Lk 143 - 144\npoolakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 25 Lk 143 - 144\nslovakikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 25 Lk 143 - 144\nsloveenikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 25 Lk 143 - 144\nbulgaariakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 29 Lk 26 - 27\nrumeeniakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 29 Lk 26 - 27\nhorvaadikeelne eriväljaanne Peatükk 13 Köide 032 Lk 77 - 78\njõustumise: 24/05/2000; jõustumine avaldamise kuupäev +20 vt artikkel 4\nülevõtmise: 30/06/2000; Hiljemalt Vt Art 3.1\nTehnilised kaubandustõkked, Õigusaktide ühtlustamine, Ohutus tööl ja mujal, Siseturg - Põhimõtted\nLaiendatud EMP-le 22001D0215(03)\n31987L0402 Muutmine Muudatus Lisa 1 alates 24/05/2000\n31987L0402 Muutmine Asendamine Lisa 2 alates 24/05/2000\n31987L0402 Muutmine kaotamine Lisa 3 alates 24/05/2000\n31987L0402 Muutmine kaotamine Lisa 4 alates 24/05/2000\n31987L0402 Muutmine kaotamine Lisa 5 alates 24/05/2000\n31987L0402 Muutmine Muudatus Lisa 7 alates 24/05/2000\nParandatud 32000L0022R(01) Asendatud 32013R0167 Kuva riiklikud rakendusmeetmed\nKomisjoni direktiiv 2000/22/EÜ,\n28. aprill 2000,\nmillega kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 87/402/EMÜ kitsarööpmeliste põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite juhiistme ette paigaldatud ümbermineku kaitsekonstruktsioonide kohta\nvõttes arvesse nõukogu 4. märtsi 1974. aasta direktiivi 74/150/EMÜ põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta,  viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2000/2/EÜ,  eriti selle artiklit 11,\nvõttes arvesse nõukogu 25. juuni 1987. aasta direktiivi 87/402/EMÜ kitsarööpmeliste ratastega põllu- või metsamajanduslike traktorite juhiistme ette kinnitatud ümbermineku kaitsekonstruktsioone käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta,  viimati muudetud Austria, Soome ja Rootsi ühinemisaktiga, eriti selle artiklit 11,\n(1) Ohutuse suurendamiseks tuleb täpsustada kitsarööpmeliste põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite juhiistme ette kinnitatud kaitsekonstruktsioonide katsemeetodeid, võttes arvesse ka laia varustuse valikut.\n(2) Niisuguste konstruktsioonide katsemeetodid peavad olema ühtlustatud Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) poolt määratletud põllumajanduslike traktorite kaitsekonstruktsioonide ametlike katsetega.\n(3) Seepärast tuleks direktiivi 87/402/EMÜ vastavalt muuta.\n(4) Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 74/150/EMÜ artikliga 12 asutatud tehnika arenguga kohandamise komitee arvamusega,\nDirektiivi 87/402/EMÜ I, V ja VII lisa muudetakse kooskõlas käesoleva direktiivi lisaga.\n1. Alates 1. juulist 2001 ei tohi liikmesriigid:\n- keelduda traktoritüübile EMÜ tüübikinnituse andmisest, direktiivi 74/150/EMÜ artikli 10 lõike 1 kolmandas taandes nimetatud dokumendi väljastamisest ega siseriikliku tüübikinnituse andmisest, või\nkui kõnealused traktorid vastavad direktiivi 87/402/EMÜ (muudetud käesoleva direktiiviga) nõuetele.\n2. Alates 1. jaanuarist 2002 liikmesriigid:\n- ei väljasta enam direktiivi 74/150/EMÜ artikli 10 lõike 1 kolmandas taandes sätestatud dokumenti ühelegi traktoritüübile, mis ei vasta direktiivi 87/402/EMÜ (muudetud käesoleva direktiiviga) nõuetele,\n- võivad keelduda siseriikliku tüübikinnituse andmisest traktoritüübile, mis ei vasta direktiivi 87/402/EMÜ (muudetud käesoleva direktiiviga) nõuetele.\n1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi sätete täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 30. juuniks 2001. Liikmesriigid teatavad neist viivitamatult komisjonile.\nKui liikmesriigid nimetatud normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise menetluse näevad ette liikmesriigid.\nBrüssel, 28. aprill 2000\n EÜT L 220, 8.8.1987, lk 1.\nDirektiivi 87/402/EMÜ I, V ja VII lisa muudetakse järgmiselt.\n1. I lisa punkt 1 asendatakse järgmiselt:\n"1. Kohaldatakse OECD eeskirja 6 punkti 1 nõudeid (otsus C(87) 53, viimane versioon 24. novembrist 1987, viimati muudetud 3. märtsil 1999), välja arvatud punkt 1.1."\n2. II lisa asendatakse järgmisega:\nTehnilised nõuded EÜ osa tüübikinnitusele niisuguste ümbermineku kaitsekonstruktsioonide puhul, mis on kinnitatud kitsarööpmeliste põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite juhiistme ette, on need, mis on määratletud OECD eeskirja 6 punktis 3 (otsus C(87) 53, viimane versioon 24. novembrist 1987, viimati muudetud 3. märtsil 1999). Nimetatud tehnilised nõuded ei rakendu punkti 3 neile peatükkidele, mis seonduvad katsebülletääni, väikeste muudatuste ja samasustega.\n3. III, IV ja V lisa jäetakse välja.\n4. VII lisa esimene taane asendatakse järgmisega:\n"— ristkülik, mille sees on väike e-täht, millele järgnevad/järgneb osa tüübikinnituse andnud liikmesriigi eraldustäht/eraldustähed või number:\n1 — Saksamaa, 2 — Prantsusmaa, 3 — Itaalia, 4 — Madalmaad, 5 — Rootsi, 6 — Belgia, 9 — Hispaania, 11 — Ühendkuningriik, 12 — Austria, 13 — Luksemburg, 17 — Soome, 18 — Taani, 21 — Portugal, 23 — Kreeka, 24 — Iirimaa,


Pühapäeval toimub suur Tallinna derbi\n27. mai 2022 kasutajalt lauri\nSel pühapäeval toimub A.Le Coq Arenal Premium liiga suurim derbi: FCI Levadia – FC Flora. Põnevuskohtumine algab 17:15. Väravad avatakse tund enne kohtumise algust. Kõigi staadionile tulijate vahel loositakse Admiralsi poolt välja elektritõukeratas. Loosikastid leiad üles staadioni koridoridest. Õnnelik võitja … Loe edasi\nFCI Levadia võitis TJK Legionit\n25. mai 2022 kasutajalt lauri\nFCI Levadia võitis Premium liiga 15.vooru kohtumises Tallinna Jalgpalliklubi Legionit 1:3. Sportland Arenal peetud mängus läksid rohesärgid Mark Oliver Roosnupu ilusast väravast 1:0 juhtima. Esimese poolaja lõpus lõid levadialased seisuks 2:0, kui täpne oli kaptenipaela kandnud Zakaria Beglarišvili. Teisel poolajal … Loe edasi\nBogdan Vaštšuki värav Paide vastu valiti aprillikuu ilusaimaks!\nBogdan Vaštšuki võiduvärav Paide Linnameeskonna (10.04) vastu valiti aprillikuu ilusaimaks väravaks! Eilse kohtumisel TJK Legioni vastu sai Bogdan ka auhinna kätte! Foto: Katariina Peetson\nFCI Levadia palub kogukonna abi Krister-Kaspar Rannamaa toetuseks\n24. mai 2022 kasutajalt lauri\nFCI Levadia palub oma kogukonna abi, et toetada klubi kasvandikku Krister-Kaspar Rannamaad (29), kellel diagnoositi neljanda astme ajuvähk. Tegemist glioblastoomiga, mis on ajukasvajate ja muude kesknärvisüsteemi häirete korral halvim diagnoos. Toetus on tarvilik Austraalias viibiva Krister-Kaspar Rannamaa kiireks tagasitoomiseks Eestisse, … Loe edasi\nFCI Levadia kohtub teisipäeval TJK Legioniga\n23. mai 2022 kasutajalt lauri\nFCI Levadia esindusvõistkond kohtub Premium liiga 15.vooru kohtumises TJK Legioniga. Sportland Arenal peetav Legioni kodumäng algab 18:00. FCI Levadia on korra sel hooajal juba TJK Legioniga madistanud, kui 12. märtsil peetud kohtumise võitsime 2:0. Kindlasti soovib Legion näidata hambaid homses … Loe edasi\nFCI Levadia U21 võistkond mängis 1-1 viiki Viljandiga\n21. mai 2022 kasutajalt lauri\nFCI Levadia U21 võistkond mängis Esiliigas ära oma 14.vooru kohtumise Viljandi JK Tulevikuga. Kohtumine lõppes 1-1 viigiga. FCI Levadia poolelt oli täpne 32. minutil Nikita Dronov. Viljandi poolelt lõi värava 50. minutil Marius Vister. FCI Levadia duubelvõistkond sõidab 22.05 Ida-Virumaale, … Loe edasi\nFCI Levadia võitis Nõmme Kaljut\n19. mai 2022 kasutajalt lauri\nFCI Levadia võitis Premium liiga 14.vooru kohtumises Sportland Arenal Nõmme Kaljut 1:0. Kohtumise ainukese värava lõi 50. minutil brasiillane Liliu. Telemängu parimaks valiti meie kaitsja Maximiliano Uggé. “Esimesel poolajal tekitasime väga palju võimalusi ja ma arvan, et tuul aitas ka … Loe edasi\nFCI Levadia U21 mängib täna esimese kodumängu naturaalmurul\nFCI Levadia duubelvõistkond mängib täna Esiliigas oma esimese kodumängu naturaalmurul Viljandi JK Tulevikuga. Kohtumine Maarjamäe staadionil algab 19:00. Foto: Katariina Peetson\nEsindusvõistkond mängib kolmapäeval Nõmme Kaljuga\n17. mai 2022 kasutajalt lauri\nFCI Levadia esindusvõistkonda ootab Premium liiga 14.vooru kohtumises ees Nõmme Kalju FC. Nõmmekate poolt korraldatav mäng Sportland Arenal algab 19:30. Tule staadionile omasid toetama, see on meeskonnale väga vajalik selles tähtsas mängus! Nõmmekatega oleme sel aastal korra kohtunud, kui samuti … Loe edasi\nRasmus Peetson pikendas klubiga lepingut\nFCI Levadia ja kaitsja Rasmus Peetson pikendasid lepingut kuni 2024 hooaja lõpuni. Rasmus Peetson on mänginud klubi eest 159 kohtumist ja löönud 29 väravat. FCI Levadia spordidirektor Tarmo Kink: “Oleme õnnelikud, et oleme saanud pikendada lepingut Eesti koondise mängijaga. Oleme … Loe edasi


Kärla kool pani nutilapsed liikuma - Saarte Hääl\nNAERATUS! Hendrik Niit, Kender Kirs, Samuel Arge ja Henry Sillart (punases särgis) ei näe vahetunnis nutitelefoni kasutamises midagi halba, vastupidi.\nKärla põhikoolis korraldatud nutivabad päevad panid lapsed omavahel rohkem suhtlema ja rohkem õppetööle keskenduma.\nNutivabu päevi on Kärla koolis toimunud kahel korral – tänavu jaanuaris ja aprillis südamenädala ajal.\nDirektor Jaan Lemberi sõnul olid sellise ettevõtmise korraldamiseks väga lihtsad põhjused. “Kuna lapsed kasutavad oma nutiseadmeid mängimiseks, hakkas see koolitunni algust segama,” rääkis Lember. “Lapsed tulevad klassi, kell on juba helisenud, aga nad on ikka alles oma seadmeis kinni, sest ei suuda mängu lõpetada. Vahetunnis, selle asemel et ilusa ilmaga õue minna, võetakse hoopis nutiseade välja ja hakatakse sellega tegelema.”\nKatseks korraldati kõigepealt üks nutivaba päev jaanuaris, et vaadata, kuidas õpilastel õnnestub koolipäev nutiseadmeta üle elada. Enne kooskõlastati ettevõtmine hoolekoguga ja koolipidajaga.\nKui keegi õpilastest oli nutiseadme hommikul kaasa võtnud – ja kaasas oli see 38 lapsel 114-st –, andis ta selle koolipäeva lõpuni direktori kabinetti hoiule.\nPärast nutivaba päeva küsiti õpilastelt selle kohta arvamusi. “Paljud ütlesid, et täitsa vahva oli – sai jälle üksteisega rääkida,” märkis Lember. “Lapsed käisid õues, mängisid ja jooksid ringi.\nÜks, tõsi küll, ütles, et vahetunnid olid häälekamad kui tavaliselt.”\nDirektori kinnitusel märkasid ka õpetajad, et lapsed suhtlesid palju aktiivsemalt.\nKuna prooviks tehtud nutivaba päev läks korda, aprillis oli aga kavas tegevust täis ja tervislike eluviiside tähtsust rõhutav südamenädal, organiseeris kool selle nädala samuti nutivabaks. Nutiseadmeid lastelt ära siiski ei korjatud. “Lootsime, et õpilased suudavad ise valiku teha,” põhjendas Lember. Nädal pakkus õpilastele palju põnevat õues toimunud mängudest salatite ja smuutide valmistamiseni. “Iga klass pidi terviserajal iga päev kõndima vähemalt 1,5 km ning kes kõndis rohkem, sai boonuspunkte,” märkis Lember.\nTõsi, päris nutiseadmevabad need koolipäevad siiski polnud – aineõpetajad võisid lubada lastel õppetöös tahvelarvuteid kasutada, need sai kool “Kaasava kooli” projekti raames. Samuti kasutati nutiseadmeid näiteks orienteerumismängudes.\nKuna suvi on käega katsuda ja õpilastel kiire aeg, siis rohkem nutivabu päevi sel õppeaastal Kärla koolis ei tule. Küll aga on kavas arutada, kuidas ja millist huvitavat ühistegevust lastele pakkuda, et nad ei eelistaks vahetundi nutiseadme seltsis veeta.\nArvamusloo koostamine: Nutisõltuvus koolis ja alternatiivid sõltuvuse leviku takistamiseks – Minu IT magistriõpingud


Nädal piiri taga: kaks karikat ja hooaja punktirekordid - Eesti Võrkpalli Liit\nPolina Bratuhhina-Pitou. Foto: Terville Florange\nNädala keskel kirjutasime, et kaks Eesti võrkpallurit said klubihooaja alguses kaela kuldmedalid, kui Kristo Kollo krooniti superkarika võitjaks Rumeenias ning Oliver Venno Türgis. Lisaks toimus rohkelt mänge kõikides liigades üle Euroopa, resultatiivsusega paistsid silma mitmed Eesti koondislased.\nPrantsusmaal läksid vastamisi kaks koondislast, kui Ardo Kreek ja Pariisi Volley said 3:2 (25:23, 20:25, 18:25, 25:17, 15:9) võidu Hindrek Pulga tööandja Chaumont’i üle. Kreek tõi 6 punkti (+3), episoodiliselt sekkunud Pulk skooti ei teinud. Timo Tammemaa 10 punkti (+7) aitasid Toursi 3:0 (25:18, 25:16, 25:20) võidu Tourcoing´i üle. Renee Teppan ja Poitiers pidid vastu võtma 0:3 (20:25, 19:25, 21:25) kaotuse Montpellier´lt. Liigatabelis on Chaumont 5 punktiga 10. kohal, Tours 4 punktiga 11., Pariis 3 punktiga 12., Poitiers samuti 3 punktiga 13. Naiste meistriliigas kaotas Polina Bratuhhina-Pitou ja Eliise Hollase koduklubi Terville Florange´i 1:3 (20:25, 27:25, 20:25, 23:25) Marq-en-Baroeul´ile. Bratuhhina-Pitou oli 20 punktiga (+14) naiskonna resultatiivseim, tehes sellega senise hooaja parima esituse, Hollase arvele jäi 3 punkti (+1). Liigatabelis ollakse 6 punktiga kaheksandal tabeliereal. Prantsusmaa esiliigas sai Liis Kullerkannu tööandja Levallois Sporting Club 3:0 (25:21, 25:19, 25:17) jagu Rennes´ist ja hoiab liigas oma grupis 3 punktiga kuuendat kohta. Kullerkannu arvele kanti 12 punkti (+10).\nKreeka meistriliigas pidas põnevuslahingu Kristiine Miileni koduklubi Pannaxiakos, kes sai 2:3 (15:25, 25:21, 16:25, 26:24, 8:15) kaotuse Piraeuse Olympiacoselt. Eestlannalt korralik esitus, tema arvele jäi 25 punkti (+14). Miilen oli sellega kohtumise resultatiivseim. Liigas ollakse 4 punktiga neljandal kohal.\nItaalias sai 3:0 (25:16, 25:20, 25:18) võidu Verona üle Robert Tähe koduklubi Perugia. Möödunud nädalal palavikus olnud Eesti koondise nurgaründaja mänguaega ei saanud. Liigatabelis on Perugia 5 punktiga neljas. Naiste meistriliigas avas isikliku punktiarve Kertu Laak, kes tõi 1 puntki ja tema tööandja Chieri alistas 3:1 (25:23, 22:25, 25:21, 25:13) Caserta. Liigas on Chieri 6 punktiga kuues. Anna Kajalina ja Cutrofiano said esiliigas 0:3 (20:25, 19:25, 25:27) kaotuse Martignaccolt, Kajalinalt 11 punkti (+11). Cutrofiano on tabelis oma grupis 4 punktiga seitsmes.\nTürgis peeti esimesed liigamängud. Oliver Venno tööandja Istanbuli Galatasaray alistas 3:0 (25:19, 25:19, 25:23) Kert Toobali kunagise koduklubi Inegöli. Nädala keskel meeskonna superkarika võitjaks aidanud Venno sai puhkepäeva. Kolmapäeval aitas Venno Istanbuli Galatasaray Türgi superkarika finaalis 3:2 (25:23, 16:25, 22:25, 25:23, 15:6) võiduni Istanbuli Fenerbahce üle, tuues 22 punkti (+10). Sel hooajal samuti Türgis palliv Andrus Raadik tõi oma esimeses kohtumises Arhavi kasuks 9 punkti (-2), ent meeskond kaotas 0:3 (31:33, 19:25, 27:29) Bursale.\nRumeenia kõrgliigas sai Kristo Kollo tööandja Galati Arcada kirja 3:0 (25:14, 25:11, 25:18) võidu Timisoara meeskonna üle. Kollo sai kirja täismängu ning oli üks resultatiivseimaid, tuues 10 punkti (+4). Rumeenia liigas hoiab Galati 9 punktiga esikohta. Nädala keskel aitas Kollo Galati superkarika finaalis 3:2 (25:17, 19:25, 26:24, 24:26, 16:14) võidule Bucaresti Dünamo vastu, kui sekkus vahetusest ning tõi 9 punkti (+5).\nBelgias oli eestlaste jaoks edukas nädal, sest võidukad olid nii Andri Aganits kui Markkus Keel. Aganits ja Maaseiki Greenyard oli tulemusega 3:1 (31:29, 25:23, 26:28, 25:22) üle Roeselare Knackist, Eesti koondise temporündaja tegi senise hooaja resultatiivseima esituse, panustades võitu 13 punkti (+12). Keel aitas Aalsti Lindemansil 3:0 (25:16, 25:20, 25:22) olla üle Gentist. Sidemängija Keel sekkus hetketi ja tõi ka kaks punkti - ühe blokist ja teise servilt. Liigatabelis on Maaseik 9 punktiga liidrikohal, Aalst asub teisel tabelireal, punkte on neil 6. Naiste meistriliigas sai Hanna Pajula tööandja Michelbeke Saturnus kirja 3:2 (21:25, 23:25, 25:16, 25:11, 15:12) võidu Tchalou üle ning kaotas nädala teise mängu 1:3 (20:25, 19:25, 32:30, 13:25) Oostendele. Liigas hoitakse 2 punktiga kaheksandat kohta.\nSaksamaal jätkus Friedrichshafeni ja Martti Juhkami edu, kui 3:1 (20:25, 25:21, 26:24, 25:21) oldi üle Lüneburgist. Eesti koondise nurgaründaja panustas oma hooaja punktirekordit tähistavad 14 punkti (+2) ja lõi seejuures 3 serviässa. Liigabelis hoiab eestlase koduklubi 9 punktiga teist kohta.\nRobert Viiber Tšehhis mänguaega ei saanud, kui tema tööandja Odolena Voda kaotas 0:3 (17:25, 23:25, 18:25) Prahale. Tabelis on Odolena meeskond 3 punktiga 11. positsioonil.\nTihe mängunädal oli Soomes. Meeste liigas sai Oliver Lüütsepa juhendatav Akaa-Volley kirja kaotuse ja võidu. Esmalt jäädi 1:3 (19:25, 25:15, 32:34, 19:25) alla Loimaa Hurrikaanile, Mart Naaber tõi Akaale 12 punkti (+8). Seejärel oldi 3:1 (22:25, 25:20, 29:27, 25:18) üle Karelia Hurmosest, Naabrilt selles kohtumises 9 silma (+7). Liigatabelis on Akaa 16 punktiga neljas. Naiste meistriliigas oli võidukas Anu Ennoki ja Nette Peidi tööandja Salo LP Viesti, saades 3:0 (25:11, 25:19, 25:20) võidu Hämeenlinna üle. Mõlemad Eesti koondise nurgaründajad olid oma tasemel, Ennoki arvele kanti 11 (+9) ja Peidi arvele 10 (+7) punkti. Salo hoiab liigatabelis 18 punktiga kolmandat kohta.\nPoolas sai abitreener Rainer Vassiljevi koduklubi Lubini Cuprum liiga avakohtumises kirja 2:3 (25:21, 23:25, 20:25, 25:23, 13:15) kaotuse Zawiercielt.\nMerlin Hurt ja VC Mamer said Luksembrugi liigas 3:2 (25:17, 19:25, 23:25, 25:16, 15:7) jagu Bartrengist ja tõusis tabelis kolmandaks, punkte on koos 5.


Knaufi kipsplaadi profiil: kipsplaadi, 27х28 ja 100х50 toodete mõõtmed ja tüübid, seina-metallkonstruktsioon kipsplaatide materjalidele - Remont - 2020\nKnauf Drywall profiil: sordid ja omadused\nSaksa firma Knauf on tuntud galvaniseeritud profiilide ja ühenduselementide tootja. Ettevõte on pikka aega tunnustatud kui viimistlusmaterjalide ja komponentide tootmise liider. Mis tahes konstruktsioon (lae, vale seina, ruumi vahesein, kumer avaus), mis on monteeritud selle ettevõtte osadest, on kõrge kvaliteediga, usaldusväärne ja kestab aastaid.\nKips Levy viimistluslehed on paigaldatud metallist profiilidest koosnevatele raudkatetele. Need kinnitatakse tsingitud kruvidega. Et luua tugistruktuur, mis hoiab kipsi kaalu ise, vajame erinevaid tsingitud elemente ja ühendusi.\nSaksa firma Knauf teraskonstruktsioonid on kergesti paigaldatavad ja pikka aega teenivad. Selliste metallkomponentide raami kokkupanek professionaalile ei ole raske.\nKnaufi maine on hetkel laitmatu. Selle brändi kipsplaatide profiilid on tunnistatud ideaalseks mudeliks ehituskonstruktsioonide ja sisekujunduse valdkonnas. Ehitajate tagasiside profiilidega töötamise kohta on äärmiselt positiivne. Ettevõtte tooteid peetakse kvaliteetseks ja usaldusväärseks. Nende vabastamine on rangelt reguleeritud, abielu kaotatakse isegi tootmisprotsessis.\nKnaufi profiilide valimisel võite olla kindel, et mõne aasta pärast ei pea te struktuuri ümbertöötlemisel lahti ega seina uuesti lahti võtma. Aga enne ostmist tasub tutvuda brändi toodete omaduste ja tüüpidega.\nRaamkonstruktsiooni elemendid on valmistatud terasest (rulli lint), kasutades külmvaltsitud tooteid.\ntugev tugevus ja jäikus;\nvastupidavus söövitavale mõjule;\nvastupidavust äärmuslikele temperatuuridele;\nTsingitud profiilid loovad tugeva ja purunematu aluse kipsplaadi hilisemaks kinnitamiseks. Neid saab kasutada igas toas, nii väikestes kui ka suurtes. Metallist liistudel on erinev osa ja suurus.\nErinevad profiilitüübid võimaldavad luua lihtsaid riputatavaid ja kõveraid konstruktsioone, raami avasid (aknad, uksed), nišše ja kaared.\nEnne viimistlustööde alustamist kipsplaatide lehtedega peate otsustama, milliseid profiile protsessis kasutatakse.\nSeina- ja lagialused\nSeinte ja lagede rauast laudade loomiseks kasutatakse paari struktuuri (CD, UD). Neil on standardne suurus. Erinevused ilmnevad metallist ja filmimaterjalist. Võib kasutada ka kaarjas hammasprofiili.\nSuund määrab UD profiili. Selle elemendi peamine eesmärk on piiritleda töödeldud ala parameetreid. Kui kipsplaadi viimistluseks on moodustatud alus, asetatakse see profiil nelja pinna piirile. Selle standardne suurus on 27x28 mm lai. Pikkus on sellised tooted kolm ja neli meetrit. Profiili takistuse põhinäitaja on selle metalli paksus, millest see on valmistatud. Mida paksem on metall, seda tugevamad on toote seinad. Seega suureneb struktuuri üldine jäikus. Näiteks ülemmäära puhul on parem kasutada paksemaid profiile ja seintele saab teha lehtterasest elemente.\nCD-profiil kannab disainilahendust. Seda kasutatakse raami struktuuride lõplikuks loomiseks. GCR on selle külge kinnitatud, vastutab lati stabiilsuse ja jäikuse eest. Toode võib olla valmistatud erineva paksusega terasest. Õhuke profiil on ebausaldusväärne. Lisaks sellele on vaja rohkem täiendavaid kinnitusvahendeid. Standardne profiili suurus on 60x27 mm. Teraselemendi pikkus võib olla 3 või 4 meetrit.\nKaartide profiil CD-profiiliga sarnased omadused. Sellel on ka kandevõime. Peamine erinevus on see, et see on perforeeritud ja on lõigatud. See kvaliteet võimaldab teil painutada profiili ja anda selle kaare kuju. Toote pikkus on tavaliselt sama, mis CD- ja UD-profiilidel.\nVale seinte teraskonstruktsioone iseloomustab asjaolu, et neil on suurem suurus ja teine eesmärk. Nende suurus on vahemikus 50 mm kuni 150 mm (50, 75, 100, 125, 150). Näiteks võib toote suurus olla 100x50 jne. Profiili laius valitakse selle põhjal, mida partitsiooni kasutatakse. Näiteks suurte kommunikatsioonide ehitamiseks on vaja laiemat profiili. Mida kõrgemad on nõutavad isolatsiooni ja heliisolatsiooni parameetrid, seda laiem on tsingitud element.\nUW profiil määrab suuna. Selle kinnituspiirkond on etteantud perimeeter.\nCW profiil tugevdab ümbrist ja annab sellele jäikuse. Teraselemendi kinnituspikkus on 400 mm. See võimaldab teil kinnitada kipsplaatide lehe mõlemalt poolt.\nPaigaldus ja täiendavad osad\nKatteplaatide paigaldamiseks ei ole vaja mitte ainult terasetooted, vaid ka mitmed abikinnitused. Nende abiga on tsingitud profiilid omavahel ühendatud ja kipsplaat on kinnitatud fikseeritud raami külge.\nDetail ES 60x125mm. See on metallplaat, mis võib painutada ja võtta tähe "P" kuju. See on perforeeritud kogu pinnale. Selle peamine ülesanne on ühendada pind profiili profiiliga. Toote keskel on avad seinale kinnitamiseks. Osade küljed kinnitatakse kruvidega peatsingitud elemendile.\nKiirliitmik „liblikas“ toimib lisaseadmena, kus ES-osa ei suuda toime tulla (vajaliku pikkuse puudumine). See koosneb mitmest elemendist. See on nõel ja silmus, mis on kinnitatud CD põhiprofiilile. Silmusega traadi pikkus on 25 cm, 50 cm või 100 cm, kevad kinnitab traadi ja "liblikas" koos. Seda reguleeritakse lihtsalt sõrme vajutamisega. Sellisel süsteemil on aga puudus. Kevad võib nõrgeneda ja see toob kaasa asjaolu, et lagi aeglustub mõne aja pärast.\nRipatsid "liblikas" ei kasutata seinte ehitamisel. Selleks kasutatakse U-kujulisi kronsteine.\nH-kujuline haakeseade ühist nimetatakse CD-profiilide ühendamiseks "krabiks". Seda kasutatakse põhiprofiilide risti ühendamiseks. "Krabi" on elemendi külge kinnitatud ja seejärel kinnitatud kruvide ja isetõmbavate kruvidega. Profiilide vahelise hüppaja paigaldamiseks peate valima kohad haakeseadmetega ja asetama need nende vahele. See on kinnitatud metallist kruvidega.\nÜhendus CD-profiili jaoks. Seda kasutatakse põhiprofiili loomiseks. Element paikneb kahe juhiku vahel, ühendades need. Mõlemal küljel on see kinnitatud kruvidega.\nKahe astme ühenduse kinnitus harva kasutatakse selle spetsiifilisuse tõttu paigaldamiseks. Selle kasutamine on soovitatav juhul, kui alusena kasutatakse puitpõrandat. Metallkonstruktsioon on kahekordne. Tsingitud elementide esimene tase ei ole seina külge kinnitatud (ujuv). Struktuuri teine kiht on kinnitatud esimese kasutatava pistiku külge. Sellise keerukuse paigaldamine on tingitud asjaolust, et puidust alus on deformeerunud (niiskuse tase, temperatuuritingimused). Kinnituselement kompenseerib need vibratsioonid.\nKõik tüüpi tsingitud profiilid ja täiendavad osad on kinnitatud paisumis- ja tüüblide, puidu ja metalli kruvide ning mutrivõtmetega kruvide abil.\nProfiili ostmisel tuleb arvestada spetsialistide nõuandeid. Struktuuri usaldusväärsus ja vastupidavus sõltuvad valikust.\nParimad tooted on profiilid, mis sisaldavad samaaegselt tsinki ja polümeeri. Hea ja galvaniseeritud element (kahekihiline rakendus). Seega on tulevane raam korrosiooni eest kaitstud.\nOluline on toote paksus. 0,5 mm suurune indikaator on raami stabiilsuse minimaalne tagatis.\nTööriistad raamielementidega töötamiseks\nPõhikomplekt sisaldab mitmeid põhilisi tööriistu.\nKruvikeeraja. Sellega viiakse läbi suur töökiht, see on seotud paljude protsessidega. Seetõttu on oluline valida see oluline vahend teadlikult. Juhtmeta kruvikeeraja sobib rohkem "kodu" käsitöölistele ja võrk on professionaalseks kasutamiseks suurtel aladel. Viimasel on spetsiaalne pihustitüüp, mis hõlbustab tööd kruvidega.\nPerforator. See on vajalik, kui alus on betoon või tellis. Tehke selle jaoks ümmargused augud tüüblidele, mis kinnitavad profiili aluse külge.\nMetallist elementide lõikamiseks on soovitatav kasutada nägin. Aga kui töö maht on väike, kasutage väikeste hammastega käärid metallist või käsitsi. Oluline on, et teie arsenalis oleksid mitmesugused lõikeriistad (näiteks suured ja väikesed sälkud).\nProfiili jaoks Prosekatel. Selle abil on metallis sile auke teha. Terasest raami valmistamine on palju kiirem.\nErilised lestad. Nende kasutamine on võimalik, kui kruvikeeraja ei jõua või ei jõua profiilile. Tangid ühendavad teraselemendid. Sellisel juhul ei ole vaja täiendavat riistvara.\nLaser või tavaline hoone tase mulliga. Kaasaegne lasermõõteseade on muidugi mugavam, kuid kallim kui tavaline.\nRulett piirajaga. 5 m ja 7,5 m pikkuste mõõdulintide kasutamine on mugavam.\nMitmed profiilid, mis on toodetud nende eesmärgi tõttu. Igal tüübil on oma individuaalsed omadused ja see on paigaldatud omal moel. Siiski on mitmeid olulisi soovitusi, mida saab kasutada mis tahes tootetüübile:\npaigaldustöid saab teostada ainult kuivas ruumis;\nEnne töö alustamist peaksite rakendama täpset märgistust (see säästab aega protsessis ja säästab vigadest);\nEnne galvaniseeritud profiilide otsest paigaldamist peate kinnitama märgistuse taseme andmetega;\nEnne kipsplaatide lehtede kinnitamist on vaja kontrollida struktuuri jäikust, et vältida tulevikus kaldumist.\nKnaufi profiiliga metallraam on monteeritud mitmeks lihtsaks sammuks. Kõigepealt valitakse ruumi nurgas, mis asub madalamal kui kõik teised. See määratakse lindi mõõtmise abil.\nSiis peaksite selle nurga alt liikuma 4-6 cm ja rakendama märgistused ruumi kõigil külgedel. Vormitud liini rakendatakse juhtmega. See on juhis UD profiilide ja riidepuude kinnitamiseks (nende otsad on painutatud).\nViimasel etapil kinnitage kinnitusdetailide abil põhiprofiilid ja pange hüppaja pulgad. Põhiline disain on valmis.\nVaadake videot: Kaldkatuse soojustamine. CD profiilide ja kipsplaatide paigaldus (Märts 2020).\nCopyright 2020 \_ Disain ja sisekujundus \_ Knauf Drywall profiil: sordid ja omadused


Seinakonstruktsioon Kipsplaadil - Eelised Ja Puudused - 2019 | Ehitusmaterjalid\nPõhiline EhitusmaterjalidÕige raamistik kipsplaadi ehitamisel\nNaastude eelised ja puudused\nMetal stud raam\nPõhimõtteliselt eristatakse saematerjali ja metallist naastraami. Nii puidust seinal kui ka metallist seinal on positiivsed ja negatiivsed aspektid.\nMetallkarkassis on eelvalmistamise kõrge tase. Neid võib näha asjaolust, et juba on kaablite avad. Niisketes ruumides, näiteks vannitoas, kasutamiseks sobib metallist alus. Ökoloogilisest kihist on eelistatav puidust seista. Puidust lõikamine on tavaliselt meistrite jaoks lihtsam kui metallist aluse osade lõikamine. Enamik eeliseid saavutatakse saematerjalis seoses oma isoleerivate omadustega. Hindade poolest on puitkarkass odavam võrreldes metallraamiga. Seega võib öelda, et kõigepealt tuleb selgitada, kas need on ruumid, mis peavad olema varustatud niiskuskindlate paneelidega. Sellisel juhul arvestatakse ainult metallkarkassiga. Kui see nii ei ole, on do-it-yourselferil võimalus valida mõlema naastraami vahel.\nKahe ehitusmeetodi vahel on erinevusi. Üks neist on suletud seina ehitus ja teine on avatud seina konstruktsioon. Avatud seina konstruktsiooni versioon vajab aurufaasi, PE-kile. See takistab kondenseerumist ruumides. Suletud seina konstruktsioon on kulukam ja aeganõudvam. Kahe isoleeriva kihi töötlemisel välisseina ja puidust aluse vahel on see konstruktsioon soodsam. Seda iseloomustab kõrge tulekaitse. Niiskuse kaitse on samuti parem. See konstruktsioon näitab positiivseid tulemusi soojusisolatsiooni osas.\nSõltuvalt ruumi kasutamisest saate valida lihtsa ja topeltplaadi vahel. Eriliste nõuete puudumisel (heliisolatsioon) piisab kuni 12,5 mm paksuse kipsplaadi ühekihilisest plaatist. Isolatsiooniks on soovitatav mineraalvill ja PE-kile. Seega on täidetud nõuded tulekaitsele, soojusisolatsioonile ja niiskuse kaitsele.\nKuigi tööriist on tavaliselt puiduga töötamiseks kättesaadav, ei tohiks alahinnata metallist aluse eeliseid. Mõne sammu järel märkate, et käitlemine on palju lihtsam.


Lemmikloomad lubatud | Season Travel suusareisid - Part 2\nAsute siin: Avaleht Lemmikloomad lubatud\nSoome lumerohkeim suusakeskus ning tavaliselt avatakse sealsed nõlvad esimestena Soomes. Lisaks mõnusatele mägedele on elav after-ski ürituste programm – erinevad peod ja bändid. Rukalt 30 km. kaugusel, Holiday Club Kuusamon Tropiikki hotellis, asub kõrgetasemeline veekeskus. Sinna viivad Rukalt ka otsebussid. Helsingist 800 km. Mäekaart Allolevas tabelis on suusahooaja periood ning hinnad alates, majutusele pikkusega 1 nädal […]\nPyhä on üks Lapimaa keskustest, ta asub Rovaniemist 120 km. kaugusel ning polaarjoonest 53 km. põhja poole. Ta asub keset imeilusat rahvusparki. Pyhä suusakeskus on eriti populaarne lumelaudurite hulgas ning on tuntud ka noorte keskusena. Samuti sobib hästi ekstreemhuvilistele, kuna sealt leiab parimad off-track nõlvad. Pyhäst paarikümne kilomeetri kaugusel asub veel teine sama suur suusakeskus […]\nVuokatti suusanõlvad sobivad nii algajaile, kui ka kogenud suusatajale. Suurepärane suusakeskus peredele. Katinkulta hotellis asub mõnus veekeskus ning Vuokatti on üks juhtivaid murdmaasuusatamise treeningkeskusi. Vuokattis on kuulus suusatunnel (80 m. pikk ja 20 m. lai), mis töötab ka suvel ning kus käib harjutamas ka Eesti suusakoondis. Kaugus Helsingist 600 km. Mäekaart Allolevas tabelis on suusahooaja periood […]


Lihtvann Roltechnik Kubic Neo 160 - Vannid\nLihtvann Roltechnik Kubic Neo 160\nLihtvann Kubic Neo 160 on moodsa disainiga nelinurkne vann, mis sobitub hästi enamikesse vannitubadesse. Selle lihtvanni siseosa on igati ruumikas ning vannis lamamise asend on väga mugav. Vann on valmistatud kvaliteetsest akrüülmassist, mille värv ei tuhmu ajas ning mida on lihtne hooldada.\nKubic Neo 160 vann on saadaval kahes erinevas laiuses ning komplekti kuuluvad reguleeritava kõrgusega vannijalad. Soovi korral saab komplekti lisada ka vanni esi- ja otsapaneeli ning ClickClack sifooni.\n*Vali vanni laius\n-- Vali --70 cm 80 cm +11,00 €\nEsipaneel +121,00 €\nKüljepaneel +79,00 €\nVannisifoon +33,00 €\n1600 x 700 x 600


Kadrina Keskkool - CADrina Cup toob kohale rahvariided ja vägikaikveo\nTekst: Markus Nõlvak, 11. klassi HUSO suuna õpilane\nITi- ja NUTIfestival CADrina raames toimub ka sel aastal CADrina Cup. Võistlusest võtavad osa nii Viru-Nigula, Tamsalu kui ka Kadrina 12-liikmelised noorkorvpallurite võistkonnad. Võistlused toimuvad 26. novembril kell 10–12 Kadrina spordihoones. Publik on oodatud, aga maskides.\nRahvakultuur ja sport\nKui juttu tuleb Kadrinast ja spordist, ei saa üle ega ümber korvpallist. CADrina Cup just selleks ongi, et noored huvilised saaks oma oskused platsile tuua.\n"Kuna selle aasta CADrina teemaks on rahvakultuur, võib kohtunike näha rahvariideis ning ka mängijad on sel korral riietatud Kadrina rahvariide toonidesse. Saab olema kirju seltskond," lisas CADrina Cupi peakorraldaja Raivo Tribuntsov, kes igapäevaselt treenib TERE/Kadrina Karude korvpallivõistkonda.\nTänavu võisteldakse ka kahel uuel alal, milleks on vägikaikavedu ja köievedu. Tegu on lihtsate rahvalike, ent samas ka levinud jõukatsumistega.\nPiirangud vs. sport\nJutuks tulid ka piirangud riigis. Tribuntsov nentis, et loomulikult on ka korvpalli jätnud oma jälje. Pärast esimest koroonalainet olid muutused märgatavad ja tunnetatavad nii Tribuntsovi kui ka mängijate seas. Pika pausi tõttu oli vorm langenud.\nÕnneks on saadud tänavuseks CADrina Cupiks piisavalt trenni teha, kuigi see on osati häiritud. Võistkondade kokku saamisel ning trennide tegemisel on Tribuntsovi sõnul suureks abiks olnud ka koolides toimuv kiirtestimine.\n"Hea meel, et CADrina festival on olemas ja seda tehakse nii suurejooneliselt," ütles Tribuntsov, kes loodab, et see üritus jääb kestma kauaks. "Sport käib kõigega käsikäes," lisas treener lõpetuseks.