Firmasport – Riigiametnike jalgpalliturniiril on peetud ka teine voor\nRiigiametnike jalgpalliturniiril on peetud ka teine voor\nPuhaste paberitega ja võimsalt läbis selle taas Põhja Politseiprefektuur, võttes koguni 11:2 võidu Eesti Postilt. Kokku mängiti taas 8 kohtumist ja sellest, mis imet juhtus, kirjutab lähemalt Kristjan Küttis – mees mikrofoniga koha pealt\nII VOORU TULEMUSED\n1. Tallinna Vangla – Kalev (4 – 0)\nTallinna Vangla võistkond läheb turniiri edenedes aina paremasse hoogu. Kalevi väravavaht ei suutnud vältida palli sattumist väravasse ja seda neljal korral. Söödud jõudsid küll üha tihedamini Gina Paalo’ni ja sealt pealelöögini mitmetel juhtudel, aga resultatiivsena need ei lõppenud. Väravad: Maksim Tammi, Roland Meritee, Krista Vaniko.\n2. Keskkonnaministeerium – MKM (11 – 0)\nMKM ei suutnud platsile II vooruks abivägesid kutsuda ja nõnda saadi ühe „sauna” kõrvale veel teinegi. Margus Tähepõld, iga-aastaseid Majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi alustalasid mänguplatsil, meenutas eelmist aastat, kui ühes mänguvoorus 0 – 10 kaotus kirja saadi. Kahjuks pole nende seis aastaga paranenud ja kahest mängust on saagiks kaotused ja ühtegi väravat. Väravad: Mart Sepp (6); Kaarel Keinast (2), Herki Tuus, Meelis Männaste; Monika Gravdina (OV).\n3. Sotsiaalministeerium – Eesti Pank (4 – 4)\nTõeliselt huvitav kohtumine, mis kaunistas vahest II vooru mänge kõige enam – oli põnevust, traagigat, pinget lõpuni. Kolm minutit enne lõppu oli mänguskoor 4 – 2 pankurite kasuks, lugematul kordadel oli Sotsiaalministeerium lähedal värava löömisele, aga postide vahele pall ei läinud. Mängu tegijaks (lisaks sellele, et tiimikaaslased kõvasti välja peavad tegema; loe: pidid!) tõusis Raido Raudnagel, kes 38-ndal ja 40-ndal mänguminutil sihile jõudis, st väravad lõi ja Ülar Vaadumäe rõõmuhõigete saatel Sotsid kaotusseisust välja tõi. Väravad: Tarmo Peeduli, Marko Lelov, Raido Raudnagel (2); Tarass Snitsarenko, Oja, Kristjan Melikov (2).\n4. Justiitsministeerium – Kaitseministeerium (2 – 1)\nVäravatevaene, aga samas põnevusest tulvil mäng. Esimesel 20 minutil kohtunik Aaron Härsing väravaid ei täheldanud. Skoori avas Aare Aun 27-ndal mänguminutil, kelle head tööd jätkas kuus minutit hiljem Mart Siilivask ja Justiitsministeerium oli ette saanud 2 – 0. Kaitseministeerium väravata ei jäänud – Taavo Lumiste skooris lõppkokkuvõttes kaotajateks jäänud võistkonnas viis minutit enne lõpuvilet, kuid enamat sellest ei suudetud. Väravad: Aare Aun, Mart Siilivask; Taavo Lumiste.\n5. Veeteede Amet – Siseministeerium (6 – 1)\nEsimestest hetkedest oli selge, et Siseministeerium peab imet tegema võitmaks VTA’d. Auvärava nad siiski suutsid ära lüüa ja au värava löömise eest kuulus: variandid a)Eedi Kirves’ele, b)Eerik Kirves’ele, c)Anti Allikvee’le või Meelis Link’ele. Igatahes mängija kandis särki numbriga 14 (täpsustamiseks andke teada, kes oli nr. 14). Teerulliga VTA vastasvõistkonnast üle sõitis ja roolis oli Tõnis Sepp, kes lõi 3 väravat. Väravad: Jaan Saks (2), Tõnis Sepp (3), Oleg Ivanov; Mängija nr. 14.\n6. Välisministeerium – Riigikantselei (3 – 2)\nKell näitas napilt 16.00 kanti, kui korraldajad nägid taamal jalutamas ühte nukra moega meest. Lähemal uurimisel selgus, et tegemist oli VM’i võtmemängija Silver Sokuga. Viimane tõdes melanhoolsuses, et tänane koosseis pole paremate killast ja ta tuli varem kohale mõttega ehk märkab mõnda head pikka kuju, kes lähetusele saadetud välisministeerumilisi asendada võiks. Õnneks või kahjuks Sokul kedagi ära rääkida ei õnnestunud ja ausalt öeldes poleks korraldustiim nõnda käituda ka lubanud. Mäng kulgeski tasavägiselt esialgu ja teisel poolajal oli VM’il kõvasti õnne, et Riigikantselei oma võimalusi maksimaalselt ära ei kasutanud ja 2 – 3 alla jäi. Väravad: Johannes Rebane, Maris Mendalmann; Oliver Väärtnõu (2).\n7. Põhja Politsei – Eesti Post (11 – 2)\nTeerulli meetodit kasutas jällegi Põhja Politsei, kelle ridades nõrka lüli raske leida on. Eesti Post leidis need üles kahel korral, kui suudeti korravalvurite jalgealust õõnestada ja kaks kolli ära lüüa. Põhja Politsei võistkonna mängijate hulgas on teerulli juhtimine veelgi populaarsem, kui väravalööjaid kogunes kokku viis. Väravad: Šahrijar Abdullajev, Vadim Talama (3), Vitali Vink, Leho Saaremägi (2), Kerli Vompa (2); Tiit Kangur, Lauri Jürjen.\n8. Saku Õlletehas – Kultuuriministeerium (12 – 1)\nMidagi väga hullu on lahti Kultuuriministeeriumiga, kelle mäng kohe üldse ei suju. Kohale aeti isegi Andro Vilu, kuid kelle kiiremad ja kestvamad jooksud väljakul jäävad aastate taha. Renee Kontson aga üllatas jälle ilmudes kohale taksoga ja soojendusdressita, st 6-7 kraadise soojaga meeletult head tervist. Ja mille muu kui hea tervise pealt lüüakse ka väravaid ja Kultuuriministeeriumi auvärava autoriks oligi Kontson. Saku Õlletehase mäng oli mänguskoori vaadates otsekui öö ja päev, kuid oleme ausad – vastane oli ka nö teisest puust. Ehk esimesel korral saadi saun ja teisel korral anti saun. Väravad: Ahto Zirk (3), Marek Olland (3), Rengar Kasela (3), Tauno Toomson (2), Martin Rosenvald; Renee Kontson.\nKolmandat korda sel aastal saame kokku juba teisipäeval 20. mail. Algus kell 16.00


Mingo Rajandi – Eesti Heliloojate Liit\nHelilooja, kontrabassimängija, interdistsiplinaarsete projektide looja, EHL liige 2013. aastast\nMingo Rajandi on lõpetanud Eesti Humanitaarinstituudi teatriõppe, saanud bakalaureusekraadi Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia jazzosakonnas kontrabassi erialal Taavo Remmeli juhendamisel ning magistrikraadi kompositsiooni erialal Tõnu Kõrvitsa ja Rene Eespere õpilasena.\nMingo Rajandi jaoks on muusika kirjutamine ja pillimäng alati käsikäes käinud. Esimeseks võimaluseks heliloojana kätt proovida oli vahemikus 2006 kuni 2011 tegutsenud ja kolm albumit välja andnud ansambel Ajavares, mille repertuaarist ligikaudu pool pärines Mingolt. Hiljem lisandusid kollektiivid nagu Heliotroop, Verbarium, Avarus Trio ja peale kompositsiooniõpinguid asutatud kümneliikmeline elektroakustiline Avarus Ensemble, kus kohtusid nii klassikalise kui jazzi tausta ja kogemusega muusikud. Avarus Ensemble’i eestvedamine ning sellele komponeerimine ja arranžeerimine oli Mingo Rajandi jaoks väga oluline kogemus, andes võimaluse arendada ja avardada oma heliloojaprofiili nii žanriliselt ja stiililiselt kui ka kontseptuaalselt.\nMingo aina süvenevaks huviks on interdistsiplinaarsed projektid, koostööd näitlejate, kirjanike, kunstnike ja koreograafidega, kus ta saab rikastada oma väljendusvahendeid nii muusiku ja helilooja kui kunstnikuna laiemalt. Esimeseks sääraseks koostööks oli tantsuetendus “Hingelinnud” (2016), kus Marie Pulleritsu koreograafia aluseks oli Mingo Rajandi Avarus Ensemble’ile komponeeritud ning etendusel ka elavas esituses kõlanud muusika. Samm edasi oli multidistsiplinaarne etendus “Lingua Franca” (2017), mille jaoks Mingo lõi nii muusikalise kujunduse kui ka osales etenduses ühena neljast näitlejast. Huvi ühendada muusika ja luule viis 2016. aasta sügisel kontsertprojektini “The Cap and Bells”, mis keskendus W. B. Yeats’i poeesiale, tuues lavale mitmeid uudisteoseid nii Mingo Rajandilt kui ka teistelt heliloojatelt ning ühendades muusikaga orgaaniliselt ka luuletekstide ette kandmise Iiri näitleja Shane O’Reilly poolt. Sama projekti raames valmis Rajandi heliteosele ka muusikalis-koreograafiline lühifilm “The Cap and Bells” (režissöör Carlos E Lesmes). Koostöö teatrimaailmaga jätkus 2018. esietendunud lavastuses “Kontrabass” (Draamateater, lavastaja Rein Oja), mille tarbeks Mingo Rajandi lõi nii muusikalise kujunduse kui ka osales sõnatus rollis laval. Üheks seni suuremaks interdistsiplinaarseks tööks oli 2018. aastal festivali “Pärdi Päevad” tellimusel loodud lavateos “Creating Gods”, mis põhines Portugali luuletaja Fernando Pessoa poeemil, ning käsitles usu- ja religiooniküsimusi. Mingo Rajandi kontseptsioonil ning muusikal põhinev teos valmis Iiri näitleja Paul Curley, iIri muusiku Sean Mac Erlaine’i, trummar Ahto Abneri, koreograaf Oksana Tralla ja kunstnik Kristjan Suitsuga koostöös.\nMingo Rajandi loomingu suurimaks tõukejõuks ja inspiratsiooniallikaks on olnud tema kirg võõrkeelte, kirjanduse ja luule vastu. Paljud tema teosed põhinevad tekstil. Viimastel aastatel on tema loomingus aina olulisemaks saanud sotsiaalselt teravad teemad, nt Martin Kuuskmannile kirjutatud fagotikontsert “Trees Talk”, mis on sündinud murest metsade hävimise pärast või rahvusvahelise trupiga loodud interdistsiplinaarne projekt “Deep Fake”.\nPeale originaalloomingu on Mingol olnud võimalusi teiste heliloojate muusika seadmiseks ja rekomponeerimiseks. Olulisemateks näideteks on Jazzkaare 2019. aasta juubelikontserdiks tellitud ja Kirke Karjaga kahasse loodud kava “Erkki-Sven Tüür ja Lepo Sumera Rewrite” või samal aastal Veronika Portsmuthi Kooriakadeemia jõulukontserdiks uue vormi saanud Händeli “Messias”.\nMingo tegutseb aktiivselt mitmes ansamblis: Mingo Rajandi Kvintett, Argentiina tango interpreteerimisele pühendunud Trio Maag ja vabaimprovisatsiooni ja performance-kunsti piirimaile paigutuv The Free Musketeers, mille viimane ülesastumine toimus mainekal “Huddersfield Contemporary Music Festivalil”. Oma erinevate koosseisudega on Mingo Rajandi üles astunud ning oma muusikat esitanud Kanadas, Šveitsis, Venemaal, Soomes, Rootsis, UKs, Portugalis, Ungaris, Rumeenias jm. Lisaks oma ansamblite tarbeks repertuaari komponeerimisele on Mingo Rajandi loonud peamiselt kammermuusikat, samuti teatri- ja filmimuusikat.\nMingo Rajandi – soundcloud.com\nEesti Heliloojate Liidu uued liikmed (19.12.2013)\nEsimesed Eesti Muusika Päevade pääsmed jõudsid müüki (21.02.2012)\n←Gerta Raidma →Kristjan Randalu


Perearst Kadri Luga - Rapla maakond perearstid | TerviseTrend\n3.7 - hinnanguid kokku: 26\n5/5 Avaldatud 4 kuud tagasi\n7a kogemuste põhjal on dr. Luga imeline arst. Meie pere 3 lapsega oleme saanud kõik saatekirjad, soovitused ja probleemi lahendused. Meilidele vastab kiirelt, alati mõtleb kaasa murede puhul ja mõnikord ka helistab ise, et midagi üle täpsustada. Imeline arst!\nEi ole meeldivaid kogemusi, suhtlusoskus kesine, ei tunne huvi patsiendi vastu, mugav, üleolev.\n1.3/5 Avaldatud 2 aastat tagasi\nKunagi oli täitsa tore arst. Aga nüüd ta ei kirjuta mulle ravimit välja mida mul on vaja. Kategooriliselt keeldub kirjutamast asja mis toimib ja surub peale mulle antidepressante. Läksin teise perearsti juurde ja kuulati ja saadi kohe aru olukorrast. Mitte ei keerutatud, ega üritatud tõestada, et nende variant on parem.\nEi ole rahul.Kasutab patsientidega ebapädevaid sõnu.Suhtub pealisKaudselt patsiendi muresse.Viimasel ajal väga tujukas.Arvan, et arst peaks suhtuma sõbralikumalt ja sisendama usaldust.Sellisel kohal ei saa töötada selline inimene.\n" ei soovita kellelegi seda perearsti"\nEi oska/soovi kuulata patsienti, ei vaevu edasi suunama kuhugi ja enda oskamatusest ei saa aru ega tunnista seda. Käitub üleolevalt ja vaenulikult.\n"Ainult halvad kogemused"\nHoolimatu, mugav, puudub käitumisoskus.\n"huvitub päriselt minu tervisest ..."\nOlen rahul oma perearstiga, huvitub päriselt minu tervisest ja on väga mõistev.\n"väga rahul arstiga"\nAlati olen saanud abi. Süveneb, analüüsib ja kuulab patsienti. Ei kirjuta esimese asjana kohe välja antibiootikume. Proffessionaalne arst.\nSaamatu, ebaviisakas, ei tunne huvi patsiendi tervise vastu vaid lähtub oma mugavusest. Viimane arst , kelle vastuvõtule minna. Ei soovita.\n"Väga asjalik perearst"\nOlen ka väga rahul Kadri Luga kvaliteetse teenidamise puhul. Oli ka mu eaka ema perearst ja supper,kuidas on suutis kõik temaga seonuduvad asjad korras hoida. Tänaseks on ema küll manala teed läinud,kuid ka tema poolt tuli talle kuhjaga kiidusõnu omal ajal. Soovin,et tal jaguks sama innukust ja jõudu jätkata oma ametis.\nSüdamest tänud dr. Kadri Luga, professionaalse ja kiire abi eest. Nüüd, peale perearsti vahetust on minu ema hinges taas rahu, teades, et PEREARST püüab tema raskeks kujunenud haigustele, vaatamata tema vanusele, osutada igakülgset abi. On tõeliselt heameel, oma ema tervis usalda dr.Luga kätesse.\nMinu arvates, on Dr Luga väga hea perearst. Olen saanud oma perearsti käest kiiremini abi, kui mõne eriarsti käest. Julgen soovitada kõigile.\nMinu ettekujutus heast perearstist on alati olnud just selline nagu on dr.Kadri Luga. Hindan kõrgelt tema professionaalsust ja kiiret reageerimist. Lisaks on ta väga meeldiv suhtleja.\nRapla Perearstikeskus OÜ\nLasteaia 12, Rapla linn, Rapla vald, Rapla maakond\nAnna hinnang arstile (Kadri Luga)


parklaga hotellid Markgräflerland | Hotels.com\nparklaga hotellid linnas Markgräflerland\nparklaga hotellid Markgräflerland\nparklaga hotellid Lörrach\nparklaga hotellid Sulzburg\nparklaga hotellid Markgräflerland – Hotels.com abiga on lihtne leida sobiv parklaga hotell Markgräflerland, võrrelda tubade hindu ja kohe vaadata vabade kohtade olemasolu. Meie veebilehel on imelihtne leida ja broneerida reisiks sobiv parklaga hotell Markgräflerland. Iga hotell on varustatud kaardiga. Lisaks hotellitubade kirjeldustele ja fotodele oleme lisanud külastajate hinnagud ja pikemad arvustused, kus on juttu hotelli asukohast, ümbruskonna meelelahutusvõimalustest, tubade mugavusest ning majutuse ja teenuste kvaliteedist. Meie kliendiprogrammiga Hotels.com Rewards liitudes teenite iga 10 öö eest 1 öö tasuta.


Inno ja Irja kohvik: Tapetud varjupaigatöötaja ema: Rootsi pole enam turvaline\nTapetud varjupaigatöötaja ema: Rootsi pole enam turvaline\nKuivõrd Eesti meedia ignoreerib järjekindlalt migrantide kuritegusid, siis jätkab kohvik sellel lainel. Nimelt, nagu kirjutab Briti väljaanne Daily Mail, rääkis Rootsis Göteborgi ligidal üleeile tapetud varjupaigatöötaja ema, et Rootsi pole enam turvaline.\nEsialgsetel andmetel oli tapjaks Somaaliast pärit 15-aastane migrant. Tapetud 22-aastase Alexandra ema ütles, et nad kolisid 25 aastat tagasi Liibanonist kodusõja ja vägivalla jalust, et turvalises Rootsis rajada perekond. Aga Rootsi pole enam turvaline.


See matemaatika aitab planeerida oma järgmise pidu - Teine-Teadused - 2019\nSee matemaatika aitab planeerida oma järgmise pidu\nfotoViktorBurkivski12JUL2014F / Eesti Iluduskuninganna 2014 (Juuli 2019).\nOletame, et plaanite oma järgmisel võistlusel ja valite külalisloendisse. Kellele peaksite kutseid saatma? Mis sõprade ja võõraste kombinatsioon on õige kombinatsioon?\nTuleb välja, et matemaatikud on töötanud selle probleemi versioonis peaaegu sajandiks. Sõltuvalt sellest, mida soovite, võib vastus olla keeruline.\nMeie raamat "Graafiteooria vaimuv maailm" uurib selliseid mõistatusi ja näitab, kuidas neid graafikute abil saab lahendada. Selline küsimus võib tunduda väike, kuid see on ilus näide sellest, kuidas graafikuid saab kasutada matemaatiliste probleemide lahendamiseks sellistes valdkondades nagu teadused, kommunikatsioon ja ühiskond.\nMänguasjad on sündinud\nKuigi on hästi teada, et Harvard on üks kõrgemaid akadeemilisi ülikoole riigis, võite olla üllatunud, et õppisin, et oli aeg, mil Harvardil oli üks rahvusest parimaid jalgpallimeeskondi. Kuid 1931. aastal juhtis seda All-American quarterback Barry Wood, nii oli see nii.\nSellel hooajal oli Harvardi armee. Poolmajanduses, ootamatult, tõi Army Harvardi 13-0. Harvardi president andis armee käsukäsi komandendile selgelt hämmeldunud, et kui armee võiks olla parem kui Harvardi jalgpallis, siis Harvard oli paremas teaduslikus konkurentsis.\nKuigi Harvard tuli 14-13-aastasele relvajõudude võitlusele, nõustus komandant väljakutsega konkureerida Harvardi vastu midagi teaduslikumalt. Lepiti kokku, et kaks võistlevad - matemaatikas. See viis armee ja Harvardi matemaatika meeskondade valimiseni; showdown toimus West Pointis 1933. aastal. Harvardi üllatusena võitis Armee.\nHarvardi armee võistlus viis lõpuks 1938. aastani üliõpilastele iga-aastase matemaatika konkursi, mida nimetatakse Putnami eksamiks, mille nimi on Harvardi presidendi sugulane William Lowell Putnam. See eksam oli mõeldud stimuleerima Ameerika Ühendriikides ja Kanadas tervislikku võistlust matemaatika valdkonnas. Aastate jooksul ja kuni selle päeva lõpuni on eksam sisaldanud palju huvitavaid ja sageli keerulisi probleeme - sealhulgas seda, mida me eespool kirjeldame.\nPunased ja sinised jooned\n1953. aasta eksam sisaldas järgmist probleemi (ümber sõnastatud): lennumasinas on kuus punkti. Iga punkt on iga teise punktiga ühendatud kas sinise või punase joonega. Näidake, et on kolm neist punktidest, mille vahele jäävad ainult sama värvi jooned.\nMatemaatika puhul, kui mõne punkti paari vahel on joonistatud punktide kogum, nimetatakse seda struktuuri graafiks. Nende graafikute uurimist nimetatakse graafi teooriaks. Graafi teoorias aga nimetatakse punkte tippudeks ja jooned nimetatakse servadeks.\nGraafikuid saab kasutada erinevate olukordade esindamiseks. Näiteks selles Putnami probleemis võib punkt kujutada inimest, punane joon võib tähendada, et inimesed on sõbrad ja sinine joon tähendab, et nad on võõrad.\nNäiteks nimetame punktid A, B, C, D, E, F ja valime ühe neist, ütleme A. Viisest joonest, mis on võetud A-st viie teise punkti juurde, peab olema kolm sama värvi joont.\nÜtle, et read A-st B, C, D on kõik punased. Kui kahe B, C ja D vahel olev joon on punane, siis on nende vahel ainult kolm punast joont. Kui ükski teine B, C ja D joon ei ole punane, siis on need kõik sinist värvi.\nMis siis, kui oli ainult viis punkti? Võib olla kolm punkti, kus kõik nendevahelised jooned on ühesugused. Näiteks võivad read A-B, B-C, C-D, D-E, E-A olla punased ja teised sinised.\nSee, millest me nägime, on väike arv inimesi, keda võib kutsuda poolele (kus kõik kaks inimest on sõbrad või võõrad), nii et kolm vastastikust sõpra või kolm vastastikust võõrast isikut on kuus.\nMis siis, kui me sooviksime, et neli inimest oleksid vastastikused sõbrad või vastastikused võõrad? Milline on kõige väiksem arv inimesi, kellele me peate poole pealt kutsuma, et olla sellest kindel? Sellele küsimusele on vastatud. See on 18\nMis siis, kui me sooviksime, et viis inimest oleksid vastastikused sõbrad või vastastikused võõrad? Selles olukorras on vähim arv inimesi, kellele on peod võistlusele kutsutud, olema teadmata. Keegi ei tea. Kuigi seda probleemi on lihtne kirjeldada ja võib-olla tundub üsna lihtne, on see tuntud raske.\nMida me oleme arutanud on tüüpi arv graafi teooria nimega Ramsey number. Need numbrid on antud Briti filosoofi, majandusteadlase ja matemaatiku Frank Plumpton Ramsey nime järgi.\nRamsey suri 26-aastaselt, kuid omandas väga varases eas väga uudse matemaatika teoreemi, mis tõi kaasa meie küsimuse siin. Ütleme, et meil on veel üks tasand, mis on täis punkte, mis on ühendatud punaste ja siniste joontega. Valisime kaks positiivset täisarvu nimega r ja s. Soovime täpselt r punkte, kus kõik nendevahelised jooned on punased või punktid, kus kõik jooned nende vahel on sinist värvi. Mis on väikseim punkt, mida me saame seda teha? Seda nimetatakse Ramsey numbriks.\nNäiteks ütleme, et tahame, et meie lennukil oleks vähemalt kolm punkti, mis on ühendatud kõikide punaste joontega ja kolme punktiga, mis on ühendatud kõigi siniste joontega. Ramsey number - kõige vähem punkte, mida me peame seda tegema, on kuus.\nKui matemaatikud probleemi näevad, küsivad nad sageli endalt: kas see viitab teisele küsimusele? See on juhtunud Ramsey numbritega - ja partei probleemidega.\nNäiteks siin on üks: pidu kavandavad viis tüdrukut. Nad otsustasid kutsuda poisse poisse, olgu nad poisid või mitte. Kui palju poisse nad peavad kutsuma, et olla kindel, et nende seas on alati kolm poissi, nii et kolm neist viiest tüdrukust on kõik kolm poega sõpru või ei tunne kõiki kolme poega? Tõenäoliselt pole vastusesse kerge välja arvata. See on 41!\nVäga vähe Ramsey numbreid on teada. Kuid see ei takista matemaatikud üritades neid probleeme lahendada. Sageli ei suuda üks probleem lahendada veelgi huvitavamat probleemi. Selline on matemaatiku elu.


Ettevõtlusprogramm – Ettevotlik\nEttevõtlusprogramm laagri ja individuaalse nõustamisega\nSee ainulaadne ettevõtlusprogramm on suunatud eelkõige naistele, kes sooviks alustada oma teed ettevõtjana.\nSee on naisele, kellel on pea täis mõtteid ja äriideid, kuid siiani pole suutnud valida just seda ÜHTE alustamiseks.\nSee on naisele, kes sooviks ettevõtja olla, kuid pole ühtegi mõtet või äriideed, millega alustada.\nSee on naisele, kes soovib olla ja kasvada iseendaks läbi tööalase eneseteostuse.\n1. koolitusblokk "Äriidee sinu tõelisest olemusest!"- sinu senine elukogemus on sind ettevalmistanud sinu äriidee leidmiseks. Kõik sinu senised töökogemused ja väljakutsed toetavad sinu tõelise olemuse äriideed. Koolitusel analüüsime oma CV-d ja elukogemust ning leiame seosed, milleks meid on ettevalmistatud. Lisaks uurime hingetasandil juhitud meditatsiooni kaudu sinu olemust. Vaatleme numeroloogia ja tarokaartide kaudu, milline on sinu tõeline äriidee. Lisaks kasutame veel teisigi põnevaid meetodeid selgitamaks välja potentsiaalsed äriideed.\n2. koolitusblokk "Tõelise olemuse äriidee reaalses elus!"- iga osaleja valib välja 3 ideed esimesest koolitusest, millega minnakse veelgi sügavamale. Juhitud meditatsiooni ja tarokaartide kaudu tunnetame , milline idee kõnetab hingetasandil kõige enam nendest 3st. Kasutame ka teisi visualiseerimise tehnikaid, et tajuda reaalselt, millist ettevõtja elu osaleja soovib. Kui palju töötunde on tal nädalas? Kus ta töökoht on? Millised inimesed on tema ümber? jne. Vastame kõigile neile küsimustele.\n3. koolitusblokk"Raha ja külluse loomine ettevõtjana"-see on koolitusblokk, mis muudab sinu arusaama raha olemusest. Mis on raha tegelikult? Kuidas luua raha enda ellu ettevõtjana? Kasutame võimast juhitud meditatsiooni mõistmaks sinu suhet rahaga. Lisaks seame ettevõtjana nii ego- kui ka hingetasandi eesmärgid.\n4. koolitusblokk "Tugistruktuurid sinu ettevõttes" -tihti muutub reaalsuseks, et ettevõte ei loo soovitud vabadust, vaid pigem vastupidi orjastab sind ettevõtte külge. Selle vältimiseks peaks iga ettevõtja analüüsima, mis protsessid ja ülesanded vajavad teda ja mis on võimalik delegeerida koostööpartneritele või kasutada erinevaid it-lahendusi. Koolitusel võtame valitud äriidee toote/teenuse lahti väikesteks osadeks ning analüüsime, mis protsess/tegevus millist tegutsemisviisi vajab.\n5. koolitusblokk "Kõik ettevõttest kui juriidilisest kehast"-palju on müüte, et ettevõtte loomine on keeruline, raamatupidamine on tuumateadus ja automaatselt pead hakkama riigile makse maksma ning aruandma. Selles koolitusblokis teeme läbi ettevõtte asutamise protsessi. Räägime, kuidas on alustajal ettevõtjal mõistlik korraldada oma raamatupidamist. Lisaks, et millised on üldse ettevõtja roll, kohustused ja vastutus oma ettevõttes.\nTerve programmi läbides:\n1. on sul olemas kindlasti üks äriidee, mida saad reaalses elus ettevõtjana arendada;\n2. mõistad ennast inimesena, hingena paremini ning saad aru oma lõputust väest siin maailmas;\n3. sul on põhjalik ülevaade ettevõtte alustamisega seotud toimingutest ning tegevustest;\n4. oled iseenda jaoks koostamine 1-leheküljelise äriplaani;\nIga koolitusblokk kestab 4 tundi ehk siis kogu programmi mahuks on 20 tundi. Lisaks iseseisvad ülesanded kodus.\nGrupi suurus on 5 kuni 7 inimest.\nÜhe koolitusbloki hinnaks on 39 eurot kui osaled kogu programmis ehk siis kokku 195 eurot.\nKui tunned aga huvi mõne konkreetse koolitusbloki vastu, siis on hinnaks 45 eurot.


4.04. – Stuudiokülaliseks Merlyn Uusküla\nMerlyn Uusküla tutvustas meie kuulajatele oma uut singlit “Täiskuuöö”.\n15.02. – Stuudiokülaliseks Jaanus Saks (Põhja-Tallinn)\nStuudiot väisas täna Jaanus Saks ja Põhja-Tallinn. Ette mängiti nende uus singel Tagavaraplaan. Igal juhul on see hea plaan:)\n8.02. – Stuudiokülaliseks Marju Länik\n8.02. oli stuudios meie sõber Marju Länik. Marju astub võistlustulle kevadel Eesti Laulu akadeemias sündinud looga “Täna otsuseid ei tee”, mille muusika ja sõnade autoriks on lisaks temale ka Liina Saar, Herman Gardarfve ja Axel Ehnström. “Minu jaoks tekitab see laul sellist vabaduse tunnet ja kindlasti positiiveid emotsioone. Sellist sisemise...\n8.02 – Stuudiokülaliseks Metsakutsu\nMetsakutsu on meil stuudios! Ei läinud närvi, küll aga Kopliforniasse! Soovime edu Eesti Laul 2018 konkursil!\n1. 02. -Stuudiokülaliseks Jüri Pootsman\nJüri rääkis meile oma tegemistest ja uuest singlist “Vihmapiisad päikest täis”.\n9.1.18. – Stuudiokülaliseks Hendrik Sal-Saller\nSaller tutvustas uut singlit “Anna mulle tuld” ja rääkis Smilersi tegemistest aastal 2018.\n27.12.17 – Stuudios Jaanus Nõgisto\nStuudios oli täna külas Jaanus Nõgisto. 28. detsembril toimub Vabal Laval aastalõpu Ruja väga erilise vinüülplaadi esitluskontsert. Külalistena löövad külalistena kaasa ka Liisi Koikson ja Tõnu Timm ning Mikk Tammepõllu bänd. Kuulda saab legendaarse rokkansambli Ruja vinüülplaadikogumikku „Põhi, lõuna, ida, lääs…”, kuhu on kogutud ka seni avaldamata lugusid perioodist 1976-1980...\n20.12.17 – Külas oli Jansa\nTäna oli meil külas Jaan (Jansa) Elgula, Justamendi hääl ja kitarr. Kuulasime laule “November” ja “Jaanuar” ning saime lubaduse, et 12 kuu uus plaat saab valmis juba 2018.\n19.12.2017 “TÄNA STUUDIOS” – Marek Sadam ja SADAMASILD\nMarek Sadam ning ans SADAMASILD ning ilmunud uus plaat “Grifoon ja Šansoon” on pai hingele ja kõrvale! Eesti tuntud heliloojate poolt ühistööna valminud plaadil on 12 lugu, millest vaid “Kohvikud ja kodurestoranid” võib Mareki tegemisi teadvate inimeste jaoks juba tuttav olla. Rääkisime elust ja muusikast, rohkem uutest plaanidest, vähem senisest...


Video: Denver Nuggets teeb suurepärast hooaja algust, Murraylt 48-punktiline mäng - NBA - Korvpall - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nVideo: Denver Nuggets teeb suurepärast hooaja algust, Murraylt 48-punktiline mäng\n6. november 2018, 8:22\nFOTO: David Zalubowski / AP\nDenver Nuggets jätkab NBAs võimsalt. Möödunud ööl alistati kodusaalis Boston Celtics 115:107.\nSuurepärase mängu tegi Nuggetsi eest mängujuht Jamal Murray, kes kogus karjääri parimad 48 punkti. Kaotajate parim oli 31 silmaga Kyrie Irving. Nuggets on hooaega alistanud üheksa võidu ja ühe kaotusega, Celticsil on kirjas kuus võitu ja neli kaotust.\nMitte kuidagi ei suju eelmise aasta finalisti Cleveland Cavaliersi hooaeg. Seekord jäädi võõrsil 100:102 alla Orlando Magicule. Võitjate parim oli 23 punktiga Aaron Gordon, Cavaliersi resultatiivseimana viskas George Hill 22 punkti. Kui Cavaliersil on hooaja algusest kirjas võit ja üheksa kaotust, siis Magic teenis eile neljanda võidu kuue kaotuse kõrvale.\nJätkuvalt on heas hoos Golden State Warriors, kes püsib kodusaalis alistamatuna. Viimati saadi 117:101 jagu Memphis Grizzliesest. Seekord oli Warriorsi parim 27 punktiga Klay Thompson. Kaotajate resultatiivseim oli vahetusest sekkunud ja 18 silma visanud Dillon Brooks. Warriorsil on tabelis kirjas kümme võitu ja üks kaotus, Grizzliesel viis võitu ja neli kaotust.\nDetroit Pistons - Miami Heat 115:120 (lisaajal) tipphetked:\nNew York Knicks - Chicago Bulls 115:116 (lisaajal) tipphetked:\nDetroit Pistons - Miami Heat 115:120 (lisaajal)\nIndiana Pacers - Houston Rockets 94:98\nOrlando Magic - Cleveland Cavaliers 102:100\nNew York Knicks - Chicago Bulls 115:116 (lisaajal)\nOklahoma City Thunder - New Orleans Pelicans 122:116\nDenver Nuggets - Boston Celtics 115:107\nUtah Jazz - Toronto Raptors 111:124\nGolden State Warriors - Memphis Grizzlies 117:101\nL. A. Clippers - Minnesota Timberwolves 120:109


Blondiblogi 40+ stiilis: June 2010\nMu maja hoovis on muru vallutanud hullutavalt lõhnavad ristikuõied. Ennelõunat, kui päike pole veel minu rõdule paistma hakanud, istun soojas suvetuules oma mõnusas lebotoolis ja ajakirja lugemist teeseldes jälgin hoopis vastasmaja kallal askeldavaid ehitusmehi. Toast kostab MTV lõunamuusika...\nVat need on hetked, mida mu pisike, vaene hingeke on oodadanud juba mitu kuud. Rahu, chill, soojus. Ohkan endast veel viimaseid õnnetuseriismeid välja ja tõmban kopsud uimastavat ristikulõhna täis. Mul ei ole suveplaane, mu nina on järjekordsest ohatisest kärnas ja viiiiiiimane koolitöö ootab tegemist - aga misssiiis! See kõik ei loe. Mul on mu kauaoodatud rahu, mul on lapse õhtused musikalliarmastan-telefonikõned maalt, mul on kari heade ekspromptplaanidega sõpru.\nMul ei ole mitte midagi ja seetõttu mul on ka kõik. "Go with the flow" - ütles mu pinginaaber koolis. Ja ta on minust 10 aastat noorem! :) Kuidas nad tänapäeval küll nii targad on?\nKäisin just lapse toas. Seal oli veel lapselõhna. Toauks on muidu kinni, et kass sinna töllerdama ei läheks. Ja laps ise on suveks maale vanaema vanaisa juurde läinud.\nLapselõhna tundes tuli mul kohe selline igatsus peale tema järgi. Sest põhimõtteliselt kondan ma terve suve ihuüksinda oma korteris ringi. Külmkapp on ka täitsa tühi, sest ma ei viitsi üksi süüa teha.\nat Saturday, June 12, 2010 4 comments:\nMiks, ohh miks, ma ostsin eile loomapoest kaks pakki kassitoitu korraga? Nüüd ma ei saa ju tükk aega enam sinna poodi minna, kus müüjaks oli kena naeratusega noormees.\nSihuke lahe kohmetu poeskäik oli. Kui müüja küsis, kui vana mu kass on, mõmisesin vastuseks vaid, et kass on kõhna ja ma ostan talle kassipojatoitu, kuna see on rasvasem. Jätsin vist ülimalt kohtlase mulje, muuhulgas rebisin ka krediitkaardi hulga varem kui vaja masinast välja ja siis pidi kogu protseduuri uuesti läbi viima.\nAsjade tasakaalu huvides aga viisin hommikul liftiga sõites ühe meestöökaaslase niimoodi segadusse, et ta ei vajutanud oma korruse numbritki sisse ja sõitis minuga rahulikult viimasele korrusele.\nat Tuesday, June 08, 2010 8 comments:\nat Saturday, June 05, 2010 2 comments:\nTäna oli siuke päev, et varahommikul tuli piknikukorv pagasnikusse pakkida ja lapse koolilõppu tähistama sõita koos klassikaaslasete, nende vanemate ja klassijuhatajaga. Lisaks toppisin autosse veel lapse hiiglasuure kohvri, et ta pärast piknikku koos isaga maale puhkama saata.\nLaps üritas hommikul vara nägusid tegema hakata, sest ma ei andnud talle oma kaasaskantavat CD-mängijat, mis tänapäeva tehnika mõttes on piinlik uunikum. Ja ei andnud sel lihtsal põhjusel, et olime eksiga otsustanud talle kinkida koolilõpu puhul iPodi ja selle pärast piknikku talle ühiselt kätte anda. Aga seda ma ei saanud ju välja öelda. Ütlesin ainult, et parem oleks kui ta nägusid ei teeks, sest kunagi ei tea ette, mis elu tuua võib...\nJa kui me siis talle tema kingituse üle andsime, oli ta rõõmust keeletu. Ja ütles, et ah sellepärast ma ei võinudki hommikul nägusid teha :). Ja mina ütlesin, justjust.\nKui see tore piknik läbi sai, istus laps isaga ühte autosse ja mina üksi oma autosse ja kumbki keeras erinevas suunas. Minul veitsa nööris kõri ja tuju kippus langema. Et nüüd on päeva ilus osa läbi ja ma olen jälle hale ja üksinda. Ja siis äkki lajatasid mulle mu enda hommikused sõnad mööda pead - kunagi ei tea, mida elu tuua võib... Kust ma tean, et mu õhtu möödub nirult või nukralt? Lahe oleks, kui keegi suur ja tark, no nagu mina oma lapsele, teaks, mis kõik tore mind ees ootab, ja ütleks mulle ka, et KUNAGI EI TEA, MIDA ELU TUUA VÕIB.\nat Saturday, June 05, 2010 1 comment:\nMhmh, mõnus lugu. Ja pärast plaadiesitlust olen ma ametlikult vaimustunud kitarrist Madisest.\nMa siin mõtlesin. Muide ma olen üldse viimasel ajal suht palju mõelnud. Mõtlesin selle soodomakomorra pandud diagnoosi peale, et olen naine kui läbipaistev õhupall... Käeulatuses aga ikkagi kaugel. Proovisin ja sobitasin seda diagnoosi endale aga ei tundunud nagu päris oma. Kuigi väga ilus, muidugi ma tahaks olla läbipaistev õhupall.\nA eile mõtlesin välja, kes ma olen. Pigem ma olen naine nagu ämblik. Olen kudunud kena, tiheda võrgu sobivasse kohta ja ootan hiilgavi silmi pimedas nurgas. Vaatan, kes võrku jääb. Ja kui palju sipleb. Kui väga palju sipleb, lähen vaatama ja võibolla võtan isegi endale. Kui on ainult ühte jalga pidi kinni jäänud, ei hakka vaevumagi väljatulekuga. Küll rabeleb end ise lahti.


Kirjed kus asutuseks on "Inseneride Koda" (58)\nEeltööd kodade elluviimiseks. Nimetati arstidekoja komitee. Inseneridekoja komitee tööl.\nMoodustatud on komiteed Arstide Koja ja Inseneride Koja ellukutsumiseks. Komiteede liikmed nimetatud. Arstide Koja ellukutsumise komitee on kokku kutsutud 5.II, arutamaks koja moodustamiseks vajalike eeltööde tegemist. Inseneride Kojal saab olema 5 sektsiooni: ehituse, mehaanika, elektri, arhitektuuri ja keemia sektsioonid.\n614.23AK + 62IK\nArstide Koda / Eesti Arstide Koda / Inseneride Koda\nKes valivad inseneride koda. Vabariigi valitsusele on esitatud kinnitamiseks inseneride koja elluviimise kohta täiendamise ja inseneride koja valimise muutmise ja täiendamise määrus. ... Inseneride koja elluviimise määrust täiendatakse selle tõttu, et elluviimise komisjonil on tekkinud mõningaid raskusi inseneride koja liikmete registreerimisel. ...\nInseneridekojal umbes 500 liiget. Koja valimised märtsis. Inseneride, arhitektide ja keemikute koja elluviimise komitee on praegu ametis nende inseneride, tehnikute, insener-keemikute ja keemikute nimestike koostamisega, kes võiksid kuuluda koja alla. ... koja alla saavad kuuluda ainult need, kellel olemas tunnustatud diplom ja vähemalt kolmeaastane praktika oma erialal. ... Inseneride, arhitektide ja keemikute koda alustab tööd teatavasti viies sektsioonis, nimelt ehituse, mehaanika, elektri, arhitektuuri ja keemikute sektsioonis. ...\nd Veel kandidaate insenerikoja valimisteks. Lisaks meie eilses lehes toodud kandidaatidele inseneridekoja valimisteks on selgunud ka veel kandidaadid, kes on esitatud valimisteks elektrisektsioonis. Sektsiooni juhatuse kandidaatideks on esitatud: K. Martin, H. Otenson, E. Kokker, P. Rebane, A. Ratasepp, R. Kulbas ja V. Birkenberg. Koja nõukogu kandidaatideks on üles seatud: H. Freumuth, A. Tääker, F. Olbrei, H. Võrk, J. JuttA. Raadik, P. Etruk, J.Kuusik, R. Jaanus ja N. tammin. Koja distsiplinaarkohtu liikmeteks on elektrisektsiooni poolt esitatud: K. Puidak ja J. teiman.\nEsitati kandidaate Inseneridekoja valimiseks. ... esitati üldiselt võrdlemisi rohkesti kandidaate, ... Valimised Inseneridekojas on 24. apr. isikliku hääleandmisega ja 20. apr. ning 21. apr. kirjalikult. ...\nHääletussedelid inseneridele. Kohja valimised 27. ja 28. mail. Teisipäeval [14.V] saatis inseneridekoja elluviimise komitee välja kõikidele liikmetele valimismaterjalid koja üldvalimisteks. Need valimised peetakse teatavasti kirjateel 27. ja 28. mail ja isikliku häälteandmisega Tallinnas 31. mail. ... Inseneridekoja liikmete arv üldvalimisteks on 497, ...\nIns. V. Reinok - Insenerikoja sekretäriks. Insenerikoja juhatus on otsustanud Koja sekretäriks valida ins. Villem Reinoki. Koja sekretäri koht on palgaline ja sellele kandideeris mitukümmend isikut. ... astus V. reinok juhatusest tagasi ja tema asemele pääses koja juhatusse mehaanikasektsiooni senine abiesimees ins. Veerus. ...\nInsenerid saavad võidupühaks koja. Vabariigi valitsuse reedesel [22. juuni] koosolekul tuli vastuvõtmisele inseneride koja seadus ning inseneride-arhitektide ja inseneride-keemikute kutseoskuse seadus. Inseneride koda teatavasti jaguneb eelnõu kohaselt 5 sektsiooni: insenerid-ehitajad, -arhitektid, -keemikud, -masinaehitajad ja insenerid-elektrikud.\nInsenerid valisid. Pühapäeval [28.IV] peeti Tallinnas inseneride koja sektsioonide valimisi, mis olid jatkuks paar päeva varem peetud kirjalikule hääletusele. Osavõtt valimistest oli elav, kuigi hääletusest osavõtt ei olnud kohustuslik. Täna õhtul tuleb kokku koja elluviimise komitee, et kinnitada valimiste tulemusi. Kuigi valimiste tulemused selgunud olid juba tänaseks, ei antud kahjuks enne nende kinnitamist nende kohta informatsiooni.\nInseneride koda "ehitamisele". Koja eelnõu valitsuses arutusel. - Inseneridele arhitektidele sisuslik kohus.\nVabariigi valitsuses on kaalumisel Inseneride Koja eelnõu. Seaduses nähakse ette, et inseneride, arhitektide, insener-keemikute ja keemikute kutsehuvide kaitseks ja nende kutse-eetikajärelvalveks asutatakse inseneridekoda. Koja ülesanded, tegevliikmed, organid, sissetulekud.\nInseneride Koda arendab tehnilist kirjandust.\nLühiülevaade Inseneride Koja 2 nõupidamisest tehniliste käsiraamatute ja populaartehnilise ajakirja "Tehnika kõigile" asjus. Ajakirja populaarsus on tõusnud. Kavas on käsiraamatutena välja anda "Ehitusmaterjalid" 2. ja 3. osa, "Potsepa käsiraamat", "Terase karastamisest" jne.\n62IK + 051Tehnika Kõigile\najalehed ja ajakirjad (eestikeelsed) / Inseneride Koda / Tehnika Kõigile\nInseneride Koda likvideerimisele. Teedeminister O. Kärm esitas kolmapäeval [24.VII] Vabariigi Valitsusele Inseneride Koja likvideerimise seaduse eelnõu. ... Inseneride Koja ... ülesanded langevad ametiühingulisel alusel organiseeritud kutseorganisatsioonidele. ... lähevad koja varandused üle Eesti Ametiühingute Keskliidule.\nInseneride-koda saamisel. Teedeministeerium esitas koja eelnõu valitsusele. Mida loodetakse uuest kojast.\nPikem ülevaade Inseneride Koja seaduseelnõust. Vastavalt kutse iseloomule jaguneksid koja liikmed 5 sektsiooni.\nInseneride koda vabariigi valitsuses. Reedel [2. november] kell 1 algas vabariigi valitsuse järjekordne koosolek. Teiste küsimuste kõrval oli päevakorras inseneridekoja seadus.\n62IK + 354.1\nõiguskantsler / Eesti Ajutine Valitsus (24.II 1918 - 09.V 1919) / Eesti Vabariigi valitsus / Inseneride Koda / ministeeriumid (üldiselt) / ministrite kabinet / peaminister / president / riigivanem / valitsuse koosolekud\nInseneride koda valitsuse komisjonis. Vabariigi valitsus on moodustanud inseneridekoja seaduseelnõu läbivaatamiseks ministeeriumide vahelise komisjoni. Komisjon selle seaduse eelnõu läbivaatamiseks peab teedeministeeriumi esindaja algatusel lähemail päevil koosoleku.\nInseneride koda valitud. Koja esimeheks valiti A. Uesson.\nInseneride Koja juhatuse jm. organite valimiste tulemustest.\nInseneride koda veel otsustamata. Vabariigi valitsuse reedesel [21. september] koosolekul oli päevakorras seadus, millega tahetakse luua inseneride koda, samuti sellega seoses olev inseneride, arhitektide, keemikute ja tehnikute kutsetegevuse seadus. Valitsus ei jõudnud seekord veel küsimust otsustada ja teeb seda arvatavasti ühel lähemal koosolekul.\nInseneride kodu saab teoks. Lähemal ajal on oodata riigivanema dekreeti, millega luuakse inseneride koda. Vastav seaduseelnõu, nagu juba teada, on välja töötatud ja praegu läbivaatamisel ministritevahelises komisjonis. Seoses koja asutamisega muudetakse praegu inseneride, arhitektide ja tehnikute kohta maksvat seadust selles mõttes, et selle seaduse alla edaspidi võetakse ka keemikud. Samuti laiendatakse seadus. tehnikute kutseõiguse kohta käivat osa selles mõttes, et fikseeritakse seaduses ka praeguse kesktehnikumi lõpetajate kutseõigusi. Täna [29. august] oli see seaduseelnõu ministritevahelises komisjonis läbivaatamisel.\nBiblioserver 2.8 | tarkvarastuudio | külastajaid: 187963749


Klaviatuur - leiti 313 faili - Annaabi.ee\nOtsingule "klaviatuur" leiti 313 faili\nklaviatuur - toonvalimisega telefoni klaviatuur on ühendatud kodeerijaga, mis moodustab klaviatuurilt tulevate numbrite koodidele vastavad erinevate sagedustega siinussignaalide kombinatsioonid ja väljastab need liinile.\nArvutit on võimalik ka ainult klaviatuuri abil juhtida. Klaviatuuril on tavaliselt 101-102 klahvi (laptop'i klaviatuuril on 85-86 klahvi). Klaviatuurid on mugavdatud erinevate riikide jaoks. Nt Eesti klaviatuuril on ,,õ" tähe saamise võimalus. Klahvide paigutus vastab tavaliselt nn...\nKüünarvarte toetamine terves ulatuses vähendab pinge tekkimise võimalust õlavöötme trapetslihase ja ka randme ülekoormusest tingitud probleeme Klaviatuuri minimaalne kaugus laua äärest on 15 cm. Liigutava klaviatuurlaua puhul kasuta küünarvartele stabiilsuse andmiseks tooli käetugesid, asetades küüna...\nJoonis 1: Joonis 1 Järgmisel joonisel 2 on selgelt näha, miks tuleks eelistada jaotatud klaviatuuri kasutamist. Jaotatud klaviatuuri parema ja vasaku käe klahvid on üksteise suhtes sellise nurga all, et kasutamise ajal säilib randmetes loomulik asend. See on väga tervisesõbralik ja säästev nii randmeliigestel...\nKLASSILE "ARVUTI KLAVIATUUR " Nimeta arvutiklaviatuuri · tähtede klahvid 5/ klahvide gruppe · numbrite klahvid · funtsioon klahvid kursori klahvid Kirjelda ,milleks arvutile on · sellega sisestame andemeid ja värk 2/ vaja klaviatuuri? · korralduste anmine...\nb Eelteadmised Arvuti üheks olulisemaks osaks on klaviatuur , mis võimaldab arvuti kasutajal arvutis toimuvat juhtida. Kui hiir ei ole enamuses hädavajalik, siis klaviatuurita personaalarvuti tööle ei hakka. Põhiklaviatuur Täheklahvid  on väike- ja suurtähtede sisestamiseks. Eesti klaviatuuril on nn. QWERTY - paigutusega täheklahvid nagu sarnastel kir...\nArvutite lisaseadmed -\nKuvar koosneb tavaliselt korpusest, toiteplokist, elektroonikast ning kuvarist. Tänapäeval on arvutite puhul kõige rohkem kasutusel LCD kuvarid ( Liquid Crystal Display). Enne neid olid populaarsed kineskoop kuvarid (CRT – Cathode Ray Tube). Kuvarid on ühenduses arvutiga kasutades VGA, DVI, DisplayPort, HDMI ja T...\n2008 Klaviatuur , hiired, mängupuldid, puutetundlikud seadmed, skännerid, mikrofonid, magnetkaardilugeja, veebikaamera. Printerid, kuvarid, videoprojektorid, kõlarid, kõrvaklapid. Mälukaardid, kontorikombainid. Andmesisestuse all mõistetakse protsessi, mille käigus operaator kasutab sisendseadet andmete otseseks sisestamiseks või informatsiooni edastamiseks arvutisüsteemi. Üks...\nKlaviatuur Esc Selle klahvi abil saab tavaliselt parajasti tehtava tegevuse katkestada F1 Vajutades mingit funktsionaalklahvi, teostatakse tavaliselt mingi tegevu oleneb parajasti aktiivsest programmist. F2 -,,- F3 -,,- F4 -,,- F5 -,,- F6 -,,- F7 -,,- F8 -,,- F9 -,,- F10 -,,- F11 -,,- F12...\nMonitorid. Referaat Sisend- ja väjundseadmed Sisend-ja väljendseadmeid kasutatakse inimestega suhtlemiseks arvututega. Sisendseadmed on Klaviatuur , hiired, mängupuldid, puutetundlikud seadmed, skännerid, mikrofonid, magnetkaardiluge ja veebikaamera. Väljundseadmed on printerid, kuvarid, videoprojektorid, kõlarid ja kõrvaklap...\n4 1. Sisendseadmed.................................................................................................................5 1.1 Klaviatuur ...


Maksumaksja portaal - Kuidas koalitsioon tahab kehtestada automaksu, mis ei ole automaks. Martin Huberg - 2013 > oktoober (nr 10) - EML ajakiri MaksuMaksja\nEML ajakiri MaksuMaksja > 2013 > oktoober (nr 10) > Kuidas koalitsioon tahab kehtestada automaksu, mis ei ole automaks. Martin Huberg\nKuidas koalitsioon tahab kehtestada automaksu, mis ei ole automaks. Martin Huberg\nViimane kuu on olnud mõnes mõttes huvitav, kuid teisest küljest tüütu, sest Rahandusministeerium on hakkama saanud millegi sellisega, mis paneb kukalt kratsima ja küsima, kuidas nad küll taolisele mõttele tulid. Loomulikult tuleb juttu sõiduautode maksustamise uuest „paradigmast“. Kuna muudatused on üsna drastilised, siis on kindlasti oodata automüügi käibe tõusu enne seadusemuudatuste jõustumist. Järgnevalt vaatleme kavandatavaid muudatusi käibemaksu osas.\nSeptembri lõpus (25.09) esitas valitsus Riigikogule koos 2014. aasta riigieelarve eelnõuga menetlemiseks ka kaks seaduseelnõu, mis mõlemad puudutavad sõiduautode maksustamise küsimusi — 492 SE puudutab sõidupäevikut ja erisoodustust ning 493 SE puudutab sõiduauto ja jooksvate kuludega seotud sisendkäibemaksu mahaarvamise piiramist.\nEelnõud justkui „lekkisid“ avalikkusele, sest ministeerium ei rääkinud ühegi huvigrupi esindajaga kavandatavatest muudatusest — ilmselt teati võimalikku reaktsiooni. See on suhteliselt tavaline, et näiteks EML saab eelnõude kohta ettepaneku arvamuse esitamiseks siis, kui see on sedasorti eelnõu, mis kedagi eriti ei eruta (mingid Euroopa Liidu asjad vms) ja olulistes asjades küsitakse selliste ühenduste arvamust, kes ei ole teemaga otseselt seotud ja kellel ei ole ka erilist maksualast kompetentsi ning kellelt saadud „möh“ võimaldab ministeeriumil kenasti kooskõlastustabelisse linnukese kirja saada. See ongi demokraatia.\nAga see ei ole veel kõik. Ministeerium ei kooskõlastanud muudatusi isegi ministeeriumide vahelisel kooskõlastusringil. Oli see kartus või lihtsalt aja kokkuhoid, teavad muidugi asjaosalised ise.\nErinevad organisatsioonid (sh EML) esitasid Riigikogule oma seisukohad — heakskiitu nendest ei leia. Kuna kriitikat menetlusreeglite jms järgimise kohta leiab igast asjakohasest arvamusavaldusest, siis vaatame järgnevalt, kuidas aastate jooksul on vastavad teemad olnud reguleeritud.\nKuidas vanasti oli?\nJärgnevalt annan väikese ülevaate, kuidas on reguleeritud sõiduautoga seoses sisendkäibemaksu mahaarvamist varasemates käibemaksuseadustes. Alustame 1994. aastast.\n25.08.1993 vastu võetud ning 01.01.1994 jõustunud käibemaksuseadus (§ 18 lg 2 p-d 2–3) nägi ette, et maksustatavalt käibelt arvestatud käibemaksust ei arvata maha käibemaksu, mida registreeritud maksukohustuslane on maksnud „ettevõtlusega vahetult mitteseotud sõiduautode soetamisel ja mootorikütuse soetamisel“. Täpsema loetelu vastavatest kaupadest pidi kehtestama rahandusminister, mida ta ka tegi.\nJuhend on äärmiselt õpetlik. Selle punkt 3.8 „Tasumisele kuuluva maksusumma arvutamine“ selgitas lõikes 6 järgmist (lg 7 täpsustas samu nüansse mootorikütuse osas):\n/---/Ettevõtlusega vahetult mitteseotud sõiduautodeks loetakse kõiki sõiduautosid, välja arvatud taksod, postiveoautod, eriotstarbelised autod (kiirabi-, politsei-, päästeteenistus-, gaasiavariiautod) ja autorenditeenuste osutamisega tegelevate isikute poolt soetatud rendiautod. Juhul, kui sõiduauto on soetatud müümise eesmärgil, on maksukohustuslasel lubatud selle soetamisel kinnimakstud käibemaks oma maksustamisperioodi käibelt arvestatud käibemaksust maha lahutada ning neid autosid ei ole lubatud kuni nende müümiseni kasutusele võtta. Juhul, kui ettevõtluse tarbeks soetatud auto võetakse kasutusele ettevõtlusega vahetult mitteseotud autona, tuleb selle sõiduauto jääkväärtus maksustada käibemaksuga. Jääkväärtuse arvestamisel ei võeta seejuures arvesse pärast sõiduauto ettevõtlusega vahetult mitteseotud autona kasutuselevõtmise aastale eelnenud kalendriaasta lõppu tehtud ümberhindlusi. /---/\nMäärust täpsustati alates 01.01.1996 järgmise täiendusega: müümiseks ei loeta seejuures sõiduauto üleandmist mitterahalise sissemaksena eraõigusliku juriidilise isiku osa- või aktsiakapitali. Järelikult oli vahepeal keegi avastanud hea võimaluse sisendkäibemaksu mahaarvamiseks ja see võimalus tuli kaotada. Ka see osutus paraku ilmselt ebapiisavaks ning alates 24.04.1996 asendati täpsustus uuega. Uus redaktsioon lubas sõiduauto soetamisel sisendkäibemaksu maha arvata, kui selle soetas Majandusministeeriumi välja antud vastavat litsentsi omav isik müümise eesmärgil. Ajastule kohaselt — lubade kaudu on ju alati lihtsam sellist asja kindlaks määrata.\nAlates 01.09.1996 muudeti käibemaksuseaduse § 18 ning sõiduautosid puudutav osa tõsteti lõikesse 4 ning sätestati üldine keeld: Maksustatavalt käibelt arvestatud käibemaksust ei arvata rahandusministri poolt kehtestatud korras maha käibemaksu, mille registreeritud maksukohustuslane on maksnud sõiduautode ja nende tarbeks mootorikütuse ostmisel.\nKuna keegi sai aru, et midagi läks valesti ja keeld sai liiga lai, võttis Riigikogu kiiresti vastu uue muudatuse, millega täiendati KMS § 18 lõikega 41 ning lisati neljanda lõike teise punkti viide sellele kui erandile, mil sisendkäibemaksu mahaarvamine on siiski lubatud: Maksustatavalt käibelt arvestatud käibemaksust arvatakse maha käibemaks, mille on sõiduautode soetamisel maksnud maksukohustuslane, kellel on sõiduautode müügiks tegevusluba, või maksukohustuslane, kes tegeleb vallasvara kasutus- või kapitalirendiga ja kelle põhikirjas on vastav tegevusala ette nähtud. Käibemaks arvatakse maha tingimusel, et eelnimetatud maksukohustuslased ei võta müügiks või rentimiseks soetatud autosid ise kasutusele. Säte jõustati küll tagasiulatuvalt, kuid mitte 1. septembrist, vaid 1. oktoobrist.\nKuna seadust muudeti, siis oli vaja muuta ka rakendusakte. Senine käibemaksuseaduse rakendamise juhend tunnistati alates 10.10.1996 kehtetuks ning asendati üksikute määrustega. Uutes juhendites enam sõiduauto teemat ei käsitleta, kuna seaduse säte pidi olema piisavalt sisukas.\nVanemad tegijad mäletavad seda perioodi kui „vana head kasutusrendi aega“. Sellest ajast saadik on kasutusrendi tüüpi lepingud olnud äriklientide vaieldamatuks lemmikuks tänase päevani. Kuna „soetamine“ tähendas võõrandamistehingut, mis eeldas omandamist või kapitalirenti (mida defineeriti tollase KMS § 3 lg 1 p 2 kohaselt kui „kaupade rendile andmist väljaostmiskohustusega“). Teoreetiliselt oleks kasutusrendi autode puhul tulnud deklareerida ja maksustada töötajate isikliku kasutuse ulatuses omatarvet. Praktikas oli see sõna tol aja tundmatu ning esimesed arglikud küsimused omatarbe maksustamise võimaluste ja ohtude kohta hakkasid päevakorda kerkima 2000. aastal, mil sai „jalad alla“ tööandja ametiauto kasutamise kui erisoodustuse maksustamine tulu- ja sotsiaalmaksuga.\n01.01.2002 hakkas kehtima uus käibemaksuseadus, mis suhtus sõiduautode osas sisendkäibemaksu mahaarvamisse eelmisest erinevalt. Tollase KMS § 21 lõiked 2 ja 3 nägid ette järgmist:\n1) kelle tegevusala on sõiduautode müük või vallasasjade kasutus- või kapitalirendile andmine ja selle tegevusala kohta on äriregistrisse tehtud kanne, tingimusel, et maksukohustuslane ei võta müügiks või rendile andmiseks soetatud sõiduautosid ise kasutusele;\nJällegi, sisendkäibemaksu mahaarvamise piiramine seati sõltuvusse omandamise viisist (kapitalirent või muu soetamine) ning erandid seoti tegevusaladega. See oli aeg, mil paljud veel arvasid (nõukogude aja pärandina), et põhikirja (ja äriregistrisse) kantud tegevusala on midagi nii tähtsat, millest keegi üle ega ümber ei saa. Paraku unustati ära, et erinevalt nõukogude ajast tänapäeva Eestis keegi enam põhikirju ei kontrolli ega kinnita ning põhiseadusest tulenev ettevõtlusvabadus annab igale ettevõtjale õiguse ise valida oma tegevusala, kui seadus seda just otseselt ei piira.\nSeaduseelnõu seletuskirjas seejuures ei põhjendatud mitte kuidagi, miks selline muudatus otsustati vastu võtta. Lihtsalt konstateeriti: sõiduautode soetamisel või kapitalirendile võtmisel ning nende sõiduautode tarbeks mootorikütuse soetamisel võib maksukohustuslane sisendkäibemaksu maha arvata 2/3 ulatuses (praegu selline õigus puudub), käibemaksu täies ulatuses mahaarvamise õigus sõiduautode soetamisel ja kapitalirendile võtmisel säilib automüügi- ja -rendiettevõtetele (§ 21 lg-d 2 ja 3).\nSelle perioodi seaduse kohta on olemas ka Riigikohtu rakenduspraktika. Riigikohtu halduskolleegiumi 19.12.2003 otsuses (kohtuasi nr 3-3-1-85-03) on Riigikogu eest töö ära tehtud ja selgitatud, miks osaline mahaarvamine on hea:\nKMS § 21 lõike 2 eesmärk on muuta maksuarvestust lihtsamaks ja odavamaks — maksumaksjale nähakse ette kindel sisendkäibemaksu mahaarvamise proportsioon ning ta vabaneb kohustusest pidada täpset arvestust kauba või teenuse ettevõtlusega seotud ja mitteseotud kasutuse kohta. KMS § 21 lõike 2 rakendamiseks ei ole vaja koguda tõendeid sõiduauto ettevõtluses kasutamise mahu ja ulatuse kohta. Samal põhjusel on ka Tulumaksuseaduses ette nähtud lihtsustatud kord sõiduautoga tehtud isiklike sõitude kui erisoodustuse maksustamisel (vt TuluMS § 48 lg 8).\nKohus viitas, et kui mahaarvamine on osaline (2/3), ei teki ka omatarvet ning vastupidi, kuid omatarvet ei teki vaid siis, kui kõikide sõiduauto sisendite osas kasutatakse sama mahaarvamise proportsiooni (mitte nii, et soetamisel arvestatakse käibemaks osaliselt maha ning käigushoidmise kuludelt 100%). Tsitaat kohtuotsusest: Kui käibemaksukohustuslane kasutas KMS § 21 lõike 3 alusel sisendkäibemaksu mahaarvamisõigust, siis oli tema valida, kas arvata kõik maha ja maksustada omatarvet või määratleda eratarbimise osakaal, rakendada seda järjepidevalt ning sellega omatarve välistada.\nSisuliselt oli tegemist lihtsustusnormiga, mis vabastas teatud juhtudel käibemaksukohustuslased kohustusest määratleda ettevõtlusvälise kasutuse osakaal. Muu hulgas tähendas see ka, et need, kes ei kvalifitseerunud KMS § 21 lõike 3 alla ning kellele ka 2/3 mahaarvamine tundus ebaõiglane, said jätkata juba varem alguse saanud „kasutusrendi“ traditsiooni, luues ise vajadusel vajaliku „autobaasi“. Eriti huvitav oli tolle aja kontekstis veel see, et kui sõiduki soetamine langes piirangu alt välja, kadus 2/3 piirang ära ka kütuse soetamiselt (st renditud autodele kulunud kütuselt arvati sisendkäibemaks maha täies ulatuses). Samuti ei olnud piiranguid muude kulude osas (nt remondikulud, mootoriõlid, lisavarustus ja autotarvikud jne).\n1. mail 2004 sai Eesti Euroopa Liidu liikmeks ja sellel pidulikul päeval hakkas kehtima järjekordne uus käibemaksuseaduse redaktsioon.\nErinevalt eelmisest seadusest otsustati, et on kõige parem, kui kõik käibemaksukohustuslased, kes vähegi sõiduautot ettevõtluses kasutavad, on kohustatud kogu sisendkäibemaksu maha arvama ning maksustama isiklikku kasutust, kas siis omatarbe sätte kaudu või tavalise teenusena (kui töötaja maksab erasõidud kinni). Osalise mahaarvamise nõue jäi kehtima vaid füüsilisest isikust ettevõtjale, sest tema ei saa iseendale anda erisoodustusi ja seetõttu rakendada tulumaksuseaduse piirmäärasid.\nAjad olid muutunud ning seadusekirjutajad osavamaks saanud. Seaduseelnõu seletuskiri on pikem kui varem, kuid asja sisu kohta endiselt kuigi palju ei avaldata. Lihtsalt konstateering, et KMSE-ga kaotatakse sisendkäibemaksu mahaarvamise piirang ettevõtluses kasutatava sõiduauto soetamisel. KMSE kohaselt maksustatakse ametiauto kasutamine isiklikuks otstarbeks omatarbena, kusjuures omatarbe maksustatavaks väärtuseks on tulumaksuseaduse § 48 lõike 8 alusel arvutatud erisoodustuse hind. Isegi rahanduskomisjoni istungi protokollist ei leia midagi sisukamat. Ainus, mida siit saab välja lugeda, on soov siduda omavahel erisoodustuse ja omatarbe hinnad.\nVarem tuli omatarvet maksustada turuhinna alusel, mis oli praktikas väga keeruline ning paljud käibemaksukohustuslased kasutasid erisoodustuse hinda, kuivõrd ka erisoodustus maksustatakse ju põhimõtteliselt turuhinnas, kuid see fikseeriti lihtsustamise huvides õigusaktiga ega olnud ajas muutuv, kui vastavat normi ei muudetud.\nSamuti saab välja lugeda soovi loobuda fikseeritud mahaarvamisest. Miks selline muudatus? Eelnõu seletuskiri väga täpselt ei selgita, kuid ilmselt leiti siis, et 2/3 mahaarvamine on paljude jaoks liiga soodne ning tegelik isikliku kasutuse määra arvestamine on õiglasem ja toob riigieelarvesse rohkem raha.\nIlmselt on üks osa põhjusest ka selles, et tollal kehtinud nn kuues käibemaksudirektiiv (77/388/EMÜ) otseselt sellist piirangut ei sätesta, selleks tulnuks taotleda erandi võimaldamist ning seda ei peetud vajalikuks või unustati õigeaegselt taotlemata. Eks asjaosalised ise teavad täpsemini.\nJõgi hakkab tagurpidi voolama?\nEelneva lõpetuseks tahaks küsida — mis siis ajas muutus, et lauskeelult mindi järk-järgult üle täismahaarvamisele? Otsest ja selget vastust sellele küsimusele seaduseelnõude seletuskirjad ei paku. Võimalik on muidugi spekuleerida, miks, kuid vastus ei tule tingimata õige.\nParatamatult aga jääb praeguses kontekstis mulje, et peamiseks liikumapanevaks jõuks on olnud eelarve täitmise vajadus. Kuid kas keegi on teinud ka analüüsi, millest nähtuks, kas ootused täitusid või hakati lihtsalt asju teisiti vormistama või hakati teatud lepinguliike eelistama? Mina ei ole isegi sellist arutelu riigi tasandil täheldanud.\nPraegu Riigikogu menetluses olev seaduseelnõu 493 SE muudab taas sisendkäibemaksu mahaarvamise põhimõtteid. Sisuliselt minnakse tagasi 2002. aasta lahenduse juurde, kuid 2/3 asemel saab mahaarvamise piirmäär olema 50%, lisaks tuleb auto soetamisele summaline piirang 2000 eurot ning piirangut laiendatakse kõikidele sõiduauto kasutamisega seotud kuludele — st ka kuulsusrikkale „kasutusrendile“, samuti remondi- ja hoolduskuludele jne.\nKõige olulisemad muudatused on sõnastatud KMS § 30 täiendusena (eelnõu teksti vt artikli lisas). Lisaks kaotatakse § 29 lõikes 4 sätestatud kohustus kogu sisendkäibemaks maha arvata ning muudetakse omatarbe sätet, sest edaspidi ei loeta omatarbeks sõiduauto kasutamist ettevõtlusega mitteseotud otstarbel (§ 2 lg 6 muudatus).\nMillised on põhjendused?\nSisuliselt tähendab kavandatav muudatus seda, et Rahandusministeerium eeldab, et Eesti ettevõtja kasutab keskmiselt 50% ulatuses sõiduautosid puhtalt töötajate isiklikes huvides.\nSeaduseelnõu seletuskirjas märgitakse kehtiva korralduse kohta, et Omatarbe maksustatavaks väärtuseks on tulumakseseadusega määratud erisoodustuse hind ilma käibemaksuta, ehk siis 213 eurot ning sellelt käibemaks 42,7 eurot. See aga ei kata üldjuhul ära tegelikke kulutusi, mida sõiduautode osas eratarbimise jaoks tehakse. Kui maksukohustuslane peab sõidupäevikut, siis on see käibemaksu summa, mida riigile omatarbena maksustatakse, veelgi väiksem. Maksuhalduril on väga raske tõendada seda, kuidas sõiduautot tegelikult kasutatakse.\nTeiste sõnadega — inimesed petavad riiki. Nii on ja kogu lugu. Ma ei ütle, et see ei võiks mõnel juhul nii olla, kuid selline üldine järeldus solvab ettevõtjaid. Täpselt sellisena tõlgendas ka näiteks Õhtuleht EML esimest pöördumist Riigikogu poole.\nMinisteeriumi sügavat mõttekäiku aitab avada ametnike demagoogia. Täpset reeglit on vaja selleks, et sõiduauto kasutamise üle on ettevõtjal keeruline ja tülikas arvestust pidada ning pea võimatu kontrollida. Ettepaneku tulemusena halduskoormus väheneb, sest maksukohustuslane vabaneb sõidupäeviku pidamise kohustusest. Mõte on justkui selles, et ettevõtjad ise on keerulises olukorras ega saa hakkama ning riik tuleb appi, vähendab halduskoormust, kuid loomulikult suurendab käibemaksukoormust.\nEdasi selgitatakse: Eesti eristub teistest ettevõtluses kasutatavate sõiduautode suure arvu ja nende madala maksukoormuse poolest, sõiduautomaksu meil pole.\nEttevõtluses on kasutusel umbes 81 500 sõiduautot, millest 55 000 ehk 67,5% on väljaostetud, ülejäänud on kas renditud või liisitud. Omatarvet deklareerivad 4000 maksukohustuslast.\nHea on näidata sedavõrd erinevaid arve — 81 500, millest vaid 4000 kasutatakse omatarbeks ka. Kallid inimesed, kas te ikka teate, et seaduse definitsiooni kohaselt on omatarbega tegemist ainult siis, kui töötaja kasutab autot tasuta (KMS § 2 lg 6 ja § 4 lg 1 p 2)? Kui töötaja maksab kas või osaliselt oma sõidud kinni, omatarvet ei teki, sest tegemist on kõige tavalisema teenusega, mille eest tööandja esitab töötajale arve ning see maksustatakse üldkorras käibemaksuga (KMS § 4 lg 1 p 1). Samal põhjusel ei maksa paljud tööandjad ka erisoodustusmakse sõiduauto kasutada andmise pealt. Lisaks töökorralduslikele ja majanduslikele põhjustele on selle valiku taga ka üks maksutehniline arvestus — erisoodustuse maksud ei ole isikustatud, kuid kui suurendada töötasu ja pidada sellest isiklike sõitude maksumus kinni, suurenevad töötaja sotsiaalsed garantiid.\nMe teame, et maksuametnikud kipuvad arvama, et erisoodustuse väärtuse hüvitamine töötaja poolt ei välista erisoodustust, kuid kohtupraktikas on asutud teisele seisukohale. Kas ehk see on tekitanud sellise väärastunud maailmapildi?\nAga siiski, kui me vaatame käibedeklaratsiooni vormi, siis real 1.1 ja 2.1 deklareeritakse kauba ja teenuse omatarve, mis hõlmab ka sõiduautode kasutamisest või üleandmisest tekkiva omatarbe käibe. Kuid kust kohast tuleb arv 4000? Kas see on mingi küsitluse tulem? Kui sellel ei ole mingit uurimust taga, mis näitaks, et see arv on tõele lähedal ning arvestatud oleks ka neid juhtumeid, kus töötaja hüvitab isikliku kasutuse ning omatarvet seetõttu ei teki, siis ei ole tegemist millegi muuga kui lihtlabase demagoogiaga, millel ei ole tõepõhja all.\nEesti Päevalehest selgub, et Rahandusministeeriumi andmetel on Eestis 4285 alla kahe töötajaga äriühingut, mis pole selle aasta 1. jaanuari seisuga käivet deklareerinud, kuid millele kuulub kokku 5268 sõidukit. 815 firmat on deklareerinud oma käibeks ümmarguse nulli, samal ajal kuulub neile kokku 1026 autot. 13 firma käive on miinusmärgiga, autosid on neil kokku 19.\nMe jõuame jälle käibemaksu toimimise aluspõhimõtete juurde, mille tundmise osas on ministeeriumis tõsine defitsiit. Esiteks on Eestis väga palju ettevõtjaid, kes välismaal (peamiselt Soomes) ettevõtlusega tegelevad ja on seal ka käibemaksukohustuslased ning neil ei pruugigi Eestis mingil perioodil (või üldse) väljundkäivet tekkida. Sellest ka olukord, kus siin soetatud sisenditelt saadakse kogu käibemaks tagasi ja väljundeid maksustatakse Soomes. Muide, täpselt sama oleks olukord siis, kui Soome ettevõtja tuleks siia ettevõtlusega tegelema. Võib ka juhtuda, et käive ning mahaarvamised toimuvad erinevatel perioodidel. Põhjusi on erinevaid, kuid kes keelab Maksu- ja Tolliametil alustada kontrolli ja need täpsemalt välja selgitada?\nMe oleme MaksuMaksjas juba juhtinud lugejate tähelepanu sellele, et käibemaksu aluspõhimõtete tundmise osas on ministeeriumil suuri vajakajäämisi, kuid et see otsapidi ka eelarvesse jõuab, ei oleks ka halvimas unenäos oodata osanud.\nOma olemuselt on selline sisendkäibemaksu mahaarvamise piirang ja omatarbe välistamine käsitatav lihtsustusnormina. Lihtsustusnormi näidetena võib tuua veel välislähetuse päevaraha, isikliku sõiduauto kompensatsiooni, kuid ka vastuvõtukulude maksuvabasid piirmääri.\nLihtsustusnorm on proportsionaalsuse põhimõtte üks väljendusvorm, kuid samas ka erand ühetaolise maksustamise põhimõttele. Maksude arvestamine ja määramine ei tohi muutuda ülemäära kulukaks ja keerukaks ning seetõttu ebaproportsionaalselt koormavaks. Samas on lihtsustusnormide tekitatav ebavõrdsus vaid siis õigustatav, kui kõrvalekalded ühetaolise maksustamise põhimõttest on ebaolulised ega kaalu üles muid õigushüvesid.\nKui aga lihtsustusnormiga ei saavutata piisavalt õiglast tulemust, tuleb anda maksukohustuslastele alternatiivne võimalus. Käibemaksuseaduses on selleks just nimelt ettevõtlusvälise kasutuse fikseerimine ning omatarbe maksustamine. Minu arvates on sedavõrd suur muudatus, mida isegi uuringu tulemusel tehtud analüüsidega ei põhjendata, ebamõistlik ning selle kooskõla proportsionaalsuse põhimõttega on kaheldav.\nKes pääsevad piirangust?\nSeaduseelnõu toob välja ka mõned erandid, kellele jäetakse 100% ulatuses sisendkäibemaksu mahaarvamise õigus.\nKMS § 30 lõige 5 nimetab õigustatud isikutena isikud, kes tegelevad sõiduautode müügi ja kasutada andmisega ning kes ise sõidukit kasutusele ei võta, taksoveoteenuse pakkujad, õppesõidu korraldajad vastavate sõiduautode osas. Seega, palju õnne turvateenuse osutajatele ja paljudele teistele, kes oma pisikeste „junnidega“ mööda linna vuravad, kuid „Schindleri nimekirjas“ neid ei ole.\nKõige huvitavam erand on aga sõiduautodele, mida kasutatakse „eranditult vaid ettevõtluse jaoks, mis peab olema maksuhaldurit rahuldaval viisil tõendatud“. See ei ole seega alternatiiv, sest alternatiiv oleks ettevõtluse osakaalu määratlemine, kuid me leiame hoopis mahaarvamise välistuse kui iganes väikese erakasutuse puhul. Seejuures täpsustab lisatav § 30 lõige 6, et erandit rakendatakse vaid juhul, kui sõiduautot kasutatakse erandis toodud otstarbel vähemalt kahe aasta jooksul selle soetamisest arvates.\nKuidas maksuhaldurile „rahuldavat“ tõendust pakkuda? Mina küll ei kujuta ette. Enamasti ei rahulda ametnikku mitte miski ning labasemateski asjades ei pruugi isegi vaidemenetlusest abi olla. Seletuskiri panustab GPS jälgimissüsteemi kasutuselevõtmisele: Näiteks kontrollib ettevõtte juht auto kasutamist GPS-i abil, auto peab olema pargitud ettevõtte juures, mitte töötaja kodus. See on see iidvana garažeerimise jutt. Huvitav, kas Rahandusministeerium ei ole midagi kuulnud kodukontorist või sellest, et paljudel väikeettevõtjate „ettevõte“ asubki kodus (või kui niipidi kõlab paremini — nad elavad töö juures). Muide, kes veel ei tea, linna peal liigub jutt, et GPS andmeid saab soovitud kujul soodsa tasu eest ka tellida (st selliselt, et õiged marsruudid kirjas oleks).\nAga enamgi veel. Ministeeriumi poolt selgitas Marek Uusküla: Näiteks peaksid töölepingus ja tööandja eeskirjades olema sätestatud tööalasteks sõitudeks kasutatava sõiduauto kasutamise kord ehk kasutamise kellaaeg, võtmete ja autodokumentide hoidmine ja muud sõidukiga seotud üksikküsimused. Samuti kord, kuidas korraldatakse sõiduauto parkimine tööajal ja väljaspool seda. Lisaks võiksid olla limiidid läbisõidule ja sõiduautoga seonduvatele kuludele, samuti võiks sõiduauto olla varustatud GPS-seadmega, ettevõtte logodega ja muu sarnasega. Samuti võiks ettevõte sõlmida kindlustuslepingu eranditult tööalaste sõitude jaoks.\nKuidas kujutab kodanik Uusküla ette kindlustuslepinguid, mis sõlmitakse vaid eranditult töösõitude jaoks? Ja logod ja muu sarnane (logodega pastakad armatuurlaual, kleepsud sees jne)? Mida see siis tähendab ja muudab? Järsku on auto värv ka oluline, sest mina küll ei kujuta ette, et ma oranži autoga sõidaks, kuigi osa autotootjaid pakub just seda värvi eriti sportlikele versioonidele…\nTuletaks ka meelde, mida on meie kohtupraktikas õpetatud GPS ja garažeerimise kohta:\nRiigikohus osutab, et TuMS § 48 lg 51 alusel ei loeta erisoodustuseks kulutusi töötaja transpordiks elukoha ja töökoha vahel, kui ühistransporti kasutades ei ole võimalik seda teekonda läbida mõistliku aja- või rahakuluga või kui puudega töötajal ei ole võimalik kasutada ühistransporti või ühistranspordi kasutamine põhjustab liikumis- ja töövõime olulist langust. Pealegi väidab kaebaja, et tegemist on operatiivsõidukiga. Seega ei kinnita sõiduki hoidmine töötaja elukohas iseenesest sõiduki ettevõtlusega mitteseotud kasutamist.\nRiigikohus on seisukohal, et kui töötaja kasutab tööandja sõidukit ettevõtlusega mitteseotud tegevuseks viisil, mis pole rahaliselt hinnatav soodustus ja kui see kasutamine ei too tööandjale kaasa kulutusi, siis pole tegemist erisoodustusega TuMS § 48 mõttes. Näiteks võib töötaja teekonda pikendamata peatada auto selleks, et ühendada ettevõtluseks toimuva sõiduga isiklik tegevus.\nKuidas me sellises kontekstis peaksime ministeeriumi tarkuseteradesse suhtuma? See ei ole väga veenev, kui siia veel logodega kleepsud mängu tuua. Loomulikult on üldteada, et maksuametnikele meeldivad paberid, kleepsud ja kirjalikud korrad ning neid ka toodetakse lihtsalt seetõttu, et see on lihtsam, kuid kas see on ka õigem?\nOn tõsi, et paljud EL liikmesriigid on kasutanud õigust säilitada teatud erandid sisendkäibemaksu mahaarvamiseks, mis kehtisid nende liitumisel Euroopa Liiduga või siis esimeste liikmesriikide puhul need, mis kehtisid 01.01.1979.  Samuti on käibemaksudirektiivi artikli 395 alusel liikmesriikidel võimalik taotleda erandeid eesmärgiga lihtsustada maksu kogumise menetlust või ära hoida teatavat liiki maksudest kõrvalehoidumist või maksustamise vältimist. Samas ei tohi need meetmed mõjutada liikmesriigi poolt lõpptarbimisetapil kogutava maksutulu summat, välja arvatud tühises ulatuses.\nErandi kehtestamine eeldab taotluse esitamist Euroopa Komisjonile, kes esitab vastava ettepaneku Euroopa Nõukogule. Luba ei pruugita saada.\nKuigi seaduseelnõu seletuskirjas sellele ei viidata, toodi juba tsiteeritud ministeeriumi slaidiseansil välja, et sõiduautode sisendkäibemaksu mahaarvamist piirab enamik Euroopa Liidu riikidest — Austria, Belgia, Bulgaaria, Küpros, Taani, Soome, Prantsusmaa, Kreeka, Ungari, Iirimaa, Leedu, Malta, Portugal, Sloveenia, Hispaania, Rootsi, Ühendkuningriik, Läti, Rumeenia, Itaalia, Poola. Kokku 21 riiki. Soomes ei lubata mitte midagi maha arvata, välja arvatud samad erandid, mis meie ettepanekus.\nEi saa välistada, et mõistlikumad riigid kompenseerivad mahaarvamise piirangu muul viisil või pakuvad alternatiivseid variante (näiteks saab töötajatele maksuvabalt hüvitada kodu ja töökoha vahel sõitmise, sh ühistranspordi kulud, töösõitude hüvitamisel ei ole limiiti jne). Sellisel juhul, kui maksusüsteem pakub terviklahendusena õiglase versiooni, saaks erandit õigustada. Eestis ei usu sellesse ei mina ega ilmselt ka teised, kes veel üldse millessegi usuvad siinses poliitilises olukorras.\nSamuti tuletaks meelde, et iga kord, kui Eestisse saabub järjekordne „läänemaa tarkade“ delegatsioon, kes tuletab meelde, et Eesti on üks väheseid riike Euroopas, kus ei kehti sõiduautodele iga-aastast automaksu, kõmiseb meie koalitsioon (tavaliselt sellesama rahandusministri isikus) vastu, et nende valitsusajal mingit automaksu ei tule. Aga see, mida praegu sepistatakse, ei ole mitte midagi muud kui varjatud automaks!\nNäiteks 31. mail 2013 kirjutas Õhtuleht, et Euroopa Komisjon soovitab Eestil kaaluda kütuseaktsiisi tõstmist ja automaksu. "Me ei kavatse teha kumbagi," kinnitas rahandusminister. "Meie elatustaseme juures on aktsiis juba küllaltki kõrge, tõstmine oleks valus nii üldisele kui regionaalsele elukallidusele." Majandus- ja kommunikatsiooniminister Juhan Parts lisas, et Eesti hajaasustuse tõttu on auto paljudele peredele igapäevaselt tarvilik liiklusvahend, mitte mingi luksus, ja seda pole vaja täiendavalt maksustada. Kui Euroopa Komisjon tegi Eestile sama soovituse aasta varem, siis kinnitas peaminister Andrus Ansip, et Eestis ei ole põhjendatud ühegi omandimaksu kehtestamine. Eestis maksustatakse autoomanikke vastavalt sellele, kui palju nad autot kasutavad, ja seda tehakse kütuseaktsiisi kaudu. Ansipi sõnul kasutavad paljud maainimesed autot kord või paar nädalas ja nende suhtes ei oleks automaks õiglane.\nTraditsiooniliselt tekib maksukohustuslastel see küsimus, mida traditsiooniliselt ministeeriumis ei teki — millised on üleminekusätted? Ministeerium muide tegeleb sel korral küsimusega eriti „hoolikalt“. Nimelt tunnistatakse kehtetuks eelmise seaduse rakendussäte (KMS § 46 lg 8), kuid uut ei kehtestata!\nKuidas kujutatakse ette olemasolevate sõiduautode võõrandamist, omatarvet jms, kui edaspidi arvatakse vaid osaliselt sisendkäibemaks maha? Ma ei hakka parem selgitama, kas riik võiks sellest ka kaotada ja kas mõningal juhul tekiks käibemaksu kumulatsioon. Samas näitab selline mõtlematus just seda, kui sügavuti teemat analüüsiti enne, kui see Riigikogule ette söödeti.\nVandenõuteooria räägibki, et see on selleks, et ministeerium saaks mõne teise muudatuse kompromissina läbi suruda (näiteks samas eelnõus sisalduva 1000 euro väärtust ületavate arvete deklareerimise).\nKui kõik läheb valesti, siis jõustuvad kavandatavad muudatused 1. juulil 2014.\n Riigikogu XII koosseisu seaduseelnõud „Tulumaksuseaduse muutmise seadus 492 SE“ ja „Käibemaksuseaduse muutmise seadus 493 SE“. Kättesaadavad koos seletuskirjade, muu menetlusinfo ja eelnõudele esitatud arvamustega Riigikogu kodulehel www.riigikogu.ee.\n Rahandusministri 31.03.1995 määrus nr 57 „Käibemaksuseaduse rakendamise korra kinnitamine“. Kättesaadav elektroonilises Riigi Teatajas www.riigiteataja.ee. Vanemad raamatupidajad mäletavad, et peamiseks õigusallikaks maksude puhul oligi mitte seadus ise, vaid seda oluliselt täpsustav ja täiendav ministri kehtestatud kord ning käibemaks ei olnud erand. Ja ka õigusaktide kehtestamine käis tollal nii nagu vaja ning mitte kedagi ei häirinud, et vastav kord jõustus vastuvõtmisele järgneval päeval ehk 1. aprillil. Enne seda kehtinud juhend tunnistati sellega kehtetuks.\n Rahandusministri 21.12.1995 määrus nr 156 „Käibemaksuseaduse rakendamise juhendi muutmine“.\n Rahandusministri 11.04.1996 määrus nr 39 „Käibemaksuseaduse rakendamise korra muutmine“.\n Käibemaksuseaduse muutmise seadus. – RT I 1996, 44, 845.\n Käibemaksuseaduse muutmise seadus. – RT I 1996, 76, 1344.\n Jällegi, ajastule omaselt on määrus jõustatud märksa hiljem kui vajalik, kuid see ei seganud kedagi. Vt rahandusministri 24.09.1996 määrus nr 73 „Käibemaksuseadusest tulenevate õigusaktide kinnitamine“.\n Riigikogu IX koosseisu seaduseelnõu 726 SE seletuskiri. Kättesaadav Riigikogu kodulehel: www.riigikogu.ee.\n Riigikohtu lahendid on kättesaadavad Riigikohtu kodulehel: www.riigikohus.ee.\n Selle teema kohta lähemalt vt Martin Huberg. Sõiduauto ja maksud. – MaksuMaksja, 2004, 1, lk 42-45.\n Riigikogu X koosseisu seaduseelnõu 131 SE seletuskiri.\n Vt Sander Silm. Maksumaksjate liit: valitsus solvab ausaid maksumaksjaid. — Õhtuleht.ee, 27.09.2013. EML kirja (ja teiste organisatsioonide pöördumisi) saab lugeda Riigikogu kodulehel eelnõu 493 SE menetlusinfost.\n Ettepanekud käibemaksuseaduse ja tulumaksuseaduse muutmiseks. Rahandusministeeriumi presentatsioon. Kättesaadav ministeeriumi kodulehel: www.fin.ee/eelarve-maksumuudatused. Külastatud 21.10.2013.\n Martin Huberg. Igal arvestusel on oma piir. – MaksuMaksja, 2012, 1, lk 32.\n Urmas Jaagant. Käibeta firmadele kuulub üle 5000 auto. – Eesti Päevaleht, 23.10.2013.\n Lasse Lehis. Kuidas maksuamet Ameerikat avastas. – MaksuMaksja, 2013, 5, lk 12-15\n Lasse Lehis. Maksuõigus. Tallinn: 2012, lk 61.\n Ministeerium: järgmisest aastast ei piisa enam sõidupäevikust. – E24, 04.10.2013: www.e24.ee/2206912.\n Riigikohtu halduskolleegiumi 03.03.2009 otsus kohtuasjas nr 3-3-1-93-08. Kättesaadav Riigikohtu kodulehel: www.riigikohus.ee.\n Nõukogu direktiiv 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (art 176). Avaldatud Euroopa Liidu õigusaktide portaalis EUR-Lex: http://eur-lex.europa.eu/et/index.htm.\n Andres Põld. Jürgen Ligi: meie valitsus automaksu ei kehtesta. — Õhtuleht.ee, 31.05.2013.\n Viidatud säte näeb ette, et „’sõiduautode, mille soetamisel maksukohustuslane arvas kuni käesoleva seaduse jõustumiseni kehtinud käibemaksuseaduse § 21 lg 2 või veel varasema käibemaksuseaduse analoogse sätte alusel sisendkäibemaksu maha osaliselt, kasutamist ettevõtlusega mitteseotud otstarbel omatarbena ei maksustata. Seletuskiri selgitab, et tegemist on rakendussättega, mis kaotab oma aktuaalsuse seoses käesoleva eelnõuga plaanitavate muudatustega.


Kasulikku - Loodus BioSpa Millal keha poleb rasva paastumine\nMillal keha poleb rasva paastumine, Kui edukalt õnnestub paastuga kaotatud kilod eemal hoida?\nSeepärast on oluline enne paastuga alustamist läbi mõelda, mis on selle eesmärgiks. Müüt: Söömine pärast kella 8 õhtul teeb paksuks.\nPaastumine on hea viis vabaneda jääkainetest, mis on aja jooksul meie organismi ladestunud ning ainevahetust häirima hakanud. Paast annab seedeelundkonnale puhkust ning seepärast on kehal toitu paastujärgselt lihtsam seedida ning hõlpsam ka kasulikke toitaineid omastada. Paljude toidulaualt on kadunud värsked aed- ja puuviljad, eelistatakse poolfabrikaate, mis sisaldavad tihti suurel hulgal suhkruid ning soodustavad põletikke. Kui kehale neist puhkust anda, parandab see seedimist ning aitab keha tasakaalu taastada.\nSeetõttu on ta juba eelnevalt ka psühholoogiliselt valmis. Elle Kalamägi soovitab paastu kavandades kindlasti arvestada paastuja salendav palve seisundi, haiguste, vanuse ja mitme teise individuaalsete asjaoludega ning otsustada, missugune paast talle kõige paremini sobib.\nKuigi paastumist on praktiseeritud aastatuhandeid, ei ole eksperdid veel ühisele arvamusele jõudnud, kui kasulik või kahjulik paastumine meie organismile siiski Millal keha poleb rasva paastumine. Tihtipeale jõutakse paastumise juurde just kaalualandamise eesmärgil, kuid oluline on teada, et paastumise kasutegur seisneb eelkõige organismi puhastumises, mitte aga niivõrd kaalulangetamises. Kuigi paastumine aitab kaalu tõepoolest langetada, tuleneb vähenenud kaalunumber paastu alguses kaotatud vedeliku, mitte aga rasva arvelt.\nPaastumine Kaalulangus higistamine kehast mürkainete vabanemist Tänapäeva lääne ühiskonna inimese toidulaualt leiab liiga palju rafineeritud ja töödeldud toiduaineid, mis sisaldavad väheses koguses kehale olulisi antioksüdante ja vitamiine. Ebatervisliku toitumise tagajärjel on organismi ladestunud toksiine ja säilitusaineid, mis pikemaajalisel tarbimisel kiirendavad vananemisprotsessi, suurendavad riski haigestuda diabeeti ja halvendavad elundite funktsioneerimist.\nMillal keha poleb rasva paastumine madalam on kehas insuliini tase, seda tugevam on ketoos. Ketoosiseisundi ajal tekkinud liigsed ketokehad Millal keha poleb rasva paastumine rasvaainevahetuse kõrvalproduktid erituvad kehast uriiniga.\nSamuti võib kaasneda halb hingeõhk, suus võib olla metallimaitse.\nKasvuhormoon on inimkehas toodetud aine, mille roll on kasvu reguleerimine, lihaste ja organite kasvu arendamine ning rasvade, süsivesikute ja valkude ainevahetuse korraldamine. Sportlaste seas on Kaalulangus ilu kunstlik tarvitamine keelatud, kuna see mõjutab sportlaste sooritusvõimet.\nKasvuhormooni kasutamist on raske tuvastada, kuna pole leitud testmetoodikat, et seda uriiniproovist avastada.\nPaastumine annab puhkust seedeelundkonnale, millel on positiivne mõju meie üleüldisele tervisele. Hiirte peal tehtud katsed näitavad, et vähem toidukordi mõjusid positiivselt nii Napa Fat Burners kui südametegevusele ning aitasid reguleerida suhkrusisaldust veres.\nSiin on loetletud mõned peamised paastu liigid: Kuivpaast — tegemist Millal keha poleb rasva paastumine kõige ekstreemsema paastuliigiga, mis välistab igasuguse toidu ja joogi teatud ajaperioodiks maksimaalselt 72 tunniks.\nPäev-kaks enne Millal keha poleb rasva paastumine alustamist on hea alustada kergema toitumisega, näiteks aurutatud juurviljadega. Paastuks ettevalmistumine Tutvu paastukirjandusega, et olla teadlik, mida paast tähendab nii füüsilises kui ka Millal keha poleb rasva paastumine mõttes; Anna organismile 2—5 päeva jooksul enne paastuga alustamist toiduga võimalikult palju vitamiine ja mikroelemente; Enne veepaastu ei tasuks 1—2 päeva jooksul süüa liha ega lihatooteid, sobivaimaks toiduks köögiviljad; Kui on tegemist ravipaastuga, siis paastule eelneval päeval süüakse viimast korda lõunat enne kella 14—15; Enne veepaastu soovitatakse teha klistiiriga soolepuhastust, et vältida mürgistust; Paast peaks soole mürkainetest vabastama, mistõttu teraapia alguses kutsutakse väikeste abivahenditega esile soolepuhastus.


Plokkflöödi ja ristflöödi huviring - Laagri Huvialakool\nJuba esimese Eesti Vabariigi aegsete koolilaulikutes võib leida paljudest kohtadest viisijuppe vilepillile. Kuigi vilepill on eestlase jaoks tuntud kui karjapoisi omatehtud muusikariist, võib ometi arvata, et need viisijupid laulikutes olid mõeldud päris plokkflöödil musitseerimiseks…\nVõta sõber kaasa ja tulge koos pilli mängima!\nEesmärk: laps omandab plokkflöödil mänguvõtted, mis võimaldavad üksi ja grupis kaasa mängida lihtsamaid meloodiaid. Laps oskab peast mängida õpitud meloodiaid ja tutvub noodikirja ja rütmikombinatsioonidega. Laps julgeb esineda avalikul üritusel ja tunneb oma tegevusest rõõmu.\nMis tunnis toimub?\nKasutame mitmesuguseid pilliõppega seotud elemente:\nkuulamise järgi järelemäng sh uute rütmikombinatsioonide õppimine;\nuue loo tutvustamine ja kodus õppimine kaasaantud helifailiga;\nõpitud repertuaari kordamine;\ntemaatilised laulud puhkepausiks.\nEsmaste mänguoskuste (kvindi piires meloodiad, lastelaulud, rahvalaulud) omandamise järel tutvumine noodijoonestikuga ja rütmikaartidega. Algusest peale pillimängu-paarilisega üksteisele ettemäng ja kokkumäng, millega harjutame ühtlasi ka esinemisjulgust.\nNB! Selle huviringi raames on võimalik jätkata ristflöödi õpinguid Suzuki meetodil! Uued huvilised: https://suzukimuusika.ee/kontakt/\nVäljundid: plokkflöödiõpilaste kevadkontsert lapsevanematele, kokkuleppel esinemised Laagri kooli üritustel. Suzuki meetodi ristflöödi õpilastel lisaks esinemised koos Suzuki meetodi klaveriõpilastega (nt igaastane Sõbrapäeva kontsert) ja soovi korral osalemine Eesti Suzuki Ühingu õpikodades.\nGrupitundidesse on oodatud eelneva pillimängu kogemusega õpilased. Palun algajatel võtta enne huviringi registreerumist õpetajaga kontakti.\nESIMENE TUND TOIMUB: 20. SEPTEMBRIL\nLivia Jakobson, livia.jakobson@gmail.com\n30,- eurot kuus\nE, kell 13.25 PLOKKFLÖÖDI RÜHMATUND\nE, kell 14.15 RISTFLÖÖDI RÜHMATUND\nToimumiskoht: Laagri Kool, ruum 219 (muusikaklass)


Canon EF-M 18-150mm f/3.5-6.3 IS STM objektiiv, hõbedane - Objektiivid - Photopoint\nPealeht » Fotokaubad»Objektiivid»Canon EF-M 18-150mm f/3.5-6.3 IS STM objektiiv, hõbedane\n429 € + tasuta lisatooted Säästad 22% 549 €\nÜks objektiiv, piiramatud võimalused\nTäiuslik teie EOS M kaamera jaoks\nMugav igale poole reisides kaasas kanda tänu kompaktsele korpusele, mis kaalub vaid 300 g ja on ainult 86,5 mm pikk. Täiendavad 55 mm filtrid lasevad teil ka värvi ja valgusega katsetada.\nTeravad fotod ja stabiilsed videod\nJäädvustage kaamerat käes hoides nõrgas valguses nõelteravaid fotosid tänu Canoni 4-astmelisele optilisele pildistabilisaatorile.\nJäädvustage stabiilset materjali isegi liikudes tänu dünaamilisele pildistabilisaatorile, mis eemaldab tõhusalt kaamera värisemise ja liikumise. Samuti saate nautida täiustatud pildistabilisaatorit, kui kasutate objektiivi EF-M 18-150mm F/3.5-6.3 IS STM ühilduva kaameraga, millel on kaamerasisene 5-teljeline digitaalse stabiliseerimise funktsioon.\n7-labaline ringikujuline ava laseb teil jäädvustada sujuvat tagataustahägu – täiuslik oma subjekti ümbritsevast keskkonnast eraldamiseks.


Pressiteade: Creditinfo Eesti AS saab uue tegevjuhi - Creditinfo Eesti\nPressiteade: Creditinfo Eesti AS saab uue tegevjuhi\nEge Metsandi, Creditinfo Eesti AS uus tegevjuht\nEesti suurimas krediidiinfot ja riskide halduse teenuseid pakkuvas ettevõttes Creditinfo Eesti AS toimuvad juhtkonnas muudatused alates 1. juunist, kui senine tegevjuht Veiko Meos siirdub ettevõtte nõukogusse ja uueks tegevjuhiks saab Ege Metsandi.\nSenine tegevjuht, 24 aastat ettevõtet juhtinud Veiko Meos, lahkub juhatusest, kuid jätkab tööd Creditinfo Eesti AS nõukogus. Oma edasises tegevuses pühendub ta Euroopa andmekaitse reformile ja selle rakendamisele Eestis.\n„Creditinfo on ligi veerandsaja aasta jooksul loonud Eestis hästitoimiva virtuaalse infrastruktuuri, mis on hõlbustanud märkimisväärselt krediidiandjate tööd. Tarbijale on see toonud kaasa võimaluse saada krediiti ühtedel parematel tingimustel Euroopas,“ võttis Meos kokku tehtud töö.\nCreditinfo Eesti AS (endise nimega Krediidiinfo AS) on Eesti suurim krediidiinformatsioonisektori ettevõte, kelle põhitegevuseks on Eesti ettevõtete finantsriskide maandamine. Ettevõte omab turu kvaliteetseimat äriinfo andmebaasi E-Krediidiinfo.ee ja haldab Ametlikku Maksehäireregistrit.\nCreditinfo Eesti AS tunnustab tugeva reitinguga ettevõtteid „Eduka Eesti Ettevõtte“ märgiga ning viib regulaarselt läbi maksekäitumise, krediidipoliitika ja pankrottide uuringuid.\nVeiko Meos, Creditinfo Eesti AS nõukogu liige\nT: 665 9600\nEge Metsandi, Creditinfo Eesti AS juhatuse liige


Maksuamet: reaalne maksusumma võib erineda tabelis toodust - ärileht.ee\nMaksuamet: reaalne maksusumma võib erineda tabelis toodust\nReaalne maksusumma võib erineda tabelis toodust.Foto: Ester Vaitmaa\nAlkoholitootja Liviko augustis ja septembris Eesti riigile tasutud maksude koondsumma oli 3,7 miljoni euro võrra suurem kui maksuameti eelmisel nädalal avaldatud tabelis, ameti hinnangul on selliseid juhtumeid kindlasti veel.\n„Selgitasime ka koos tabeliga saadetud pressiteates, et tolliagentuuride tasutud maksusummad võivad sisaldada ka nende klientide maksukohustust ning et tasutud aktsiisisummad kajastuvad selle isiku maksuarvestuses, kes kauba tarbimisse deklareerib,“ selgitas ameti pressiesindaja Rainer Laurits Ärilehele.\n„Seega on sellised juhtumid seotud peamiselt aktsiisikaupadega tegelevate ettevõtetega, sealhulgas alkoholi hulgimüüjad ja kütusemüüjad. Lisaks võib reaalselt makstud summa olla erinev, kui isik kuulub käibemaksugruppi, kus grupi esindusisik deklareerib ka teiste grupi ettevõte käibe ja tasub käibemaksu,“ lisas ta.\nMaksuameti avaldatud andmed on Lauritsa kinnitusel täpsed ja esitatud vastavalt sellele, kuidas maksukohustuslased (väljaarvatud füüsilised isikud) on makse deklareerinud ja tasunud.\nLiviko teatas reedel, et ettevõtte on augustis ja septembris Eesti riigile tasutud maksude koondsumma oli 9,86 miljonit eurot ehk enam kui 3,7 miljoni euro võrra suurem maksu- ja tolliameti avaldatud maksusummast.\nLiviko ostab osaliselt aktsiisilao teenuse sisse koostööpartnerilt. Nimetatud 3,7 miljoni euro suurune vahe tuleb sellest, et AS Liviko ja aktsiisilao pidaja vahelise lepingu kohaselt deklareerib maksud viimane, kuigi kõik maksud maksab tegelikult AS Liviko, põhjendas ettevõte.\nMaksu- ja tolliamet avalikustas oma veebilehel esmakordselt maksukohustuslaste tasutud maksude koondsummad, millest selgub muuhulgas, kes olid augustis ja septembris enim tööjõumakse ja makseid tasunud asutused.\nTasutud summad avalikustatakse edaspidi igale kvartalile järgneva kuu 10. kuupäevaks. Koondsummad avalikustatakse esimese kvartali, esimese poolaasta, üheksa kuu ja aasta seisuga.


Skandaalne Eesti ärimees annab Tallinnas uskumatu summa eest korteri üürile | Kodugeenius\nSkandaalne Eesti ärimees annab Tallinnas uskumatu summa eest korteri üürile\n7. okt. 2019 kell&nbsp13:11\nHenry Kallase korter.Foto: Kinnisvara24\nSkandaalne Eesti ärimees annab Tallinnas üürile korteri, mille eest tahab sellise summa raha, mis suurel osal üürikorterihuvilistest hinge kinni võtab.\nEestis palju negatiivset tähelepanu pälvinud ja siit Šveitsi kolinud skandaalne ärimees Henry Kallas pakub Kalamajas Suur-Patarei tänaval üürile kolmetoalist 111,5-ruutmeetrist korterit. Summa, mida mees korteri eest kuus saada soovib, on üsna krõbe: 1500 eurot.\nKorter on küll kahtlemata kaasaegne ja kõigi mugavustega, sinna mahub suur köök-elutuba ning kaks eraldi magamistuba, korteri juurde kuuluvad rõdu ja terrass ning maa-aluses garaažis kolm parkimiskohta.\nLuksusi, mille eest kõrget üüri küsida, muidugi on, kuid Eesti üürikorterihuvilistele jääb see elupind säärase summaga ilmselt siiski kättesaamatuks. Kuulutust näeb lähemalt kinnisvaraportaalis Kinnisvara24.ee.


Uus — Sirp\n7. detsembril nägi esmakordselt ilmavalgust kitarriajakiri Kitarr, väljaandja Kitarrikool.oü, peatoimetaja Kristo Käo, tegevtoimetaja Andrus Triisberg.\nEesti väiksuse ja seega ka tarbijaskonna suhtelise vähesuse tõttu on vastne väljaanne „kompottajakiri”. Kui muu maailm on näinud klassikalise kitarri ajakirju, teismelistele või vanemale põlvkonnale suunatud kitarriajakirju ning kõikvõimalikku muudele sihtgruppidele spetsialiseerumist, siis Eestis on tegemist sootuks mitmekesise sisuga nišiajakirjaga. Tundmata on stiilipiirid, tavapärane rasvane joon klassikalise ja muu kitarri vahel on kulunud õhukeseks punktiiriks.\nKunagi rääkis estofiilist kitarrist Patrick Zeoli ühel koolitusel pikalt ja põhjalikult kitarri kui instrumendi eelistest ja tugevatest külgedest just selle paljufunktsionaalsuse kontekstis. Äsja ilmunud ajakiri Kitarr on justkui 66 lehekülge tõestust sellele väitele. Juba kitarril mängitavate stiilide rohkus võimaldaks välja anda üsna mitmekesise\najakirja. Vaheldusrikkust lisavad erinevad aspektid, mida pillimängu juures on võimalik käsitleda: uudised, (kitarrimängu) tehnika, ajalugu, kitarrimänguharjutused ja muud praktilised nõuanded. Kõik see tagab nišiajakirja kohta väga laia ja sisuka teemaringi, asetades selle pilli väga erinevasse stiili- ja kultuurikonteksti (pop-, džäss-, klassikaline muusika ja koolimuusika). Portreelood ja intervjuud tutvustavad mitmeid rikka sisemaailma ja hea suuvärgiga kitarriinimesi (pillimeister Vaido Petser, õpetaja Arne Rütter, kaanestaar Tanel Padar jpt). Need on sedavõrd mahlakas lugemine, et soovitan julgesti ka üsna kitarrivõõrale lugejale.\nAjakiri Kitarr hakkab ilmuma neli korda aastas. Vahepeal saab jooksva kitarrialase info kätte ajakirja veebilehelt www.kitarr. ee, kus kajastatakse kõiki sündmusi, mis nii pikka ajavahet välja ei kannata.\nHendrik Sepa nimeline preemia 2020. aasta parimale sõjaajaloo-alasele uurimusele\nRiigi teaduspreemiate kandidaadid\nNoorte tõlkevõistlus 2021\nJaan Aru ja Maia Tammjärv: Ratsionaalsest intuitsioonist\nEvi Gailit, Maris Tuuling ja Tõnis Kriisa Tartu Kunstimajas


Politsei võttis Haanja poodi röövinud mehe kinni Lätis - Krimi - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nPolitsei võttis Haanja poodi röövinud mehe kinni Lätis\n8. september 2019, 13:29\nPolitsei tabas Võrumaal Haanja kauplust röövinud mehe täna pärastlõunal piiriäärsel alal Läti poolel.\nLäti politsei pidas kirjeldusele vastava sōiduki ja kuriteos kahtlustatava 34-aastase mehe kinni kell 15.45 piiriäärsel alal. Kōik üksikasjad selgitatakse välja edasises uurimises.\nPolitsei tänab kogukonda, kauplusetöötajaid ja naaberriigi kolleege ladusa koostöö eest, mis vōimaldas juhtunule aegsasti reageerida ja kuriteos kahtlustatav kuumadel jälgedel tabada.\nGaasimaski kandnud kurjategija röövis täna pärastlõunal relvataolise esemega ähvardades Võrumaal Haanjas kauplust, politsei käivitas röövli tabamiseks suuroperatsiooni.\nPolitsei otsis seoses rööviga taga punast värvi kahe uksega väikeautot Mitsubishi Colt. Röövi ajaks olid autolt numbrimärgid eemaldatud, ütles Lõuna prefektuuri kriisireguleerimismeeskonna juht Ottomar Virk Postimehele.\nGaasimaskiga nägu varjanud kurjategija röövis Haanja Coopi kauplust kella 13 paiku. Kurjategija sai saagiks paarsada eurot kassaraha. Keegi röövi käigus vigastada ei saanud.\nRöövi hetkel viibis poes lisaks kahele müüjale ka ema, kellel oli kaasas viis last.\n«Lapsed olid jäätised ära valinud, me olime leti ääres, sularaha oli müüjale ulatatud jäätiste eest ja siis äkki astus uksest sisse gaasimaskis mees ja siis ma märkasin tal vasaku külje juures püssi ja ma ikka veel sellel hetkel ei arvanud, et asi on tõsine,» rääkis laste ema Evelin Meldre «Aktuaalsele kaamerale».\n«Müüja oli just kassa lahti teinud, et mulle raha tagasi anda, ta hüppas letile, suunas püssi müüja poole ja nõudis sularaha ja sel hetkel ma sain aru, et asi on väga tõsine,» meenutas Meldre.\nHaanja poodi röövinud mees sõitis punase Mitsubishi Coltiga.\nFOTO: Turvakaamera salvestise ekraanitõmmis


Kristi teekond käsitöö bakalaureusekraadini | Tallinna Ülikool\nKristi teekond käsitöö bakalaureusekraadini\nTänavu lõpetas Kristi Olesk Integreeritud tehnoloogiad ja käsitöö õppekava. Kristi armastus käsitöö vastu tärkas juba koolieelikuna. Loe lähemalt tema teekonda käsitöö bakalaureusekraadini.\nIntegreeritud tehnoloogaite ja käsitöö erala vilistlane (2018)\nKristi ja tema kursusekaaslaste bakalaureuse töid saab vaadata septembri keskpaigani Tallinna ülikooli Astra maja Teadlaste foorumi klaaspüramiidides ning kohvik Astrariumi esisel alal.\nEsimesed sammud käsitöö suunas\nKõik sai alguse juba varases eas. Vanaema õpetas selgeks lihtsaimad õmbluspisted ja heegelsilmused ning parem- ja pahempidise kudumisvõtte, ehkki ta ise suurem käsitöö tegija polnudki. Vanaisa oli hinnatud rätsepmeister, ehk võru keeles “nõglamurdja”, kahjuks lahkus ta juba siis, kui olin vaid kuueaastane. Mäletan, et juba lasteaias õmblesin pruunist velvetist ja jänesenahast tutiga “Äpu”. Umbes 4. klassis leiutasin "Burda" abiga ise igasuguseid lõikeid, otsides võimalusi kuidas säästlikult õmmelda. 90-ndate alguses ei olnud riiete valik just kõige suurem ja tegin paljud rõivad endale ise.\nArmastan katsetada ja kõik eksperimendid muidugi ennast praktilises mõttes ei õigusta, aga annavad tohutult palju võimalusi loomulikul teel arenemiseks. Oskusi saab alati edasi lihvida, aga avastamisrõõm on omaette maailm.\nGümnaasiumi järel olin millegipärast kindel, et ülikooli ma küll ei lähe, kuigi hinnete poolest olnuks sissesaamine mistahes erialale garanteeritud. Ajapikku süvenes vajadus õppida, nagu oleks mingi ora tagant torkimas - üleöö tuli otsus minna ülikooli. Esimese valikuna soovisin minna Haapsallu disaini erialale, aga asukoht muutis selle paraku võimatuks. Tegelikult kandideerisin lisaks integreeritud tehnoloogiad ja käsitöö ka noortetöö erialale ning mõlemasse sain maksimumtulemusega sisse. Enne lõpliku valiku tegemist avastasin end tikkimispisteid käsitlev raamat näpus poest koju tulemas - mõistsin, et käsitöö on osa minust olnud väikesest peale, miks peaksin veel kahtlema.\nVastuvõtueksamite ajal pabistasin väga, samas tundsin ennast sõiduvees. Ülesanded olid minule arvatust lihtsamad ja interjööriülesanne andis palju võimalusi oma loovust näidata.\nBakalaureusetööks praktiline diivan\nBakalaureusetöö ideed oli vaja vastavaks seminariks, aga mul puudus tol hetkel ettekujutus ja konkreetsem mõte, missugust käsitöö valdkonda diplomitööks valida. Kodus aga tekkis praktiline vajadus diivani järele, nii mõtlesingi, et ühendaks need kaks vajadust ja otsustasin, et diivanist saab minu lõputöö.\nMinu diivan “Istung” valmis mulle omasel viisil - etapikaupa. Lõpuni välja puudus selge pilt, mis sellest täpselt tuleb. Protsessi käigus kasutasin olemasolevaid teadmisi, hankisin juurde infot, mida töö käigus pidasin vajalikuks ja lihtsalt kulgesin parima äranägemise järgi. Püüdsin selle teostamise protsessi jooksul teha omamoodi sisevaatlust, kes ma olen käsitöölise ja inimesena. Lähtusin taaskasutuse ideest, raam sai saekaatris kasutuna vedelevast, kuid imelise mustriga puidust ja tekstiiliosad vilditud mööblikangast ning vanadest kampsunitest. Jooksvalt kujunes “Istungist” ka kohvilaua abil “Puhang” ja “Lamang” – lebotamis- ning magamisase.\nMis saab diivanist edasi?\nMinu kodu ootab diivanit näituselt tagasi, et see võtaks sisse algse funktsiooni pakkuda mõnusat olemist ja ühiseid hetki minu armsate inimestega. Mulle meeldb ainulaadsete tarbeesemete valmistamine, kus püüan ühendada praktilise vajaduse kunstipärase lahendusega.\nKuivõrd olen oma erialavalikuga rahul?\nMõtlesin erialavalikul, et laiendan oma teadmisi ja oskusi selles valdkonnas, sest kõiksuguseid käsitöötehnikaid tahaks proovida, vaimustun kergesti. Seepärast igatsen jätkuvat õppida ka akadeemilises mõttes. Mulle meeldiks teadmisi edasi anda ja julgustada eksperimenteerima, et nii protsessist kui omavalmistatud esemetest osataks rõõmu tunda. Kindlasti ei tohiks last oma loovust blokeerida, sest ka mõne hooletu ütlusega võib tahtmatult külvuda ebakindluse alge ja hiljem ei söandatagi oma ideid välja käia, veel vähem järele proovida.\nMinu vilistlastsitaat tulevastele Integreeritud tehnoloogiate ja käsitöö üliõpilastele...\nLoo, sest kõik algmaterjalid selleks on juba loodud! Ennast ise piirata ei ole mõtet.\nLiigu, sest paigal seistes pole suunavalikust mingit kasu.\nTallinna ülikooli loodus- ja terviseteaduste instituut - plaan A neile, kes hoolivad tervest maailmast.Tule ja tutvu Integreeritud tehnoloogiad ja käsitöö õppekavaga tlu.ee/craft.\nSeptembri keskpaigani on üleval meie Integreeritud tehnoloogiate ja käsitöö BA eriala näitus. Näitus asub Astra hoone Teadlaste Foorumi klaaspüramiidides ning kohvik Astrariumi ees. Kuraator Tiia Artla. Tulge uudistama!\nÜhe Minuti Loeng: miks putukad on meile olulised? (Liisa Puusepp)\nPüüa võtta väljakutse ja mõelda mõne oma igapäevategevuse juures, kuidas loodus on sellesse panustanud. Võtame näiteks hommikusöögi. Kuidas sai võimalikuks, et said juua kohvi, panna pudru peale moosi...


Apple soovib, et iCloudi krüptimine oleks läbimatu | IPhone'i uudised\nApple soovib, et iCloudi krüptimine oleks läbimatu\nPaul Aparicio | | iCloud, IPhone'i turvalisus\nPärast sündmusi, kus FBI on näidanud üles huvi ligipääsu kasutajaandmetele justkui enda omaks, ütles Apple'i juht, et on loogiline mõelda, et ettevõte jätkab oma toodete turvapoliitika tugevdamist. Ja see on, vastavalt The New York Times y Financial Times, ei oleks Apple'i ettevõte rahul vaid praeguse vaidluse võitmisega kasutajate privaatsuse üle, kuid töötab endiselt varukoopiate krüptimiseks iCloud ja riistvara iPhone olla võimatu tungida.\nPraegu on operatsioonisüsteem krüptitud pealaest jalatallani, kuid Apple on selle krüpteerimise välja töötanud, nii et tal on selle lõhkumiseks võti. Kuid Cupertino ettevõtte eesmärk on luua krüptimine isegi nemad ei suuda dešifreerida, et nad ei pääseks meie andmetele ligi isegi siis, kui nad seda sooviksid või seadusjõud neid sunniksid. Lisaks meie andmete paremale kaitsmisele aitaksid nad võidelda tulevaste FBI taotlustega ja ühendada iCloudi varukoopiatega turvaauk, mida õiguskaitse on varem kasutanud.\nIsegi Apple ei pääse meie iCloudi teabele juurde\nFinancial Times ütleb, et Tim Cook ja ettevõte töötavad välja uue viisi, kuidas oma kohta varundada krüptovõtmed seotakse seadmega kuidagi. Sel juhul ei saaks Apple neid varukoopiaid dekrüpteerida ja seetõttu ei saaks ta FBI ja teiste organisatsioonide päringutele vastata. Probleem on selles, et kui kasutajad kaotavad meie juurdepääsutee, näiteks parooli, ei pääse me oma andmetele juurde. Igal juhul pole ma kõigi aastate jooksul kordagi parooli kaotanud, et olen kasutanud kõikvõimalikke portaale ja teenuseid ning olen isegi turvaküsimuste väljad tühja infoga täitnud, et keegi, kes mind tunneb, ei saaks sisestada teave, mida nad minu kohta teavad.\nSamuti oleks probleem, mis mõjutaks kõiki praeguseid seadmeid, sealhulgas septembris kasutusele võetud iPhone 6s / Plus: olemasolevaid seadmeid ei kaitsta uute meetmetega. Kogu nende soovitud turvalisuse rakendamiseks oleks vaja uut riistvara, näiteks A7-protsessorit (ja hilisemat), mis salvestaks meie sõrmejälgede teavet. Igal juhul on mul hea meel, et Apple seisab kindlalt ja jätkab meie turvalisuse tagamist. Ja sina?\nTäielik tee artiklini: IPhone'i uudised » Apple tooted » iCloud » Apple soovib, et iCloudi krüptimine oleks läbimatu\nIlmselgelt sobib see kogu FBIga neile imehästi. Tasuta reklaam ja hea.\nLisaks kogu iOS-i ja iCloudi krüptimisele ei usalda ma liiga palju (see võib ikkagi olla purustatud). See tähendab, et süsteem on jätkuvalt haavatav.\nSamuti ei usu ma, et meie privaatsus on 100% privaatne (isegi kui Apple ise teab, mida me teeme).\nHoPiKo, halb graafika heas mängus kui nädala rakendus\nApple 3D Touch: minevik, olevik ja tulevik