Vello Salo: unustatud verine esmaspäev - Arvamus\nVello Salo: unustatud verine esmaspäev\n28. november 2010, 9:29\nVello SaloPirita kloostri vaimulik\nPirita kloostri vaimulik Vello Salo tõdeb, et eestikeelsetes teatmeteostes pole tänaseni üksmeelt, mis 1. detsembril 1924 täpselt juhtus – sestap pakub ta omalt poolt välja artikli sõnastuse.\nMeie rohkete ajaloo-pildiraamatute hulgas puudub «Tallinna veresaun» – olgugi et 1. detsembrist 1924 hakkavad juba mööda saama need kolm põlvkonda, mida ajaloolased vajaliku distantsi saavutamiseks vajavat.\nPiisavalt aega sellekski, et Vene suursaadik võiks tolle sündmuse asjus arhiive avada – esialgu pole meil aga Vene okupatsiooni ajal laialt levitatud «töörahva ülestõusu» kirjeldustele mingit korralikku raamatut kõrvale seada.\nIsegi 1925. aastal ilmunud ja 1993 taastrükitud miniülevaade pole saadaval (usin otsija leiab küll DEA andmebaasist kätte «Vaba eestlase» kordustrüki aastast 1982). Ent mis hullem: selgust ei too meie teatmeteosedki. Neid võrreldes kerkib keelele küsimus: mis juhtus tegelikult 1. detsembril 1924? Kõrvale veel teinegi: kas praegu on meil käimas mingi entsüklopedistide «detsembriputš» keelemeeste vastu?\nMuidugi puudutab asi ainult meid, eestlasi: Euroopa ajaloo seisukohast ei juhtunud Tallinnas midagi nimetamisväärset. «Encyclopedia Britannica» mainib meie «mässu» kolme sõnaga: abortive coup, insignificant (ingl nurjunud riigipööre, tähtsusetu).\nTallinnas on «täitsa igav kohe», kommenteeris üks ETV türklasest kaameramees. «Ainus arvestatav mäsu oli teil mulluse pronksöö ajal. Meil Türgis on sellised möllud kord nädalas.» (PM, 15.11.2008)\nKui nüüd siiski võrrelda: nn pronksööl kaotas elu üksainus, ent 1924. aasta detsembrihommikul 37 meest. Pronksöö «mäsu» korraldajat pole tänini kätte saadud, detsembriveretöö korraldamise kuulutas kohe omaks EKP.\nMis aga praegu – aastakest 85 hiljem – silma torkab: meie entsüklopeediad pole siiani ühel meelel isegi sündmuse nime asjus. Huvitav, milleks praegu ilmuv «TEA entsüklopeedia»\n1. detsembri ristib? Üks aps on seal juba kirjas: Jaan Anvelt olevat olnud «putši üldjuht». Kas «Eesti entsüklopeedia» (12. köide, artikkel «esimese detsembri putš») ja «Väikese entsüklopeedia» (2006) eeskujul, mis kasutavad sama terminit?\n«Eesti keele seletav sõnaraamat» ütleb: putš – vandeseltslaste avantüürlik riigipööre v. riigipöördekatse. Võib ju vaielda, kas 1. detsembri rünnaku korraldajaks oli NSV Liit, Punaarmee, Komintern või EKP – ent ühtki neist ei saa vandeseltsiks nimetada.\nKuna lööksalkade juhina toimis Punaarmee peastaabis teeniv ohvitser Karl Rimm, oleks põhjust rääkida interventsioonikatsest (interventsioon, ühe või mitme riigi (vägivaldne) sekkumine teise riigi siseasjadesse).\nVõi siis ka Kominterni järjekordsest relvastatud katsest maailmarevolutsiooni eskaleerimiseks (EKSS: eskalatsioon, tegevuse järkjärguline laiendamine ja intensiivistamine). Kas entsüklopedistide putšikatse ehk vandenõu seletava sõnaraamatu koostajate vastu?\nJäägu ajaloolaste asjaks, kas nad tahavad keeleteadlastega rinda pista või mitte – teatmeteose kasutajatel on õigus nõuda pädevat teavet: mis tegelikult juhtus, kes ja miks tegi. Ja siin valitseb esialgu segadus ka muu kui vaid nime osas.\nNii pajatas «Eesti entsüklopeedia» 2003. aastal, et «osales vähem kui 300 lööksalklast», kolm aastat hiljem väitis «Väike entsüklopeedia», et «ründas umbes 350 võitlussalklast». Vikipeedia annab umbes 200. Olgugi et EKP propagandateos «Vabaduse koidikul» (1964) loetles ainult 155 nime. Milleks vaenlasi juurde luuletada?\nKui nüüd küsida, mida me tegelikult 1. detsembril juhtunust teame, tuleb meil kõigepealt meelde tuletada 1924. aastal valitsenud olukorda nii Eestis kui Nõukogude Venemaal.\nVerinoore vabariigi majanduslik olukord – Vabadussõja lõpust oli möödunud vaevalt neli aastakest – polnud kiita.\nKommuniste ja muid rahulolematuid oli Eestis palju. Eesti kommunistid olid alles äsja kaotanud sõja (meie Vabadus-, nende «kodusõja»), kuid mitte võidulootust. Tuhanded olid pagenud Venemaale ja haudusid seal uusi sõjaplaane.\nKüllap oli nende hulgas ka idealiste, kes soovisid näha tõelist töörahva valitsust – nimetagu 1952. aastal ENSVs trükitud ajalooõpik pealegi 1. detsembri ebaõnnestumise põhjuseks seda, «et EKP keskkomiteesse oli pugenud maskeeritud äraandja Jaan Anvelt, kes teadlikult ignoreeris marksistlik-leninlikku õpetust sõjariistus ülestõusust».\nTegelikult oli äsjane Eesti Töörahva Kommuuni juht Anvelt täiesti «õigeusklik bolševik» ja tema plaan sobis hästi Nõukogude Liidu tollasesse maailmarevolutsiooni-kavasse: Komintern «võttis asja omaks» ja hakkas järjekordset «töörahva ülestõusu» igati toetama. Suurte summadega.\nOn põhjust tänada 1. detsembrit uurinud parteiajaloolasi paljude üksikasjade avalikustamise eest. Muidugi ei tohtinud nad esitada küsimust, mitu «ülestõusnut» olid Nõukogude Liidu palgalised, ent teadaoleva põhjal pidi neid olema vähemalt 90. Eestis sündinud, kuid Nõukogude Liidu kodanikud, näib.\nKas üle poolte relvaga tänavale läinud meestest?\nSee küsimus – ja nii mõnigi muu – vääriks lähemat uurimist, ent juba kindlasti teadaoleva põhjal peaks eestikeelne teatmeteos sisaldama miinimumina järgnevat:\n1. detsember, relvastatud riigipöördekatse Eesti liitmiseks Nõukogude Liiduga 1. XII 1924, mis pidi haarama mitut linna, ent piirdus varahommikuse tulevahetusega Tallinnas ega häirinud sealgi tavalise tööpäeva kulgu.\nVeretöö, milles sai surma 37 isikut, viis läbi EKP. Partei keelustati ja kadus Eesti avalikult poliitiliselt areenilt kuni Nõukogude okupatsioonini, mis tegi 1. detsembrist «töörahva ülestõusu» müüdi.\n1. detsember oli üks Kominterni korraldatud relvaoperatsioonidest maailmarevolutsiooni eskaleerimiseks (nt Gruusias 1921, Saksamaal 1923, Bulgaarias ja Mongoolias 1924, Hiinas 1927). Interventsiooni teostamiseks Eestis loodi Moskvas 16. IX 1924 «Kominterni Eesti sektsiooni sõjaline kolmik», millele lubati Punaarmee staabi «täielikku salajast toetust ja kaasabi».\nKolmikusse kuulusid Otto Rästas, Rudolf Vakmann ja sõjalise spetsialistina PA peastaabi ohvitser Harald Tummeltau. PAs teenis tollal palju eesti päritolu NLi kodanikke, kellest loodi interventsioonisalk. See pidi haarama võimu, kuulutama välja «töörahva valitsuse» ja kutsuma selle nimel appi riigipiiril ootavad PA üksused. Eestis värbas osalejaid Jaan Anvelt, kes sai selleks Kominternilt rohket rahalist toetust.\nTegeliku rünnakuplaani järgi, mille koostasid Karl Trakmann (PA peastaabi ohvitser) ja Nikolai Riuhkrand-Ridolin (end. PA brigaadikomandör) Tallinnas vahetult enne rünnaku algust, formeerisid Leningradist saadetud PA komandörid 14 lööksalka riigikogu, riigivanema, siseministri, sõjaministeeriumi, sõjakooli, mõnede sõjaväeosade, politseiasutuste, raudteejaamade ja peapostkontori hõivamiseks.\nRündajate staabiülema (PA peastaabi ohvitser Karl Rimm) aruande järgi allus talle 249 meest, relvastuseks 3 püstolkuulipildujat, 55 vintpüssi, u 150 püstolit ja 70 käsigranaati. Meestest oli NList saadetuid 40–50 (sh vähemalt 14 ohvitseri); NLi palgalistest Eestis (NLi saatkond, Dobroflot, Tsentrosojuz) osales 1. detsembri riigipöördekatses üle 40.\nVenemaa KP poolt 29. novembril antud korraldus ettevalmistuste peatamiseks ilmselt Tallinna ei jõudnud ja nii läks 1. detsembril kell 5.15 Punaarmee komandöride juhatusel rünnakule u 160 meest (2 salka ei rünnanud). Tulevahetustes langes 9 korrakaitsjat ja 12 ründajat (kokku surmasid ründajad 25 isikut – sh une pealt 4 ohvitseri ja 4 kadetti, tänaval ühe ministri, ühe ohvitseri ja 6 tsivilisti). Tabati 10 punaarmeelast.\nInterventide juhid (v.a peastaabi komissar Valter Klein, kes suri NLi Tallinna saatkonnas) ning hulk osalejaid pages NLi. 19. aprillil 1925 pidasid nad Leningradis aruandekonverentsi.\n1. detsembri puhul väljakuulutatud sõjaseisukorra ajal hukati välikohtu otsusel 155 veresauna korraldamises osalenut; NL represseeris hiljem hulgaliselt nii intervente (sh Tummeltau, Anvelt, Rimm) kui ka korrakaitsjaid (Nõukogude okupatsiooni ajal 1941 Eestis, sh riigivanem Fr. Akel).


Eestist viidi nii nagu varasematelgi aastatel enim välja elektriseadmeid\n21:11 11. August 2020\n13:02 09.02.2018 (Uuendatud 13:23 09.02.2018) lühendatud link\nTALLINN, 9. veebruar — Sputnik. Kaubavahetuse puudujääk oli 2017. aastal 1,9 miljardit eurot, see suurenes 2016. aastaga võrreldes 315 miljoni euro võrra. Kaubavahetuse puudujäägi suurenemist mõjutas enim transpordivahendite (sh laevade) sissevedu.\nSuurim ülejääk oli puidu ja puittoodete ning mitmesuguste tööstustoodete (sh mööbel) kaubavahetuses, suurim puudujääk oli transpordivahendite ning keemiatööstuse tooraine ja toodete kaubavahetuses, teatab Statistikaamet.\nBelgia peaminister: EL ei toeta USA uusi sanktsioone >>\nEuroopa Liidu riikide osatähtsus Eesti koguekspordis oli 2017. aastal 71% ja —impordis 82%. Eesti kaubavahetuse puudujääk teiste EL-i riikidega oli 3 miljardit eurot, mis on ligi 610 miljonit eurot suurem kui 2016. aastal. Kaubavahetuses EL-i riikidega suurenes eksport 4% ja import 9% võrra. Enam kasvas kaubavahetus EL-i väliste riikidega – eksport suurenes 18% ja import 11% võrra.\nEestist viidi nii nagu varasematelgi aastatel enim välja elektriseadmeid, nende osatähtsus Eesti koguekspordis oli 2017. aastal 17%. Teisel ja kolmandal kohal olid puit ja puittooted (11%) ning mineraalsed tooted (10%).\nEkspordi kasvu mõjutas peamiselt mineraalsete toodete (sh kütus), metalli ja metalltoodete (sh metallijäätmed) ning puidu ja puittoodete (sh saematerjal) väljaveo suurenemine. Enim vähenes 2017. aastal elektriseadmete väljavedu.\nEesti päritolu kaupade ekspordi osatähtsus koguekspordis oli 2017. aastal 72%. Enim on suurenenud Eesti päritolu kaupade ekspordis mineraalsete toodete, metalli ja metalltoodete ning puidu ja puittoodete väljavedu. Märgatavalt on vähenenud Eesti päritolu elektriseadmete väljavedu.\nEesti päritolu kaupade peamised sihtriigid on Soome, Rootsi ja Saksamaa. Enim suurenes Eesti päritolu toodete väljavedu Saksamaale ja Soome ning vähenes Rootsi ja Mehhikosse.\nMullu tööstustoodangu maht suurenes >>\nMullu suurenes ka tööstustoodangu maht, vahendas uudisteportaal Sputnik Eesti jaanuari lõpus. 2017. aastal toodeti töötlevas tööstuses kokku 7% rohkem toodangut kui 2016. aastal. Toodang ületas varasema aasta taset rohkem kui kahes kolmandikus tööstusharudes. Mahu kasvu põhjus oli eelkõige puittoodete, toiduainete, metalltoodete ja elektriseadmete tootmise suurenemine.\nVenemaa Põllumajanduse järelevalve amet (Rosselhoznadzor) lubas aasta lõpus kahel Läti ja Eesti äriühingul tarnida sprotte Venemaale, vahendas uudisteportaal Sputnik Eesti. Seega tulevad Läti firma SIA Karavela ja DGM Shipping AS Eestist Venemaa turule tagasi.\nEesti kalatootja DGM Shipping AS esindaja rääkis uudisteportaalile Sputnik Eesti, mis mõjutas Venemaa põllumajandusjärelevalveametit maha võtma nende ettevõttele kehtestatud ajutised piirangud kalatoodete tarnimiseks Venemaale.\nDGM Shipping AS turundusdirektori Alena Protassova sõnul on ettevõte rõõmus Rosselhoznadzori (Venemaa põllumajandusjärelevalveamet) tunnustuse üle oma toodete kõrgele kvaliteedile ja õiguse taastamisele Euraasia majandusühenduse tolliliidu riikide turule.\nmajandus, import, eksport, kaubavahetus, EL, Venemaa, Eesti


Näo anatoomia: rasvapakendid, veresooned, närvid, ohualad, involutsionaalsed muutused. - Sleepwalking May\nKolmekordne närv kuulub perifeersesse närvisüsteemi ja vastutab inimese keha kõige olulisemate funktsioonide eest. Tema lüüasaamine põhjustab tõsiseid sümptomeid ja nõuab kiiret ravi.\nTriminaalne närv - asukoht ja funktsioon\nTriminaalset närvi esindab viies paar kraniaalnärvi, see on suurim neist. See koosneb neljast tuumast, millest kaks on mootor ja kaks tundlikku (segatüüpi närvi). Kus on kolmnurkne närv? Kolm selle tuumast paiknevad aju keskmises tsoonis, teine aju piirkonnas. Pagas tungib keskjoonelise koe kudedesse ja liigub püramiidi ajalise luu süvendisse.\nTriminaalset närvi kutsutakse nii ilma põhjuseta, sest selle tundlik osa on jagatud kolme haru:\nÜlemine haru. Esitatakse orbitaalsete närvirakkude poolt.\nSageli nimetatakse trigeminaalset närvi näo närviks, sest selle oksad innerveerivad näokudusid (silmad, silmalaud, otsmiku nahk, põsed, ninasõõrmed, huuled, igemed). Kuid lisaks näoosale annab see ka kraniaalse võlviku pehmete kudede, dura mater, innervatsiooni. Mootori tuumad aitavad töötada närimist ja teisi lihaseid. Kus on mootori närvi juur? See väljub ovaalse aukuga ja ühendub alumise tundliku (mandibulaarse) haruga.\nTriminaalse kahjustuse põhjused\nTriminaalsete närvirakkude ja selle harude haiguste hulgas on kõige kuulsamad neuralgia ja neuriit. Nende sümptomid on sarnased, peamised neist - erineva intensiivsusega valu näol. Neuralgia võib olla kahes vormis:\nIdiopaatiline või primaarne. Selle põhjuseks on närvisüsteemi juurte kokkusurumine selle ajupiirkonda sisenemise tsoonis. Põhjused on keeruliste anumate ja teiste vaskulaarsete anomaaliate juuresolekul.\nNeuralgia on tõsine patoloogia ja jätkub remissioonide ja ägenemiste korral. Tavaliselt täheldatakse seda eakatel inimestel.\nTeise rünnaku esilekutsumiseks võib pesemine, hammaste harjamine, raseerimine, näo puudutamine, naeratus.\nNeuriit on närvi põletik, mis võib olla äge või krooniline. Kõige tavalisem põhjus on hüpotermia, süvistamist. Põletikulise protsessi teised võimalikud põhjused on herpesinfektsioon, gripp, ARVI, stress, füüsiline stress, ninapõletiku haigused ja suuõõne.\nSümptomid ja trigeminaalse närvi haiguste diagnoos\nPeamine sümptom on valu piirkonnas, mis esineb ilma põhjuseta või provotseerivate tegurite mõjuna. Tavaliselt haavatakse pool näost või konkreetsetest punktidest - kulmude kohal, silmade all, lõualuu alal jne. Valu kestab kuni 2 minutit, laskmine, põletamine, mõnikord talumatu.\nMuud võimalikud närvikahjustuse sümptomid:\nlimaskesta lihaste spasmid;\nnäoilmete moonutamine, moonutatud nägu;\nvalu kaela, käte lihastes;\nKui haigus muutub krooniliseks, võib valu ilmneda regulaarselt, pikenedes. Nahk muutub kuivaks, kahvatuks või punakaks, ripsmed võivad välja kukkuda. Triminaalse närvi haiguste diagnoos ja nende põhjuste otsimine toimub vastavalt järgmisele skeemile:\nSuurim närv, mis kuulub kolju aju, on trigeminaalne, mis sisaldab, nagu nimigi ütleb, kolme peamist haru ja paljusid väiksemaid. See on vastutav näo lihaste liikuvuse eest, annab võime teha närimistegevusi ja hammustada toitu ning annab tundlikkuse ka eesmise peavööndi organite ja naha suhtes.\nSelles artiklis me mõistame, milline on trigeminaalne närv.\nHargnenud trigeminaalne närv, millel on palju protsesse, pärineb väikeajast, pärineb paarist juurtest - motoorsest ja sensoorsest, ümbritseb kõik näolihased ja mõned aju osad närvikiududega. Tihedad seosed seljaaju abil võimaldavad teil kontrollida erinevaid reflekse, isegi neid, mis on seotud hingamisprotsessiga, nagu ärkamine, aevastamine, vilkumine.\nTriminaalse närvi anatoomia on järgmine: peaharust umbes templi tasemel, õhemad oksad hakkavad eralduma, omakorda hargnema ja hõrenema kaugemal ja kaugemal ja madalamal. Punkti, kus eraldamine toimub, nimetatakse Gasseriks või trigeminaalseks sõlmeks. Triminaalse närvi protsessid läbivad kõik, mis on näol: silmad, templid, suu ja nina limaskestad, keel, hambad ja igemed. Tänu närvilõpude poolt ajusse saadetud impulssidele on tagasiside, mis annab sensoorsed tunded.\nSiin asub trigeminaalne närv.\nPeen närvikiud, mis sõna otseses mõttes läbivad kõik näo- ja parietaalsete tsoonide osad, võimaldavad inimesel tunda puudutusi, tunda meeldivaid või ebamugavaid tundeid, teha liikumisi lõualuude, silmamunade, huulte, erinevate emotsioonidega. Nutikas loodus andis närvivõrgule täpselt selle tundlikkuse osa, mis on vajalik vaikse eksistentsi jaoks.\nTriminaalse närvi anatoomia on ainulaadne. Treminaalse närvi harud on ainult kolm, nendest jaguneb edasine jaotumine kiududeks, mis viivad elunditesse ja nahka. Vaadake neid üksikasjalikumalt.\n1 trigeminaalse närvi haru on optiline või orbitaalne närv, mis on ainult sensoorne, see tähendab sensatsioonide edastamine, kuid ei vastuta moto-lihaste toimimise eest. Seda kasutatakse teabe vahetamiseks kesknärvisüsteemi ja silmade ja orbiidide närvirakkude vahel, nina nina ja eesmise siinuse limaskestade, otsa lihased, pisarääre, dura mater.\nVeel kolm õhukest närvi haaravad optikast välja:\nKuna silmad moodustavad osad peavad liikuma, kuid orbiidi närv ei suuda seda pakkuda, on selle kõrval spetsiaalne autonoomne sõlme, mida nimetatakse tsiliiliseks. Tänu sidekesta närvikiududele ja täiendavale tuumale tekitab see õpilaste lihaste kokkutõmbumist ja sirgendamist.\nSamuti on näol trigeminaalne närv teine haru. Maksimaalne, zygomaatiline või infraorbitaalne närv on trigeminaali teine peamine haru ning see on mõeldud ka ainult sensoorse informatsiooni edastamiseks. Tunded läbivad selle ülemise rea nina, põskede, põsesarnade, huulte, igemete ja hammaste närvirakkude tiibadele.\nSellest tulenevalt lahkuvad sellest paksust närvist suur hulk keskmisi ja õhukesi okste, mis läbivad näo ja limaskesta erinevaid osi ning on ühendatud järgmistes rühmades.\nKa siin on parasümpaatiline vegetatiivne sõlm, mida nimetatakse tiiva-palataalseks ganglioniks, mis soodustab sülje ja lima eritumist nina ja ülakehade nina kaudu.\nTriminaalse närvi 3 haru nimetatakse mandibulaarseks närviks, mis täidab nii teatud organite kui ka piirkondade tundlikkust ja suuõõne lihaste liikumise funktsiooni. Just see närv, mis vastutab võime eest hammustada, närida ja alla neelata toitu, põhjustab lihaste liikumist, mis on vajalikud vestluseks ja asuvad kõigis osades, kus suu tsoon koosneb.\nOn selliseid mandli närvi harusid:\nmadalam alveolaar on suurim, kiirgav rida õhukese närvi protsesse, mis moodustavad alumise hambaravi;\nkõrva ja ajaline;\nkülgmised ja keskmised pterygoidnärvid;\nMandibulaarsel närvil on kõige parasiümpaatilised kihistused, mis pakuvad mootori impulsse:\nTundlikkus see trigeminaalse närvi haru edastab hamba alumise rea ja alumise kummivaigu, huule ja lõualuu tervikuna. Osaliselt selle närvi abil saavad ka põsed. Mootori funktsiooni teostavad närimiskohad, pterygoid ja ajaline.\nNeed on kolmiknärvi peamised oksad ja väljumispunktid.\nPaljude triglinaalse närvi kudede mõjutavate etioloogiliste põletikuliste protsesside tulemusena areneb haigus, mida nimetatakse neuralgiaks. Asukoha järgi nimetatakse seda ka "näo neuralgiaks". Seda iseloomustab järsk paroxysm terava valu piercing erinevate osade nägu.\nSee on see, kuidas trigeminaalne närv on kahjustatud.\nSelle patoloogia põhjuseid ei mõisteta täielikult, kuid on palju tegureid, mis võivad tekitada neuralgia arengut.\nTriminaalne närv või selle oksad on pressitud järgmiste haiguste mõjul:\nosteokondroos, mis põhjustab koljusisene rõhu suurenemist;\nkolju kaasasündinud defektid ja luud;\naju või näo neoplasmid närvirakkude läbipääsu punktides;\nlõualuu, templite näo või liigeste vigastus ja armistumine;\nnakkuse põhjustatud adhesioonide teke.\nKrooniline kõrvapõletik, parotiit.\nEntsefalopaatia, aju hüpoksia, mis toob kaasa täieliku töö jaoks vajalike ainete pakkumise puudumise.\nNäo ja suu kirurgilise operatsiooni tagajärjel võib näo treminaalne närv kahjustuda:\nlõualuu ja hammaste kahjustamine;\nTriminaalse närvi anatoomia on tõeliselt ainulaadne ja seetõttu on see ala väga haavatav.\nValu sündroomi võib tunda ainult ühel küljel või mõjutada kogu nägu (palju harvem), see võib mõjutada ainult kesk- või perifeerseid osi. Samal ajal muutuvad funktsioonid sageli asümmeetriliseks. Erineva tugevusega rünnakud kestavad maksimaalselt paar minutit, kuid suudavad pakkuda väga ebameeldivaid tundeid.\nSee on ebamugavustunne, mida trigeminaalne närv võib pakkuda. Võimalike mõjutatud piirkondade skeem on esitatud allpool.\nProtsess on võimeline katma trigeminaalse närvi erinevaid piirkondi - oksad individuaalselt või mõned koos, närvikest või kogu seda. Enamasti kannatavad 30–40-aastased naised. Raske neuralgia korral võib valu paroksüsmi korduvalt korrata kogu päeva jooksul. Selle haigusega silmitsi seisvad patsiendid kirjeldavad rünnakuid elektrilöögina ja valu võib olla nii tugev, et inimene pimedaks ajaks pimedaks ja peatub, et maailma tajuda.\nNäo lihased võivad muutuda nii tundlikeks, et iga puudutus või liikumine tekitab uue rünnaku. Ilmuvad närvisüsteemid, spontaansed näo lihaste kokkutõmbed, kerged krambid, sülg, pisarad või limaskestad nina kaudu. Pidevad rünnakud raskendavad oluliselt patsientide elu, mõned püüavad rääkida ja isegi süüa, et mitte mõjutada närvilõpmeid.\nSageli on mõnda aega enne paroksüsmi täheldatud näo paresteesiat. See tunne meenutab valu otsizhzhennoy jalg - hane muhke, kihelus ja tuimus naha.\nPatsiendid, kes edasilükkavad arsti külastust, võivad mõne aasta pärast saada palju probleeme:\nnõrgestatud lihaste nõrkus või atroofia, kõige sagedamini käivituspunktide küljest (alad, mille ärritus põhjustab valu rünnakuid);\nnägu asümmeetria ja suu kõrgenenud nurk, mis meenutab naeratust;\nhammaste, juuste, ripsmete, varaste hallide juuste kaotus.\nKõigepealt kogub arst täielikku ajalugu, selgitades välja, milliseid haigusi patsiendil oli vaja taluda. Paljud neist on võimelised tekitama trigeminaalse neuralgia arengut. Seejärel registreeritakse haiguse kulg, märgitakse esimese rünnaku kuupäev ja selle kestus ning nendega seotud tegurid kontrollitakse hoolikalt.\nOn vaja selgitada, kas paroksüsmidel on teatav perioodilisus või esineb esmapilgul kaootiliselt ja kas on remissiooniperioode. Järgnevalt näitab patsient trigeri tsoone ja selgitab, milliseid mõjusid ja millist jõudu tuleb ägenemise esilekutsumiseks rakendada. Samuti võetakse arvesse trigeminaalse närvi anatoomia.\nValu lokaliseerimine on oluline - ühel või mõlemal pool nägu mõjutab neuralgia ja kas anesteetikum, põletikuvastane ja spasmolüütiline ravim aitab rünnaku ajal. Lisaks on täpsustatud sümptomid, mida võib kirjeldada patsient, kes jälgib haiguse pilti.\nUuringut tuleb läbi viia nii vaiksel perioodil kui ka rünnaku alguses - nii et arst saab täpsemini kindlaks määrata trigeminaalse närvi seisundi, milliseid selle osi see mõjutab, anda esialgne järeldus haiguse staadiumi ja ravi edukuse prognoosi kohta.\nKuidas on trigeminaalse närvi diagnoos?\nÜldjuhul hinnatakse järgmisi tegureid:\nPatsiendi meele seisund.\nKardiovaskulaarsed, neuroloogilised, seedetrakti häired ja hingamisteede patoloogia.\nVõime puudutada patsiendi nägu vallandavaid piirkondi.\nValu esinemise ja leviku mehhanism.\nPatsiendi käitumine - tuimus või aktiivsed tegevused, katsed närvisüsteemi ja haigestunud ala massaaži, inimeste ebapiisav arusaam, verbaalse kontakti puudumine või raskused.\nOtsmik on kaetud higiga, valuala muutub punaseks, silmad ja nina on tugevalt vabanenud, sülje neelamine.\nKrambid või näolihaste märgistamine.\nMuutused respiratoorses rütmis, pulsis, vererõhus.\nNii testitakse trigeminaalset närvi.\nAjutiselt vabastage rünnak, vajutades närvi teatud punktidele või blokeerides need punktid novokaiini süstidega.\nSertifitseerimismeetoditena kasutatakse magnetresonantsi ja kompuutertomograafiat, elektroneurograafiat ja elektroneuromüograafiat ning elektroencefalogrammi. Lisaks on tavaliselt ette nähtud konsulteerimine ENT spetsialisti, neurokirurgi ja hambaarstiga, et avastada ja ravida haigusi, mis võivad põhjustada näo neuralgia ilmumist.\nKombineeritud ravi on alati suunatud eelkõige haiguse põhjuste kõrvaldamisele, samuti valu leevendavate sümptomite leevendamisele. Reeglina kasutatakse järgmisi ravimeid:\nAntikonvulsandid: Finlepsin, Difenin, Lamotrigine, Gabantin, Stasepin.\nLihaste lõõgastajad: "Baklosan", "Lirezal", "Mydocalm".\nB- ja omega-3-rasvhappeid sisaldavad vitamiinikompleksid.\nAntihistamiinid, peamiselt "Dimedrol" ja "Pipalfen".\nRavimid, millel on rahustav ja depressiivne toime: "Glütsiin", "Aminazin", "Amitripüliin".\nTriminaalse närvi tõsiste kahjustuste korral tuleb rakendada kirurgilisi sekkumisi, mille eesmärk on:\nleevendada või kõrvaldada haigusi, mis tekitavad neuralgia rünnakuid;\ntrigeminaalse närvi vähenenud tundlikkus, vähendades selle võimet edastada informatsiooni aju ja kesknärvisüsteemi;\nTäiendavate meetoditena kasutatakse seda tüüpi füsioteraapiat:\nKõiki ravimeetodeid, ravimeid, ravikuuri ja kestust määrab ainult arst ja nad valitakse iga patsiendi jaoks individuaalselt, võttes arvesse tema omadusi ja haiguse pilti.\nUurisime, kus paikneb trigeminaalne närv, samuti selle kahjustuste põhjused ja ravimeetodid.\nNäo trifacialne närv võib põletada, kuna inimkeha on rünnanud tõsiseid viirusi või infektsioone (herpes, meningiit, neurospid, teetanus, botulism, tuberkuloos, vöötohatis, malaaria, polio jne).\nKui näidatud sümptomite esinemisel ei lähe arst õigel ajal arsti juurde ega ravi neuriiti, on tõenäoliselt järgmised tagajärjed:\nKadedus on negatiivne pahameele tunne, mille põhjustavad kellegi teise edu, materiaalsed või vaimsed hüved. See tunnete kompleks on hävitav, sest see toob kaasa soovi mitte iseseisvalt areneda, vaid ainult omada midagi.\nTantrums 5-aastasel lapsel: põhjuste otsimine ja kõrvaldamine\nDeja vu tunne - mis see on ja miks see tekib?\nGeneraliseerunud ärevushäire ravi


Kesknädal tuleb sajune, reede ka tuuline ja uus nädal võib lörtsi tuua (02.11.2021 14:29)\nIlma ülevaade 3.11.21 - 9.11.2021\nKolmapäeval (3.11) liigub madalrõhkkond Läänemere lõunavete kohalt piki Rootsi rannikut põhja poole ja selle serva mööda kandub pärast Eesti kohale sajupilvi, hommikul ja päeval sajab laialdaselt vihma. Kagutuul on öösel tugev, päeval nõrgeneb. Õhutemperatuuri öine miinimum langeb 2..3°C-ni, rannikul on kuni 8°C, päevane maksimum tõuseb 7..9°C-ni.\nNeljapäeva (4.11) öösel liigub madalrõhkkond Soome ja selle tihedaist sajupilvedest ümbritsetud lohk liigub üle Eesti. Päevaks üürikeseks tõusva õhurõhu foonil pilved hõrenevad ja sajuhooge on vaid üksikuid. Tuul pöördub kagust edelasse ning on öösel ja hommikupoolikul tugev, ulatub puhanguti 13, saartel ja rannikul kuni 17 m/s, pärastlõunal nõrgeneb ja pöördub kagusse. Õhutemperatuur jääb ööpäeva vältel vahemikku 5..10°C.\nReede (5.11) öösel liigub Läänemere lõunavete kohalt kiiresti põhja-kirde suunas uus aktiivne madalrõhkkond, jõuab hommikul juba Eesti läänerannikule ning õhtul Soome. Tihedad vihmapilved jõuavad juba öö hakul Lääne-Eestisse ja pärast keskööd laienevad üle maa. Õhurõhu kiirete muutuste foonil tõuseb tuul tugevaks, kagu- ja lõunatuul tugevneb, hommikul on eelkõige Liivi lahe ümbruses puhanguid kuni 20 m/s. Päev on vihmahoogudega ning lõuna- ja edela-, saartel ja rannikul läänekaare tuulega. Kõige tugevama tuulega on ikka Liivi lahe ümbrus aga ka Lõuna-Eesti ning õhtul Soome lahe äärsed alad. Õhutemperatuur on 6..9°C piires, enne keskööd võib Põhja-Eestis alla 5°C langeda.\nÖöl vastu laupäeva (6.11) on esialgu saju võimalus väiksem, kuid juba pärast südaööd läheneb merelt niiskema õhuga madalrõhulohk, jõuavad sajuhood, liiguvad sisemaale ning päeval on sadusid laialdaselt. Puhub tugev läänekaare tuul. Öisel ajal jahtub õhk selgineva taeva all lühiajaliselt 0°C lähedale, pärast südaööd tõuseb, päeval on 5..8°C.\nÖöl vastu pühapäeva (7.11) liigub üle selgema taevaga kõrgrõhuhari. Õhutemperatuur langeb sisemaal selgineva taeva korral alla 0°C, rannikul jääb 5°C-st kõrgemale ning läänekaare tuul tõmbub tagasi, aga seda vaid lühiajaliselt. Päeval pöördub tuul lõunasse ja kagusse ning pärastlõunal saartest alates tugevneb, sest Skandinaaviast on lähenemas uus aktiivne madalrõhkkond ning hilisõhtul võib sisemaal puhanguid juba 15, saartel kuni 20 m/s olla. Pärastlõunal jõuavad saartele ka tihedad sajupilved ja laienevad õhtuks üle maa. Õhutemperatuur on 4..8°C.\nEsmaspäeval (8.11) liigub madalrõhkkond üle Eesti ning toob kaasa tiheda saju, vihma sekka võib ka lörtsi tulla. Tuul tõmbub öösel mõneks tunniks tagasi, varahommikul algab aga Soome lahe äärest ja saartelt alates kiire ja jõuline põhjakaare tuule tõus. Õhutemperatuur on ööpäeva jooksul 2..7°C.\nTeisipäeval (9.11) eemaldub madalrõhkkond Venemaa keskoblastite poole ja selle järel kandub Läänemere äärde põhjakaarest külma. Õhutemperatuur on öösel -2..+3°C piires, päeval paar-kolm kraadi üle 0°C. Külmatunnet süvendab tugev põhjakaare tuul. Sajuhooge tuleb nii vihmahoogude kui lörtsi ja lumekruupidena.


Vanakreeka põllumajandus Hurt harja parast pirni\nTorni augustamine käib kõrva kõige ülemise harja siseservast. Pärast korjamist asetati viljad vitskorvidesse ning jäeti enne pressimist mõneks nädalaks käärima.\nKorpuse esimene rindepäev oli 6. Korpuse Eesti sõjaväelased osalesid järgnenud 87 rindepäeva jooksul kuni 1. Esimese lahingukäsu sai territoriaalkorpus ETL komandöre vahetati sõja eel-alul mitu korda. Too ei asunud siiski selle kohale. Tegelikult sai augustis järgmiseks korpuse komandöriks Mihhail Duhhanov.\nRhodiola on neljaosaline\nJuba Eesti Laskurdiviis sai uue korralduse paikneda ümber Venemaale Pihkva taha õppelaagrisse ja Pange see kruusi, kallutage pead ja hoidke kõrva lahuses kolm kuni viis minutit. Kuivatage kõrva ainult puhaste paberrätikutega.\nÄrge kasutage riideid, millel võivad olla bakterid. Kasutage haavade hooldamiseks mõeldud soolalahust.\nÄrge kasutage kontaktläätsede jaoks mõeldud soolalahust. Ärge eemaldage ehteid enne, kui sait on täielikult paranenud. See võib mõne minuti jooksul sulgeda.\nKõrvaltoimed ja ettevaatusabinõud Järelhooldus on nii oluline, sest kõrvaltoimete tõenäosus on suur. Kui teil tekib tõsine kõrvaltoime, nagu nakkus, peate võib-olla oma ehted välja võtma ja laskma haavale sulgeda. Infektsioon Umbes kõhre augustamine nakatub.\nViige vein, viigimarjad ja tähtaniis väikeses kastrulis kõrgel kuumusel keema.\nVarakult tabatuna saab neid nakkusi ravida minimaalse meditsiinilise sekkumisega. Kuid tõsised infektsioonid nõuavad erakorralist meditsiinilist abi. Kui kahtlustate nakkust, ärge eemaldage ehteid, kui arst pole seda soovitanud. Ehete eemaldamine võib põhjustada nakatunud abstsessi kasvu. Kõrva suurus ja kuju on inimestel erinev. Teie augustaja soovitab ka kvaliteetset juveeltoosi, tavaliselt barbelli. Läbistaja märgib koha markeriga ja kontrollib teiega, kas teile meeldib see asukoht.\nKui teile ei meeldi see, kus nad tähistasid, öelge neile, kus seda eelistaksite. Järgmisena paneb augustaja kirurgilised kindad ja puhastab kõrva kirurgilise seebi või lahusega.\nNõela torkimine toimub iseenesest väga kiiresti. Pärast seda paneb augustaja teie juveeli ehted uude auku, mis võib olla kõige valusam osa. Seejärel saate järelhooldusjuhiseid, et oma uus augustamine oleks turvaline ja tervislik. Kuni saidi paranemiseni, kannate esimesed kuud algusest ehteid.\nRöstitud Pirnidega Vahtrajuustukook | Retseptid\nKui hoiate saiti paranduse ajal avatud, on see ehted paksem, kui olete harjunud kõrvaklappe sisse panema. Järelhooldus ja parimad tavad Järelhooldus on uue augustamise kõige olulisem osa. Ilma korraliku järelhoolduseta nakatub teie augustamine tõenäoliselt mõne nädala jooksul. Augustamise pesemiseks on kaks võimalust: kasutage poest ostetud soolalahust või valmistage kodus meresoola segu. Plaanistage oma augustamist kaks kuni kolm korda päevas kolme kuni kuue kuu jooksul pesta.\nPintsli vesi väljalõike põhjale; vajutage pealmisele koorikule. Vahusta munakollane koorega; harja üle kooriku.\nPiserdage suhkruga; sügavkülmutada kuni väga tugevaks, umbes 30 minutit. Kaks supilusikatäit segu on vaja valada 0,5 liitrit keeva veega, nõuda kogu öö. Võtke 70 ml korda päevas kolme kuu jooksul. Ravimitega kokkusobivuse ja võimalike vastunäidustuste osas pidage nõu spetsialistiga, te ei tohiks selle koostisosade allergiate eest tasu võtta. Mastopaatia Hormonaalne tasakaalutus, progesterooni, östrogeeni, kilpnäärmehormoonide ja neerupealiste puudus soodustavad piimanäärmete ülekasvu - mastopaatiat.\nEsimeses etapis on need kasvajad healoomulised, kuid on olemas pahaloomulise degeneratsiooni oht, seetõttu vajab haigus arsti hoolikat jälgimist. Hormonaalsetel ravimitel, mis on välja kirjutatud mastopaatia meditsiiniliseks raviks, on palju kõrvaltoimeid ja tüsistusi südame-veresoonkonna süsteemist, see võib põhjustada uute kasvu ja valu suurenemist. Punase harja vähivastased, immunomoduleerivad ja põletikuvastased omadused tagavad selle taime efektiivsuse mastopaatia ravis.\nSelleks kandke Rhodiola külma tinktuuri 30 tilka kolm korda päevas seespool või rinnale sooja vedelikuga, immutades pirni- ja punase pintsli tinktuurist.\nPunane pintsel meestele Rahvapärases ravimtaimede ravimisel on punane hari ennast tõestanud kui vahendit mitte ainult naiste, vaid ka meeste suguelundite haiguste vastu. Sellel taimel on omadused, mis võimaldavad lahendada selliseid tavalisi meeste probleeme nagu eesnäärme adenoom, prostatiit ja viljatus.\nLisaks on punase harja infusiooni kasutamine tõhusus potentsi suurendamiseks. Prostatiit Selle haiguse vallandab kõige sagedamini patogeensete mikroorganismide sisenemine eesnäärme endasse. Bakterid, mida tavaliselt leidub suguelundite mikroflooras, võivad eesnäärmes lokaliseerides põhjustada põletikku, mis mõjutab negatiivselt nii hormooni tootmist kui ka seemnevedeliku kvaliteeti.\nPunase harjapreparaadid aitavad kehal eesnäärmepõletikku kõrvaldada selle adaptogeensete, põletikuvastaste ja antiseptiliste omaduste tõttu. Infusioonide ja dekoktide süstemaatilise kasutamise tulemusel tugevneb immuunsuse töö, keha on toonuses ja bakterid elimineeritud, nii et võime öelda, et punane pintsel toimib kõige põletiku põhjustajana.\nLisaks stimuleerivad Rhodiola külma koostisest pärit toimeained uriinifunktsiooni, mis aitab oluliselt kaasa prostatiidi ravile.\nKephissia deemist leitud pronksist sokk, 5. Louvre Loomakasvatusmida Homeros kujutas kui märki võimust ja jõukusest, ei olnud Vana-Kreekas väga hästi arenenud. Kuigi Mükeene tsivilisatsioonis tunti karjakasvatust, oli selle praktiseerimine kultuuri vähem sobivatele maastikele laienemise tõttu pärsitud. Kodukitsed ja lambad said kiiresti kõige levinumateks kariloomadeks, kuna neid oli kergem kasvatada ning neilt sai lisaks lihale ja piimale millest tavaliselt valmistati juustu ka villa. Kasvatati ka sigu ja kodulinde kanad ja haned.\nPunase harja vastuvõtmine alkohol tinktuuride, vee infusioonide ja dekoktide kujul aitab mitte ainult kaasa meeste haiguste edukale võitlusele, vaid aitab ka taastada füüsilist jõudu, taastada nõrgestatud kudesid ja stimuleerida vaimset tegevust. Prostatiidi vastane ravimtaim: Rhodiola külma, elecampane ja angelica juured; Naistepuna ja ristikhein; Jahubanaanide lehed ja mansetid; Jõhvikate ja koriandri puuviljad; Proportsioone saab kõige paremini mõõta kaalu järgi, elektrooniliste kaalude abil - kõiki ürte tuleb võtta võrdsetes osades.\nRhodiola neljaosaline (punane pintsel)\nKui kollektsioon on käsitsi, on soovitatav seda lihvida nii, et komponendid oleksid segatud ja ühtlaselt jaotunud. Tervendava joogi valmistamiseks valatakse kogusesse kaks supilusikatäit, eelistatavalt termos, pool liitrit keeva veega. Peate ravimit võtma kolm korda päevas, igaüks 80 ml. Pideva kasutamise kursus on ette nähtud poolteist kuni kaks kuud. Pärast seda on soovitatav teha paus ja vajadusel korrata ravi. Inimese nahk on tugev immuunsuse organ, mis lisaks soojusregulatsioonile ja keskkonnakaitsele suudab ka toitaineid kehasse viia ja toksiine välja filtreerida.\nSeda väärtuslikku omadust kasutatakse taimsetes ravimites vannide ettevalmistamisel.


Eugleniidid – Vikipeedia\nKlass Eugleniidid Euglenoidea\nEugleniidid (Euglenoidea, varasemates allikates nimega Euglenida) on protistide rühm, mis kuulub Euglenozoa hõimkonda. Eugleniide on teada umbes 800 liiki.\nEnamik eugleniide elab mageveekogudes, mõned rühmad ka merevees. Paljudel eugleniididel on kloroplastid, mille abil nad suudavad fotosünteesides energiat toota, mõned rühmad toituvad ka fagotsütoosi või difusiooni teel. Eugleniidid on tekkinud sekundaarse endosümbioosi tagajärjel, kui eukarüoot neelas rohevetika (kes ise oli tekkinud primaarse endosümbioosi tagajärjel).\nEnamik eugleniide on ainuraksed flagellaadid (monaadid).\nFotosünteesivate eugleniidide kloroplastid on kaetud kolme membraanikihiga. Klorofüllidest esineb neil nagu rohevetikatelgi vormid a ja b.\nEugleniidide iseloomuliks tunnuseks on pelliikula, mis asub rakumembraani all. Pelliikula katab rakku helikaalselt. Õhukese pelliikuliga vormidel on täheldatud unikaalset liikumisviisi – nn eugleniidne ehk euglenoidne liikumine.\nEugleniide kirjeldas esimesena Otto Bütschli 1884. aastal. Tolle aja botaanikud lugesid rühma Euglenida vetikate alla – see aga tähendas, et eugleniidid kuulusid teatud omaduste poolest üheaegselt nii loomade kui ka taimede hulka. See on üks paljudest näidetest, miks oli vaja luua uus rühm – protistid.\nMõnikord on teatud eugleniide nimetatud ka euglenofüütideks (Euglenophyta (eesti keeles nimetatud ka silmviburvetikateks) või Euglenophyceae[viide?]), see viitab fototroofsetele (autotroofid) eugleniididele, jättes välja heterotroofsed vormid.\nEuglena (silmviburlane; liike ka Eestis)\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Eugleniidid&oldid=5407924"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 14:11, 28. juuli 2019.


Euronics toob Microsoft Surface seadmed Eestis müügile | AM.ee\nEuronics toob Microsoft Surface seadmed Eestis müügile\n31. Mai 2017 - 21:54 Autor: AM\nMicrosoft Surface arvuteid on Microsoft juba aastaid tootnud ja müünud, kuid need on jäänud pigem nišitoodeteks. Alguses pidi leppima odavamate mudelite juures lahjema Windowsiga, siis oli hind liiga kallis, kuid Eestis oli põhiprobleemiks ikkagi saadavus, kuigi fännid aga leidsid ikka võimaluse omale piiri tagant ihaldatud seade soetada. Nüüd on Euronics koostöös Microsoftiga asunud seda takistust kõrvaldama.\nEesti suurim kodutehnika ja elektroonika edasimüüja Euronics hakkab koostöös Microsoftiga sel nädalal Euronicsi kauplustes müüma Microsoft Surface tootesarja seadmeid.\nKlaviatuuriga tahvelarvutites on nii riistvara kui ka seadmetes kasutatav tarkvara valmistatud Microsofti poolt.\n„Meil on ülimalt hea meel, et saame koostöös Microsoftiga tuua Microsoft Surface nime kandvad seadmed ka Eesti tarbijateni,“ ütles Euronicsi IT-seadmete tootejuht Risto Juhansoo. „Tegemist on väga kvaliteetsete seadmetega, mis vastavad kõige kõrgemate nõudmistega kasutajate soovidele,“ lisas ta.\nMicrosoft Surface seadmed on kerged, kasutavad Windows 10 Pro operatsioonisüsteemi täisversiooni ja ka seadmete turvalisuse aste on veelgi tõusnud uue Windows 10-ga kaasas Windows Hello funktsiooni abiga, mis lubab seadmesse sisse logida biomeetriliselt.\nSurface´i seadmed pakuvad ka Ink funktsiooni, tänu millele saab teha märkmeid ning kirjutada ekraanile tuttaval ning mugaval viisil puutepliiatsiga, sest Windows Ink tunneb Windowsi seadmetel ära käekirja.\nMicrosoft Surface Pro 4 maksab Euronicsis 1399 eurot, lisaks klaviatuur 130 eurot. Rohkema mälu ja võimsama protsessoriga Surface Pro 4 hind tuleb 1999 eurot.\nLisaks seadmete müügile pakub Euronics Surface´i toodetele, mis on ostetud Euronicsi poodidest, ka müügijärgset teenindust lähimas Euronicsi poes.


Glamox sulgeb Norra tehase ja toob tootmise Eestisse - Äripäev\nGlamox sulgeb Norra tehase ja toob tootmise Eestisse\nAnne Oja 28. september 2009, 00:00\nHøvik Lysi kaubamärki kandvad dekoratiivvalgustid hakkavad kolme-nelja kuu pärast valmima Keilas, kuhu luuakse juurde kuni 15 töökohta, teatas ettevõte reedel. Tootmise ületoomine annab Glamoxile märkimisväärse kulude kokkuhoiu ja parandab konkurentsivõimet.\n"Tootmismaht suureneb hinnanguliselt 1/3 võrra," rääkis Glamox HE juht Meelis Peterson. "Oleme varasemalt ettevalmistusi teinud, kuna meil oli juba eelmisel aastal tootmispinnaga kitsas. Nii et hoone laiendus ja masinapark on meil juba olemas ning Norra tootmise Eestisse kolimise tõttu sinna täiendavalt investeerida pole vaja."\nGlamox otsustas Norra tootmise Eestisse tuua Keila tehase tootlikkuse ja tarnekindluse näitajatele tuginedes. Høvik Lysi tootmise ületoomine kinnitab Petersoni sõnul kontserni omanike usaldust ja usku, et Glamoxi ühe vanema kaubamärgi all turustatavaid valgusteid on võimalik toota ka väljaspool Norrat.\nKeila linnavalitsus kinnitas Äripäevale, et on Glamoxi laienemisega rahul. "See on igati teretulnud," vahendas pressiesindaja linnapea Tanel Mõistuse arvamust. Ta lisas, et Keilas on suhteliselt palju töökohti, kuid omavalitsusel pole andmeid, kui paljud inimesed on tööd kaotamas. Pool Keila tööealistest elanikkonnast töötab väljaspool Keilat, peamiselt Tallinnas. Samas elab vaid pool Keilas tööd tegevatest inimestest Keilas, ülejäänud on väljastpoolt.


Demineerijad leidsid Männikult üle tuhande lõhkekeha - Tallinn - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nDemineerijad leidsid Männikult üle tuhande lõhkekeha\n3. juuni 2017, 11:26\nPäästeameti ja kaitseväe demineerijad otsisid viimase viie päeva jooksul Männikul läbi tuhandeid ruutmeetreid pinnast ja leidsid tööde käigus 1156 lõhkekeha.\nPeamiselt toodi pinnale suurtükimürske, aga ka näiteks miinipilduja miine ja veel palju muudki. Leitud lahingmoon on erineva suurusega ja kogused on suured. Leitud lõhkekehad transporditi kaitseväe keskpolügoonile, kus demineerijad need hävitasid, teatas päästeamet.\n«Demineerijate jaoks on Männiku karjäär tuntud koht, kus on peidus suur hulk lõhkekehi. See ongi põhjus, miks demineerijad Männikul juba kolmandat aastat kogu nädala lõhkekehi otsivad,» selgitas Põhja-Eesti pommigrupi juhataja Raido Taalmann.\nViimase kolme aastaga on Männikult leitud ja kahjutuks tehtud üle 5000 lõhkekeha, mis on peamiselt pärit Esimesest ja Teisest maailmasõjast. 2015. aastal oli leide üle 1800, 2016. aastal üle 2000 ühiku. Esimesel aastal võttis päästeameti demineerimiskeskus Männiku karjääri üksi ette, viimased kaks aastat on seda tehtud koos kaitseväega.\nKaitseväe jaoks on päästeameti demineerijatele appi minek hea võimalus õppida ja kogemusi saada.\n«Eelkõige on meie eesmärk muidugi puhastada kaitseväe harjutusala, aga see on ka hea võimalus parandada oma väljaõpet ja õppida tundma neid lõhkekehi, mida me veel ei tea,» rääkis kaitseväe pioneeriinspektor major Vesse Põder. Tänu kaitseväe rasketehnikale ja inimestele õnnestus päästeameti demineerijatel puhastada ohtlikest lõhkekehadest oluliselt suurem maa-ala.


Riigikogu kiitis heaks naistevastase ning perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni | NordenBladet.ee\nRiigikogu kiitis heaks naistevastase ning perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni\n21 Sep, 2017 by Helena-Reet Ennet\nNordenBladet — Riigikogu võttis vastu seaduse, millega ratifitseeritakse naistevastase ning perevägivalla ennetamise ja tõkestamise Euroopa Nõukogu konventsioon. Konventsiooniga luuakse raamistik naistevastase vägivalla ja perevägivalla ohvrite kaitsmiseks ja abistamiseks. Samuti soovitakse konventsiooni abil edendada rahvusvahelist koostööd naistevastase vägivalla ja perevägivalla likvideerimiseks.\nValitsuse algatatud naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise Euroopa Nõukogu konventsiooni ratifitseerimise seaduse (475 SE) poolt hääletas 79 ja vastu oli 6 saadikut.\nLäbirääkimistel võtsid sõna Henn Põlluaas Konservatiivse Rahvaerakonna fraktsioonist, Liina Kersna Reformierakonna fraktsioonist, Marianne Mikko Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioonist ja Oudekki Loone Keskerakonna fraktsioonist.\nVeel võttis Riigikogu vastu 71 poolthäälega valitsuse algatatud Euroopa Liidu ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna rahvusvahelise sihtasutuse asutamislepingu ratifitseerimise seaduse (446 SE), millega ratifitseeritakse Euroopa Liidu ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna rahvusvahelise sihtasutuse asutamisleping, millele Eesti kirjutas alla 25. oktoobril 2016.\nKuus aastat tagasi asutati Hamburgis ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna (edaspidi CELAC) fond, mille eesmärgiks oli tugevdada ELi ja CELACi liikmesriikide partnerlust ning soodustada piirkondadevahelist vastastikust mõistmist ja nähtavust. Fond asutati eeldusel, et see muudetakse võimaluse korral edaspidi sõlmitava rahvusvahelise asutamislepinguga rahvusvaheliseks organisatsiooniks.\nLepingu eesmärk on asutada ELi ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna sihtasutus rahvusvahelise organisatsioonina, millel on rahvusvahelise avaliku õiguse kohaselt juriidilise isiku staatus. Sihtasutust võib vaadelda kui ELi ühise välispoliitika vahendit, sest selle tegevus aitab lähendada liikmesriikide tegevust Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna suunal, tagades, et EL on suuteline panema kahe piirkonna partnerluse raames maksma oma huvid ja väärtused.\nSihtasutuse asutamine rahvusvahelise organisatsioonina aitab suurendada selle suutlikkust koguda oma liikmesriikidelt rahalisi vahendeid – paljud liikmesriigid ei saa praegu sihtasutuse vabatahtlikku rahalist panust anda, sest fond on asutatud Saksa tsiviilõiguse alusel. Kui fond saab rahvusvahelise organisatsiooni staatuse, võimaldab see tal kärpida ka teatavaid kulusid, saada kasu rahvusvahelisest õigusest tulenevatest privileegidest ja immuniteetidest ning kasutada paremini ära oma rahalisi vahendeid ja inimressursse. See omakorda võimaldab säilitada ja arendada edasi tegevust partnerluse toetamiseks.\nValitsuse algatatud loomakaitseseaduse muutmise seaduse eelnõu (445 SE) kohaselt on loomade avalikul näitamisel lubatud kasutada looma, kelle liigiomased käitumisharjumused või eluviis seda võimaldavad ilma looma tervist kahjustamata. Nende looma- ja alamliikide loetelu, keda on lubatud loomanäitusel, -võistlusel, -laadal, -oksjonil või loomade kokkutoomisega seotud muul avalikul üritusel kasutada, kehtestab valdkonna eest vastutav minister. Tegevusloaga loomaaedadele see regulatsioon ei laiene. Lisaks loomade heaolu ja tervise kaitsmisele on eelnõu eesmärk ennetada avalikul üritusel loomadega seotud õnnetuste ohtu ning vältida inimestel, eriti lastel, tsirkuseetenduse käigus nähtud loomade mitte liigiomasest käitumisest tulenevaid võimalikke väärarusaamu, et loomad vabas looduses selliselt käituks.\nLäbirääkimistel võttis sõna Barbi Pilvre Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioonist.\nRiigikogus läbis esimese lugemise kuus eelnõu:\nValitsuse algatatud „laiaulatusliku majandus- ja kaubanduslepingu (CETA) ühelt poolt Kanada ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vahel” ratifitseerimise seaduse eelnõuga (466 SE) ratifitseeritakse Euroopa Liidu ja Kanada vaheline majandus- ja kaubandusleping (CETA), millele Eesti kirjutas alla 28. oktoobril 2016.\nCETA puhul on tegemist majanduslikus mõttes Euroopa Liidule tervikuna olulise ja seni kõige ambitsioonikama lepinguga, mida ELil on õnnestunud kolmanda riigiga läbi rääkida. CETAga saavad Euroopa ettevõtted võimaluse tegutseda samades konkurentsitingimustes nagu Kanada firmad. Näiteks avaneb CETAga esmakordselt välispartneritele Kanada provintside ja kohalike omavalitsuste riigihangete turg. CETA kaotab 99 protsenti tollimaksudest ja seda suures osas alates lepingu ajutisest kohaldamisest. Tööstus-ja kalatoodete ning veinide ja alkoholi osas toimub täielik liberaliseerimine. Tariifid kaotatakse samuti ELile olulistele ekspordiartiklitele nagu maiustused, küpsetised, puu- ja köögiviljad. Kaubanduse elavdamisele peaksid lisaks tariifide alanemisele kaasa aitama veel näiteks lihtsustused päritolureeglites, tehniliste normide vastastikuse tunnustamise lihtsustamine ning sanitaar- ning fütosanitaarreeglite protsesside sujuvamaks muutumine.\nLisaks avanevad Euroopa ettevõtjatele CETA kaudu uued võimalused Kanada teenuste turul. Liberaliseerimine puudutab energia, finantsteenuste, telekommunikatsiooni ja mereveo teenuste sektoreid. Lepinguga lihtsustub näiteks ka ettevõttesiseselt ajutiselt üleviidud spetsialistide ja juhtivtöötajate liikumine Euroopa Liidu ja Kanada vahel.\nEestil pole Kanadaga kehtivat investeeringute soodustamise ja kaitse lepingut. CETAs sisaldub ELi uus läbipaistvam ja institutsionaliseeritud lähenemisviis investeeringute kaitsele ja ka nendega seotud vaidlustele. Kõnealune leping on investeeringute osas – võrreldes Eesti tänaseni sõlmitud investeeringute kaitse kahepoolsete lepingutega – oluliselt õiguskindlam.\nLepingus käsitletakse sundvõõrandamise tingimusi ja õigust pöörduda kohtusse. Seega tuleb see ratifitseerida Riigikogus, sest leping ise sisaldab selliseid üksikisikutele otsekohaldatavaid õigusi ja kohustusi, mida põhiseaduse kohaselt saab sätestada ainult seadusega. Nimelt saavad lepinguosaliste kodanikud otse CETA alusel lepinguosalise riigi (k.a Eesti) vastu investeeringute peatüki sätete kohaselt nõudeid esitada.\nValitsuse algatatud karistusseadustiku muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seaduse (alaealiste õigusrikkujate kohtlemise muutmine) eelnõu (453 SE).\nEelnõu on ajendatud valitsuse algatatud sotsiaalhoolekande seaduse ja sellega seonduvate seaduste muutmise eelnõust (360 SE), millega tunnistatakse alates 1. jaanuarist 2018 alaealiste mõjutusvahendite seadus kehtetuks ja kaotatakse alaealiste komisjonid. Eelnõuga kavandatakse muudatused karistusseadustikus, karistusregistri seaduses, kriminaalmenetluse seadustikus ja väärteomenetluse seadustikus.\nMuudatuste tulemusena tekib Eestis alaealiste ja noorte õigusrikkujate erikohtlemise süsteem, kus olulisel kohal on vastutuse võtmine toimepandud tegude eest. Eelnõu näeb ette riigi reageerimise nendele tegudele vastavalt alaealisega seotud riskide ja vajadustega. Eelnõu tagab alaealiste õigusrikkumistele kiirema reageerimise, vähendab ajakulu seoses alaealiste komisjonis toimuva menetlusega ja võimaldab menetlejal endal vajalik otsus vastu võtta. Selleks antakse asja menetlejale võimalus kasutada alaealiste suhtes laiemat mõjutusvahendite ringi. Sätestatakse üldreegel, et alaealiste puhul tuleb eelkõige kasutada tema arengust lähtuvaid kasvatuslikke mõjutusvahendeid.\nEelnõu annab kohtule õiguse vabastada alaealine seaduse kohaselt mõistetavast karistusest ja kohaldada selle asemel alaealise mõjutusvahendit ka 18-21-aasta vanustele. Näiteks suunata noor sotsiaalprogrammi või sobivale ravile kui noore vaimse arengu tase vastab pigem alaealise omale.\nValitsuse algatatud kaitseväeteenistuse seaduse ja teiste seaduste muutmise seaduse eelnõuga (447 SE) kaotatakse tegevväelase tegevteenistuspension, politseiametniku väljateenitud aastate pension ja prokuröri vanaduspension (eripensionid) alates 1. jaanuarist 2020. aastast. Kehtiv kord näeb ette tegevväelasel 50-aastaselt 20-aastase teenistusstaaži, politseiametnikul 55-aastaselt 20-aastase politseiametniku staaži ja prokuröril vanaduspensionieas 25-aastase prokuröristaaži puhul eripensioni saamise õiguse, mille suurus on sõltuvalt teenistuse liigist ja teenistusstaažist 50-75% vastava ametikoha palgast. Eelnõu kohaselt säilivad 2019. aasta 31. detsembril teenistuses olevatel tegevväelastel, politseiametnikel ja prokuröridel õigus eripensionile praegu kehtivate reeglite alusel. Nende isikute õigus eripensionile ei sõltu sellest, kui palju nad on 1. jaanuariks 2020. a vajalikust teenistusstaažist omandanud ja eelnõu kohaselt võivad nad eripensioni määramiseks vajaliku teenistusstaaži juurde teenida.\nTeenistusest lahkunud isikutel, kellel on omandatud vajalik teenistusstaaž, säilib õigus eripensionile seni kehtiva korra alusel mõnede erisustega. Näiteks alates 1. jaanuarist 2020. a tegevteenistusse tagasi tulles isiku tegevteenistusstaaž ei suurene, kuna muudatuse tulemusena on pensioni saamise tingimuseks pidev staaž, ning pension määratakse vanusenõude täitumisel ainult varasema tegevteenistusstaaži alusel.\nProkuratuuriseadus võimaldab edaspidi prokuröri vanaduspensioni hakata saama ka isikutel, kes on prokuratuurist lahkunud enne vanaduspensioniea saabumist ja kellel on väljateenitud vähemalt 25-aastane prokuröristaaž. Muudatuse kohaselt on prokuröri vanaduspensioni saamise tingimus sarnane tegevväelase tegevteenistuspensioni saamise tingimusega, kus isik ei pea minema pensionile vahetult tegevteenistusest. Teistsugune reegel kehtib praegu ja ka edaspidi politseiametnikele, kellel peab viis aastat pidevat politseiteenistuse staaži eelnema vahetult pensioniõigusliku ea täitumisele.\nLäbirääkimisel võttis sõna Eiki Nestor Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioonist.\nValitsuse algatatud kalapüügiseaduse muutmise seaduse eelnõuga (491 SE) tagatakse seaduse ettenähtud kalapüügiga seonduvate andmete kogumine ja nende kajastamine selleks moodustatud andmekogus, mis on kooskõlas kehtivate õigusaktidega registreeritud riigi infosüsteemi haldussüsteemis (RIHA). Eelnõuga tagatakse ka Euroopa Liidu õiguse ja seaduses kehtestatud kalapüügiga seonduvate andmete kogumine, analüüsimine ja edastamine kehtestatud volitusnormide alusel. Kutselise kalapüügi registrisse kogutavaid andmeid saavad kasutada nii andmete esitajad, kalapüügi korraldamise ja järelvalvega seotud ametkonnad, kalavarusid uurivad teadlased ja muud huvigrupid. Pärast kutselise kalapüügi registri nõuetekohast registreerimist RIHA-s ning seoses muude riiklike registrite ja andmekogudega kutselise kalapüügi registri jaoks vajalike liidestusvõimaluste kasutamisega lihtsustub andmete kättesaadavus ja väheneb kodanike halduskoormus.\nValitsuse algatatud kalandusturu korraldamise seaduse muutmise seaduse eelnõuga (465 SE) täiendatakse kalamajandusliku riigiabi ja vähese tähtsusega abi andmise korraldamise ja andmete avalikustamise reegleid. Euroopa Komisjoni määruse rakendamiseks kehtestatakse abi andmise läbipaistvamaks muutev menetlusprotseduur.\nSiseriikliku menetlusreegli kohaselt peab abi andja maaeluministeeriumi kaudu veebilehel avalikustama kalamajandusliku riigiabi andmised, mis ületavad enam kui 30 tuhat eurot. Euroopa Komisjon on liikmesriikidele loonud ühtse vabatahtlikult kasutatava veebirakenduse TAM (Transparency Aid Module). Selle kaudu andmete avalikustamine on väiksema kulu ja töökoormusega, kui eraldi ühtse tõhusa otsingu ja allalaadimisfunktsiooniga veebilehe loomine.\nSamuti kohustatakse abi andjaid (PRIA, Maaeluministeerium, sihtasutused, sh Keskkonnainvesteeringute Keskus, Maaelu Edendamise Sihtasutus jt) registreerima riigiabi puudutavat infot konkurentsiseaduse alusel loodud riigiabi andmise registris. See lihtsustab erinevate piirmäärade jälgimist. Muudatused kajastavad seni toiminud ja EL õigusaktides sätestatud reegleid.\nValitsuse algatatud toiduseaduse ja söödaseaduse muutmise seaduse eelnõuga (487 SE) viiakse seadusse viited uuele ELi vastavale määrusele uuendtoidu valdkonnas. Peamine muudatus on uuendtoidu kasutuselevõtmise loamenetlusega. Senine liikmesriigi tasandi loamenetlus muudetakse ELi-üleseks keskseks loamenetluseks. Seaduse jõustumisel pole enam vaja uuendtoidukomisjoni, kuna nimetatud toidu turule lubamise otsuse teeb edaspidi Euroopa Komisjon küsides ohutushinnangut Euroopa Toiduohutusametilt. Seletuskirjas märgitakse, et uuendtoit on toit, mida enne 1997. aastat ei ole ELis olulisel määral toiduna kasutatud.\nEestimaa Konservatiivse Rahvaerakonna fraktsiooni algatatud kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seaduse muutmise seaduse eelnõu (470 SE) oleks piiranud kohaliku omavalitsuse volikogu valimistel hääleõigust ainult Eesti kodanike ja Euroopa Liidu kodanikega. Kehtiv seadus võimaldab kohalikel valimistel hääletada ka neil alalistel elanikel, kes on mõne muu riigi kodanikud või kellel puudub üldse kodakondsus.\nJuhtivkomisjon tegi ettepaneku eelnõu esimesel lugemisel tagasi lükata. Ettepaneku poolt hääletas 77 ja vastu oli 7 saadikut. Seega langes eelnõu menetlusest välja.


Anija mõisarahvas külastas Lielvircava ja Abguntse mõisa Lätis | SEIC\nAnija mõisarahvas külastas Lielvircava ja Abguntse mõisa Lätis\nSeotud ettevõtjad: Liel.Barons, SA Anija Mõisa Haldus\nProjekti KESKLIK ETTEVÕTLUS MAAL raames külastas Anija mõisapere koostööpartner Zanda Zariņa Lätist Jelgava maakonna Lielvircava mõisast. Teele asuti 5. novembri hommikul ning Lielvircava mõisas olime juba kella 13st. Zanda oli meid kenasti vastuvõtmas. Tutvusime mõisaga nii seest, kui väljast. Mõis kuulub samuti kohalikule omavalitsusele nagu Anija mõis ning on ka muinsukaitse alla. Mõisa parempoolses tiivas ehk uues juurdeehituses töötab ka veel lasteaed. Zanda on mõisas töötanud juba ligi 5 aastat ning selle ajaga palju korraldanud, mõisa on renoveeritud ning tutvumas käivad erinevad grupid üle maailma, samuti toimuvad põnevad üritused ja töötoad. Zanda ise õmbleb 19. sajandi näidiste järgi rõivaid. Edasiseks koostööks leppisime kokku, et Zanda tuleb 2019 aasta mõisakultuuri festivalile tutvustama ja näitama oma 10 kostüümi.\nÕhtul sõitsime Abguntse mõisa kus ka ööbisime. Mõis on erakätes, kuulub noorele perele, kus kahe aasta jooksul on 23 projekti finantseeritud, mille toel on mõis taastatud nii, et külastajad saavad sealset atmosfääri nautida. 2018 aasta suvel toimus mõisas 21 pulma. Mõis on samuti muinsuskaitse all ja noored renoveerivad mõisa väikeste vahendite ja annetuste abil. Mõisa rahvas samuti nagu Anija mõisas, armastab lihtsust ning taastamisel on seda ka eelistatud. Hetkel käivad aida renoveerimistööd, millest tuleb 200 kohaline kontsertsaal, nii nagu Anija mõis plaanib, samuti on tulemas väike õpperada ümber mõisa. Ühiseid mõtteid oli tore koos avastada. Mõisas on Baltimaade suurem keraamika põletusahi, milles valmivad imearmsad tööd ülemaailmsetelt meistritelt. Meie saime väga palju huvitavaid ideid mõisa renoveerimiseks. Abguntse mõisapere oli huvitatud meie tegemistest ja renoveerimise tulemustest, lubasid aastal 2020 kindlasti külastada Anija mõisa. Oleme Läti külaskäiguga ülimalt rahul ja loodame väga edasisele koostööle.\nZanda Zarina (Lielvircava mõisast Lätist) külaskäik Anija mõisa\nAnija Mõisa Haldus sihtasutusel on alates 2017 aasta septembris olnud meeldiv kogemus osaleda SEIC projektis. Oleme projekti raames leidnud uusi koostööpartnereid ning ammutanud põnevaid ja inspireerivaid ideid.


3 liikmeline perekond soovib üürida uut kodu! - Läänlane\n3 liikmeline perekond soovib üürida uut kodu!\n3 liikmeline perekond soovib üürida 2-3 toalist korterit.\nOleme korralikud, töötavad ning kohusetundlikud noorpere!\nsoovime üürida kahetoalist korterit


Suur mantlijaht lõppeb Cooconis - Foorum\nSuur mantlijaht lõppeb Cooconis\nNagu talv saabub ootamatult nii tegelikult ka sügis. Ühel hetkel käid ringi varbad paljad, järgmisel vajad juba poolsaabast ning sooja mantlit. Tihtipeale on poodide mantlivalik kas liialt range või vastupidi üleliia uljas. Materjalidesse süvenedes selgub, et soodsad mantlid on valmistatud sünteetilistest kangastest, mis sooja ei anna ning naturaalsed villased mantlid maksavad aga hingehinda.\nTaani kaubamärgi Masai mantlid on valmistatud naturaalsest villast mõeldes Põhjamaisele kliimale. Ka tegumoed on kujundatud skandinaaviapäraselt vabas stiilis, kaldumata seejuures liialt minimalistlikuks. Masai toodetelt leiab alati vimkasid, mis eristuvad muust massist. Sügis/talv 2016 mantlite valikus on neli värvitooni: klassikaline must, tumesinine, veinipunane ja kakaopruun. Loomingulisematele inimestele ka üks musta-valge sikksakk kirju. Mantlid on a-lõikelised, suurte reväärinurkadega, mis ülesse tõstes kaitsev tormituule eest. Mantlitel on trendikalt robustsed lukk-kinnised ning suured-suured taskud, kuhu mugav käed külma eest peita. Parim on see, et mantli hind on kvaliteediga tasakaalus ja vastupidavuses järgi pole antud. Masai mantel peab nagu vankumatu tinasõdur vastu mitmeid hooaegu trotsides külma ja hetketrende.\nMasai kaubamärki esindab Coocon kauplus.


Erinevus seepide ja pesuvahendite vahel - Objektid\nSeebid vs pesuvahendid\nMeie tänapäev tunnistab vajadust tervisliku eluviisi korraliku hügieeni järele. Keha, riiete, nõude ja maja puhtana hoidmiseks kasutame erinevaid seepe ja pesuvahendeid. Ehkki see kinnisidee puhtuse vastu pole kogu ajaloo vältel tõsi olnud, on nii seebid kui ka pesuvahendid kasutusel olnud vähemalt Rooma ajast. Nad tegid toona ja täidavad praegu sarnaseid funktsioone, kuid pesuvahendite ja seepide vahel on palju erinevusi.\nSeep ‘“ on pindaktiivne aine, mida kasutatakse koos veega mitmesuguste esemete pesemiseks ja puhastamiseks.\nPesuaine viitab mis tahes ainele, seebiga või mitte, mis aitab puhastada.\nNäited seepidest ja pesuvahenditest\nSeep ‘“ baariseep, vedel käteseep, mõni nõudepesuvedelik, mõni pesupesuvahend\nPesuaine “vesi, liiv, savi, seep, klaasipuhastusvahend, kontaktläätsede lahus, ammoniaagipõhised puhastusvahendid, klaasipesuvedelik, seller\nSeepi ‘“ valmistatakse traditsiooniliselt rasvast ja leelisest. Rasv võib pärineda loomadest või õliseemnetest. Need kaks ainet on kas kõrgel ühendatud temperatuurid jäetakse jahtuma või kombineeritakse toatemperatuuril umbes toatemperatuuril ja jäetakse kaheks päevaks kokku, kuni nad lõpetavad keemilise reaktsiooni, mis tekitab seepi. Tänapäeval on palju käsitsi valmistatud seepi selle reaktsiooni kõrvalproduktis, mida nimetatakse glütseriiniks, mis aitab nahka niisutada.\nPesemisvahendid ‘“, kuna pesuaineid on nii palju erinevaid, on võimatu kirjeldada, kuidas neid igaüks valmistatakse. Inimene on läbi ajaloo katsetanud igasuguseid keemilisi ja looduslikke aineid, et näha, mis on parim mustuse, plekkide ja lõhna eemaldamiseks.\nSeepi ‘“ kasutatakse enamasti inimkeha puhastamiseks. Baariseepi leidub duširuumides ja valamute kõrval. Vedelseepi kasutatakse avalikes ja privaatsetes tualettruumides käte puhastamiseks. Seep sobib suurepäraselt mustuse ja õlide eemaldamiseks selle molekulaarse struktuuri tõttu. Seebimolekuli üks ots lahustab õli, teine ots ise vees. See tähendab, et vesi võib pesta aineid, mis on talle tavaliselt mitteläbilaskvad.\nPesuvahendit ““ kasutatakse peaaegu igal puhastamisel, eriti kuna seepi peetakse tehniliselt detergendiks. See võib toimida plekkide keemiliseks lagundamiseks paljude kodumajapidamises kasutatavate puhastusvahendite korral või võib füüsiliselt purustada mustuseosakesed abrasiivse puhastamise abil. Esimesed pesuvahendid olid tõenäoliselt puhas liiv ja vesi ning neid kasutati rõivaste, riistade ja keha pesemiseks.\n1. Puhastamiseks kasutatakse nii seepe kui ka detergente.\n2. Seep viitab rasvast ja leelisest valmistatud vahutavale tootele, samas kui detergendid on sõna otseses mõttes kõik, mis muudavad mõne muu aine puhtamaks.\n3. Seebid on tõhusad, kuna nende molekulaarne koostis võimaldab neil õlisid lõhkuda ja seejärel kõik veega maha pesta, samal ajal kui detergendid kasutavad seda meetodit, muid keemilisi protsesse või füüsilist hõõrdumist lõhnade ja plekkide eemaldamiseks.\nMigreen Peavalu üks sagedamini esinevaid põhjuseid on äge migreenihoog. See mõjutab 30 miljonit inimest Ameerika Ühendriikides ja umbes\nErinevus Honda Accordi ja Honda Civic SI vahel\nHonda Accord vs Honda Civic SI Enamik, kui mitte kõiki, soovivad autotootjad pigem võrrelda oma mudeleid konkurentidega, mitte ühe oma mudeliga\nRemington 700 ADL ja BDL erinevused\nNeile teist, kes alustavad relva- ja vintpüssihuvilisi, kes soovivad küsida küsimusi ilma teie teadmatust paljastamata, on see artikkel mõeldud teile! Mõnikord on see sees\nsarnasused Rooma vabariigi ja Rooma impeeriumi vahel\non küüslaugupulber ja küüslaugusool sama\nõhtu ja pärastlõuna erinevus\navalik vs erahaldus\nmillest on valmistatud lutsiit


Kirjakast: Kas ilma riskita saab investeerida?\nRahakooli blogisse kirjutas Tre:\nTekib ca 60 000 rootsi krooni, kuida selle väärtusst riskita kasvatada?\nMarfinpanga aastase hoiusega (kõrgeim % mis leidsin oleks kuine tootlus ca 300 krooni, ilma riskita vist rohkem ei saagi? Ja arvata on, et hoiuste intressid alanevad veelgi...\nSee on sul väga hea küsimus:) Ma arvan, et ilma riskita ei olegi võimalik selle raha väärtust kasvatada.\nTähtajalisel hoiusel raha hoides seisneb risk selles, et järgneva aasta inflatsioon on suurem kui see intress mis sulle makstakse.\nMarfin panga aastase hoiuse intress on 3,6%\nViimase aasta hindade tõus kokku on olnud 5,4%\nSeda tarbijahinnaindeksi tõusu saab näha statistikaameti kodulehelt:\nSee tähendab seda, et kui inflatsioon on järgmisel aastal samasugune nagu eelmisel aastal, siis sa kaotad oma raha väärtusest 1,8%.\nSinu näite puhul on see siis natuke üle 1800 krooni kaotust aasta kohta.\nSeda, et inflatsioon äkki läheb väiksemaks ja sa oleksid võidumees, ma väga ei loodaks. Mina ennustan, et majandus siiski jätkab vaikset kosumist ja inflatsioon kasvab hoopiski.\nMina investeeriksin oma raha küll kusagile investeerimisfondi hoopiski. See kui inimesed fondis raha kaotavad on tavaliselt kõige enam nende endi süü, sest nad panevad raha fondi ja siis ei tunne aastaid absoluutselt huvi, et mis sellega toimub. Siis tuleb mingi mutuus väärtuses ja ollakse vihased, et see on langenud näiteks.\nTuleb lihtsalt uurida investeerimisfondide prospekte ja ajaloolist tootlikkust natuke ning kui mõni neist usaldust tekitab, siis proovida.\nSamuti soovitaks ma riskikartlikumal inimesel summat hajutada. Ära ole laisk ja investeeri seda ainult ühte kohta. Investeeri kolme nelja erinevasse kohta. Siis on väiksem võimalus, et kõik sinu valitud erinevad instrumendid oma väärtust korraga kaotama asuvad.\nVõid ka investeerida niiöelda vastandlikesse vahenditesse näiteks osa kulda ja osa fondidesse. Viimases kriisis on hästi näha olnud, et siis kui majanduskriisis kõiksugused "väärt"paberid kõikuma lõid, hakati korraga rohkem kulda usaldama.\nViimase 5 aastaga on kulla hind tõusnud 172%\nViimase 10 aastaga on kulla hind tõusnud 407%\nMa ei meelita siin küll nüüd sind ühte või teistpidi otsust tegema, aga loodan, et minu arutlusest võis sulle natuke oma mõtete seadmisel abi olla?\nKokkuvõtteks ma leian, et ilma riskita pole sul seda raha võimalik investeerida. Kui valid ka tähtajalise hoiuse, siis riskid sellega, et inflatsioon on suurem kui intressimäär su hoiusel.\nAnna siis blogisse teada, mida otsustasid. Huvitav oleks teada:)\nVestlus leitav aadressilt: http://rahakool.ee/rk/index.php?opt=foorum&Submit=loe&fid=14&lang=est


Kadrina Keskkool - Õpilaste testimisest ja vaksineerimisest koolis\nÕpilaste testimisest ja vaksineerimisest koolis\nAustatud lapsevanemad ja koolinoored! Vastavalt Haridus- ja Teadusministeeriumi nõuetele on sellest õppeaastast alates kooliõdedel kohustus koguda andmeid 12-aastaste ja vanemate õpilaste:\nCOVID-19 läbipõdemise ja vaktsineerituse kohta;\nvaktsineerimata õpilaste vaktsineerimisega nõusoleku / mitte nõusoleku kohta;\nvaktsineerimata või lõpetamata vaktsineerimisega õpilaste COVID-19 suhtes testimiseks koolis toimunud lähikontakti korral.\nVaktsineerimine COVID-19 vastu ja testimine COVID-19 suhtes koolis toimunud lähikontakti korral toimub vaid vanema või 18-aastase ja vanema õpilase kirjaliku nõusoleku korral.\nVaktsineeritakse ja vajadusel testitakse vaid 12-aastaseks saanud ja vanemaid õpilasi, kuid töö tõhusamaks planeerimiseks ja täpsema ülevaate saamiseks hetkeolukorrast kogutakse infot ka vanematelt, kelle lapsed saavad 12-aastaseks käesoleva kalendriaasta jooksul.\n12–18-aastaste õpilaste puhul täidab ja allkirjastab nõusolekuvormi lapsevanem.\n18-aastaste ja vanemate koolinoorte puhul täidavad ja allkirjastavad õpilased nõusolekuvormi ise.\nNõusolek on ühekordne ja kestab kogu 2021/2022. õppeaasta vältel, kui nõusolekust ei ole taganetud.\nHaridus- ja Teadusministeeriumi poolt koostatud ühtne nõusolekuvorm jagatakse paberkandjal kõigile antud vanusegruppi kuuluvatele õpilastele ning on kättesaadavad ka digitaalses vormis.\nPaberkandjal täidetud ja allkirjastatud nõusolekuvormid tuleb esimesel võimalus tuua kooliõe kätte.\nDigitaalselt täidetud ja allkirjastatud nõusolekuvormid tuleb esimesel võimalusel saata: See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. Selle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud.\n12–18-aastaste õpilaste vanematele täitmiseks mõeldud nõusolekuvormi ja täpsema info leiate siit:\nVaktsineerimise / testimise nõusolekuvorm lapsevanemale\n18-aastastele ja vanematele õpilastele täitmiseks mõeldud nõusolekuvormi ja täpsema info leiate siit:\nVaktsineerimise / testimise nõusolekuvorm õpilasele\nKüsimuste korral palun helistage: 5818 0606, kirjutage: See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. Selle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud. või kontakteeruge läbi e-päeviku: Laina Mustonen\nKadrina Keskkooli kooliõde Laina Mustonen


Kampaania „Saada sõber kooli!“ kuulutab välja koomiksi- ja esseekonkursid | Maailmakool Kampaania „Saada sõber kooli!“ kuulutab välja koomiksi- ja esseekonkursid – Maailmakool\nKampaania „Saada sõber kooli!“ kuulutab välja koomiksi- ja esseekonkursid\n9. aprillil aktiivselt alanud kampaania „Saada sõber kooli!“ toob Eestisse enam kui 120 riigis toimiva kampaania Global Campaign for Education, mis on suutnud ühendada nii mittetulundusühendusi kui õpetajate organisatsioone igal kontinendil. Kampaania tutvustab juurdepääsu haridusele kui inimõigust ja tegeleb aktiivselt avalikkuse teadlikkuse tõstmisega, et luua valitsuste ja rahvusvaheliste organisatsioonide tasandil poliitilist tahet täita antud lubadused – tagamaks kõigile maailma lastele tasuta juurdepääs haridusele. 2009. aastal on kampaania teemaks Eestis ja üle maailma noorte ja täiskasvanute kirjaoskus.\nKampaania raames kuulutame välja koomiksi- ja esseekonkursid, mis kestavad aprilli algusest kuni 11. maini ning millest on oodatud osalema kõik kuni 26- aastased noored.\nKoomiksivõistluse teemaks on elementaarne kirjaoskus ning haridus. Võistlustöödes tuleb kajastada enda nägemust kirjaoskuse või selle puudumise mõju kohta maailma noortele ja täiskasvanutele.\nVõistlusele võib esitada töid mistahes formaadis. Elektrooniliselt ja paberkandjal. Mustvalgelt ja värviliselt. Rohujuure koomiksist peenema näputööni. Kolme parimat joonistajat autasustatakse Apple MP3’e mängijatega!\nEsseevõistluse teemaks on samuti elementaarne kirjaoskus ning haridus. Võistlustöödes tuleb kajastada enda nägemust kirjaoskuse või selle puudumise mõju kohta maailma noortele ja täiskasvanutele ning pakkuda enda nägemust võimalikest sammudest, üleskutsetest, et tagada igale maailma lapsele tasuta põhiharidus aastaks 2015. Osalemiseks tuleb esitada 3000 kuni 7000 tähemärgi pikkune essee kas eesti või vene keeles, mis vastab konkursi teemale ning mida ei ole varem avaldatud. Kolme parimat kirjutajat autasustatakse kinkekaartidega kauplusest Rahva Raamat!\nMõlema konkursi puhul hinnatakse eelkõige esitatud tööde vastavust teemale. Selleks on oluline teada, et:\nKirjaoskus on üks põhilisi inimõiguseid ning kriitilise tähtsusega vaesusest pääsemiseks, tervise parandamiseks ning inimõiguste rikkumiste vähendamiseks. Kirjaoskamatu inimene ei pruugi osata ennast kaitsta eluohtlike haiguste eest või hoolitseda efektiivselt enda perekonna eest. Kirjaoskus on ka eelduseks enda kodanikuõiguste kasutamisele ning osalemiseks ühiskonnas ja demokraatlikes protsessides. Noorte ja täiskasvanute kirjaoskus oma kõigis vormides mängib olulist rolli inimeste vabaduse tagamisel ning võimaldab neil juhtida iseenda positiivset arengut läbi nende mõtete ja tegude. Kirjaoskus loob kriitilise arusaama suurematest kaasaegsetest probleemidest ja sotsiaalsetest muutustest ning loob võimaluse mängida ühiskonna arengus aktiivset rolli hinnates sotsiaalset õiglust, võrdsust ja rahu.\nHoolimata sellest on maailmas veel jahmatavad 774 miljonit täiskasvanut ja 75 miljonit last, kes ei oska lugeda ega kirjutada. See tähendab, et vähemalt viiendik maailma täiskasvanud rahvastikust – neljandik naistest – ei saa elada täisväärtuslikku elu.\nSelleks, et konkursil edukalt osaleda, tutvu kindlasti konkursi tingimuste ja taustmaterjaliga kampaania „Saada sõber kooli!“ veebilehel:\nKampaania „Saada sõber kooli!“, koordinaator Eestis


Kaasaegse tsirkuse festival HOOG - Haapsalu Kultuurikeskus\nKaasaegse tsirkuse festival HOOG\nKuupäev08.06.2018 - 10.06.2018\nToimumiskoht Haapsalu linn\nUus tulija — rahvusvaheline kaasaegse tsirkuse festival HOOG ühendab etenduskunstid, pakkudes üllatavaid elamusi ja praktilisi kogemusi nii täiskasvanutele kui ka lastele. 8.-10. juunil 2018 esitletakse Haapsalus välisesinejate ja kodumaisete artistide kõrgtasemel lavastusi. Lisaks etendustele pakub HOOG haridusprogramme peredele, professionaalidele ning erivajadustega inimestele.\nRahvusvaheline kaasaegse tsirkuse festival HOOG on eri kunstivaldkondi ühendav festival Haapsalus 8.-10. juunil 2018, mille fookuses on uudne etenduskunst – kaasaegne tsirkus. Sõnadeta lavastustes vormitakse füüsiline võimekus kunstiliselt kaunisse pakendisse, testides inimvõimekuse piire.\nHOOG festival esitleb artiste Põhjamaadest, Euroopast, aga ka kaugemalt. Peaesineja, artist Matthias Romir on enam kui 20 aastat loonud žonglöörimise, objektiteatri, klounaadi ja videokunsti piirimail mänglevaid lühilavastusi. Haapsalu Kultuurikeskuses etendub lavastus “Life is Short Stories”. Etendust mängitakse ka Tallinnas, Vene Teatris.\nFestivali direktor Anu Tähemaa sõnul ühendab uus žanr eri kunstivaldkonnad. „Etendustes kasutatakse küll tsirkusekunsti elemente nagu žongleerimine või akrobaatika, kuid kaasatakse ka tants, näite- või videokunst, osavusalad või eksperimenteeritakse sootuks füüsika, muusika või psüholoogiaga. Tegu on lavastusliku tervikuga nagu teatris ikka. “Palliga hüljes” ning “jalgrattal karu” jäägu ajalukku – HOOG loomi meelelahutuseks ei rakenda,” selgitab Tähemaa.\nHOOG etendused Haapsalus toimuvad Kultuurikeskuses ja selle ümbruses, kuid palju põnevat saab toimuma ka linnatänavatel, hoovisoppides või mere ääres. Festivali programmi valitud lavastused on täis füüsilist meisterlikkust, kunstiliselt kaunis vormis. Etendusi valides tuleb laste puhul jälgida vanusepiiri. Kogenud kunstigurmaanile mõeldud etendus ei ole sobilik väikelastele ja 0-2 vanustele mõeldud etendus on eakohane just neile. Sõnadeta lavastused on arusaadavad nii kohalikele inimestele kui ka väliskülalistele.\nFestival pakub üllatavaid elamusi ja praktilisi kogemusi nii sõpruskondadele kui peredele, sest etenduste kõrvale on loodud ka haridusprogrammid ning sotsiaalse tsirkuse projektid, mis kaasavad algajad tsirkusehuvilisi, professionaale ja ka erivajadustega inimesi.\nHOOG festival on pühendatud Eesti Vabariigi 100. juubelile, pakkudes publikule meeldejäävaid elamusi kaunis Haapsalus. HOOG on järg Tallinnas 2015. aastal toimunud rahvusvahelisele kaasaegse tsirkuse festivalile <http://www.circustree.ee/et/home/> Circus Tree, mida külastas üle 10 000 inimese.\n<https://www.hoogfestival.com/meist> HOOG valmib koostöös: Prantsuse Instituut, Soome Instituut, Haapsalu linn, Haapsalu Kultuurikeskus, Haapsalu Neuroloogiline Rehabilitatsioonikeskus, Haapsalu Viigi kool, Haapsalu Linna Algkool, Läänemaa Ühisgümnaasium, TÜ Viljandi Kultuuriakadeemia, TLÜ Haapsalu Kolledž, Beguta külalistemaja, Fra Mare Thalasso Spa, Haapsalu Kutsehariduskeskus, Eesti Kaasaegse Tsirkuse Arenduskeskus, Baltic-Nordic Circus Network, Tsirkusestuudio Folie, OMAtsirkus, ParnterAkro, Rahumäe Põhikool, Haapsalu Kunstikool, Eve Stuudio, Eesti Tantsuagentuur, Vene Teater, QCatering, Eventech\nTäname toetajaid: Eesti Kultuurkapital ja Hasartmängumaksu Nõukogu\n<http://podcast.kuku.postimees.ee/podcast/intervjuu-saade-anu-tahemaa-kaa…> Kuku raadio intervjuu HOOG festival / Gold-Tähemaa 29.11.2017 / kestus 9min\n<https://static1.squarespace.com/static/5a33a241017db29b79ba0455/t/5a96c6…> HOOG festivali tutvustus\nVälilavaetenduste (kultuurikeskuse ees) päevapilet 5 €, perepilet 15 € müügis ainult kohapeal\nSiseetenduste piletihinnad 02.05-01.06:\nÕpilane, tudeng, pensionär, laps 17 €\nGrupisoodustus (al. 20 inimesest) 15 €/pilet\nSiseetenduste piletihinnad 02.06-09.06:\nÕpilane, tudeng, pensionär, laps 22 €\nGrupisoodustus (al. 20 inimesest) 19 €/pilet\nLastele vanuses kuni 7 eluaastat (k.a.) on sissepääs tasuta, kui istuvad piletiga saatja süles. Kui on soov lapsel eraldi istuda, on vaja osta lapsepilet.\nNB! Soodustuse saajal palume kaasa võtta soodustust tõendav dokument!\n01. juuni kell 22:00\n08. juuni kell 00:00\n01. juuni kell 15:00\n02. juuni kell 14:00


Eesti Presidendipaar andis külalistele uhke õhtusöögi EPLO - Estonian World Review\nEesti Presidendipaar andis külalistele uhke õhtusöögi EPLO\nAutor: Kadri Ibrus Mustpeade majas kohtusid kuningannaga Eesti tähtsamad ühiskonnategelased.\nTema Majesteedi kuninganna Elizabeth II ja Tema Kuningliku Kõrguse Edinburghi hertsogi Tallinna päev lõppes eile president Toomas Hendrik Ilvese ja proua Evelin Ilvese antud piduliku õhtusöögiga Mustpeade majas.\nÕhtusöögile oli kutsutud riigi juhtkond ja kuninganna saatjad, teiste hulgas ka president Arnold Rüütel abikaasa Ingridiga ja president Lennart Meri lesk Helle Meri. Kohal olid ka peaminister Andrus Ansip, Tallinna linnapea Jüri Ratas ning teisi poliitikuid.\nMõnekümne meetri kauguselt tseremooniat jälginud Õie Brachmann ja Kaarel-Peter Sillat kinnitasid, et kuninganna jättis oma helevalges õhtutualetis ja kalliskivide säras tõeliselt uhke, kuningannaliku mulje.\n“Kadriorgu jäin hiljaks, ta oli just ära läinud,” ütles Pärnust pärit Brachmann, kelle poeg tuli hiljuti tagasi Afganistani missioonilt ning kes peab seega kahe maa vahelisi suhteid eriti oluliseks. Sillat, kes elab kohe sealsamas vanalinnas, tuli niisama uudistama ja tegi kuningannast pilti ka.\nBritid aitasid eestlasi\nÕhtusöögil pidasid kõne nii kuninganna kui ka president Ilves. Mõlemad meenutasid oma kõnes Esimest maailmasõda.\n“Suurbritannia abi ja toetus Eestile meile nii raskes Vabadussõjas aastatel 1918–1920 oli hindamatu. Me peame kalliks Eesti vabaduse eest hukkunud Briti sõjaväelaste mälestust,” sõnas Ilves.\nIlves tunnustas ka Suurbritannia mittetunnustamispoliitikat Nõukogude okupatsiooni suhtes ning avaldas tänu tuhandete Eesti põgenike vastuvõtmise eest.\nIlvese sõnul tähistab praegune riigivisiit uue etapi algust, kus sõna “abi” on juba asendunud sõnaga “koostöö.”\n•• Eestimaine kõhutäide\nRoheline salat Eesti puravike ja Gryére-juustuga\nKüpsetatud Saaremaa lambafilee röstitud paprikaga\nšokolaadikook Nougatini kastme ja tsitrusviljadega\n•• Veinid ja šampanja\n2003 Pouilly-Fumé les Charmes Chatelain AC, Loire, Prantsusmaa\n2000 Château Cassagne Haut-Canon la Truffière AC, Bordeaux, Prantsusmaa\n1992 Põltsamaa Kuldne, Eesti


13.06.2014 Eesti Elektritööstuse Liit saatis EURELECTRIC aastakonverentsile Eesti üliõpilase | Eesti Elektritööstuse Liit\nEesti Elektritööstuse Liit kutsus veebruaris kõiki vähemalt 27 aastased üliõpilasi osalema esseekonkursil, mille peaauhinnaks oli osavõtt Euroopa Elektritööstuse Liidu EURELECTRIC aastakonverentsist Londonis. Konkurssi võitis ja Londonis käis Tallinna Tehnikaülikooli soojusenergeetika tudeng Heliis Pikkor. Palusime Heliisil muljeid jagada.\nTutvusta ennast lühidalt. Olen pärit Ida-Virumaalt Kohtla-Nõmmelt ning praegu õpin TTÜ-s soojusenergeetikat. Kaitsesin just hiljuti oma bakalaureusetöö ning sügisest on plaan astuda magistriõppesse. Sealt tuleb ka lähituleviku üks peamisi eesmärke – lõpetada edukalt ka magistriõpingud. Eesti Energiaga olen varasemalt üsna tihedalt kokku puutunud – olen olnud kahel viimasel suvel teil praktikal (täpsemalt Narva Elektrijaamades), lisaks sellele olen osaline Eesti Energia poolt toetatavas projektis, mille raames käisin erinevates koolides energeetikat ja inseneriharidust populariseerimas.\nVõta paari lausega kokku, mida oma essees kirjutasid. Essees tuli arutleda teemal, kuidas Euroopa Liit saaks kindlustada turvalise ja taskukohase elektrienergiaga varustatuse ka uues energiasüsteemis. Keskendusin peamiselt energeetilise sõltumatuse suurendamisele. Aastas kulutatakse miljardeid eurosid fossiilsete kütuste impordile väljastpoolt Euroopa Liitu. Fossiilsete kütuste impordi asemel võiks selle raha investeerida taastuvenergiasse või kohalike kütuste kasutamise arendamiseks, sest teistest sõltudes ei saa kunagi kindel olla, et taskukohane ja turvaline energiavarustatus on tagatud ka tulevikus.\nKirjelda lühidalt konverentsil toimunut. Konverentsi peamine teema oli suurema usalduse tekitamine uue energiasüsteemi vastu (Building trust in the new energy world). Arutleti energia- ja kliimapoliitika tulevikusuundade üle; kuidas suurendada klientide usaldust; samuti räägiti energiajulgeoleku olulisusest. Esinejate seas oli nt Euroopa Komisjoni energiavolinik Günther Oettinger, Eurelectricu president Johannes Teyssen, paljude energeetikaettevõtete tegevjuhid (nt Fortum, Vattenfall), ka osalejatest olid suurem osa energeetikaettevõtete esindajad, tudengite osakaal oli väga väike.\nMilliseid uusi teadmisi said konverentsilt? Kui üldisemalt võtta, siis näiteks elektriturgu puudutavad teemad on mulle mõnevõrra võõramad kui elektritootmist puudutavad teemad (st tehniline pool on tugevam kui poliitika ja majanduse pool). Soovitakse liikuda piiriülese jaekaubanduse suunas (kõlab üsna loogilise eesmärgina, aga ma pole varem mõelnud selle peale), kaotada reguleeritud hinnad ja suurendada tarbijate usaldust turu ja elektritootjate vastu. Huvitav mõte oli näiteks, et suur osa klientidest jagavad tervet oma elu sotsiaalmeedias, aga kui jutt on elektri tarbimisandmete kogumisest, siis satutakse paanikasse - seepärast oligi klientides usalduse kasvatamine üks võtmeteemadest. Kuna varem pole nendele teemadele nii palju tähelepanu pööranud, siis andis mõtlemisainet küll. Samuti ka see, et liigutakse "rohelisema tuleviku" suunas ja üha enam tahetakse minna (ja on mindud juba) taastuvenergiale üle, on ammu teada ja selle tähtsust rõhutati ka konverentsil korduvalt. Aga huvitav fakt, mis meelde jäi, oli see, et tuntud tuumaenergia riik Prantsusmaa investeerib taastuvenergiasse juba rohkemgi kui tuumaenergeetikasse.\nMillist kasu veel andis konverentsil osalemine? Sain uusi tutvusi teiste riikide tudengite seast, sain võimaluse vestelda paljude erinevate energeetikaettevõtete esindajatega. Kõigi nende huvitavate inimestega vesteldes laienes silmaring ikka päris palju ja mitte ainult energeetikavaldkonnas. Olen tohutult tänulik, et mulle selline võimalus anti. Väga tore oli ka see, et vabal ajal sai Londonit avastada ja kohalike vaatamisväärsustega tutvuda.\nIlmselt toimub konverents ja Elektritööstuse Liidu konkurss ka järgmisel aastal. Mida ütled soovituseks neile, kes kaaluvad võimalust samuti konkursil osaleda? Soovitan kindlasti osaleda. Tean omast käest, et algus on raske (kuna polnud pikka aega ühtegi esseed kirjutanud, oli raske oma mõtteid koondada ja sõnadesse panna) ning tekkis mõte juba käega lüüa. Kui ma aga nii teinud oleks, kahetseksin ma seda tohutult. Seega tasub end kokku võtta ja kindlasti proovida, sest saadud kogemus oli vaeva väärt!


Ma soovin kehakaalu langetada\nMa olen tervishoiutöötaja\nRiskiteave ja kvaliteet\nSee meditsiiniseade on seadusandlusega reguleeritud tervishoiutoode, mis kannab vastavalt Euroopa määrustele CE-märgistust. Elipse’i balloon on ajutine kaalulangetusvahend üle 18-aasta vanustele täiskasvanutele, kes kannatavad ülekaalulisuse või rasvumise all määratuna kehamassiindeksi (BMI) ≥ 27 järgi. Elipse’i ballooni võib määrata ainult tervishoiutöötaja, kes omab teadmisi Elipse’i ballooni kasutamiseks. Elipse’i ballooni tuleb kasutada koos järelevalve all toimuva toitumis- ja käitumisharjumuste muutmise programmiga. Mõnedel patsientidel on Elipse’i ballooni kasutamine vastunäidustatud. Ballooni sobivuse määramiseks tutvub arst üksikasjalikult teie haiguslooga ja viib läbi arstliku läbivaatuse. Oluline on arstile edastada täielik ja täpne haiguslugu. Vähestel juhtudel võib Elipse’i balloon vajada eemaldamiseks endoskoopilist või muud kirurgilist sekkumist. See pole võimalike tüsistuste täielik loend; olulise ohutusteabe saamiseks vaadake www.allurion.com/en/risk-information/.\nKäesolev teabematerjal pole ette nähtud USAs kasutamiseks. Selles kirjeldatakse meie toodet, mis pole USA toidu- ja ravimiameti poolt kinnitatud ega oma turustamisluba USAs ja seda peetakse uuritavaks seadmeks. Meie toodet ei müüda Ühendriikides.\nAllurion on Allurion Technologies’i registreeritud kaubamärk USAs ja Elipse on Allurion Technologies’i registreeritud kaubamärk USAs ja ELis.\nIsikuandmete kaitse poliitika


Buduaari foorum - Eksmehed jälitavad\nPostitatud: 19-09-2011 13:17 Jälgi teemat\npaljudel siinsetest on taoline probleem, et eksmehed ei jäta rahule? Võite rääkida oma loo kuidas lahti saite:)\nPostitatud: 19-09-2011 14:18\nEi ole olnud sellist juhust.\nPostitatud: 19-09-2011 14:22\njah, mul oli ka selline eksmees, aga siis ma võtsin endale kurja mehe ning pärast seda ei julge mind keegi jälitada, tüüdata ja muul moel pinda käia:D\nPostitatud: 19-09-2011 14:29\njah, mul oli ka selline eksmees, aga siis ma võtsin endalekurja mehe ning pärast seda ei julge mind keegi jälitada, tüüdata ja muul moel pinda käia:D\nMa võtsin endale kurja koera.\nPostitatud: 19-09-2011 14:30\nsee ka võimalus jah\nPostitatud: 19-09-2011 14:36\nOli üks selline kellel läks pea yle aasta või rohkemgi aega, et aru saada,et ma ei taha temaga enam absoluutselt suhelda. Jätsin ta maha, siis nuhkis kusagilt mu uue kuti nr välja ja nõudis kohtumist temaga, rääkis talle kui mõttetu naine ma olen ja tema küll ei soovitaks minuga koos olla. Veel aasta hiljem kui tutvusin oma praeguse elukaaslasega siis oli nii et mu perekond oli kodus, elukaaslane ka jõuluõhtul tal oli vaja ukse taha ilmuda kingitusega, selleks ajaks olime juba üle aasta lahus olnud. Enne seda õhtut oli ta loomulikult mulle normaalselt skandaale korraldanud. Meil oli üks ühine muusikaga seotud projekt millest ma peale seda loobusin kui ta suvalistel aegadel helistas mulle ja rääkis, et ma pean kohe tulema kui ma ütlesin, et ei ma ei tule kusagile, saatis mind väga roppudesse kohtadesse, hüsteeritses, viskas toru ära, helistas uuesti, saatis mind igale poole, viskas jälle toru ära :D :D :D Täielik tont. Kahetsen, et üldse temaga kunagi mingit tegemist tegin.\nPostitatud: 19-09-2011 14:59\nMillegipärast nad kõik ärkavad aastaid hiljem ja tahavad hirmsasti suhet punuma hakata. See, et mul on keegi olemas, takistuseks neile kuidagi pole. Päris jälitamiseni vist asi läinud pole, aga ega ma ei märkaks ka .\nPostitatud: 19-09-2011 15:00\nÕnneks sellist probleemi pole.\nPostitatud: 19-09-2011 15:55\nSuhteliselt rahumeelsed lahkuminekud on mul olnud. Ei ole mina kedagi jälitama hakanud ja minu elu vastu samamoodi eriti huvi ei tunta. Eksidega on viisakad suhted ja hoiame üksteisest piisavalt distantsi.\nPostitatud: 19-09-2011 16:08\nIssake, ma ei teagi kuidas ma unustasin nii tähtsa asja, et Budunaisi ei jäeta kunagi maha.:S\nAh ära kure nüüd ,kõik on ok :D\nPostitatud: 19-09-2011 16:11\nno algul jälitas paar kuud, olin siis juba oma praeguse mehega koos. noh, mis seal ikka, eks siis pidi mees laskma rusikad käiku, aitas ja väga hästi\n15.00€ Armas Lenne komplekt 122-128/134\n0.00€ OST! Liu Jo kingad 38\n80.00€ Nahast tagi M-L\n6.00€ H&M karvane triibuline kampsun S-M\n7.00€ Ajakirjad ''Rahvaravitseja'' ja ''Toitumisteraapia\n7.00€ ALE! Uus! Sinine klaashelmestega käekee\n45.00€ ALE" Karen Millen kleit XS-S UK8\n25.00€ Karusnahast karvane vest S\n20.00€ Diane von Furstenberg siidkleit, s4\n15.00€ ALE! Uued! Valged Replay ülepõlve püksid 26/27\n10.00€ Naiste Vagabondi kingad, s38\n10.00€ Kollaste mummudega suur ilus laudlina 140x230 cm


Kas teadsite, et saate muuta videot Adobe pilditöötlusprogrammis? Premiere või Final Cuti väljalõikeid pole vaja õppida, kui Photoshop teeb lihtsalt lihtsaid muudatusi ja teisendusi.\nVideo redigeerimine on olnud osa Photoshopist alates CS3 Extendedist. Kui kasutate Photoshopi vanemat versiooni, siis siin on meie juhendaja, kuidas lõigata videot CS5 Extendedi abil.\nVideofunktsioonide puhul on Photoshop CC ja CS6 enamasti samad. Photoshop saab lugeda järgmisi peamisi failivorminguid ja palju muud:\nToetatud failivormingute täielik nimekiri on saadaval selles Adobe'i toetuste lehel.\nAvage Photoshop ja avage menüü Aken. Veenduge, et valitud on ajajoon, mis avab ekraani allosas asuva videotööriistariba. Teise võimalusena suunake aken> Tööruum> Liikumine, et avada kogu videohalduse komplekt.\nNüüd on aeg videofaili importida. Lohistage toetatud video Photoshopi peaaknasse või klõpsake ajajoonel filmilindi ikooni ja valige "Lisa meedia".\nAlternatiivselt, faili eksportimise täpsemaks kontrollimiseks minge menüüsse Fail> Uus. Valige rippmenüüst Film & Video ja muutke sobivad väärtused. Kui uus dokument on loodud, importige ise videofail, minnes Layer> Video Layers> New Video Layer failist.\nVideo on nüüd saadaval ajakava muutmiseks. Nagu iga tavaline video redaktor, võimaldab Photoshop ka skoorida videolõigu kaudu ja annab teile mõned põhilised heli kontrollid. Pange tähele, et kui taasesitate faili redigeerimisaknas, võib Photoshop kaadrisageduse langeda, et salvestada materjali reaalajas.\nJärgmine asi, mida soovite enne redigeerimist käivitada, on video kihi muutmine nutikaks objektiks. See võimaldab teil rakendada filtreid kogu videopildile ühes kindlas kihis - isegi siis, kui esineb kärpeid või üleminekuid.\nValige õige kihi nimi ja seejärel valige Layer> Smart Objects> Convert to Smart Object.\nKui see on tehtud, kajastuvad kõik filtrite kaudu tehtud muudatused selle konkreetse kihi kõigis raamides.\nVideo redigeerimine Photoshopi abil kasutab palju samu põhimõtteid, mida te saate piltidega töötades tunda.\nSõltuvalt kaamera ja objektiivi kombinatsioonist, mida kasutate videolõigu tegemiseks, võite kasutada objektiivi parandamise filtrit. Photoshop suudab automaatselt tuvastada, millist kaamerat video filmiti. Pöörduge filtrile> Objektiivi korrigeerimine ja Photoshop peaks kaamera automaatselt tuvastama.\nPange tähele, et Photoshop ei pruugi seda tuvastada, kui video on loodud nutitelefoni abil. Sellisel juhul saate videopildile korrigeerida objektiivi parandamise aknas vahekaarti Kohandatud.\nJuhtseadised on üsna kõikehõlmavad, kaasa arvatud võime lisada või eemaldada vinjetti, kohandada kromaatilisi aberratsioone või reguleerida perspektiivi.\nVideod saab jagada, valides kronoloogilise tööriista ajajoonel. See lõikab videot mängupea asendis kaheks. Nagu kõik teised videotöötlejad, võite Photoshopis klippe teisaldada ka teistele Timeline'i kihtidele.\nLisage mis tahes ekstra helifaile spetsiaalse heliriba kihiga. Muusika või muude helide importimiseks klõpsa muusikalise märkme ikoonile. Videofailiga salvestatud heli korrigeerimiseks paremklõpsake sobival klippil ja seejärel valige helitugevuse reguleerimiseks või vaigistamiseks muusikaline märkme ikoon.\nMõned põhifiltrid on kättesaadavad tööruumi kohanduste kihi paleti kaudu.\nSaadaval on must-valge, fotofilter, kõverad, säritus ja heleduse / kontrasti reguleerimine.\nPhotoshop lisab need filtrid eraldi, mittekahjustavaks kihiks, mida saate tavapäraste kihtide paleti abil sisse või välja lülitada.\nPhotoshopil on sisseehitatud mõned ühised üleminekud, nagu näiteks kaadrid ja ristmikud. Neid võib leida tööriistaribal Timeline, mis on tähistatud jagatud ruudu üleminekute ikooniga.\nValige menüüst üleminek, seejärel lohistage see sobival kihil Timelineil. Üleminekuid saab pikendada või lühendada, lohistades kestuse liugurit just ajajoonel oleva videopildi all. Alternatiivina paremklõpsake üleminekul ennast, et muuta kestust täpsema juhtimisega.\nKlipi kiiruse muutmiseks paremklõpsake sobival kihil. Valige kiirus, et suurendada või vähendada taasesituse kiirust liuguri või protsentuaalse väärtuse abil. Liikumise aeglustamiseks valige kiirus, näiteks 50 protsenti.\nÜleminekuid saab kasutada ka heli puhul. Jällegi, tehes videoga salvestatud heli, paremklõpsake sobival klippil ja minge muusikalise märkme ikoonile. Rakendage soovi korral üleminekuid või väljumisi.\nTekst ja objektid\nPhotoshop võimaldab teil lisada videodesse teksti, kasutades sama meetodit kui fotosid. Kõigepealt soovid luua uue videorühma, et saaksite teksti asukohta ja paigutust klipi üle reguleerida. Tehke seda, valides ajajoonel filmilindi ikooni ja valides "Uus videorühm".\nValige külgmisest tööriistaribast tekstitööriist, asetage kursor pildile ja alustage kirjutamist. Photoshop asetab teksti uuele kihile, et saaksite selle ajajoones soovitud kohta liigutada.\nTekstile ülemineku lisamiseks kasutage lihtsalt samasugust meetodit, mis on ülaltoodud videopildi puhul - lihtsalt lohistage selle asemel tekstikihti.\nAdobeil on üksikasjalik teave selle kohta, kuidas töötada oma veebisaidil keerulisema algatusega.\nKui teie meistriteos on valmis minema, minge menüüsse Fail> Eksport> Render Video. Tehke kõik väljundfaili tüübi muudatused või valige üks paljudest Adobe'i eelseadetest, et teha YouTube'i või Vimeo valmis film. Veenduge, et "Adobe Media Encoder" on valitud pigem "Photoshop Image Sequence" asemel, või saate endiselt koos JPEG-piltide reaga, mitte video.\nKui olete ekspordi seadetega rahul, vajutage Render ja laske Photoshopil filmida.\n© Copyright 2020. All rights reserved. Kuidas muuta videot Photoshop CC ja CS6


Nii ungari restoranis kui koduköögis on neid kaht toitu võimalik eksimatult teineteisest eraldada. Mõlemad on esmaklassilised ja kuulsad toidud ja mõlemale võiks anda esikoha pajas keedetud paprikalihatoitude seas. Esimeseks jääb aga ikkagi loomalihapaprikás. Tähtsamate sündmuste puhul keedetakse liha suures pajas, ja kokale on selle toidu valmistamine auasjaks. Niisugusel juhul tükeldatakse terve veis või mullikas ja pannakse enamasti kogu liha korraga patta. Just mitmesugused lihatükid koos teevad selle kuulsa rahvusroa eriti maitsvaks.\nLoomalihapaprikási võib keeta ka väiksemas pajas. Siis tuleb lihale kõigepealt juurde hankida sõrgu. Loomalihale iseloomulik maitse ja liha mahlasus tulevad kõige paremini esile siis, kui seda keedetakse väheses leemes. Loomalihapaprikási keetmine ei lähe mingil juhul kiiresti (noorlooma puhul paar tundi, vanema looma puhul umbes kolm tundi).\nKlassikalised loomalihapaprikási valmistamise reeglid on järgmised:\nküpsetatud sibul pannakse koos tarviliku rasvakogusega paja põhja, seejärel võetakse pada tulelt, lisatakse pool kasutatavast vürtsipaprikast ja liha. Kõik ained segatakse ja pada pannakse uuesti tulele, Ettevaatlikult lisatakse vett ja keedetakse nii kaua, kuni liha on küps. Soola on kõige parem panna keetmise alguses, ja ainus vürts, mida samuti võib lisada kohe, on punane kaunpaprika. Vürtsipaprikad lisatakse alles siis, kui toit on peaaegu valmis. Sel viisil valmistatud loomalihapaprikás tuleb kindlasti hea ega põhjusta kunagi pettumust. Ainus häda võib olla, et soola saab liiga palju. Selle vastu aitab leeme lahjendamine. Väga palju tähendab loomalihapaprikási valmistamisel koka isikupära ja eri paikkondade traditsioonid.\nMõnedes piirkondades pannakse loomalihapaprikási leeme hulka veini, esmajoones valget veini. See on maitseasi. Vein annab pikantse maitse, aga kui kasutada valge veini asemel punast, või valada veini juurde rohkem, tuleb leemele ebapuhas hapukas maitse. Nii maitse kui aroom on puhtamad, pidulikumad ja klassikalisemad, kui keetmine toimub ilma veinita.\nHoopis teiselaadiline, kuigi samuti paprika-lihatoit, on gulyás. Seda nimetatakse ka guljašisupiks ja seda ta tõesti on, sest roog on paksu leemega ja seda süüakse lusikaga.\nRestoranides ja koduköökides valmistatakse guljašši nii, et kõigepealt keedetakse loomalihapaprikás ja sellele lisatakse keedetud kartulid. See aga ei ole õige guljašš. Seegi ei ole õige, kui lisatakse aedvilja ja köömneid.\nRangelt traditsioonilise guljaši keedutehnika on see, mida on kasutanud karjused, kelle järgi on toit endale nime saanud. Karjuste keetmisviis annab maitsvaima loomalihaleeme. Liha, sibul ja külm vesi pannakse üheaegselt keema. Kohe võib lisada punast kaunpipart; soola ja maitsepaprikat on aga kõige parem lisada keemahakkamise järel. Kui liha on juba pehme, lisatakse kartulid, et need keeksid koos lihaga.\nTegelikult maitseb nii valmistatud guljašš paremini kui mingi muu loomalihasupp. Tal ei ole ei lihaleeme maitset ega paprikale omast spetsiifilist maitset, vaid nii keedetud roa maitse on nende kahe vahepealne.\nKõige maitsvam tuleb guljašš, mis on keedetud värskes õhus lahtisel tulel. Väljas keetmine on soodus ka kokale endale: ta on samaaegselt võimeline tegema kõiki muid töid, aeg-ajalt peab vaid tulele pilgu peale viskama.


Fujitsu Estonia – Võti Tulevikku\nMeie eesmärk on läbi pideva innovatsiooni kaasa aidata võrgustunud ühiskonna tekkele. Uus turvaline ja külluslik ühiskond täidab tulevikus kogu maailma unistused.\nVäärtustame oma töötajaid, kliente, äripartnereid, tehnoloogiaid ja kvaliteeti. Tegutseme “Fujitsu Way” põhimõtete järgi, mille kohta leiad rohkem infot siit: fujitsu.com/global/about/philosophy\nKuulume Fujitsu IT gruppi. Fujitsu on juhtiv Jaapani päritolu IT ja kommunikatsiooniteenuseid pakkuv firma, mis pakub laias valikus tehnoloogiat, lahendusi ja teenuseid kogu maailmas. 170 000 töötajat toetavad oma kliente rohkem kui 100 riigis. Ettevõtte käive on 48 miljardit eurot, millest 2,5 miljardit eurot on suunatud ettevõtte R&D investeeringuteks.\nAS Fujitsu Estonia on Eesti juhtiv IT-teenuste ja -toodete pakkuja, mille eesmärk on lihtsustada ettevõtete ja organisatsioonide tegevust uuenduslike tehnoloogiate ja teenuste abil. Fujitsu poolt pakutavad lahendused sisaldavad süsteemide arendamist, hooldust ja remonti. Tehnoloogiatoodete valik ulatub lihtsatest sülearvutitest andmehalduskeskuste lahendusteni. Meie kontorites Tallinnas, Tartus ja Pärnus töötab rohkem kui 350 oma ala spetsialisti. Fujitsu Estonia käive aastas on 12 miljonit eurot aastas, millest 72% moodustab teenuste eksport.\nFujitsu pakub praktikakohti tarkvara arendajatele ja testijatele.\nAktiivsete tööpakkumiste info leiad:\nTäisteenuse pakkujana on meil palju teisigi ametkohti. Töö- või praktikasoovi korral võta meiega ühendust!\nTegutseme IT valdkonnas juba 1992.aastast. Seega võib öelda, et oleme turul kogenud tegijad. Alates 2008.aastast, mil kuulume Fujitsu kontserni, oleme muutunud rahvusvaheliseks IT-täisteenuseid pakkuvaks ettevõtteks.\n– Põnevad väljakutsed leidmaks klientidele sobivaid IT-lahendusi, mis paneb meid pingutama ning aitab seeläbi saada veelgi professionaalsemaks.\n– Rahvusvaheline ja pidevalt arenev töökeskkond, mis võimaldab meil suhelda, vahetada kogemusi ja teha koostööd kolleegidega teistest Fujitsu kontserni riikidest.\n– Oma ala professionaalidest koosnev tore meeskond, kellega ka töövälisel ajal koos üht-teist põnevat ette võtta. Lisaks ettevõtte ühisüritustele toimuvad lahedad ettevõtmised ka väiksemates meeskondades, kuhu on teinekord kaasatud kliendidki.\n– tööd reaalses projektis koos tegutseva meeskonnaga ning ülevaadet sellest, kuidas sünnib üks tarkvaraprojekt suures rahvusvahelises ettevõttes;\n– õppimis- ja arenemisvõimalusi;\n– toredat ja toetavat meeskonda ning isiklikku juhendajat;\n– individuaalset kokkulepet praktik aja ja kestvuse osas;\n– võimalust peale praktika perioodi ettevõttes tööle asuda täis- või osalise koormusega.\nVaata lähemalt, mida arvavad meist Fujitsu senised praktikandid: fujitsu.com/ee/about/info-center/job-seekers/praktika/praktikandid\nVabad töökohad: cv@ee.fujitsu.com