minu tervise lugu 01. detsember 2016\nMöödunud aasta septembris läks kolme tütre ema Anu Meriste (44) lihtsalt igaks juhuks esimest korda elus rinnakontrolli. Nädal hiljem seisis ta silmitsi rinnavähi diagnoosiga. “Ei olnud mitte ühtegi haigusele viitavat tunnust,” ütleb Anu.\nAnu teadis, et kontrolli tuleb minna siis, kui esinevad mingid sümptomid – rinnast tuleb eritist, tunda on mingit tükki, rinnas on struktuurimuutus või ebamugavustunne. “Mina lihtsalt läksin esimest korda, sest olime sõbrannaga nii kokku leppinud ja vanus oli ka juba sealmaal. Mõtlesin, et ah, käin siis ära.”\nTa sai kohe järgmiseks päevaks aja Ida-Tallinna Keskhaigla rinnakabinetti, kus spetsialist ei avastanud midagi. “Ütles veel, et kui ma juba seal olen, teeme nn null-mammogrammi ka ära. Järgmise nädala alguses tulid tulemused. Olin parasjagu Soomes komandeeringus ja nägin, et olin saanud neli kõnet tundmatult numbrilt. Viienda võtsin vastu. Helistas arst, kes ütles, et mul on midagi paremas rinnas, ning määras mulle biopsia aja. Mõtlesin, et see ei saa ju olla midagi hullu, sest ma ei tundnud midagi,” räägib Anu.\nEnt biopsia käigus hakkas ta aimama, et lugu on siiski hullem. “Kui palusin, et arst ausalt ütleks, mis seal on, siis ta ohkas ja sõnas, et ausalt öeldes paistab asi väga halb.”\nPind kadus jalge alt\nAnu maailm kukkus selle teate peale kokku. “Hakkasin kohe mõtlema oma laste peale. Vanim tütar lõpetab kevadel gümnaasiumi, noorim lasteaia. Kas ma üldse näen nende lõpetamist? Tekkis tunne, et nüüd ma suren. Bussis suutsin veel pisaraid tagasi hoida, aga läbi pargi koju minnes lihtsalt nutsin kõva häälega,” meenutab Anu.\nTa läks koju, avas arvuti ja hakkas haiguse kohta uurima. Anu sai teada, et vähil on neli staadiumi: I ja II on n-ö kergemad, III ja IV keerulisemad. “Kuna arst oli öelnud, et asi on väga halb, siis I staadium see ilmselt olla ei saanud. Mõtlesin, et kui mul oleks II staadium, siis suudaksin veel jääda positiivseks ja näha päikest. Hiljem selgus, et II staadium mul oligi.”\nKäigust rinnakabinetti oli möödunud kolm nädalat, kui Anu operatsioonilaual lamas. Pärast lõikust tabas teda aga uus šokk – selgus, et kasvaja oli ajanud siirdeid ka lümfisõlmedesse.


Avastasin, et pole teile näidanud ämmale kingiks tehtud padjakest .\nTäna ootab ees terrassi värvimine loodan sellega täna valmis saada\nTeilegi tegusat päeva!\nMerikex007 posted @ 07:27 - Link - kommentaarid (4)\nKaunikesed.Tahaks kohe maasikast ampsu võtta.Äkki jagad ka ilusat äärepitsi mustrit?\n29 Juun 2010 - 09:07\nKommenteerib junsu Külasta teda Blog\nMustrit pole, olen salvestanud pitsi pildi netiavarustest ja tegin selle järgi lisan need pildid ka siia, ehk on huvilistele abiks.\nMerikex007 posted @ 07:09 - Link - kommentaarid (4)\nTäna saime esimesed maasikad ja esimesed isekasvatatud tomatid kyll olid ikka head .\nV6rumaal 6de esimesed maasikad juba kaks nädalat tagasi korjas ,olin nii kade ,naersin talle ,et meil veel lumi maas kui sina juba maasikaid korjad nyyd siis j6udsime oma esimesed marjad ka ära oodata.\nMinu päevad mööduvad maal tegutsedes,enne jaanipäeva vahetasin kahes toas tapeedi ,see ka päris suur isetegemine ja 6htuti pyian ikka natuke käsitööga ka tegeleda, hihihii niipalju kui silmad lahti pysivad ja ega nad eriti kaua lahti pysigi .\nSiin siis suviselt magusad köögiräikud.\nTeile aga päikselist kaunist suve !!!\nMerikex007 posted @ 19:00 - Link - kommentaarid (11)\nIlmad pole yldse nii soojad kui v6iksid\nOlen ennast parajalt ära kylmetanud ,nyyd istun enamus päevast toas ja nokitsen nii palju kui jaksan\nKudusin ära kindad mis kuuluvad 27 mail postitatud salli juurde.Loodan et omanik jääb rahule\nJa tytar tellis endale sellise suvemytsikese.\nMerikex007 posted @ 15:13 - Link - kommentaarid (5)\nTere ka minu poolt,Teile väga töökad töömesilased\nTe olete ikka supper tublid tegijad ,olete nii palju kaunist käsitööd vahepeal valmis teinud,muudkui vaatan ja imestan, kus te kyll selle aja v6tate?\nNeed v6rratult suvekybarad,papud ja väga armsad suvised ehted neid v6ib lausa vaatama jäädagi.\nKuna ise olen suvel rohkem maal, siis käsitöö jaoks aega lihtsalt ei jätku,muid tegemisi on kuhjaga nagu maakodudes ikka.\nNii-palju kui 6htuti silmad lahti pysivad ja jaksu on olen ikka midagi valmis ka saanud.\nSeekord näitan suvetoppi, mille endale tegin\nMerikex007 posted @ 14:29 - Link - kommentaarid (10)\nTäna näitan paber-taskurätiku taskuid\nVahelduseks kudumisele ja heegeldamisele ka natuke teistsugust tegemist.\nKuigi 6mblemisega ma sinapeal pole,siis midagi ikka valmis pusisin\nM66dud on 15x10cm ja sinisel 16x11cm\nTaskusse panin väiksemad salfrätikud,mis on pooleks murtud\nTeile aga kaunist päikselist päeva\nMerikex007 posted @ 10:41 - Link - kommentaarid (10)\nKerge oli lubada mustri lisamist blogisse Aga teostamine muutus peaaegu v6imatuks,nimelt minu arvuti programm ei luba scannitud faili lisada,tytre abiga muutsime faili formaati aga siis muutus ka pildi kvaliteet.\nSaatsin juba soovijatele mustri meilile,kelle aadressid olid nähtavad blogis,loodan et saitte kätte ja kui on veel soovijaid saadan hea meelega teile mustri täies hiilguses\nLisan ka siia mustri,ehk on ka see pilt huvilistele abiks.\nSiin linik lähemalt\nMerikex007 posted @ 09:30 - Link - kommentaarid (9)\nAlustan uut kuud lepatriinudega\nMerikex007 posted @ 07:33 - Link - kommentaarid (10)


Liitva, Võlsi ja Taara asumid saavad projekti toel kompostrid - Uudised ja teated - Võru Linnavalitsus\nVõru Linnavalitsus jagab Liitva, Võlsi ja Taara asumite elanikele välja kompostrid, mis on soetatud Keskkonnaministeeriumi rahvusvahelise kliimakoostöö vahenditest toetatud projekti „Jäätmete liigiti kogumise võimekuse tõstmine Võru keskkonnajaamas" raames.\n„Asumid, kuhu kompostreid jagatakse valiti välja vastavalt programmi nõudele, mille reeglite kohaselt ei tohtinud kompostreid anda korruselamutele. Samuti peab piirkonnas olema vähemalt 80% kinnistutel reaalne võimalus kodukompostimise korraldamiseks," selgitas linnavalitsuse keskkonna- ja järelevalvespetsialist Tiina Randjärv. Vaata piirkondade kaarti SIIT\nKompostrid antakse välja kinnistute nimekirja alusel neile kinnistuomanikele, kes on huvitatud toidujäätmete kompostimisest. Kes edaspidi kompostida ei plaani või kui komposter on juba olemas, ei ole kompostri võtmine kohustuslik.\nKompostrid peavad kasutuses olema projekti lõpuni ehk 31. detsembrini 2025. Kompostrid antakse ainult nendele kinnistutele, mis on liidetud korraldatud jäätmeveoga ja mahus, mis on projektis ette nähtud. Kompostriga antakse kaasa ka juhised kompostimiseks ja soovijatel on võimalus osa võtta kompostimise koolitusest.\nKompostreid jagatakse Võru keskkonnajaamast (Lühike tn 1) järgmistel päevadel:\n26. oktoober kella 12–14 Liitva piirkond, koolitus algab kell 12.\n26. oktoobril kella 14–16 Taara piirkond, koolitus algab kell 14.\n27. oktoobril kella 12–14 Võlsi piirkond, koolitus algab kell 12.\n27. oktoobril kella 14–16 Võlsi piirkond, F. R. Kreutzwaldi tänava lõik, koolitus algab kell 14.\nKompostri saamiseks tuleb soovijal eelnevalt täita ära leping. Lepingud tuuakse piirkonnas postkastidesse ja nendega on võimalik eelnevalt tutvuda.\nKomposter antakse üle kokku pakitult ja eeldatavalt mahub sõiduautosse.\nJuhul, kui kompostri soovijal ei ole võimalik neil kuupäevadel kompostrile järele tulla, tuleb täidetud lepingud hiljemalt 01.11.2021 tuua Võru Linnavalitsuse infosaali. Sellisel juhul lepitakse kompostri üleandmine mõnel teisel ajal.\nLisainfo: keskkonna- ja järelevalvespetsialist Tiina Randjärv, tiina.randjarv@voru.ee, tel 5304 0280


Jazz.ee esitleb: Elvus\nReedel, 18. septembril 2020 kell 21.30 Teatrikohviku esimesel korrusel. Publikut ootame alates kell 21.00.\nTuuli Velling – vokaal, elektriklaver\nTeet Velling – kitarrid\nMart Soo – kitarrid, elektroonika\nTanel Ruben – löökriistad\nElvus on pop-jazz-fusioni kvartett, mis esitleb koostöös Jazzliiduga oma esimest plaati „Marsi udud“. Bänd sünteesib kontsertidel eelsalvestatud põhju laivinstrumentidega ning tulemuseks on rikkaliku ja värvika kõlaga omapärane maailm, kus iga pala jutustab algusest lõpuni oma lugu.\nTeet Velling, Elvuse lugude peamine autor, on ansamblist Jäääär tuntud multiinstrumentalist, kes mängib kitarre, erinevaid perkussiooniinstrumente ja iiri vilesid. Tema sooloplaat „Vend August“ ilmus aastal 2015.\nTuuli Velling on eesti laulja, laululooja ning luuletaja, kes on avaldanud sooloalbumi „Kuus ruutmeetrit põrandapinda“ ning võitis 2009. aastal Nõmme Jazzi rahvusvahelise noorte jazzmuusikute konkursi vokalistide kategooria.\nMart Soo on ansamblite Weekend Guitar Trio, ASK ja Kulgejad kitarrist ning hinnatud õppejõud, kes pälvis 2017. aastal maineka Danske jazziauhinna.\nTanel Ruben on Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia õppejõud ja 2008. aastal Danske jazziauhinnaga tunnustatud löökpillimängija, kes on oodatud liige nii jazzi- kui ka erinevates folkmuusikakollektiivides.\nPiletid on müügil Endla kassas ja Piletimaailmas. Pileti hind on 5 eurot.


Üle poole elanikest peab e-riigi digiteenuseid hästi kaitstuks - Kõik\nKaitseministeeriumi tellitud uuringu tulemustest selgub, et eelmise aasta sügisel peab meie e-riigi digiteenuseid ja infosüsteeme väga või küllaltki hästi kaitstuks 57 protsenti küsitletutest.\nÜle poole elanikest peab e-riigi digiteenuseid hästi kaitstuks\nÜle poole Eesti elanikest peab e-riigi digiteenuseid ja infosüsteeme hästi kaitstuks, vahendas BNS uuringut.\nKaitseministeeriumi tellitud uuringu tulemustest selgub, et eelmise aasta sügisel peab meie e-riigi digiteenuseid ja infosüsteeme väga või küllaltki hästi kaitstuks 57 protsenti küsitletutest, halvaks hindab seda 18 protsenti.\nEelmise aasta kevadel läbi viidud uuringus pidas Eesti e-riigi digiteenuseid ja infosüsteeme väga või küllaltki hästi kaitstuks peab 53 protsenti küsitletutest ja halvaks 22 protsenti.\nKüberrünnakuid peetakse kõige olulisemaks Eesti riigi julgeolekut ohustavaks teguriks.\nKüsitluse viis mullu oktoobris ja novembris kaitseministeeriumi tellimusel läbi Turu-uuringute AS. Uuringu käigus küsitleti 1226 Eesti elanikku alates 15 aasta vanusest.


3 põhjust, miks tarbija ei oska veel tellisfassaadi hinnata. – Nelissen\n3 põhjust, miks tarbija ei oska veel tellisfassaadi hinnata.\nRaua 59 aadressil asuv maja Tallinnas\nAutor: Eduard Stogov\nArhitekt Hanno Grossschmidt arhitektuuribüroost HG Arhitektuur, kelle töödes kohtab savitellise kasutamist ütles, et tegu on väga väärika ehitus- ja viimistlusmaterjaliga. „Savitellis, aga ka laiemalt keraamiline fassaadikivi, kannab palju positiivseid väärtusi nagu looduslähedus, vastupidavus, ajatus ja kestvus,” toonitas Grossschmidt.\nEuroopas on pikaaegne trend, kus hoonete fassaadide katmisel kasutatakse savitelliseid ja tellisplaate. Lisaks visuaalsele esteetikale on savitellis pika elueaga, keskkonnasõbralik lahendus, mida kasutatakse praktiliselt kõikidel hoonetüüpide fassaadidel: nii korterelamute, ülikoolilinnakute, tervisekeskuste fassaadidel, rääkimata eramajadest. Ka kasutatakse telliskivi või tellisplaati renoveeritavate hoonete juures, kus on vaja sobituda olemasolevasse vanasse tööstuspiirkonna eripärasse.\nGrossschmidt tõi välja ka mõned põhjused, miks Eestis savitellist veel vähe kasutatakse. „Esiteks, mitmel põlvkonnal meenuvad kohe nõukaaegsed ebakvaliteetsed või üksluised tellised ja lohakas ladumistöö. Tellise maine on sellega paljude inimeste jaoks alateadvuses põhjendamatult madal,” osutas Grossschmidt minevikule. „Teiseks, savitellise ladumine on sageli käsitöö, mis on aeganõudev, kallis ja eeldab vilunud meistrit. Ta lisas, et eesti tellija soovib sageli hoonele pigem moodsat, silmatorkavat ja eristuvat fassaadi kui alalhoidlikku põhjamaist tellisfassaadi.\nNelissen Eesti juht Heiki Orav lisas, et kuigi Euroopas on fassaaditellis ennast arhitektuuris tõestanud juba ammu, on Eestis veel tublisti arenguruumi. Kuigi häid näited jagub meilgi kuhjaga, pelgavad paljud arendajad, et savitellise või tellisplaadi kasutamine on liialt kulukas. Kui mujal Euroopas teeb tellisfassaad võidukäiku tööstus- ja kortermajade piirkonnas, on Eesti arhitektid valmis aina enam nende trendidega kaasa tulema. „Meilgi soovitakse aina rohkem eristuda ja valida paremaid materjale. On neid arendusi, kus tellisfassaadi kasutatakse ja neid arendusi, kes juba planeerivad savitellise kasutamist. Arhitektid on öelnud, et savitellisest või kivist õhkub luksust, millega hoone omanik võiks samastuda – see on koht millega eristuda.”\nStaapli 3 hoone Noblessneri kvartalis Tallinnas\nÕnneks ei pea enam ammu pelgama, et savitelliste värvivalik on napp. Tarbijad saavad valida rohkem kui saja värvitooni vahel. Üks julgemaid värvilahendusi on Orava sõnul hoone Noblessneri kvartalis. „Mul õnnestus messil rääkida noorte arhitektidega, andsin neile kaasa ühe helesinise glasuuritud tellisplaadi ja nii see sinna projekti ka sattus,” meenutas Orav tagantjärgi. „Eks see erandlik on, muidu on ikka klassikalised värvid – tumedamad, heledamad toonid ja aegajalt proovitakse muid variatsioone. Väga erksaid toone pigem välditakse aga siin võivad põhjusteks olla ka piirkondlikud projekteerimistingimused.”\nOrava sõnul eelistavad Euroopa arhitektid tooteid, millele on hea hinna ja kvaliteedi suhe, mis on kergelt kättesaadavad ja töödeldavad. Tellisfassaadi kasuks räägib asjaolu, et savitellis või tellisplaat on aegumatu ja kaua vastupidav. Kui vaadata kasvõi vanade kirikute fassaade saame ettekujutluse savitellise elueast. Savitellised katavad kõiki neid funktsioone. Need on põhjused, miks arhitektid mujal maailmas seda materjali väga tihedalt kasutavad. „Ka saja aasta pärast on savitellise materjal taaskasutatav, kui tahetakse midagi muuta või ümberehitada. Samas liigub meie ehitusturul mitmeid tehismaterjale, millega üritatakse luua visuaal, et kasutatakse telliselaadset materjali. See mõjutab omakorda ka turgu. Eemalt vaadates tundub, et Eestis kasutatakse tellist rohkelt aga kõik ei ole tellis, mis seina pannakse,” avas Orav tagamaid. Selliseid fassaadilahendusi hakkab silma nii koolihoonete kui tervisekeskuste ehitamisel. „Teadlikumad arhitektid ja arendajad eelistavad pigem 100% savist tehtud telliseid või tellisplaate. Edukamad arhitektuuribürood on pakutava tootevalikutega paremini kursis. Kindlasti on siingi arenguruumi,” tõdes Orav. „Materjale, mida seina panna on palju ja nii ongi inimesel raske orienteeruda.”\nPepleri 6 aadressil asuv maja Tartu\nOrava sõnul on eestlastel õnneks tellisfassaadi kasutamisel pikaaegsed kogemused. „Seda tõestavad kasvõi need silikatsiittellistest 60-ndatel valmistatud kortermajad ja eramud. Pigem võib välja tuua, et eratarbijate ostusoovi hoiavad tagasi rahast lähtuvad küsimused. Kui saadakse teada fassaadikivi või plaadi maksumus, ei süveneta rohkem teemasse vaid tehakse otsus näiliselt odavama lahenduse kasuks. Kui krohvimise või muu lahenduse korral kõik kulud korralikult läbi arvutada, saab näha, et see vahe polegi nii suur,” arutles Orav.\nIlmastikukindel savitellis on jätkusuutlik, kauakestev ja hooldusvaba. Nii on nii mitmedki Tartu kortermajade trepikodade sissepääsud kaetud ilmastiku- ja löögikindla klinkertellisega. Vähetähtis pole seegi, et tellistest välissein salvestab päikese soojust ja vabastab selle hiljem majja, mis aitab vähendada küttekulusid ja temperatuuri kõikumisi. „Talvel on selline maja õdusalt soe ja suvel mõnusalt jahe. Pikas perspektiivis on kivifassaad soodsam lahendus, kui võtta kõik need aspektid arvesse. Lisaks on kivil ka märkimisväärne heliisolatsiooni omadus, mis kaitseb hoonet nii välise müra, kui hoone sees leviva müra eest. Need on asjaolud, mille peale kohe ei tulda.”\nMiks kasutada välisviimistlusel savitellist?\n• Kauakestev ja ilmastikukindel\n• Aitab väärindada keskkonda\n• Annab A-tulekindlusklassi\n• Tellise värv ei tuhmu\n• Klinkertellisest fassaad on löögikindel ja mustusthülgav


New York Times: Trumpi advokaat tunnistas, et maksis pornostaarile 130 000 dollarit - Kirev elu - Elu24\n14. veebruar 2018, 8:50\nNew York Times: Trumpi advokaat tunnistas, et maksis pornostaarile 130 000 dollarit\nPikalt kestnud skandaal USA presidenti Donald Trumpi ja pornostaar Stormy Danielisi väidetava suhte ümber sai eile uue pöörde kui sõna võttis Trumpi advokaat Michael Cohen.\nUSA kõmumeedia on juba mitu aastat spekuleerinud praegu 71-aastase Trumpi ja 38-aastase Danielisi, kelle kodanikunimi on Stephanie Clifford, väidetava seksisuhte üle.\nFOTO: Mike Theiler/SIPA/Scanpix\nSelle aasta jaanuaris lahvatas skandaal kui Wall Street journal teatas, et Trumpi advokaat maksis pornostaarile enne 2016. aasta presidendivalimisi 130 000 dollarit. Naine sai raha, et ta ei paljastaks oma suhet Trumpiga.\nEile, 13. veebruaril kinnitas advokaat Cohen väljaandele New York Times, et ta maksis Cliffordile summa, millest on olnud meedias juttu. Advokaat rõhutas, et ta maksis pornotähele omast taskust, mitte ei kasutanud selleks Trumpi raha.\n«Trump Organization ega Trumpi kampaaniameeskond ei olnud Cliffordile raha maksmise taga, lisaks ei kompenseerinud keegi mulle seda summat ei otse ega läbi teiste allikate. Cliffordile antud summa oli seaduslik, see ei olnud altkäemaks ega midagi sellist, » teatas advokaat.\nAdvokaat Cohen ei soovinud siiski vastata reportrei lisaküsimustele, mis puudutasid seda, kas Donald Trump oli 130 000 dollari andmisest Cliffordile teadlik. Advokaat ei paljastanud ka seda, mis või kes sundis teda pornostaarile raha maksma ja kas ta on ka kellegile teisele sellist summat maksnud.\nCohen on seni eitanud, et Trumpil ja Cliffordil oli aastaid tagasi suhe.\nTrumpi ja pornostaari väidetav seksisuhe sai alguse 2006. aastal kui nad kohtustid Tahoe järve ääres peetud golfiturniiril.\nTrump abiellus oma kolmanda naise, Sloveenia päritolu modelli Melania Knaussiga 2005 ja nende poeg Barron sündis 2006. aasta märtsis.\nDonald Trump, Melania Trump ja nende poeg Barron Trump


Reumatoloog: liigesevalu ravi võiks praegu alata kodustest vahenditest - Kuidas salv liigub liigese\nNeil puuduvad õlid ja rasvad. Liigesevalu salvides, mis on kohalikud ärritajad, tagab farmakoloogilise toime: Bengin Bom Benge - mentool ja metüülsalitsülaat; Vipralgon geneerilised ravimid: Viprosal, Viprapin, Viprobel, Nizhvisal, Alvipsal jne - gyurza mürk, kamper, salitsüülhape ja tärpentin; Gevkamen Flukoldeks, Efkamon - nelgiõieõli, kamper, mentool, eukalüptiõli; Apizartron analoogid - Apifor, Ungapiven, Forapin - mesilase mürk, metüülsalitsülaat; Capsicam analoogid - Finalgon, Betalgon, Espol - kapsaitsiini paprika ekstrakt.\nÜhed on pindmiselt jahutava ja valuvaigistava toimega vedelikud, millel on närvilõpmete tundlikkust vähendav toime. Teised on soojendava ja nahka ärritava toimega salvid, näiteks spordikreemid ja-salvid. Kolmandad on kreemid või geelid, mis sisaldavad ka põletikuvastast toimeainet, näiteks ketoprofeeni.\nKetoprofeeni sisaldavaid geele kasutatakse nii liigeste-kõõluste põletike kui ka vigastuste puhul. Kõige levinumad on diklofenakki sisaldavad geelid.\nNii on geeli põletikuvastane mõju kiire ja efektiivne. Et reumasalvidele iseloomulikku nahka ärritavat toimet esineb ketoprofeeniga geelja ravivormi puhul haruharva, siis sageli geel ongi ainuke lahendus. Retseptita on müügil diklofenakki sisaldavad plaastrid ja mitmesugused geelid.\nKuna valu Kuidas salv liigub liigese salvide ja geelide valik on tõesti suur, peaks igaüks leidma nende seast endale sobivama. Profülaktilisel ja ravi eesmärgil võib tarvitada glükoosamiini ja kondroitiini sisaldavaid toidulisandeid.


Sa oled siinAvaleht Organisatsioon, kontaktid Tööpakkumised Tööpakkumised Sotsiaalkindlustusameti personali värbamise eesmärgiks on kompetentsete, pühendunud ja organisatsiooni väärtusi kandvate teenistujate leidmine.\nAmet on avatud kõikidele kandideerijatele ja soodustab võrdseid võimalusi inimeste värbamisel. Värbamisprotsessi käigus lähtutakse võrdse kohtlemise põhimõtetest ega diskrimineerita inimesi ühelgi alusel.\nVärbamisprotsessi käigus arvestatakse konfidentsiaalsuse nõuete ja andmete kaitstusega.\nOtsime finants- ja varahalduse osakonda hangete spetsialisti (298.2 KB, PDF)\nOtsime sotsiaalteenuste osakonda juhtumikorraldajat (202.05 KB, PDF) Tallinna, Tartusse ja Viljandisse


kilo Kaalulangus Ja Portsjonikontroll Taltsutas Mu Kõrvetisi | Seisund - Kas kaalulangus parandab GERD-d\nGERD PROBIOOTIKUMID - TERVIS -\nSaladus hakkab hetkega söövitama limaskesta, mis kaitseb seedetrakti agressiivse keskkonna mõjude eest. Kuigi see võib olla pigem seos kui põhjus, näitavad teised uuringud, et taimne ja kiudaineterikas dieet võib GERD-d kergendada ja võib-olla isegi kõrvaldada.\nKahtlemata on põnev mõelda, et õuna söömine võib leevendada happe refluksi või selle raskema vormi, gastroösofageaalse refluksi GERD sümptomeid. Kuid idee, et õunad võivad tagasijooksu tõkestada, kuna nad absorbeerivad hapet, põhineb GERD-i mõistmisel, mis on välja langenud.\nÕunad ja tagasijooks Õunte söömine ei tee haiget, kuid tõenäoliselt pole sellest abi. Mis tegelikult põhjustab GERD-d? Vastavalt Mis on teada haigusseisundist, mille kõige sagedasem sümptom on kõrvetised - see põletustunne rinnus pärast söömist - on viimase 15 aasta jooksul märkimisväärselt arenenud.\nKuigi see võib olla pigem seos kui põhjus, näitavad teised uuringud, et taimne ja kiudaineterikas dieet võib GERD-d kergendada ja võib-olla isegi kõrvaldada. Muudatused, mis teevad vahet Üks väike uuring, mis avaldati Chani rahvatervise kooli andmetel on õuntel kindlasti palju pakkuda.\nGERD (gastroesophageal reflux disease) I ACIDITY - HEARTBURN: symptoms,causes, treatment\nNeis on palju kiudaineid, C-vitamiini ja antioksüdatiivse ning põletikuvastase toimega fütokemikaale. Õunu on uuritud II tüüpi diabeedi, kehakaalu kontrolli ja vähi kohta. Ehkki mõned uuringud on segatud, on õunte üldine seos nendes piirkondades positiivne.\nAlumine rida: "Kui sööte ebatervislikku toitu ja sööte õuna, siis ärge oodake tulemuste osas palju," ütleb dr Bulsiewicz.


Prints William läheb printsess Victoria pulmade asemel jalgpallimatshi vaatama | NordenBladet.ee\n26 Apr, 2010 by Margis Valdek\nKogu Suurbritannia ootab, et prints William (27) teataks kihlusest oma tüdruksõbra Kate Middleton´iga (28).\nPaar on saanud kutse printsess Victoria ja Daniel Westling´i pulma. Prints William on aga juba teada andnud, et ei võta kutset vastu. Selle asemel on tal plaanis sõita jalgpalli MM-le Lõuna-Aafrikas tuues ettekäändeks, et tal on seal kuninglikke kohustusi. Sõbra sõnul sõidaks ta ükskõik kuhu, et pääseda kuninglikes pulmades osalemisest. Küll aga kavatseb kutse vastu võtta prints Charles.\n“Skandinaavia kuningakojad on palju leebemad etiketi suhtes, nii et Kate võiks kaasa minna. Kuid William tunneb, et see oleks kui stardipaugu andmine. Nende näod oleks trükitud suveniirkäterätikute peale juba enne kui laulatus läbi saab,” kirjutab Daily Star.\nDaniel WestlingKate Middletonprints CharlesPrints Williamprintsess Victoria


Leivo: seiklus, sport ja head sõbrad | Rattalampe testimas\n11 juuli 2006 Leivo (0)\nKell 23:00 paiku võtsime Kajaga rattad ning läksime sõitma.\nEesmärgiks siis aru saada, kas meie mõlema ostetud uued rattalambid ka pimedas midagi väärt on.\nMina tegin täna researchi poodides - ning olin päris kindel et ostan mõne LED-del põhineva rattatule. Kuna halogeenid (need mida 290 krooni eest müüakse) on igavene jura ning kallid ehk korralikud halogeenid seevastu maksavad väga palju (näit: 4500 kr Hawais) ja on raske akuga.\nKuid praeguseks olen ma ostetud tulega ülirahul. Tegemist oli täpselt sellise vahepealse variandiga. Ehk 5W halogeen ning aku, kuid Sigma kõige uuem mudel ja see tähendab siis ka seda, et aku on kerge kuid vastupidavus eelmisega võrreldes suurem.\nMudel: Mirage EVO Pro.\nTõesti - 5W lamp valgustab hästi ja hind oli ka mõistlik - veidi üle tuhande krooni. Aga arvestades et Leedumaa asub lõuna pool ning seal on öösel pimedam kui meil ja üldse - võibolla läheme ka Lätimaale võistlema ? Siis on juba eriti pime !\nKaja seevastu ostis LED-del põhineva lambi. Selle eeliseks on küll hind, hea lähivalgustus ja väga pikalt kestvad patareid - 120h. Ja see lamp sobib hästi ka kottpimedasse, kui kellegi järel sõita. Kuid üksi selle lambiga ees sõites tekib tunne, et sõidad kiiremini kui valgus ning selleks ei sobi.\nKoju jõudsime alles 2 paiku. Sõitsime läbi Pirita parkmetsa, Metsakalmistu surnuaia, vaatasime jalakäiate rippsillalt öist Pirita jõge ning põigates tagasiteel läbi Botaanikaaia roosikasvatuse.


Ardo Ran Varres elustab härra Tartüffi - Arhiiv - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nArdo Ran Varres elustab härra Tartüffi\n1. september 2005, 0:01\nArdo Ran Varres tutvustab loomingu köögipoolt.\nArdo Ran Varrest on viimasel ajal üha harvemini püüne peal näha. Selle asemel istub ta draamateatri väikeses helistuudios ja nokitseb muusikat komponeerida. Peamiselt lavastustele, ent mitte ainult  sel reedel jõuab esiettekandeni tema esimene suurem filmiteos, muusika klassikalisele tummfilmile «Tartüff».\nTegu on elava ettekandega, film ja muusika üheskoos, viies linnas järjest, esitajaks ARV Ensemble ehk Varrese enese bänd. Kes juhtus mullu Kriminaalse Elevandi «Nosferatu»-tuurile, teab, kuidas see kõik käib. Siiski, väikese erinevusega, nagu rõhutab Varres ise  nimelt, showd, ka kõige väiksemat, ei ole ega tule. Esiplaanil on film. Ja muusika.\nHarinud ennast ise\n«Eks ta selline eksperiment ole,» tunnistab Eesti Draamateatri muusikajuhina tegutsev Varres tagantjärele. «Või, nagu öeldakse, koolitöö. Ilma piirideta. Võisin teha ükskõik mida, ja tegin ka. Vaatasin lihtsalt filmi ja lasin tulla sellel, mis tulema pidi. Juhindusin pildireast, tollase ajastu sisse sügavuti ei läinud.»\nKüllaldast inspiratsiooni andis Friedrich Wilhelm Murnau mõistulugu ise  õigemini, selle sobivus tänasessegi konteksti. «80 aastat pole siin midagi muutnud, värskelt mõjub nii pilt kui teema  pole ju kahepalgelisus, mida film käsitleb, kusagile kadunud.»\n«Tartüff live» ehk teos tellole, saksofonile, akordionile, kontrabassile ja löökpillidele sündis koos pausidega kahe kuuga. «Ootamatult see ju tuli, aga ei saa öelda, et ma poleks selleks valmis olnud. Olin just mõelnud, et täispikale filmile oleks huvitav muusikat luua. Tõsi, tänapäevasele, aga lõpuks, film on film.»\nVarem on Varres helitausta kirjutanud Eesti esimesele mängufilmile «Karujaht Pärnumaal», mis kanti ette 2000. aasta PÖFFi avapeol, lisaks on ta mitme telefilmi, sh «Ma armastasin sakslast» ja «Stella stellaris» helilooja.\n«Kuna ma juba olen selline lõhestunud isik, üht jalga pidi teatriinimene, teist muusik, siis on see sümbioos, mis mu ajus kokku saab, selline, mis naudib dramaturgilist mõtlemist ka muusikas,» alustab ta vastust küsimusele, miks just teatri- ja filmimuusika.\n«Te ju teate, kui palju annab muusika ühele lavastusele või linateosele juurde. Kui me muudame muusikalist dramaturgiat, saame hoopis teistsuguse stseeni. Mind huvitab, kuidas seda saavutada. Kuidas teha nii, et tulemus oleks võimalikult efektiivne?»\nVarres nimetab end komponeerimise alal autodidaktiks, ta pole lõpetanud ühtki kõrget kooli. Siiski  päris puhas leht ta ka ei ole, õppinud 11 aastat Tallinna muusikakeskkoolis klarnetit.\nEnese harimiseks on ta võtnud eratunde ja lugenud hunnikute kaupa tarku raamatuid. «Loovust ei saa nagunii õppida. Käsitööd on võimalik õppida küll. Lõpuks on kõik tahtmises kinni, väga palju õpib lihtsalt muusikat kuulates  ja seda olen ma kõrvade vahelt läbi lasknud ikka väga palju , samuti heliloojate partituure lugedes.»\nSee jutt kõlab tõsiselt. Nii tõsiselt, et... on vaja küsida  miks ikkagi muusika ja mitte näitlemine?\nVarres jääb pikalt mõttesse. Lõpuks ütleb: «Nojah, samahästi võiks ka Jaan Tätte käest küsida, miks ta kirjutab pigem näidendeid kui näitleb. Ma võiksin siin teile sellest pool tundi rääkida, aga vaevalt, et ma suudaksin ka siis seda päris viimast tõde sõnadesse panna.»\nOmeti ta üritab. «Häid näitlejaid on palju, neid tuleb kogu aeg juurde. Konkurents on tugev. Kui kogu aeg tööd ei tee, on ühel hetkel tunne, et aeg kaob käest, et ei jõuagi midagi teha. Muusika näol olen ma leidnud selle tee, kus ma saan end tõeliselt realiseerida, selles on palju rohkem vabadust ja väljakutseid.»\nSai aplausi kätte\nSamas rõhutab Varres, et see on ainult üks põhjusi. «Pealegi, selliseid inimesi, kes tunneksid nii teatrit kui muusikat, on väga vähe. On väga häid heliloojaid ja on väga häid näitlejaid, aga neid, kes suudaksid seda sünteesida, on kahjuks väga vähe. See on täpselt minu ni.»\nLõplikult pole Varres siiski näitlemisega hüvasti jätnud, Vanemuise muusikalis «Viiuldaja katusel» on tal praegugi väike roll, silmapiiril üht-teist veel.\n«See, et ma pole paar aastat aktiivselt näidelnud, et tähenda, et ma oleks näitlemisele selja pööranud. Kõik sõltub ikka sellest, mida pakutakse, kui huvitav see on. Tõsi on see, et ma kipun ära ütlema. Ma sain Rakvere teatris piisavalt palju laval olla, sain aplausi kätte, nagu öeldakse. See, et võtta roll vastu vaid sellepärast, et lavale pääseda, ei inspireeri mind enam. Peab olema ikka väga hea materjal, väga hea lavastaja...»\nLõpetuseks paneb ta kõigile südamele. «Olen eluaeg tegelnud paljude erinevate asjadega. Ja pidevalt põrkunud selle otsa, et tahetakse klassifitseerida, kasti panna, et oleks mugav riiulis lamada. Raske on selgeks teha, et see ei ole nii. Miks ei võiks öelda lihtsalt: Ardo Ran Varres  näitleja, helilooja ja muusik.»\nTummfilmi ajaloo ühe olulisema lavastaja Friedrich Wilhelm Murnau «Tartüff» («Herr Tartüff») tuli välja 1926. aastal, aluseks Moliérei komöödia. Tegu on film filmis linateosega, kus Moliérei näitemängu ümbritseb kaasaegse tegevustikuga raam.\n«Tartüff» ei kuulu Murnau kõige kuulsamate filmide sekka, ent on tähelepanuväärne näitlejate mängu ja operaatoritöö tõttu.\nTartüffi kehastab Emil Jannings, õelat majapidajannat Rosa Viletti. Operaator Karl Freund ei kasuta raamistavates stseenides grimmi, ta mängib valguse ja varjuga, kaamerapositsioonid on fotograafilised. (PM)\n2.-9. septembrini Pärnus, Haapsalus, Tallinnas, Viljandis ja Tartus\nOTSE POSTIMEHEST Jürgen Ligi: ma loodan, et ma ei räägi saladust välja, aga meil on presidendiga ühine plaan 5 Loe artiklit Vaata videot\nBrüssel lükkas Itaalia eelarve tagasi, ees võivad oodata sanktsioonid Loe artiklit\nOTSE Danske vilepuhuja: Eesti rahapesu andmebüroo tegevusetust peaks uurima 1 Loe artiklit


Täna saab TÜK lastekliinik uue seadme ja osaleb beebisümfoonia loomises – Heategu | GoodNews\nAvaleht Heategevus Täna saab TÜK lastekliinik uue seadme ja osaleb beebisümfoonia loomises\nTäna saab TÜK lastekliinik uue seadme ja osaleb beebisümfoonia loomises\nTäna salvestatakse TÜ Kliinikumi lastekliinikus helisid, mida toovad vastsündinud lapsed esile meditsiiniaparatuuri vahendusel. Nii antakse oma panus beebisümfoonia valmimisse ning tähistatakse Selveri ja Lastefondi toel hangitud pulssoksümeetrite üleandmist.\nSelveri heategevusprojekti „Koos on kergem“ raames muretsetud seadmed võimaldavad järjepidevalt jälgida erinevate tervisemuredega haiglas viibivate vastsündinute südametegevust ja hapnikutaset ning avastada enneaegsena sündinud laste hingamisseisakuid. TÜK lastekliiniku neonatoloogia osakonna lastearsti Heili Varendi sõnul on pulssoksümeetrid asendamatud just paranemisjärgus beebide seisundi hindamisel, sest annavad akudelt töötades emale ja personalile rohkem paindlikkust lapsega tegelemisel.\n„Last saab hästi liigutada, ema last sülle võtta, samuti panna monitori kaasaskantav osa ema voodile või taskusse ning teha känguruhooldust või imetada mugavalt. Nii säästame ka intensiivravis kasutatavaid suuri multiparameetrilisi monitore, mis registreerivad küll rohkem näite, kuid ei võimalda suurt liikumist,“ selgitab ta.\nKuivõrd pulssoksümeetrid toovad vastava aparaadiga ühendudes olles kuuldavale ka lapse südamelöögid, siis mis oleks parem viis uute seadmete üleandmist tähistada, kui osaleda tänavuse muusika-aasta raames beebisümfoonia loomises.\n„Seade registreerib pulsilaine järgi südametegevust, mida saab teha kuuldavaks. Lapse südamelöögid on kui muusika – magades aeglasem, aga ärkvel, süües kiireneb, samuti muutub see sisse- ja väljahingamise ajal. Kui aparaat annab alarmi, sarnaneb see sümfoonias ärevate helidega,“ räägib Varendi.\nNii salvestataksegi täna kell 12.00 TÜ Kliinikumi lastekliinikus vastsündinud beebidega seotud haiglahelisid – südamelööke, aparaatide poolt esilekutsutavaid hääli, beebide nuttu jne.\n2015. aasta on Eestis kuulutanud muusika-aastaks, mille raames saavad kõik tänavu sündinud beebid sünnitusmajas tunnistuse, et on sündinud muusika-aastal ning osaleda Eesti esimese Beebisümfoonia valmimises. Viimase jaoks tuleb lapsevanematel salvestada oma uue ilmakodaniku häälitsusi – naeru, nuttu, lalinat jms ning laadida helifailid üles muusika-aasta kodulehele. Heliloojate kaasabil valmib muusika-aasta lõpus nendest muusikateos.\neelmine Kandlemees Sander õpetab tasuta kannelt mängima!\njärgmine Tartlased on Mariupoli toetuseks annetanud ligi 7000 eurot


Mis on VABADUS? | Para-web\n/ Mis on VABADUS?\nRE: Mis on VABADUS?\n(28-09-2017 09:28 )olematu Kirjutas: Kõigest vaba ei saa olla kunagi. Suhteliselt vaba aga küll. Suhtelise vabaduse annab igaühele , sõltumata intelligentsi astmest maa . Ja ainult endale kuuluv eluase. See on ka põhjus,miks esimesena taasiseseisvunud riigis kaotati põllumajandus. Mõtelemisvõime kaotanud inimesed olid harjunud olema tööandja konksu otsas.\nJa muu oli kõik aja küsimus . Millal maarahvas laiali pudeneb . Ning oma põlise vabaduse kaotab .\nMe peame aru saama, et Eesti maaelu vajab eeskätt OMANIKKE, mitte palgatöölisi ehk moonakaid (pärisorje)!\nTuleb astuda samme Eesti kodanike sidumiseks oma maa ja koduga – inimesed peavad tundma, et nad on ka riigile vajalikud. Ja riik, kui kodanike ühendus(ühistu), peab toetama oma kodanikke, küll siis kodanikud hoolivad ka oma riigist.\n(28-09-2017 14:54 )Nofretete Kirjutas:\nMa ei tea, kas on õige riiki teemasse tuua. Algselt siiski oli maa ja rahvas. Riigid koos kaasnevaga tulid alles hiljem .\nJa omandivorm kui selline ei ole vist ka asjakohane . Koos sellest omandivormist tulenevate maksetega . Miskipärast maailmas paistab teatud riikides olevat\nhakkamasaamine üldse karistatav.\nÜhisvara kui sellise etapp on meil mitte väga kauges minevikus läbitud. Mõisa köis jne...Iidsemast ühiskondlikust korrast kirjutas väga hästi minu arust August Gailit " Karges Meres " Ekraniseering muide on ka Tallinfilmi poolt tehtud, ja netiavarustes ringles ta mingi aeg ka. Kel huvi, see otsib ise . Et kuhu viib ühiskonnakord, kus üks rabab, ja kümme ootavad lusikaga laua ääres .\nEt miski muutuks, peaks midagi kaduma ajaloo prügikasti . Et üldse see paljuräägitud vabadus ja armastus saaks tulla. Mis asi see olema peaks, ma isegi aiman . Aga pakun, et ühiskond tervikuna ei ole selleks valmis . Jääb vajaka teadmisi , oskusi ja tahtmist .\nVõibolla sellepärast kutsutaksegi seda" leap of faith"\nMinu jaoks on vabadus pressingu, kus midagi tavaliselt tähistatakse sõnaga "peab", puudumine ja vabadus sisaldab kõiges enam tahtmist /tahet.\n(selle postituse viimane muutmine: 09-08-2018 16:27 Eithea.)\nSain just administratsioonilt süüdistuse et viljelen "smal talk-i". Mea culpa. Sisutiheda ja mõterikka teksti loomine on vastutusrikas ülesanne ja selle nõudmine kahtlemata parim viis kuidas piirata vabadust.\nVabadus, kallid kaasfoorumlased, on tühipaljas illusioon.\n(selle postituse viimane muutmine: 10-08-2018 07:39 tanoid.)\nVabadus on tunnetatud paratamatus. Seega on see igaühe sisemine asi, kas ta tunneb end vabana või mitte.\n(10-08-2018 09:35 )Aadu66 Kirjutas: Vabadus on tunnetatud paratamatus. Seega on see igaühe sisemine asi, kas ta tunneb end vabana või mitte.\nSellisel kujul tsiteeriti Kanti nõukogude ajal. "Kurjad keeled" väidavad, et sellel oli ka lõpp: "...olla vaba."\nPole ma siin lõimes märganud ühte jaotust, mida viimasel ajal järjest rohkem on hakatud kasutama: vaba millest? ja vaba milleks?\nNagu ka esimeses postituses kirjutati: Vabadus minu jaoks on sisemine tunne.\nAlustatakse tundest ja kui mõtlemiseni jõutakse, siis tekivad ka küsimused ja leitakse vastused küsimustele.\nJa kui eespool mainitud "peab" puudumist arvesse võtta, siis ei saa kunagi täielikult vaba olla, sest elus olemiseks (eksisteerimiseks ja arenemiseks) peab energiat hankima ja tarbima (seda liikumises hoidma).\nEinar Laigna rääkis sellest juba aastakümneid tagasi. Isik tahab olla vaba, aga nimelt millest vaba? Ja nüüd siis selgubki liber sotsialismi tingimustes, et sõnaga vabadus õigustatakse moraalile ja eetikale sülitamist. Euroopa väärtused annavad inimesele õiguse olla vaba inimlikkusest.\nNaljakas ma pole risititud, aga käsitlen maailma 10 käsu raames.\nKuna otsisin foorumist häid mõtteid, et kas oleme oma tegudes ja mõtetes vabad, siis komistasin väga hea teema külge:\n(19-01-2010 16:47 )WEbdES Kirjutas: Vabadus,ka priius, kõige üldisemas mõttes on takistuste, piirangute või sunni puudumine.\n"Vabadus on kõigi täiskasvanud meeste ja naiste absoluutne õigus mitte otsida kelleltki oma tegemistele luba, välja arvatud omaenese südametunnistuse otsused ja omaenese mõistus, tugineda oma tegemistes ainult iseenda tahtele ja järelikult ka vastutada kõigepealt just nende ees, järgmiseks ühiskonna ees, kuhu kuulutakse, kuid ainult niivõrd, kuivõrd need annavad oma vabanõusoleku millelegi sellisele alluda"\nMihhail Bakunin, "Revolutsiooni katekismus", 1865\nKirjutan alljärgnevalt siia enda tunnetuse vabaduse kohta.\nVabadus minu jaoks on sisemine tunne, segu erinevatest emotsioonidest, oma keha heaolust, ühiskondlikust positsioonist ning majanduslikust olukorrast. Vabadus jaguneb minu nägemuse järgi kolmeks, mis tervikuna moodustab täieliku vabaduse.\n- vabadus, mis on seotud sinu füüsilise kehaga, liikumisega ruumis. Füüsilist vabadust võib takistada füüsilise keha võimetus liikuda, samuti väliskeskkonna tegurid (nt vangla).\nFINANTSILINE VABADUS, kui vabaduse ostmine raha eest\nSIIN VÕIKS ESIMENE KÜSIMUS OLLA: “MIS ON RIKKUS?”\n– seotud materjalistlikku maailmavaatega. Finantsiline vabadus (=def „Finantsiline rikkus“) on seotud aja ja rahaga.\nDefinitsioon: Finantsiline vabadus on ajavahemik (aeg), kus peale sissetulekute lõppemist ei laeku finantsiliselt ühtegi aktiivset sissetulekut ega tehta aktiivset tööd kuni olukorrani, kus:\n1. varad, hoiused ning eelnevad sissetulekud on ära kulutatud (pankrott, finantsiline vaesus).\nSiia kuuluvad enamik inimesi maailmas, nad on palgatöötajad. Üle 90% maailma inimestest teenib oma tulusid aktiivselt, vahetab oma aja raha vastu. Sellise skeemi järgi elavad inimesed satuvad alati hätta, kui kaotavad töö, või jäävad hätta oma kulude maksmisel. Samuti on nad suures sõltuvuses oma töökohast kinni hoidmises, tahavad stabiilsust ja igasuguseid hüvesid ja boonuseid riigi poolt. Tavaliselt suudavad selles skeemis elavad inimesed finantsiliselt vabad olla vaid 1 kuu. Sest enamjaolt palka jagub vaid üheks kuuks. Päevast päeva, kuust kuusse, aastast aastasse, kella 9-17 kestab nende inimeste tööpäev, kulutades sellega ära enamiku oma täisväärtuslikust elust. Neil inimestel on ka vähem teadmisi erinevatest majanduslikest võimalustest, pigem on kriitilised igasuguste uute võimaluste kohta (kui tegemist ei ole just parema töökoha leidmisega, mis on tasuvam, perspektiivikam ja ühiskonnas rohkem respekteeritud – seda nimetatakse karjääriks). Nad arvavad, et paljud teised ettevõtlusvormid on riskantsed. Sellised mõtteviisid tekivad massipsühhoosist. Kõik ju teevad nii, mu vanemad tegid, mu sõbrad teevad ning enamik, keda ma tean. Seepärast on see ka nende jaoks ainus parim lahendus ja tõde.\nSiia skeemi kuuluvad ka enamik väikeettevõtjaid, kes omavad küll rohkem teadmisi, kuid ei julge ega pole ka piisavalt ideid ja ettevõtmist, et panna oma firma tööle iseseisvalt ning vastutus ära anda kellegile teisele.\nSamuti on selles skeemis olevad inimesed ego probleemide ohvrid. Nad tahavad olla ja välja näidata kõrgemat elamisväärtust, kui nad reaalselt endale lubada saavad. Seepärast on need inimesed kõige suuremad tarbijad ja laenuvõtjad. Nende inimeste jaoks ongi üles ehitatud kogu majandus ning tarbimiskultuur. Nende jaoks tehakse suuri reklaamikampaaniaid, ka naiivselt pettes. Massimeedia on nende jaoks tähtis, vaadates peale tööd tundide viisi erinevaid meelelahutussaateid ja filme, aimamata, et tegelikult on massimeedia nende enda ja ühiskonna suunaja ja mõjutaja. Bling bling, moodne firmamärk oma aluspükstel, jalanõudel, kallis mööblitükk, naabrist ja sõpradest parem auto ning kallis eluaegse laenu peale võetud maja heas elamurajoonis loob nende jaoks parema enesehinnangu ja ühiskondliku positsiooni.\n2. Sissetulekud hoitakse passiivsete tulude näol tasemel, mis säilivad teatud väärtustel.\nSelle skeemi järgi elavad suurettevõtjad, autoritasu teenivad inimesed ning investorid. Kui sa oled ettevõtja, kes on ehitanud firma, mis töötab ise või oled muusik, kunstnik, kirjanik jne, kes saab autoritasusid või kui omad väärtpabereid ja oskad neid enda jaoks neid teenima panna või omad piisavalt kinnisvara, mis üürimise, vahetamise ja müümistehingute näol loob passiivse sissetuleku. Siia skeemi kuuluvad ka inimesed, kes on loonud passiivsed sissetulekud võrkturustusfirmade poolt. Selles grupis inimesed on mõistnud, mis väärtust omab aeg ning raha. Nad teavad palju majandusest, nad ei karda riskeerida. Kui eelnevas skeemis olid inimesed uute võimaluste leidmisel vanamoodsad, siis selles skeemis otsivad ja on pigem alati avatud erinevatele võimalustele. Need inimesed sõidavad heade autodega, kannavad parimaid riideid, omavad parimat kinnisvara.... kuid siin on üks eeldus, ühtegi asja ei ole ostetud laenu peale, kõik raha on juba olemas eelneva tegevuse tagajärjel. Laenusid võetakse vaid siis, kui ollakse kindlad või riskeerivad arvestades, et see toob neile märkimisväärseid tulusid. Need inimesed ärkavad üles pigem oma bioloogilise kella järgi, mitte et kindlasti peab tõusma. Selles grupis olevatel inimestel võib olla suur ego, kuid see ongi finantsilise vabaduse aspektilt ehtsam ja õigustatum.\n3. Varad on küll ära kulutatud kuid on võimalik siiski hakkama saada (täielik sõltumatus).\nFilosoofia, kui ei ole raha, siis ei saa seda ka kontrollida! Täielik sõltumatus esineb pigem inimestel, keda kõige vähem ühiskonnas võiks finantsiliselt vabadeks nimetada- kodutud, inimesed kes elavad tänavatel, neil ei ole sissetulekuid, süüa leiavad prügikastidest või annetustest ning pudeli müügist saadud raha eest. Selliselt elav inimene ei pea ilmtingimata olema kodutu vaid võiks olla ka tavaline maal elav inimene: tal ei ole ühtegi sissetulekut, ometi on tal maa ning maja, ning elatub põhiliselt kodu aias olevatest saadustest. Teiste skeemide järgi elavad inimesed peavad neid inimesi vaeseteks, pompsideks, maakateks, joodikuteks jne. Paljud selles grupis elavad inimesed ongi jäänud hätta, andnud alla selle ühiskonna surve all, kaotanud kodu või pere, kaotanud elu mõtte, on mingi haiguse, alkoholi või narkootikumide sõltuvuse ohrvid. Paljudel inimestel on täiesti ükskõik kõikidest ühiskondlikest väärtustest. Nad ei oma eriti mingeid suuri raha summasid ega muud vara. Ometi on nad inimesed ning nende järgi saab hästi analüüsida meie ühiskonna tervist, heaolu ning hoolivust.\nKuid selle skeemi alusel elab ka inimesi, kes on mõistnud midagi, mis loob sellest võimsaima finantsilise vabaduse grupi. Need inimesed mõistavad eelkõige aja väärtust. Need inimesed on endale teadvustanud, et neile on antud x arv aastaid, mis paneb neid mõtlema suurte eluküsimuste, nagu minu ülesanne, eesmärk elus, mis on õnn, armastus, pere, väärtus. Nad ongi avastanud, et pigem inimene ise on see kõige tähtsam väärtus, suhted, enese ja teiste areng, tunded ja emotsioonid, tervis ning kogemused.\nNad on saanud aru, et tänapäevane tarbimisühiskond ei loo inimese jaoks õnne, armastust ega ka täielikku vabadust. Inimene omab iha ja tõelist soovi (mis on täiesti nauditav), kui ta veel teatud asja ei oma. Kunagi, kui sa selle asja enda omandusse saad, kaob tuntavalt selle asja väärtus sinus eneses, sa kasutad seda asja, kuid hiljem kaotatakse selle asja vastu huvi. Paljud asjad kaotavad oma väärtuse selliselt, et sa isegi ei kasuta enam seda. Teised asjad aga tekitavad sõltuvuse ning hiljem leiad end mõtlemas, kuidas ma küll ilma selleta hakkama sain. Kolmandad asjad tekitavad mugavust, muudavad sind laisemaks. Neljandad asjad loovad sinus kõrgema ego ning muutes sind ühiskonna silmis populaarsemaks ja täisväärtuslikumaks.\nSuurim avastus aga on nende inimeste jaoks see, et tegelikult on see kõik illusioon ning paljuski lähenemise, mõtlemise, suhtumise ning analüüsimise küsimus. Loomulikult tuleb leida eneses see kuldne kesktee, kus mõistetakse, kas teatud asjad on ikka vajalikud ning täidaksid oma otstarvet selliselt, et selle nimel näha sellist vaeva, et omada. Need inimesed mõistavad, et vaimne vabadus (vt allpool) on lahendus kogu elule, õnnele ning vabadusele. Seega selle skeemi alusel elavad inimesed kasutades vaimse vabaduse põhimõtteid saavutaksid tõelise vabaduse.\nSelles grupis olevad inimesed viivad raha minimaalsele tasemele ning teevad tööd vaid sel määral, et oma põhivajadused täita. Samuti peavad need inimesed mõistma palju praeguse ühiskonna mõjust, mõistma ja analüüsima oma hirmusid- kõigest sellest vaimse vabaduse teemas (vt allpool).\nEMOTSIONAALNE, VAIMNE VABADUS\n– Vabadus, mis väljendub inimese rahus, õnnes, armastuses. Oskus tunda end tõeliselt õnnelikuna, võime armastada, andestada. Tunda end hästi Hetkes, s.t väärtustada oma elu, oma eesmärki, oma keha, keskkonda ning inimesi, kes on sinu ümber. Vaimne vabadus on seotud elutarkusega. Kõrgendatud meeled ning intuitsioon (oskus näha sündmusi detailidena, mitte üldpildina). Omane pidev areng.\nVaimne vabadus on seotud ka valgustatusega. See tähendab kannatuste lõppu oma teadvuses (Buddha). Mõtte ja emotsiooni täielik puhtus ning kontroll. Kõrgem tunnetus oma vaimu ja keha vahel. Meelte kõrgendatud olek. Sisemine rahu. Mõtted ei kontrolli mind, vaid mina kontrollin mõtteid.\nSiia kategooriasse kuulub veel aeg mõtlemiseks ning mittemõtlemiseks. Inimene on harjunud mõtlema nn argimõtteid (ülekoormatud mõttehalvatus), kus peateemadeks on, mida süüa, mis tööd peab ära tegema, kuhu minema peab, mis maksud vaja maksta ning milline on rahaline seis, mis on mured peres ja suhetega jpms. Tihti peale elatakse oma elu ära, mõtlemata teemadel, mis aitaksid mõista paremini elu keerukusi. Me ei mõista tihti peale, kui oluline on mõtlemine. Teisalt on oluline reserveerida oma aega mittemõtlemiseks. Olukord kus oleme oma domineerivate stampmõtete orjad, me ei suuda end välja lülitada, et puhata. Mõtted kontrollivad inimest. Tegelikult peab inimene kontrollima mõtteid. Oluline on harjutada end mittemõtlema (meditatsioon) ning oma domineerivate mõtete valimine ja mõtete suunamine. Mõtteid mittekontrolliva inimese argipäevaseks kaaslaseks on tihti peale stress ja depressioon.\nPraegune ühiskond pärsib vaimset vabadust. Meile on ette antud nii täpsed põhikäigud, mis elus tegema peab. Ühiskond soodustab ka pidevat kopeerimist, selle ohvriks on kogu inimkond. Kopeerimine on kui inimkonna mälu, millega saab edasi viia põlvkondade vahel kombeid ja kultuuripärandit, kuid kahjuks on see saanud samaselt ka takistuseks meie enese arengus. Me teeme seda, mida teeb enamik meist. See, mida enamik teeb, on kahjuks kujunenud õigeks. Me ei saa areneda ega ise mõelda, kui me kopeerime. Kopeeritakse kõike, nii head kui ka halba. Inimene areneb minu teada läbi isiklike muutuste, isiklike vigade tegemise, läbi analüüsi. Kas minus mõtleb ühiskond või olen ikka Mina see, kes mõtleb. Me oleme harjunud mõtlema, arvama, ja tegema nagu kogu ühiskond seda teeb, inimene ise on end surunud maha, isegi niivõrd, et tegelikult ta samastab enda mõtted samaseks ühiskonnaga- see on enesepettus. Miks see nii on? Miks inimene hävitab end seest väljaspoole?\nPõhjuseks on hirmud. Inimese jaoks on väga raske olla täiesti iseseisev. Ühiskond soodustab üksteisele toetumist. Inimesel on väga raske väita midagi, mis on täiesti erinev selle kogukonna põhimõtetega. Ta satub tugeva kriitika, pahameele või isegi selle kogukonna ohvriks. Loomulikult ei taha inimene end hävitada. Demokraatlikus riigis on tavaks öelda, et meil on sõnavabadus ja täielik õigus end väljendada. Tegelikkuses see nii ei ole. Me ei saa tegelikult olla täiesti vabad ei demokraatias ega ka mõnes teises süsteemis. Radikaalseks vabaduseks, arvamuse ning sõnavabaduse avaldamiseks saab inimene väljendada vaid grupeeringuna. Näiteks revolutsiooni ei saa inimene kunagi teha üksi, selleks on vaja kriitilist massi sellest kogukonnast, kes kõik mõtlevad sarnaselt.\nSAMMUD LÄHEMALE VAIMSELE VABADUSELE.\nHirmud on väga olulised, millega peab tegelema, et saada lähemale vaimsele vabadusele.\n1. Me peame end kõigepealt vabastama end praeguseaja ühiskonna väärtushinnangutest. Kuidas? See on väga lihtne. Selleks on vaja teatud aega, mis on igal inimesel erinev, pead seda ise tunnetama. Esiteks loobu ning taandu massimeedia vahenditest, televisioonist, raadiost ning internetist. Teiseks ole enda ja ühiskonna kriitilisem, analüüsides ennast ja ühiskonda, mõtle kas need põhimõtted on samad, mille nimel mina elan ja tahan elada. Mis on õige ning mis on vale. Samuti tee seda iga inimese kohta, kes midagi sinule räägib. Üldiselt loo endale keskkond, kus sa saad mingi hetk öelda, et mina, see on ühiskond. Aja jooksul sa mõistad, mida mõtlen.\n2. Suutma eristada oma mõtteid, kas mõtted on minu enda puhtast teadvusest või olen ma ühiskonna ori.\n3. Seejärel suutma panna paika oma tõelised soovid ja eesmärgid. Pane kirja oma täiesti primaarsed ja väga tähtsad vajadused ning asjad ning ole väga kriitiline. See on oluline, et sa mõistaksid, kui palju pahna sul endal ümber on, mis sulle tegelikult üldse vaja ei ole.\n4. Analüüsima, kas ja kuidas mina suudan vastu olla sellele survele, mis tuleb teiste kogukonna liikmete poolt, kuna sa oled hetkel erinev. Proovi vabastada end mõttest, et mis keegi minust arvab. Kui sa suudad seda visualiseerida, siis saad hakata vaatama tõeliselt enda sisse ning end paremini tundma õppida.\n5. Teadvuse puhastamine ja rahustamine. Tegele endaga, ole rohkem üksi. Kui sa kuulasid raadiot, siis kuula nüüd midagi tavatut, näiteks klassikalist muusikat. Ole rohkem vaikuses ning leia paikasid, kus on täielik vaikus, tunneta end selles ruumis ja keskkonnas, tunneta aega ning igat heli, mis millegi või kellegi tagajärjel tekkis. Mediteeri, eesmärk on end lõdvestada, rahuneda ning MITTE MÕELDA, proovi et su peas ei oleks ühtegi mõtet. See on alguses täiesti võimatu, kuid aja jooksul see tuleb välja. Tee sporti, leia rohkem selliseid spordivõimalusi, kus oled pigem üksi. Oluline on olla ka looduses, jalutada metsas, istuda kuskil järve ääres ja lihtsalt nautida värsket õhku, looduse hääli. Meil on ürgne side loodusega, rahu ja rõõm on looduses olles garanteeritud. Leia asjades ilu ning kui sa selle leiad, siis jää seda nautima rohkem kui hetkeks.\n6. Muuda oma teist saatust. Esimene saatus on inimesel paika pandud, need on raamid, mille vahel meil üldse on võimalik liikuda, üldised seaduspärasused. Teine saatus on mõte-tegevus-tagajärg sündmused, saatus, mille me ise loome. Et muuta oma teist saatust, tee midagi tavatut. Kui sa oled igal päeval käinud tööle autoga, siis otsusta täna, et sa lähed tööle hoopis bussiga või koguni jala, isegi kui on pikk maa minna. Kui sa oled teatud distantsi sõitnud kogu aeg ühte teed pidi, siis mine seekord teist teed, isegi kui see teeb ringi sisse. Kui sa oled mõelnud mõne hobi peale, kuid ei ole seda alustanud, siis alusta nüüd ja kui sa ei ole mõelnud mõne hobi peale, siis leia see ja tegele sellega vahelduseks. Teise saatuse muutmine on värskendav ja rutiiniks muutunud tegevused muutuvad, sest teistsuguse tegevuse tagajärg on hoopis teine, mis viib muude uute tegevuste juurde ning seeläbi jällegi uute tagajärgedeni.\n7. Esita küsimusi ning vasta läbi fantaasia ja visualiseerimise. Kui sa ei tea küsimusi, siis sa ei saa ka endale vastata. Oled kindlasti üllatunud kuidas sa endale vastad mõne tavatu küsimuse peale, see on hoopis teine, kui sa tavaliselt käituksid või teeksid. Küsimused võiksid olla seotud oma tunnete, tegevuste, harjumuste, ihade, suhete kohta. Teisest küljest küsi ühiskonna kohta. Küsi näiteks, mis on raha ja mis siis kui raha ei oleks olemas, võta aega et endale vastata, pähe hüpanud mõtted muutuvad ehk pärastpoole palju huvitavamaks. Teadvusta, et ühele küsimusele võib olla rohkem kui üks vastus, pigem sadu võimalusi, mis viivad kõik erinevate tagajärgedeni. Tavaliselt otsustab inimene kõige lihtsama ja tavapärasema tegevuse kasuks. Võid harjutuseks püstitada teema, millele lahendust ei tea ning kirjutada sellele vähemalt 20 vastust. Esimesed vastused on kerged, need on otsused mida sa tavaliselt teeksid, hiljem läheb raskeks ja lõpuks võivad pingutatud vastused olla puhas ulme ja rumalus, kuid just need vastused võivad olla parimad lahendused. Seega tee seda harjutust jadana, valitud vastusest esita see küsimusena ning vasta uuesti 20 korda jne.\n8. Oma elu piiride paika panemine. Pead teadvustama, mis on kõige hullem, mis sinuga juhtuda saab, samuti parimad asjad. Kui sa saad aru neist piiridest ja suudad määratleda enda asukoha nende piiride vahel, siis saad paremini oma hetke olukorda väärtustada. Samuti annab oma elu raamistamine sulle rahu, kuna teadmatus tekitab tihti peale Kaost, suuremat paanikat kui kõige hullema sündmuse tagajärg. Nende kõige hullemate ja kõige paremate sündmuste puhtast teadvustamist ei piisa. Proovi ka visualiseerida ning leida, mis võiksid olla lahendused, et edasi minna ning neist sündmustest välja tulla või nende tagajärgede pärast elades.\n9. Mine detailidesse. Tõsta oma käsi silmade kõrgusele. Vaata seda. Keera oma kätt ühtpidi ja siis teistpidi. Jälgi teraselt igat liigutust, liiguta oma sõrmi, vaata käe, sõrmede, näppude, küünte, naha kuju. Mis sa tunned? Soojust, õhu liikumist, lihaste tunnetust? Tunneta kui hea side on minu mõtte närvisüsteemi ja käe vahel. See oli vaid näide sinu käe puhul. Aga vahelduseks ava tõeliselt oma silmad ja jälgi tuba, kus sa oled, mis värvid seal on, mis asjad seal on, kus nad asuvad, mis on nende ülesanne, miks nad asuvad seal, kus nad asuvad. Kui sa oled jälginud oma tuba, sulge silmad ning tunneta neid asju, kujutle et nad on seal, tekita need pildid oma teadvuses ning lase vabalt teha muudatusi, mis iganes su teadvuses tekivad. Seejärel tõuse püsti, ja liigu selles toas, tunneta neid seinasid, tunneta takistusi, mis need takistused on, lihtsalt vabane kõigest ja tee seal toas midagi, intuitiivselt, see ei pea olema mingi püsiv tegevus, lihtsalt midagi hetke sähvatuse moodi tegevus. Ära häbene enda ees, kui mingi tegevus tundus rumal. Sa pigem avastad end, kui see oli naljakas, siis naera, kui kurb, siis nuta.\nTee sarnaseid harjutusi iga päev ja igal pool- metsas, linnas, tööl. Jälgi asju detailides, tunneta neid, leia asjades ilu, mis sulle hästi mõjub. Sa avastad palju, avastad, et miski, mis on nii ilus, oled kõndinud sellest aastaid mööda, seda tähele panemata. Mine vii oma mõtted reisima, las nad uitavad vabalt mingi uue mõtte tulemusena.\nvabadus on ainult vabadus kui see on enda isiklik täielik vabadus, mitte vabadus mis pärineb millegilt/kellegilt muult peale üksikisiku enda.\nvabadus peaks tähendama seda, et saaks kõike teha. Kõige all kõike. Keha teeb piirid, loodusseadused teevad piirid. Kes suudaks teha kõike see oleks vaba. teised võivad arvata ja endale valetada aga pole vabad.\noot oot...tegelikult ma ei tea, kas on võimalik vaba olla.\n(selle postituse viimane muutmine: 28-06-2019 23:35 Tegudele.)\n(28-06-2019 18:27 )Tegudele Kirjutas: vabadus on ainult vabadus kui see on enda isiklik täielik vabadus, mitte vabadus mis pärineb millegilt/kellegilt muult peale üksikisiku enda.\nVabadus ei tähenda kindlasti seda, kui kolmainsus oma suva pärast mingi teema lukku paneb.\n(30-11-2019 18:49 )Minaelan Kirjutas:\nPersonali teema panin mina isiklikult lukku ja seda konkreetselt sinu Minaelan foorumi trollimise ja spämmimise tõttu.\nNeil kolmel päeval mil sa hiljuti bänni said jäi ka kõnealusesse teemasse postitamine seisma ning foorumi liikmed hakkasid selle asemel hoopis teistes teemades teemaarendusi tegema.\nNiipea kui sa foorumisse tagasi tulid alustasid oma tühja võitlust tuuleveskitega seal edasi. Selline asi ei vii foorumit edasi ja teema läks lukku. Ma ei kavatse pikemalt seda siin lahata.\nPalun lõpeta oma spämm ning arutle parem foorumi para- teemadel edasi!\n(selle postituse viimane muutmine: 30-11-2019 20:07 xawa.)\nMis juhtub hingega enesetapu tagajärjel? JustAngel 60 32,884 22-02-2013 15:01\nMis teevad surnute hinged? Wilholmensis 28 13,971 23-09-2012 22:25\nMis saab enesetapja hingest? Laanelill 10 8,171 30-04-2011 15:44\nMis on AEG ? iitt 49 10,390 28-06-2010 21:09


Uudised - Saku I liiga: Karpin ja Pehka vedasid G4S Noorteliiga finaalturniirile\nSaku I liiga: Karpin ja Pehka vedasid G4S Noorteliiga finaalturniirile\nSaku I liigas selgus neljapäeva õhtul teine poolfinalist, kui G4S Noorteliiga esindusmeeskond võitis Eesti Maaülikool/Limitex autoklaasid numbritega 94:84 ja kogu seeria mängudega 2:0.\nG4S Noorteliiga eest tegi taaskord suurepärase esituse keskmängija Karl-Kristjan Karpin, kes kogus 30 punkti, 14 lauapalli ja 5 resultatiivset söötu. Samuti tegi väga võimsa kaksikduubli Ran Andre Pehka, kes viskas 17 punkti, korjas 17 lauapalli ja jagas kaaslastele 7 resultatiivset söötu. Markus Ilver lisas 15 ja Kaspar Kokk 10 silma.\nMaaülikooli parimatena kogusid Jaagup ja Joosep Russak vastavalt 22 ja 18 punkti.\nPoolfinaalis tuleb Noorteliiga esindusvõistkonnal vastamisi minna põhiturniiri teisel kohal lõpetanud KA Tallinna Kaleviga, kes lülitas veerandfinaalseerias välja Tartu Kalev/Estiko mängudega 2-0.\nTeisel pool mängivad omavahel KK Viimsi/Noto ja Tamsalu Los Toros/TALTECH, kus Viimsi haaras 1-0 eduseisu. Viimases poolfinaalis kohtuvad põhiturniiri võitja RSK Tarvas ja valitsev esiliiga meister Betoonimeister/Tskk/SK Nord, kes peavad seeria esimese kohtumise juba täna Rakvere Spordihallis.\nSaku I liiga finaalturniir peetakse 3. ja 4. mail. Asukoht on veel lahtine.


USAs kaotavad laenuintressi tõustes kodusid kõige vaesemad PM - Estonian World Review\nUSAs kaotavad laenuintressi tõustes kodusid kõige vaesemad PM\nArvamus 15 Apr 2007 EWR\nTriin Oppi, Postimees\nNew Yorgis kõrgub linna südames luksuslik hoone, mille ühest 16-toalisest väikesest paleest avaneb vaade nii rohelisele oaasile Keskpargile kui ka Manhattani saarele. Mõned korrused allpool pakub korteriomanikule ööpäeva ringi keelt alla viivaid hõrgutisi viietärnirestoran. Naabritegi üle võib uhkust tunda, üks neist näiteks moeguru Yves Saint Lauren.\nSelle, maaklerite hinnangul maailma erakordseima penthouse-tüüpi korteri müük, ei sujunud kuidagi, tõdeb Saksa ajakiri Spiegel. Kui 1988. aastal osteti korter 12 miljoni USA dollari ehk 142 miljoni Eesti krooni eest ning müüdi 1999. aastal edasi ligi kahekordse hinnaga, siis nüüd küsiti selle hingematva luksuse eest 70 miljonit dollarit. Kahe aasta jooksul tundis korteri vastu huvi vaid kaks võimalikku ostjat, kuid tehingut ei järgnenud ning luksus võeti müügist maha.\nOmeti ei kannata praegusel kinnisvara hinnatõusu pidurdumisel või kohati isegi langusel ja müügitehingute nappuses eelkõige eksklusiivsete majade-korterite omanikud. Kui väga müüa tahta, tuleb hinda langetada ja leppida veidi kasinama kasumiga. Laenu toel maja soetanutest kipub rahakotti auk tekkima eelkõige spekulantidel ja oma majanduslikku olukorda ülehinnanud vaestel.\nBriti mainekas majandusajakiri Economist kirjeldab, kuidas 24-aastane veebidisainer Casey Serin Sacramentost ostis mullu viie kuuga seitse maja, et need välja üürida ning kunagi kopsaka kasumiga maha müüa.\nNoormehel ei olnud muidugi ostmiseks endal kusagilt raha võtta, mistõttu pöördus laenukontorisse, mis eraldas talle palganumbrit vaatamata ja tagatist nõudmata palutud summa.\nNüüd on Serini õlgadel 2,2 miljoni dollari suurune võlakoorem, kolm seitsmest majast on juba sundmüügis ning nelja ülejäänut ähvardab sama saatus. Samal ajal kogub kuulsust tema veebikeskkond Imfacingforeclosure.com ehk ma seisan silmitsi sundmüügiga, kus jagavad kogemusi ja vahetavad infot laenu tagasi maksmisega hätta jäänud ameeriklased.\nPedro Rodriguezi ja Deysi Benitezi lugu näitab, et Ameerika unelm on kiire muutuma Ameerika õuduseks. El Salvadori sisserändajatest paar koos tütrega kolis Washingtoni eeslinna Fredericksi elama seitse aastat tagasi. Aastate jooksul täienes pere veel kolme uue ilmakodanikuga.\nKuuepäine perekond ostis laenukontorist lihtsa vaevaga saadud laenu eest kaks aastat tagasi pisikese maja, mis maksis 195 900 dollarit ehk 2,3 miljonit Eesti krooni. Toidu lauale toomiseks ja laenu tasumiseks töötas 25-aastane Benitez kiirtoidurestoranides, 28-aastane Rodriguez uksetehases, teatab uudisteagentuur AP.\nTöö aga ei leevendanud rahamuret. Umbes aasta tagasi üüris perekond ühe toa kaheks kuuks välja. Aasta jooksul kutsuti kaheksal korral politsei välja, küll põhjuseks lärm, tüli jms. Lisaks tabati pereema lasteriiete poest varguselt, mistõttu tuli tal 24 tundi teha ühiskondlikku tööd, sest ei suutnud veidi vähem kui 100-dollarist trahvi tasuda.\nIlmselt kasvasid raskused üle pea ning kõik kulmineerus tragöödiaga – mõne nädala eest leidsid politseinikud pere neli last ja isa kodust surnuna, ema otsingud jätkusid veel nädalavahetusel. Surma põhjust selgitab veel ekspertiis, kuid kuna väliseid vägivallatundemärke surnutel ei olnud, siis arvasid võimud, et pere läks teise ilma mürgi või lämmatamise tõttu.\nUSAs on üks kaheksast laenukontorist raha võtnud inimesest maksmisega hädas. Alguses uskumatult madalal olnud intressimäärad, mis laenama peibutasid, on tõusnud lakke ning igakuised maksed ületavad võimalused. Sadu tuhandeid fikseerimata intressimääraga laenu võtnuid ähvardab ostetud majast ilma jäämine.\nKas pessimistlikud väljavaated hüpoteeklaenude turul mõjutavad kogu USA majandust ja laiemalt ka maailmaturgu, ei oska eksperdid ühel meelel vastata. Laenukontorite osakaal USA hüpoteeklaenude turust on kümne protsendi ringis. Prognooside järgi satub viiendik nende klientidest tänavu raskustesse, mis seab ohtu kokku 200 miljardi dollari ulatuses laene.\nOsa analüütikuid leiab, et selliste ohus laenude osakaal on siiski liiga väike, et mõjutada majandust laiemalt. Isegi kui viiendik 650 miljardi dollari väärtuses fikseerimata intressiga laenukontorite laenudest läheks hapuks, oleks see Economisti hinnangul vaid tilgake USA 40 triljoni dollari suurusest võlakoormast. Nii kaua, kuni töökoha leidmisega ei ole raskusi, töötus püsib madal ning tarbijad paotavad kasvavas tempos kukrut, ei ole põhjust muretseda.\nKuid leidub ka teisitimõtlejaid. Yale’i ülikooli majandusprofessor ja mainekas rahandusekspert Robert Shiller, kes on spetsialiseerunud spekulantide tegevuse hindamisele ning ennustas juba 2000. aasta märtsis ette nn dot.com mulli lõhkemist, hoiatab Spiegelis probleemide eest USA kinnisvaraturul.\nShilly hinnangul on paljud inimesed oma võimeid üle hinnanud ning liiga palju raha pankadest ja laenukontoritest välja võtnud. Viimast kinnitavad ka numbrid. USA hüpoteekpankade ühendus teatas märtsis, et alates statistika pidamisest 37 aastat tagasi ei ole kunagi varem nii palju maju sundmüüki pandud kui eelmise aasta viimases kvartalis.\nSeni oli majade sundmüüki panek USAs suhteliselt haruldane nähtus. See juhtus tavaliselt siis, kui omanik kaotas sissetuleku, abielu läks lõhki või tuli äkitselt tasuda kõrgeid raviarveid.\nKui laenuvõtja on USAs tagasimaksetega 90 päeva hilinenud, võivad laenuandjad alustada sundvõõrandamise ettevalmistamist, mis võib kesta kuni aasta. Omanikud võivad küll üritada kodu maha müüa, kuid olukorras, kus hinnad langevad ja turg on küllastunud sundmüügis majadest, juhtub tavaliselt nii, et laenuvõtjatel tuleb pärast müüki ikka veel laenu tagasi maksta.\nEriti valusalt võtsid intressimäärade tõusu vastu seni majamüügiedetabeleis esikümnes trooninud California ja Florida osariik, kus uute majade ehitus on kahanenud 20 protsenti, aga ka tööstusest elatuv sisemaa. Sundmüükide edetabeli tipus oli mullu Ohio, kellest ei jäänud kaugele maha Michigan ja Indiana – kõik need osariigid pistavad seejuures rinda autotööstuse raskete aegadega.\nLisaks intressimäärade tõusule tõmbab ameeriklaste rahakotti koomale kütuse ja teraviljasaaduste kallinemine.\nJa nüüd on laenunõustajate telefonid punased – kohati on kõnede arv kasvanud ligikaudu 90 protsenti. Nad küll teadsid, et olukord on halb, kuid mitte nii hull, tõdes uudistekanalile CNN Kaye Britton, kel on enda sõnul raske kõigile sissetulevatele kõnedele vastata ja inimeste probleemidesse süveneda, sest töö kasvab lihtsalt üle pea.\nBrittoni hinnangul on praeguses kriisis süüdi ka laenajad ise, kelle majaostusoov oli nii tugev, et nad ei suutnud vaadata kaugemasse tulevikku, vaid nägid ainult võtmeid silme ees. Nad ei saanud aru, et intressimäär on madal vaid mõni aasta ja seejärel tõuseb oluliselt. Ühel pikantsemal juhul võttis inimene 30 aastaks laenu – algul oli intressimäär 3,9 protsenti, kuid paar aastat hiljem küündis see juba 11 protsendile.\nHädas on ka laenukontorid. 13. märtsil teatas USA hüpoteekpankade assotsiatsioon, et ligikaudu 30 Ameerika laenukontorit on viimase kolme kuu jooksul uksed sulgenud.\nPankroti äärel seisab USA üks suuremaid laenukontoreid New Century Financial. Teine laenukontor Accredited Home Lenders Holding kaotas kahe päevaga kolmveerandi oma väärtusest, kui teatas, et peab abifondidest raha paluma, täitmaks maksevõlglaste tekitatud auku. Lisaks koondab firma töötajaid ning lubas üle vaadata selle aasta majandusprognoosi.\nSarnaselt laenukontoritega vaatavad majandusprognoose üle ehitusfirmad. Näiteks USA üks suuremaid ehitusettevõtteid Lennar teatas, et selle aasta esimese kvartali kasum oli arvatust 73 protsenti väiksem. Seega tõmbavad ka ehitusfirmad püksirihma koomale ja valmistavad ette suuremaid koondamisi. Viimane omakorda suurendab töötust, süstib tarbijaisse kindlusetust ja rahakotid avanevad senisest kaalutletumalt. Kõik see võib aga mõjutada tervet USA majandust, mitte ainult kitsast hüpoteeklaenude turgu.\nOlukorra tõsidust on mõistnud ka rahvasaadikud Washingtonis, mistõttu kujuneb laenuturu reguleerimise arutelu ilmselt järgmise aasta presidendivalimiste kampaanias üheks tuliseks teemaks. Teiste seas on sõna võtnud demokraatide kaalukamaid Valgesse Majja pürgijaid Hillary Clinton, kes kutsus üles peatama president George W. Bushi tegevusetuse tõttu vallandunud sundvõõrandamisi.\nDemokraatide hinnangul tuleks üle vaadata föderaalse elamuvalitsuse reeglid, nii et selle fonde saaks kasutada hätta sattunud vaeste laenajate abistamiseks. Samal ajal tegid demokraadid ettepaneku karmistada laenamistingimusi, kuigi laenukontoritele seavad piiranguid osariigid ja sedagi harva.\nKui aga demokraatide tahe ja hoiatused peaksid läbi minema, kitsenevad jällegi tunduvalt väiksema sissetulekuga inimeste võimalused oma kodu osta.\nUSA kinnisvaraturu faktid:\n• USAs maksab maja keskmiselt 212 800 dollarit ehk 2,5 miljonit Eesti krooni.\n• USA keskpank on hoidnud baasintressimäära alates mullu augustist 5,25 protsendi tasemel.\n• Tagatiseta ja väikse või ebastabiilse sissetulekuga inimestele kergekäeliselt fikseerimata intressimääraga laenu andmine tõstis mullu majaomanike osakaalu rahvastikust 69 protsendile, 2005. aasta 65,4 protsendilt.\n• USA eluaseme hüpoteeklaenude turg on hiiglaslik. See hõlmab 10 triljoni USA dollari väärtuses laene, neist 75 protsendi puhul pakuvad lisagarantiid valitsuse rahastatud hüpoteegigigandid nagu Fannie Mae ja Freddie Mac.\n• Laenukontorite nn peibutislaenude sihtgrupiks olid sisserändajad, üksikemad, lastega pered ja puudega inimesed.\n• Eluasemeekspertide hinnangul sundvõõrandatakse laenu tagasimakseraskuste tõttu USAs sel aastal üks kuni kolm miljonit kodu.\n• Probleem ei ole siiski ainult laenukontoritega, vaid ka mõnede tavaliste pankadega, kust tagatisega, kuid madala sissetulekuga või säästudeta laenajad otsustasid fikseerimata intressimääraga laenu kasuks.\n• Veebruaris kahanes USAs majade müük 3,9 protsendipunkti võrra ehk viimase seitsme aasta madalaimale tasemele. Jaanuaris vähenes majade müük 15,8 protsenti. Märtsis siiski müük elavnes hindade odavnemise tõttu.\n• Inflatsiooni tõus ähvardab intressimäärad kõrged hoida.\nArtikkel ilmus Postimehe lisas Otsustaja.


Taanist avastati 12. sajandist pärit väljaheitega tünnid - Mitmekesine\nTaanist avastati 12. sajandist pärit väljaheitega tünnid\nVaatamata avastuse ebameeldivusele on latriinid lähedal 700 aastat vana Odense linna südames (Taanis Fiona saarel) mis sisaldavad inimese väljaheited need paljastavad palju rohkem kasulikku teavet, kui võite arvata. Ehkki nad on nakkusohtlikud, on nad aidanud kaasa a suuremad teadmised söömisharjumustest sajandil neid maid asustanud inimestest.\nKuid lisaks tünnidele sarnasele lõhnavale sisule on konteinerid ise esitanud andmeid, märkidega, mis näitavad tünnide omanikke ja milliseid kasutusviise oli neil enne evakueerijana kasutamist toidu transportimiseks ja kalade hoidmiseks.\nTünnid nad avastati 2013. aastal I Vilhelm Wernersi väljakul toimunud tohutult kaevetöödelt, ja samas kolmes ilmusid kokku üksteise külge seotud ja üksteise otsa kuhjatud tünnid, mis osutusid vana kaevuks, mille all oli maa-aluste torude süsteem.\nThe vanad tualetid Need on avatud avalikkusele, kes saab aru, et vaatamata sajandite möödumisele on hais inimese seedimise produktile omane ja aeg muudab selle ainult hullemaks.\nVideo: Protsess laadimist - Tootmine puust majad\nBonefish SS -223 - ajalugu\nMis on paleoliitne kunst? Koopamaalingud ja inimese loovuse koidik\nCopyright © biblaridion-online.net | Taanist avastati 12. sajandist pärit väljaheitega tünnid...


Puhata Alusharta 2021 sanatooriumides ja pardalemineku majad kõik kaasavad odavad 2021\nOdav sanatooriumid, pardaleminekud, hotellid, hotellid\nParim puhkus Alushta - Puhkus põhimõttel "kõikehõlmav"\n"Kõik Kaasas "boarding House Alusta" Dubna "- see on:\nHotell on kõikehõlmav Alushta. Puhka kaasaegses hotelli kompleksis arenenud infrastruktuuri, kõrge teenindustaseme ja suure teenustega. Mugav majutus, basseinid, sport, animatsioon ja meelelahutus, Wi-Fi. System Service All Inclusive.\nMillised mälestused jäävad pärast puhkust Alusharta, see Sunny linn Krimmi lõunarannikul sõltub väga palju hotelli valikust. Lõppude lõpuks on nad siin väga erinevad. Seega eelistavad eelistada selle suurepärase turismikeskuse pakkumiste pikkusest nimekirjast?\nLõputöö, mis puhata Alushar "All Inclusive" on parimad võimalikud võimalused, see on väga lihtne tõestada. Lõppude lõpuks, see põhimõte võimaldab teil maksta fikseeritud summa, mis hiljem ei mõtle, et saada kõik mugavused, meelelahutus, pakutavad teenused pensioni-, meelelahutus, teenused.\nMillist teenuseid me räägime? Nimekiri võib erineda erinevates kohtades, kuid enamikul juhtudel esinevad mõned asjad:\nÄra mõtle, kus ja kuidas järgmisel korral süüa - see on mugav. See on põhjus, miks Alusta Pension "All Inclusive" on reeglina oma kohvikud või restoran.\nPaljud ei usu head puhkust ilma sellise aktiivse ajaviidena, kui sõbralik mäng tennise, võrkpalli või mõne muu spordivõistlusega.\nIlma selle osa Ilma, see on raske tutvustada puhkust Krimmis "Kõik kaasa arvatud", Alusharta ei ole erand. Lõppude lõpuks on poolsaarel selline huvitav ajalugu ja loodus, siin on uskumatu hulk vaatamisväärsusi. Loomulikult tahan mul olla võimalus külastada neid puhkuse ajal.\nSee muidugi ei leitud kõikjal, vaid siiski üsna tavaline. Lõppude lõpuks, traditsiooniliselt peetakse hea mõte. Me räägime mänguväljakute, võimaluste vaadata karikatuure, isegi mõnikord erilise laste menüü.\nja mida pikem teenuste loetelu, mis on hinna lisatud, seda mugavam ja heledam selgub puhkuse.\nSeaside Resort Alusta asub Krimmi maalilises Lõuna-rannikul. Linn on tuntud ilus looduse, sooja meri, palju päikesepaisteliste päevade ja ainulaadsete arhitektuuri ja ajaloo mälestiste. Suvi on parim aeg veeta puhkus Alusharta 2021. Sanatooriumid ja pensionid "All Inclusive" on kogu turismiperioodil kupongides odavad. Demokraatliku hinnaga ei saa külalised veeta mitte ainult suurepärast puhkust mere ääres, vaid ka spaaravi käigus, parandab tervist ja tugevdada immuunsüsteemi.\nPuhkus koos toiduga on parim valik perepuhkuseks. Pension ja hotellid Aluste pakub laia valikut: Restoranid hotellides saavad pakkuda teile laste ja taimetoitlase menüü.


Kokkama Ragnega: Pajaroog köögiviljade ja lihaveise esiseljaga\n1 kg lihaveise esiselga\nsoola, pipart, riisijahu, õli\n5 tk (125 g) väiksemaid porgandeid\n400 g kartulit peotäis värsket tüümiani\n5 sl tomatipastat (või isetehtud tomatihoidist)\nLõika esikülg kuubikuteks, maitsesta soola-pipraga ning püherda neid riisijahus. Kuumuta pannil parajas koguses õli ning pruunista selles jaokaupa veiselihakuubikud. Pane pruunistatud tükid ahjuvormi. Viiluta sibul ning pruunista samal pannil klaasjaks. Puhasta ja poolita redised, tükelda paprika, porgandid ja kartulid. Lisa ürdid ja kõik köögiviljad ahjuvormi ning sega kõik vormis olev segamini.\nKuumuta samal pannil veel puljong ning tomatipasta, vala vormi. Küpseta kaanega kaetult 160 kraadi juures 1 tund ja 45 minutit.\nAnonüümne esmaspäev, november 23, 2015 10:23:00 PM\nTere, kas seda pajarooga võiks ka puuahjus teha?:) Kui jah, siis mida võiks koostisosadest välja jätta või mida veel hoopis lisada? Kas liha tuleks eelnevalt pruunistada..?\nOi, see sobib suurepäraselt ka puuahjus küpsetamiseks. Retsepti muutma ei pea, olen isegi taolist retsepti puuahjus teinud. Pruunistada soovitan enne ikka;)


Beatrice - näitleja haigestumise tõttu EI TOIMU! - 11.03.2018 - Teater Vanemuine, suur maja, Tartu - Piletilevi.ee\nBeatrice - näitleja haigestumise tõttu EI TOIMU!\nSu 11/03/2018 19:00\nSelect other date Beatrice - Sa 14/04/2018 19:00 - Teater Vanemuine, suur maja, Tartu Beatrice - VABADUSE FESTIVAL - Fr 18/05/2018 19:00 - Teater Vanemuine, suur maja, Tartu\nEtendus “Beatrice” 18.05 on VABADUSE FESTIVAL 2018 programmis.\nEesti keeles, inglise- ja venekeelsete tiitritega.\nBeatrice - näitleja haigestumise tõttu EI TOIMU! Su 11/03/2018 19:00 Teater Vanemuine, suur maja, Tartu\nBuy ticket Beatrice Beatrice Sa 14/04/2018Sa\nApr19:00 Teater Vanemuine, suur maja, Tartu, Estonia 15.20 - 21.00\nBuy ticket Beatrice - VABADUSE FESTIVAL Beatrice - VABADUSE FESTIVAL Fr 18/05/2018Fr\nMay19:00 Teater Vanemuine, suur maja, Tartu, Estonia 15.00


Paremal pool tuim valutav seljavalu - Radikuliit 2022\nParemal pool alaseljavalu on tavaline sümptom, mis piinab mitmesuguseid juhtumeid. Valu põhjuste vahemik alaselja paremal küljel - tavalisest väsimusest kuni siseorganite funktsioonide tõsiste rikkumisteni. Kuid enamikul juhtudel on see tingitud lülisamba ketaste kahjustusest. Ainult arst saab teada nimmepiirkonna seljaosa valuhoogude põhjuse ja soovitab adekvaatseid ravimeetodeid..\nMiks see paremal pool valutab?\nLülisamba nimmepiirkonna ketaste osteokondroos on kõige tavalisem põhjus. Lühikesed alaseljavalud võivad alata pärast vägivaldseid liigutusi, köhimist, aevastamist ja naermist. Nendel hetkedel võib ilmneda seljavalu (nagu seda ka nimetatakse, lumbago). Selles olekus kaotab inimene mõneks ajaks võimaluse valust liikuda. Rünnakud selles olukorras hakkavad sageli kiirgama erineva tugevusega puusasid ja tuharaid..\nSpondüloos põhjustab alati paremal alaseljas teravaid valusid, kui patsient paindub, asub keha vasakul küljel, ei muuda pikka aega tema asukohta. Valu degenereerub alajäsemete tundlikkuse kaotamise tõttu sageli ajutiseks haledaks. See sümptom võib kaduda nii äkki, kui see tuli..\nParema seljaosa nimmepiirkonna traumaatilised löögid võivad põhjustada alaseljavalu, näiteks siis, kui inimene kukub. Tavaliselt ilmnevad need sümptomid kohe pärast deformeeruvat toimingut. Erinevad neoplasmid, põletikud, mädased kogunemised ja nekroos võivad põhjustada ka seljandiku selles osas paiknevaid valuhooge..\nValu paremas alumises servas\nValusündroom on siin lokaliseeritud nii pärast vigastusi kui ka mitmesuguste neoplasmide arengu tagajärjel. Veel üks levinum põhjus, miks selg valutab paremal, on raske füüsiline töö, äkilised liigutused. Nagu näete, on paremas alaseljas valuallikate valik väga suur, seetõttu soovitame teil pöörduda arsti poole ja mitte ennast ravida. Lõppude lõpuks võib probleemi juur olla mitte ainult selgroo patoloogias, vaid ka siseorganite häiretes..\nNaistel võib paremal asuvas nimmepiirkonnas esinev valu näidata günekoloogilise süsteemi põletikku. Mõnikord ilmuvad need menopausi ajal koos emaka onkoloogiliste haigustega, embrüo embrüo arenguga. Tavaliselt voolav rasedus põhjustab mõnikord ka valu alaseljas. Näiteks paremal pool paiknev ristluu valu ilmneb siis, kui lootel on emaka tagaosa lähemal. Ebameeldivad tunded alaseljas meestel paremas alanurgas vihjavad ka meeste organite patoloogiale ja põletikule.\nValu paremas ülaservas\nKui valu lokaliseeritakse selgroo paremal, võib probleem seisneda siseorganite talitlushäiretes. Nii seedesüsteemi kui ka reproduktiivsüsteemi organid võivad haiget teha. Muud valu põhjused alaselja paremas servas on sageli ishias, neerukivid, sapipõie põletik.\nParemal asuv tugev seljavalu põhjustab sageli pimesoolepõletikku, närvide klammerdumist, kõhunäärme põletikku. Parema selja alaseljavalu võib näidata neerude haigestumist..\nSamal ajal võib kliiniline pilt olla väga erinev või sellel ei pruugi olla kaasnevaid iseloomulikke tunnuseid. Niisiis, kui patsient oksendab ja oksendab, on probleem tõenäolisem seedesüsteemis ja kui palavik on piinatud, on tõenäoliselt põletik. Valu täpset diagnoosi nimmepiirkonnas saab alati teha ainult spetsialist.\nKrooniline valu alaselja paremas servas näitab kõige sagedamini, et selgroos on patoloogilised protsessid või siseorganite haigused. Kui selg valutab paremal asuvas nimmepiirkonnas, on nende juur kõige tõenäolisem liigse füüsilise koormuse, väsimuse ja äkiliste liikumiste korral. Selliseid valusaid rünnakuid saab valuvaigistitega lüüa. Kui te ei soovi ravimeid kuritarvitada, saate lihtsalt lõõgastuda, pinges lihaseid lõdvestada.\nValutav valusündroom nimmepiirkonnas räägib mädasetest moodustistest selgroos. Kuid sellist diagnoosi saab teha ainult arst. Probleemi juuri võib peita tavaline osteokondroos..\nIntensiivne ebamugavustunne avaldub sageli pärast traumeerivat mõju, seetõttu peaksite pärast lööke ja kukkumisi pöörduma traumapunkti nii kiiresti kui võimalik. Hepatiidi tõttu ilmneb seljavalu. Isegi kui seda tüüpi valu ilmneb lühiajaliselt, peate võimalikult kiiresti arstiga nõu pidama.\nParempoolse selja piiratud liikuvus, parema alaselja vähenenud tundlikkus ja valu alaseljas vähendavad oluliselt elukvaliteeti. Lisaks sellele muutuvad lülisamba nimmeosa lülisamba ketaste negatiivsed muutused ning seede- ja Urogenitaalsüsteemi organite funktsiooni halvenemine aja jooksul ainult progresseeruvaks. Seetõttu on võimatu uurimist edasi lükata, kui alaselg valutab..\nKaugelearenenud vormis on kõiki valulike aistingute allikaid raskem ravida..\nLisaks saavad tervishoiuteenuste osutajad aidata sümptomeid ohjata, määrates õiged valuvaigistid ja annused. Parem on hoida seda madalal, vastasel juhul võite seedetrakti kahjustada. Sel juhul võivad selgroo kõhrekoe väga väikesed deformatsioonid põhjustada väga tugevaid krampe. Ja palju parem kui seedesüsteemi koormavad ravimid, aitab rahu ja stressiolukordade vältimine..\nKui selgus, et paremal asuva nimmepiirkonna valu allikas on degeneratiivsed-düstroofsed protsessid ja haiguse äge periood on möödas, määratakse patsiendile tavaliselt kerge füüsiline aktiivsus. Sealhulgas treeningteraapia harjutused (algul juhendaja juhendamisel), basseinis ujumine, tavaline kõndimine. Abiks on massaaž ja füsioteraapia.\nMittesteroidsed põletikuvastased ravimid (Diclofenac, Ibuprofeen) võivad aidata leevendada alaseljavalu, kui tekivad probleemid selgroolülide ketaste ja muljumise närvidega. Tavapärastel valuvaigistajatel nagu Ketanov ja Ketorol on ka koht, kus olla.\nOlukord on hullem, kui seede- või reproduktiivsüsteemi organite funktsioon on kahjustatud. Ravi ei vaja enam sümptomid, vaid haigus ise.\nIntervertebral ketas on\nTagajärjed ja operatsioonijärgsed komplikatsioonid pärast selgroolüli songa eemaldamist\nMiks seljaosa sügeleb abaluude piirkonnas?\nEnamik inimesi tunneb seljavalu tunnet. Ja mis põhjustavad valu parema abaluu all tagantpoolt? Seda küsimust küsitakse üsna sageli. Parema abaluu all olevad valud on paljude erinevate defektide esilekutsuja, kuna sellel kehaosal on tohutul hulgal närvipõimikke ja -otsasid.


TSITRUSVILJAD - LOODUSE TõELINE TERVISLIK TERVIS - NATUROPAATILISTES TAVA - 2022\nTsitrusviljad - looduse tõeline tervislik tervis\nTsitrusviljad, nagu mandariinid ja klementiinid, on külmadel talvekuudel eriti populaarsed, et tagada C-vitamiini tarbimine. Väikesed oranžid viljad erinevad peamiselt maitselt. (Pilt: karepa / fotolia.com)\nTsitrusviljad - erilised marjade hulgas\nOn puuvilju, ilma milleta talvel vaevalt hakkama saame: tsitrusviljad. Mitte ainult sellepärast, et toome nendega natuke päikest ja soojust majja, kui väljas on külm ja ebamugav. Eelkõige teeb C-vitamiini kõrge sisaldus aromaatsed puuviljad nii populaarseks. Igapäevase vitamiinivajaduse täitmiseks piisab vaid ühest apelsinist või greibist. Aga mis need viljad täpsemalt on?\nBotaanilises mõttes kuuluvad tsitrusviljad marjadesse, kuid erilisse marjadesse, nn endokarpi marjadesse. Neid iseloomustab asjaolu, et puuviljad ei ole täiesti lihakad ja mahlased. Lisaks maitsvale viljalihale on valge kiht (albedo või mesokarp) ja välimine, kollakas kuni oranžikaspunane koor (flavedo või eksokarp). Õhukest koort, mis ümbritseb üksikuid puuviljakomplekte või pragusid, nimetatakse botaaniliselt endokarpiks ja see sisaldab lugematuid mahlakotte.\nSeemned on nende vahele kinnitatud. Neid varustatakse puuvilja varre toitainete ja veega puuvilja keskel asuvate veresoonte kimpude kaudu. Puuviljanaha valge osa muutub küpsemisel kiulisemaks, võimaldades seeläbi üksikuid veerge üksteisest eraldada. Sõltuvalt tsitrusviljade tüübist ja sordist on puuviljakoore paksus erinev. Näiteks sidruni puhul võtab see suurema osa puuviljadest.\nKuigi kõik tsitruselised taimed pärinevad ühest taimeperekonnast, on nad välimuselt üsna erinevad. Tsitrusviljade viljakujud ja värvid on vastavalt erinevad: seal on apelsine, sidruneid, laimi, greipe, greipe, kumkvatte, lubjakvaate, mandariine - ja siin jälle "tavalisi mandariine", "satsumas", mandariini hübriide ja "klementiine" - nimetada ainult kõige olulisemat.\nTsitrusviljad on tervislikud: need sisaldavad vähe kaloreid, sisaldades 51 mg 100 g kohta, palju C-vitamiini ja süsivesikuid nagu glükoos ja fruktoos. Koos puuviljahapete ja aroomidega pakuvad suhkrud sordile omast maitset ja ergutavad söögiisu. Flavonoidid kui tervist soodustavad sekundaarsed taimsed ained peaksid kaitsma inimrakke vabade radikaalide eest, pidurdama vananemisprotsesse ja vähendama vähiriski. Kuna neid leidub eriti albeedos - koore all olevas käsnjas valges koes -, ei tohiks apelsinide või klementiinide "valgeid" täielikult eemaldada. Kui tsitrusviljade mineraalainete sisaldus on teiste puuviljadega võrreldes madal, on kaaliumi, kaltsiumi ja fosforit siiski märkimisväärses koguses. Tsitrusviljad tuleks alati osta täiesti küpsena, kuna viljad ei küpse.\nTsitrusvilju saab köögis kasutada mitmel viisil. Need maitsevad värskelt või pressitud mahlaks, puuviljasalatites, magustoitudes või moosidest ja želeedest. Nendega saate vürtsitada ka salateid, kala- ja liharoogasid ning saiakesi. Töötlemata tsitrusviljade koor sobib ideaalselt maitsestamiseks ja maitsestamiseks. Lihtsaid roogasid saab kaunistada sidruni- ja apelsiniviiludega.\nMuide: kui soovite külmetust vältida, peaksite kuuma kuuma sidruni jaoks kasutama külma vett. C-vitamiin on kuumustundlik ja püsib seetõttu kauem külmas vees. Tassitäies vees pressitud sidruni mahlast valmistatud jook, mis on magustatud lusikatäie meega, annab nii C-vitamiini kui ka mee idusid ja põletikuvastaseid aineid. Kuna aga C-vitamiin on ägeda nohu korral vähem efektiivne, tuleks seda kasutada ennetavamalt. See võib vähemalt lühendada nohu kulgu. Heike Stommel või\nSildid: Üldiselt Reklaamtekst Jäsemete\nPune mürgituse oht - algatatud tagasikutsumine\nRinnavähk: riskifaktorina number üks on väga ülekaaluline\nUuring: kas kasvav õhusaaste muudab kõik tumedamaks?\nVaatamata vaktsineerimisele: mees suri vaid mõni päev pärast leetrite diagnoosimist\nDementsuse risk suurenes ravimata kuulmislanguse tõttu\nKust pärinevad kortisooni kõrvaltoimed? Põhjuste uurimine on edukalt lõpule viidud\nKrooniline stress soodustab vähirakkude levikut organismis\nTäielikult suhkrustatud: suhkrust raskelt haige\nCopyright 2022 https://thebossofmylife.com Tsitrusviljad - looduse tõeline tervislik tervis


Kuidas kaasa rääkida « Sihtasutus Keskkonnaõiguse Keskus\nKeskkonnalubade menetluses saab igaüks samuti esitada ettepanekuid ja vastuväiteid avaliku väljapaneku ajal, mis üldjuhul kestab 2 nädalat. Lubade taotluste ning avalike väljapanekute aegade kohta avaldatakse teated Ametlikes Teadaannetes (http://www.ametlikudteadaanded.ee/). Täpsemat nõu keskkonnalubade menetluses osalemise kohta saate osalusjuhisest „Oska osaleda“.\nKui sa ei leia oma küsimustele vastust juhistest, siis pöördu mõne meie juristi poole või võta meiega ühendust k6k@k6k.ee või 742 4524.\nJuhised kaevandusloa osas kaasarääkimiseks (Keskkonnaõiguse Keskus)\nOsalusjuhis „Oska osaleda” (Keskkonnaõiguse Keskus)\nOsalusaabits (Eesti Roheline Liikumine)\nRuumiline planeerimine ja ehitamine. Kodaniku käsiraamat (Pirita Selts - pdf, ca 1 MB)\nPlaneeri kaasa (Siseministeeriumi voldik - pdf, ca 1 MB)\nKaasava planeerimise juhend (OÜ Vesterra ja Eesti Roheline Liikumine - pdf, ca 300 kB)\nTallinna planeeringute juhend (Linnalabor)


Ärikliendile ja kinnisvara arendajale mõeldud lahendused - Timbeco\nÄrikliendile mõeldud lahendused\nTimbeco Ehitus OÜ pakub äriklientidele puitelementidest ja moodulitest hoonete projekteerimis- ja ehitusteenust. Tehases toodetud elementidest on võimalik ehitada paarismaju, ridaelamuid, korterelamuid ning ärihooneid. Äriklientidele pakume “võtmed kätte lahendust” koostöös oma pikaajaliste partneritega ning lisaks saame pakkuda ka eritöid ja siseviimistlusteenust.\nTehniline nõustamine planeerimise faasis\nAitame leida optimaalsed lahendused tehases toodetud maja projekteerimisel\nTimbeco portfellis on valik valmisprojekte, mida on võimalik kohandada\n“Võtmed kätte” lahendused\nPakume äriklientidele võtmed kätte lahendusi kuni müügikorralduseni välja\nTehniline tugi kliendipäevade korraldamisel\nSuuremad projektid, mida oleme ehitanud Eestis\nTimbeco Ehitus OÜ on perioodil 2016 – 2018 ehitanud “võtmed kätte” lahendusena 14 paarismaja Harjumaal, Rae vallas, Uuesalu külas. Tegemist on energiatõhusate puitelementmajadega. Hooned on ehitatud tehases toodetud puitkarkass elementidest.\nTimbeco Ehitus OÜ on 2019 aasta lõpuks püstitanud Käokella elurajoonis 11 ridamaja, kus kokku 92 korterit. 2020 aasta jooksul on veel planeeritud 45 korteri jagu ridamaju püstitada. Tellijaks on kinnisvara arendaja ning Timbeco roll on tehniline projekteerimine, puitelementide tootmine tehases ja hoonete püstitamine.\nTimbeco Ehitus OÜ püstitas peatöövõtjana, “võtmed kätte” meetodil, 4 ridaelamut Viimsis. Neljas majas on kokku 32 korterit ning projekti viimane etapp valmib 2020 jaanuaris.\nTimbeco projekteeris, tootis ja paigaldas puitelementidest kortermaja Tallinnas. Hoone ehitati “Võtmed kätte”põhimõttel Timbeco Ehitus OÜ poolt. Kõik kolm korrust on täismahus lahendatud elementkonstruktsioonil.\nTimbeco Ehitus OÜ püstitas “väljast valmis” lahendusena 3 paarismaja Harjumaal, Laulasmaa külas. Timbeco roll oli hoone konstruktsioonide tehniline projekteerimine, puitelementide tootmine ja montaaž ehitusplatsil.\nMultifunktsionaalne ärihoone 870 m2 põrandapinnaga. Tegemist on puitelementidest hoonega, kus Timbeco Ehitus OÜ teostas võtmed-kätte lahenduse.\nAITAME LAHENDADA SISEKUJUNDUSEGA SEOTUD KÜSIMUSED\nTimbeco pakub oma klientidele ka sisekujundusega seotud teenuseid. Lisaks oleme valmis lahendama ka sisetööde teostamise kontrolli ja kvaliteedi tagamise. Iga kodu on unikaalne ja proovime anda enda panuse selle saavutamiseks. Väärtustame teie aega, et saaksite oma uut kodu nautida.\nHoonete tüübid, mida ehitame Eestis\nTimbeco on püstitanud Eestis ja Skandinaavias puitelementidest ridaelamuid. Suurim ridaelamute projekt on Tallnna lähedal, Rae vallas asuv Käokella elurajoon. Käokellas oleme püstitanud 7 ridaelamut, kokku 63 eluruumi. Koostöös TalTech ülikooliga oleme välja töötanud liginullenergia ehitusprojekti ridaelamute jaoks.\nKorterelamuid on võimalik väga edukalt ehitada puitelementidest või moodulitest. Moodulite kasutamine säästab aega kohapeal ja vähendab ehituskulusid.\nPuitelementidest kontorihoonete ehitamisel on võimalik kasutada suurepäraseid heliisolatsioonilahendusi. Kontorihooneid on võimalik ehitada ka 100% moodulitest.\nMoodulitest lasteaiad ja kontorid\nMoodulitest püstitatud ajutised hooned aitavad lahendada suurenenud nõudlusest tekkinud ruumipuudust. Moodullahendused sobivad hästi kontorihoonete, lasteaedada või ajutiste elamispindade püstitamiseks.\nMoodultanklad ja kaubanduspinnad\nMoodulitest on võimalik väga edukalt püstitada püsivaid või ajutisi teeninduspindasid. Moodulhooned saab püstitada kiirelt ja säästlikult. Vajadusel saab hoone ka kiiresti mujale transportida.


Kaasaegse Kunsti Eesti Keskus / Artists / Texts / KRIITIKA - Anu Aaremäe, Seisused ehk kes on nii Suur, et end Meietada? – Eesti Ekspress 18.03.2008\nKRIITIKA - Anu Aaremäe, Seisused ehk kes on nii Suur, et end Meietada? – Eesti Ekspress 18.03.2008\nMöödunud nädalal avasid kunstnikud Sandra Jõgeva ja Kaarel Sammet Hobusepea galeriis näituse “Seisused”. Näituse saatetekstis kirjutasid nad: “Kuigi seisused kaotati Eesti Vabariigis ametlikult 1920 aastal, eksisteerivad need tegelikult tänini. Alates erinevast keelekasutusest ja joomakommetest kuni sinnamaani, et moraalinormid pole sugugi universaalsed.” Viie erineva reaalse tegelaskuju abil püüavad nad tänases Eesti Vabariigis esindatud varjatud seisusi purki püüda ja ära kaanetada.\nLoomulikult esinevad visualsed märgisüsteemid (mõned avalikumad, mõned varjatumad). Need on kõnekad, aga kas need nüüd seisused on, mõtlesin näituse avamisel. Näib, et nii mõnegi kaaskodaniku jaoks on asi äärmiselt tõsine.\nEilses Postimehes kirjutas Valdo Randpere sina-revolutsioonist Rootsis ja tegi kaasmaalastele ettepaneku üldrahvalikule sinatamisele üle minna. Taas suutis nördinud kaaskodanike kommentaaride tulv selle loo all mind hämmastada. Sedakorda olid rõvedikud teietamist nõudvateks moralistideks ümberkehastunud: Kes võib keda sinatada? Kas selleks peab koos seakarjas käinud olema või piisab sinasõpruse joomisest? Minu raha jääb sinataval teenindajal küll saamata!\nKuldne tsitaat kommentaariumist:" Inimesed ei saa ju kunagi ega kusagil täiesti võrdseks ei ametialaselt positsioonilt, hariduselt või harituselt ega ka varanduslikult. Peaaegu alati on teie sobivam kui sina." Sellest võib järeldada, et sellised kvaliteedid märgistavadki paljude jaoks kaasaegseid seisusi. Kas ma peaksin nüüdsest oma juristidest sõpru teietama hakkama? Neil on ju iga kell rohkem raha kui mul.\nNäidismaterjali juurde tagasi. Seal näitusel olid näidis-seisustena esindatud gängstaräppar, keskealine haridustöötaja, kaasaegne Ostap Bender, vanema põlvkonna fotograaf ja noor näitlejanna. Siit küsimus: kuidas moodustub nende vaheline hieraria? Kes neist peab keda teietama, kui nad ühes lauas juhtuksid istuma?\nKui ma väike olin, siis ema rääkis küll, et võõraid ja vanu inimesi tuleb teietada.\nLapsepõlvest mäletan ma ka seda, kuis mu ema ja minu suvila-sõbranna ema istusid meie köögis, juba mitmesajandat korda, tunde järjest ja vestlesid teie-vormis, väga intiimsetel teemadel. See oli pidulikus teie vormis igasuguste tabudeta sõbrannasuhe. Minu jaoks oli see grotsekne kogemus!\nSeda teietamise värki ei valda ma tänini ja üldse on mul kõikvõimalike hierarhiliste struktuuridega senimaani mingi kamm. Alates sellest, et vastupidiselt normaalsetele tüdrukutele, olen ma alati arvanud, et printsessiks sündida olnuks ilgelt rõve.\nÕnneks pole ma kuningakojas sündinud ja seega võivad absoluutselt kõik inimesd mulle sina öelda.... tegelikult on see pigem käsk, kui soovitus. Ja ma ise ei oska senimaani veenvelt teietada. Parem siis mitte.\nNojah, ma olen sinisilmne demokraat. Usun ikka veel naiivselt võrdete suhete võimalikkusesse. Ma usun, et pikemaks ajaks kestma jääda saavad ainult sellised suhted, millest kõik osapooled omal moel võidavd.\nEraelus nagunii. Aga nii peaks see olema ka töö- või ärisuhetes. Mittekreatiivne töötaja tuleb ju lahti lasta ja mõttetu klient kleit ära unustada. Kui me (ükskõik millistel põhjustel) omavahel lävime, siis eeldan, et hoolimata ametinimetustest, palganumbritest jne....oleme kokkuvõttes ikkagi võrdsed partnerid. Mina isiklikult ei nõustu teistsugustel tingimustel üldse kellegiga suhtlema ega suhestuma.\nKüsimusega , kas "sina" või "teie" olen ma plindris olnud siis, kui olen pidanud mõnele tõepoolest eelmise vabriigi aegsele tegelasele, keda ma isiklikult ei tunne helistama... need vestlused on siiski umbes komandalt lauselt kindlalt sina-peale üle läinud.\nMainitud põlvkonnal ei ole eriti imagoloogilisi komplekse ja nii vanaks pidada ka ainult meeldivad inimesed elama.\nKust ja miks see teietamise loll komme meile ikkagi tulnud on? Eks ikka sealt samast, kust totaks härratamine ja prouatamine.... Mõisnike keelepruugist. Orjarahva värk. See on pigem mingi pseudoviisakus, mille kattevarjus saab viisakalt saatanlikult õelaid tegusid korda saata. Seda põrgulikku viisakust olen ma ka ise vahel kasutanud... distantsi loomiseks tõeliselt ebameeldivate indiviididega... ja see pöördumine jõuab kohale kiiremini ja valusamalt, kui rõve sõim. Pisut alatu, ent toimiv.\nSamas, tõeliselt vabadel inimestel näib sellisteks pöördumisteks igasugune vajadus puuduvat. Näiteks seto keeles pole koomilist viisakusvormelit "teie" kunagi kasutusel olnud.... aga setod pole ka kunagi mõisatallis peksa saanud. Eestlastel on ilmselgelt arenguruumi, ükskõik kas ida või lääne suunas.


Majandusgeograafia - 109 õppematerjali - Annaabi.ee\n"Majandusgeograafia " - 109 õppematerjali\nMajandusgeograafia ja majanduse areng -Tallinna Tehnikaülikool\nEesti loodusgeograafiline asend (sellest lähtuvad tunnused), ajavööndid. Eesti jääb vahemikku 57°30´ ja 59°40´ põhjalaiust ning 21°45´ja 28°15´ idapikkust. Eesti asub Euraasia mandri loodeosas ja Euroopa maailmajao põhjaosas, Läänemere ääres. Kahest küljest ümbritsevad teda Läänemere osad: põhjast Soome laht, läänest ja edelast Väinameri ja Riia laht. Geograafiliste vööndite järgi kuulub...\nMõisted 1) Majandus- Teenuste ja toodete loomine, vahendamine, tarbimine ja kõige selle korraldamine. 2) Majandusgeograafia - Geograafia haru, mis uurib ja seletab majandus nähtuste ruumilist levikut. 3) Geograafiline tööjaotus- üksikute riikide või riigi piirkondade orientatsioon teatud majandusharude eelisarendamisele või spetsialiseerumine...\n891 km on ühine Valgevenega, 428 km Poolaga, 90 km Slovakkiaga, 103 m Ungariga, 176 + 362 km Rumeeniaga, 940 km Moldovaga ja 1576 km Venemaaga. Rannajoon on 2'782 km pikk. Ukraina pealinn on Kiiev, kus elas juulis 2013 2'847'200 inimest. Ukrainas räägitakse ukraina keelt. Rahaühik on krivna....\nEnergiamajanduse sõltumatus teistest riikidest on(säilitamine) , sest siis ei pea kuskilt välismaalt kallimalt ostma elektrit vaid iseseisvalt hakkama saada Eestis ei kasutata energia tootmisel palju alternatiivenergiat, kuna alternatiivenergia tootmiseks on vaja erilisi seadmeid, mille paigaldamist on kulukas. Energia tööstus on tihedalt seotud mäetööstusega, kuna Tähtsaim metsamajanduse saadus on Puit,...\nMillega tegeleb majandusgeograafia ? Majandusgeograafia uurib ja seletab majandusnähtuste ruumilist levikut Millistel tasanditel saab majandust vaadelda? Majandust saab veedelda mitmel tasandil, näiteks ühe perekonna (peremajandus), ühe ettevõtte (ettevõttemajandus), ühe riigi (rahvamajandus) või kogu maailma ulatuses (maailmamajandus) Millistest teguritest sõltub mingi piirkonna majanduse iseloom Piirkonna majanduse iseloom sõltub looduslikest tingimustest, riigikorr...