Hotel Puerto Canteras - Las Palmas de Gran Canaria - Hotels.com\nC/ Benecharo, 13-15, Las Palmas de Gran Canaria, 35009 Gran Canaria ESP\n1 - Hotel Puerto Canteras, Las Palmas de Gran Canaria, Kahetuba, Tuba\n2 - Hotel Puerto Canteras, Las Palmas de Gran Canaria, Kahetuba, Tuba\n3 - Hotel Puerto Canteras, Las Palmas de Gran Canaria, Kahetuba, 2 ühevoodit, Tuba\n4 - Hotel Puerto Canteras, Las Palmas de Gran Canaria, Kahetuba, Tuba\n5 - Hotel Puerto Canteras, Las Palmas de Gran Canaria, Kahetuba, Tuba\n6 - Hotel Puerto Canteras, Las Palmas de Gran Canaria, Superior kahetuba, Tuba\n7 - Hotel Puerto Canteras, Las Palmas de Gran Canaria, Superior kahetuba, Vannituba\n8 - Hotel Puerto Canteras, Las Palmas de Gran Canaria, Kahetuba, Vannituba\n9 - Hotel Puerto Canteras, Las Palmas de Gran Canaria, Fassaad\n10 - Hotel Puerto Canteras, Las Palmas de Gran Canaria, Hotelli baar\n11 - Hotel Puerto Canteras, Las Palmas de Gran Canaria, Hotelli baar\n12 - Hotel Puerto Canteras, Las Palmas de Gran Canaria, Einestamine\n13 - Hotel Puerto Canteras, Las Palmas de Gran Canaria, Rootsi laud\n14 - Hotel Puerto Canteras, Las Palmas de Gran Canaria, Rootsi laud\n15 - Hotel Puerto Canteras, Las Palmas de Gran Canaria, Puhkeala fuajees\n16 - Hotel Puerto Canteras, Las Palmas de Gran Canaria, Vastuvõtuala\n17 - Hotel Puerto Canteras, Las Palmas de Gran Canaria, Banketisaal\n18 - Hotel Puerto Canteras, Las Palmas de Gran Canaria, Interjööri detail\n19 - Hotel Puerto Canteras, Las Palmas de Gran Canaria, Superior kahetuba, Tuba\n20 - Hotel Puerto Canteras, Las Palmas de Gran Canaria, Lõõgastumisala\n21 - Hotel Puerto Canteras, Las Palmas de Gran Canaria, Kolmetuba, Tuba\n22 - Hotel Puerto Canteras, Las Palmas de Gran Canaria, Ühetuba, Tuba\n23 - Hotel Puerto Canteras, Las Palmas de Gran Canaria, Kahetuba, Vannituba\nLas Canterase rand – 10 min jalgsi\nLas Palmase sadam – 25 min jalgsi\nGran Canaria jahisadam – 29 min jalgsi\nLa Luzi kindlus – 5 min jalgsi\nLas Palmase parvlaevaterminal – 20 min jalgsi\nLa Regenta nüüdiskunsti muuseum – 1,8 km\nGood quality hotel in great location, juzst mins by walk from Santa Catalina and Las… 29. jaan 2019\nGreat Hotel not far from anywhere, easy walk to everywhere. Even left us a fruit and… 11. dets 2017\nHotel Puerto Canteras ümbruskond\nCaptain on restoran, mille spetsialiteet on kohalikud toidud ning seal on saadaval lõunasöök ja õhtusöök.\nHotel Puerto Canteras – joonealune jutt\nHommikusöök maksab 6.50 EUR kuni 8.00 EUR inimese kohta (ligikaudne hind)\nBussiühendus lennujaamaga maksab 37.00 EUR sõiduki kohta\nHotel Puerto Canteras – KKK\nKas Hotel Puerto Canteras lubab kaasa võtta lemmikloomi?\nKas Hotel Puerto Canteras pakub parkimisvõimalust?\nKas Hotel Puerto Canteras pakub oma transpordiühendust lennujaamaga?\nJah, bussitransport lennujaama on saadaval. Hind 37.00 EUR sõiduki kohta.\nMillised kellaajad on Hotel Puerto Canteras kehtestanud sisse- ja väljaregistreerumiseks?\nJah, kohapeal on olemas söögikoht, kus on saadaval kohalikud toidud. Lähiümbruse söögikohti: Julio (2 min jalgsi), Bristol (3 min jalgsi), Teppanyaki Nippon (4 min jalgsi).


Suur-Papa — Varjupaikade MTÜ\nSuur-Papa Uue kodu ootel\nId number: 63272\nOtsib uut kodu alates: 31.03.2022\nSuur-Papa on nagu nimigi ütleb - suur kollilaadne isane koer.\nVäga sõbralik. Arvatav vanus 13+ aastat\nSuurele-Papale sobib rahulik ja soe kodu. Kindlasti soovib ta ka toas olla. Kuna Papa on pime, siis eelistame kodu, kus ei pea käima palju treppidest ning mida ümbritseb korralik aed.\nPapa on kiibitud, vaktsineeritud ja saanud korduvalt parasiiditõrjeid.\nSuur-Papa on üks koertest, kes pääses kohutavast kutsikavabrikust. Loe tema ja teiste koerte päästmise lugu SIIT.


Tööpakkumise number #728904\nOotame Sind kandideerima kui Sulle meeldib suhelda ja lahendada erinevaid olukordi leides parima lahenduse kliendile.\nSinu peamiseks ülesandeks on kliendiprobleemide lahendamine koostöös Eesti, Läti ja Leedu logistikute, kullerite ja kliendihalduritega, kliendikõnedele vastamine, saadetiste registreerimine.\noled oma töös initsiatiivikas, ennastjuhtiv, julge ja avara silmaringiga;\nSul varasem töökogemus klienditeeninduse valdkonnas;\nSul on väga hea eesti keele ja hea inglise keele oskus kõnes ja kirjas;\nKasuks tuleb varasem logistikavaldkonna töökogemus ja vene keele oskus.\npalju arendavat ja aktiivset tööd;\nvõimalust töötada nii kontoris kui ka distantsilt;\nEttevõtte kontor asub Aasa tee 1, Loo alevik, Harjumaa.\nLisainfo: Angela Aidla, tel: 54502504


Resort De Coracao Goa India - Hotellide suurimad allahindlused\nGaura Waddo, Calangute, Calangute, Goa, India, 403516 - Vaata kaardil\nHea 6,2 (19 arvustust)\nNaabrus Calangute Candolim Baga Baga Candolim Baga Candolim Calangute Verna Calangute\nRenoveeritud aastal , garanteerib Resort De Coracao külalistele mõnusa viibimise Goa's äri või puhkuse eesmärgil. Paiknedes vaid 15 Km kaugusel linna keskusest, on külalised heas positsioonis, et nautida linna vaatamisväärsusi ja tegevusi. Varjupaigana puhkamiseks ja lõõgastumiseks pakub hotell täielikku uuendust vaid loetud sammude kaugusel linna paljudest vaatamisväärsustest, nagu Calangute ostukeskus, Goa Aquatics sukelduskeskus, Shri Ram Hospital.\nPakkudes hotelli külalistele parimat teenindust ja laia valikut lisamugavusi, võtab Resort De Coracao kohustuse tagada, et Sinu sealviibimine oleks nii meeldiv kui võimalik. Majutudes selles suurepärases hoones, võivad külalised nautida tasuta WiFi-ühendus kõigis tubades, vahendid erivajadustega külalistele, pakihoid, parkla, toateenindus.\nLisaks on kõigil külalistubadel erinevad mugavused. Paljud toad pakuvad isegi lameekraanteleviisor, Mittesuitsetajate toad, konditsioneer, äratusteenus, laud, et rahuldada ka kõige nõudlikumat külalist. Hotelli puhkuseteenused, mis sisaldavad kümblustünn, treeningkeskus, välibassein, massaaž, lasteklubi, on loodud põgenemiseks ja lõdvestumiseks. Resort De Coracao on Sinu sihtkoht Goa kvaliteetse majutuse otsinguil.\nKõik reisijate tüübid (19) Paarid (10) Üksikreisijad (3) Pered väikeste lastega (1) Pered suuremate lastega (2) Grupid (3)\nToitlustus ja söögikohad 5,8\nKõik reisijate tüübid (27) Paarid (12) Üksikreisijad (4) Pered väikeste lastega (6) Grupid (4)


Valmimas on kesklinna suurima teenuste valikuga tervise-ja heaolukeskus - Viru Keskus\nValmimas on kesklinna suurima teenuste valikuga tervise-ja heaolukeskus\n“Heaolukeskuse loomine on osa keskuse terviklikust kontseptsiooni uuendusest. Senisesti suurema tähelepanu saavadki just teenused ning oleme jaotanud keskuse loogilisemateks aladeks – alumised korrused jäävad igapäevakaupade ja moe ostlemiseks, kolmas korrus on loodud vaimu turgutamiseks, neljas korrus tervisele ja kehale, mida toetab ka spordiklubi kõige ülemistel korrustel,” kirjeldas Kogermann muutusi. “On suur rõõm, et partnerid on tulemas uute, unikaalsete teenustega ja nende nägemus ühtib meie omaga. Praeguse seisuga on vakantne veel vaid viimane väike rendipind ,” lisas ta.\nLoodavas heaolukeskuses hakkavad oma teenuseid pakkuma sellised tuntud ettevõtted nagu Confido meditsiinikeskus, juuksuriteenustele keskenduv MakeYourID, nahaprobleeme lahendav Niine Nahakliinik, küünesalong NailSpa ja spordiklubi MyFitness, kes kõik loovad spetsiaalselt selle keskuse jaoks ka unikaalseid teenuseid.\nEesti meditsiinikontsern Confido Healthcare Group avab Viru Keskuse uues heaolukeskuses ankurrentnikuna oma suurima, 400m2 laiuva kümne kabinetiga kliiniku. Lisaks õdede ja arstide vastuvõtule hakatakse Viru Keskuse Confido esteetikakliinikus pakkuma Eesti turul uudseid ilu- ja esteetilise meditsiini teenuseid. “Toome uude kliinikusse teiste hulgas miimiliste kortsude ravi, näojoonte modelleerimise täitesüstidega, põletikuvastase naharavi, nahka pinguldavad protseduurid, erinevad kehaprotseduurid ja olulise suunana iluravi protseduuridest tekkinud tüsistuste ravi,” ütles Confido kiirkliinikute arendusjuht Oksana Jalakas viidates, et Confidol on välja töötatud eraldi nahka ning keha noorendavate ja pinguldavate teenuste ulatuslik raviprotokoll.\nOksana Jalakas on veendunud, et Viru Keskuses Confido kliiniku avamine on ainuõige samm. “Inimesed hindavad ja hoiavad oma tervist üha rohkem ja seda näeme ka oma kiirkliinikutes, mis on väga hästi vastu võetud. Nii on praegu ka õige hetk tuua Eesti tipparstide toel lai valik Confido terviseteenuseid Tallinna südames asuva kaubanduskeskuse külalisteni,” ütles Jalakas ning rõhutas, et kiirkliinikutest saavad patsiendid sealt abi varasest hommikust hilise õhtuni ja ka nädalavahetusel.\nNiine Nahakliiniku tegevjuht Raul Niin leiab, et Viru Keskus sobib perfektselt asukohtaks enam kui 12-aastase kogemusega nahakliiniku uueks filiaaliks. „Viru Keskuse tugev bränd, südalinna parim asukoht ja värske lähenemine ilu ja heaolu teenuste koondamiseks ühele tasapinnale sobisid meile ideaalselt,“ avaldas Niin „Praktika on näidanud, et esteetika valdkonnas saab kõige kvaliteetsemat ja turvalist teenust pakkuda meditsiinilise hariduse-kogemusega personal ja kliinik. Seetõttu avame Viru Keskuses kliiniku, mille fookus on esteetilistel teenustel,“ selgitas Niine kliiniku esindaja. Ta tõi esile, et Viru Keskuse esinduses hakkab Niine kliinik teostama nii üksikute sünnimärkide kiirkontrolli kui ka lihtsamate nahahaiguste nagu papilloomide, soolatüügaste jms ravi, kuid ka esteetilisi iluprotseduure, sh laserravi, laserepilatsioone jms.\nTervise – ja heaolu keskus Viru Keskuse neljandal korrusel on plaanis avada juba sel kevadel.


Nelikümmend aastat spordielu edendamist - Sakala - Artiklid\nAvaldatud 04.06.2012 kell 14:28 Nelikümmend aastat spordielu edendamist\n134 spordikooli lõpetanud õpilast, 1340 võistlust kohtunikuna, üks korda seatud spordibaas — sellise loeteluga saaks kergejõustikutreener Tiit Aru Viljandis oldud 40 aastat lühidalt kokku võtta.\nNõnda napisõnaliseks jääda ei oleks aga aus. Et nelja tegusa kümmeaastaku jooksul on juhtunud nii mõndagi ja Aru meenutab möödunut meelsasti, lahkun pärast kaks tundi kestnud vestlust tema juurest materjaliga, millest piisaks vist küll mitme persooniloo jaoks.\n«Kui need asjad artiklisse sisse ei lähe, olen natuke pahane,» ütleb ta lõpetuseks muiates. Jutt käib Tiit Aru silmis tähtsatest infokildudest, mida ta enda kohta kirjutatud loos kindlasti näha tahab.\nEsiteks: Sakala kergejõustikuseltsi, mille juhatuse esimees ta 1995. aastast saadik on olnud, võib pidada heitealadel Eesti tugevaimaks spordiklubiks. Selle nimekirjas olevaid või mõne teise klubi eest võistlevaid, aga omal ajal just siin alustanud atleete on Eesti kergejõustikuliidu 2011. aasta välishooaja edetabelite 50 parema seas odaviskes üheksa, kettaheites kümme, kuulitõukes üheksa ja vasaraheites kuus. Sealjuures kuulub nii odaviskes, kuulitõukes kui vasaraheites Sakala omadele esikoht.\n«Seda, et Gerd Kanter kettaheites esimene on, nimetame tööõnnetuseks,» naljatleb Aru. Karksi-Nuiast pärit Märt Israel on olümpiavõitja järel teisel kohal.\nSamuti palub mu vestluskaaslane kindlasti nimetada neid Viljandimaa heitealade sportlasi, kes tõenäoliselt kandideerivad 2016. aasta olümpiamängude koondisse. Need on Märt Israel, Kristo Galeta, Risto Mätas, Marko Jänes, Priit Sihver, Martin Lehemets ja Kätlin Tõllasson.\nVeel toob Aru välja fakti, et Viljandimaa spordiliidu kodulehel on üleval maakonna kergejõustikualade edetabelid alates 2008. aastast.\nViis, kuidas Tiit Aru oma õpilastest ja Sakala kergejõustikuseltsist räägib, näitab ilmekalt, kui tähtsaks peab ta oma tööd. Inimeseloo kirjutamise ajal on ta parasjagu hõivatud järjekordsele võistlusele kohtunike leidmisega.\nKui palju õpilasi tal koos spordikooli pooleli jätnutega 40 aasta jooksul Viljandis olnud on, Tiit Aru öelda ei oska. Nende kõigi nimed pole samuti pähe kulunud, aga tuttavat nime kuuldes meenuvad õpilase sünniaasta ja tulemused kergesti.\n«Huvitaval kombel jäävadki mulle sünniaastad paremini meelde kui nimed,» ütleb Aru. «Numbrimälu, mis muud.»\nMatemaatikast loobumine viis spordini\nSeesama numbrilembus oleks viinud mehe, kes praegu on 72-aastane, omal ajal peaaegu kõrgkooli matemaatikat õppima. Elukäiku muutev sündmus juhtus gümnaasiumi lõpuklassis, kui lapsepuhkusele jäänud reaalainete õpetaja koha võttis üle asenduspedagoog.\nMatemaatika kontrolltööl sai Aru põhiülesanded kiiresti valmis ja hakkas lahendama võimekamate jaoks mõeldud lisaülesandeid. Et kõrvalpingis pusiv koolivend vajas natuke aitamist, ei teinud ta kõiki lisaülesandeid ära.\nTööd kätte saades tabas Tiit Aru suur üllatus: sealt vaatas talle vastu neli.\n«Ma nägin, kui kiiresti te põhiülesanded valmis saite, nii et lisaülesannete tarvis oli aega küllaga. Ju te siis ei osanud neid kõiki lahendada,» olevat õpetaja põhjenduseks öelnud.\n«Pärast seda vaatasin ma matemaatikat natuke teise pilguga,» nendib Aru. Lõpuks otsustaski Jõgeval üles kasvanud noormees Tartusse kehakultuuri õppima minna.\nTiit Aru oli enda jutu järgi nooruses harrastanud mitut spordiala. Oma osa mängisid tema spordihuvis kehalise kasvatuse õpetaja, kes pandi elama perekond Aru korteri ühte tuppa. Nemad võtsid poisi kõikvõimalikele võistlustele kaasa.\n«Isegi 20-kilomeetrisel jalgrattasõidul olen käinud,» meenutab Aru, pigistab silmad kõvasti kinni ja raputab pead. «Ilma eelneva treeninguta ei soovita,» lisab ta naerma pahvatades.\nKummiplaadid Moskva tagant\nPärast kõrgkooli lõpetamist läks Tiit Aru Võrru kehalise kasvatuse õpetajaks ja asus peagi ka kohalikus spordikoolis tööle. Viljandisse tuli ta sealt proosalisel, ent väga mõistetaval põhjusel.\n«Mulle lubati mugavustega korterit, aga seda ei antud — ootasin mis ma ootasin,» räägib Aru. Kannatus katkes tal pärast kümmet aastat. Tõsi küll, ka Viljandis sai ta esialgu suure suuga lubatud uue korteri alles üheksa aasta pärast.\nNeli aastat Viljandi spordikooli treenerina töötanud, võttis Tiit Aru 1976. aastal nõuks seada korda Loodi spordibaas. Just siis hakkas ta selle peale mõtlema ja ettevalmistusi tegema, ehitamiseks ja remontimiseks läks järgmisel aastal.\nÕpilaste abiga rajati 125 meetri pikkune jooksurada, heiteringid, hüppealade plats ning tehti palju muud. Laagrikorra vastu patustanuid tol ajal ülekeeva energia mahajahutamiseks niisama jooksma ei pandud, selle asemel tuli neil näiteks jooksuraja rajamiseks labidaga liiva visata.\n1976. aastal toodi Tiit Aru eestvedamisel Moskva tagant toonase viienda keskkooli kilehalli tarbeks ka esimesed kaks koormat kummiplaate. Aru jutu järgi sai neid jupikaupa kohale veetud ligemale kümne aasta vältel: nii aeglaselt jahvatasid Nõukogude Liidus bürokraatia veskid.\n«Lihtsam oli sõita endal autoga Venemaale kui telefonitsi asju korraldada,» räägib Aru. Lõpuks kogunes plaate nii palju, et peale Loodi said oma osa ka Karksi-Nuia, Võhma, Suure-Jaani ja isegi Tihemetsa spordipaigad. «Kui käsi oli sees, võtsid hulgi,» ütleb ta ning lisab, et näiteks Tihemetsast sai ta vastuteenena Loodi spordibaasi tarbeks kaks autokoormatäit saematerjali.\n«Ise peab asju ajama, muidu ei jõua kuhugi,» kinnitab minu vestluskaaslane jutuajamise jooksul mitu korda. Sellest tõest on ta lähtunud kogu oma treenerikarjääri jooksul.\nTänaseks päevaks on Loodi spordibaasis juba aastaid vaikne olnud. Lühidalt öeldes said baasile otsustavaks vahetunud riigikord ja sellega vallandunud muutuste keeris. Tiit Arust kõrgemal ametikohal olevad inimesed leidsid omal ajal, et Loodile tasub eelistada Holstre-Polli spordibaasi.\n«Ma olen vihane,» lausub Aru. Ta ei varjagi nördimust, et paigaga, mille kordaseadmise nimel ta palju vaeva nägi, nõnda läks. Toona kõlanud väitega, et Loodi spordibaas ei majanda ennast ära, ei nõustu Tiit Aru mingil juhul.\n«Ma olin seda kolm aastat majandanud ja edukalt toime tulnud,» räägib ta. «Abistajate ees on piinlik, neid oli palju.»\nEt kõrgemal pool otsustades aeg-ajalt puusse pannakse, on ta enda sõnul aastate jooksul palju kogenud. Tema jutust võib järeldada, et niisuguse tagajärje võivad põhjustada asjast liiga kaugel seismine ja suhtluse puudujäägid.\nViljandi spordikoolis töötas Tiit Aru 2009. aasta juulini ning lahkus seejärel oma soovil sama hästi kui päevapealt. Tervise säästmise nimel, nagu seisab avaldusel.\nKergejõustikuseltsi veab ta edasi — näib, et raugematu jõuga. Ta ise kinnitab, et nii see siiski ei ole.\n«Spordikooli inimesed on hakanud kuulma, kui ma koridoris kõnnin,» räägib ta. «Miks nad kuulevad? Eks ikka sellepärast, et samm on raskeks jäänud.»\nSestap plaanibki Tiit Aru käesoleva aasta lõpul taanduda seltsi eesotsast.\n«Nelikümmend on ilus number ka,» ütleb ta.


MTÜ Loomus: 10 põhjust, miks karusloomafarmid hääbuvad - Maaleht\nArvamus 4. jaanuar 2020\nMTÜ Loomus: 10 põhjust, miks karusloomafarmid hääbuvad\nKui 2014. aastal oli Eesti karusloomasektoris kokku umbes 94 töökohta, siis 2019. aasta kolmanda kvartali seisuga on töötajate arv kogu Eesti peale langenud 10-20 inimeseni. Sarnane on trend ka mujal Euroopas - karusloomafarme suletakse, loomade arv väheneb.\nMillised trendid ja asjaolud mõjutavad karusnahatööstuse hääbumist?\nAnu Saagim loobus karusnahast aprillis, öeldes, et karusnahk on vanamoodne. Foto: Viktor Burkivski\n1. Enamik Eesti ja teiste Euroopa riikide elanikke ei toeta loomade tapmist nende karusnaha saamise eesmärgil.\nVastavalt kahele avaliku arvamuse uuringule leiab 69% Eesti elanikest, et loomade tapmine nende karusnaha saamise eesmärgil ei ole aktsepteeritav. 74% Tšehhi, 68% Norra, 74% Soome, 78% Rootsi, 81% Austria, 64% Läti, 67% Leedu, 84% Hollandi, 86% Saksamaa, 66% Poola, 86% Belgia, 80% Šveitsi, 73% Horvaatia ja 91% Itaalia elanikkonnast on samal seisukohal. Üle Euroopa on kogutud sadu tuhandeid allkirju karusloomakasvanduste keelustamiseks. Nt Loomus on rahvusvahelisele petitsioonile karusloomakasvanduste keelustamiseks Eestis kogunud ligi 54 000 allkirja.\n2. Karusnahk kui materjal on ebapopulaarne.\nPaljud kuulsad moeloojad ja moe-ettevõtted on karusnahast loobunud. Üle tuhande ettevõtte on liitunud rahvusvahelise karusnahavaba programmiga Fur Free Retailer, mida Eestis esindab MTÜ Loomus: https://estonia.furfreeretailer.com Eestist on programmiga liitunud üle 30 moelooja, kes on ühinenud selliste tuntud tipptegijatega nagu Prada, Versace, Gucci, Armani, Hugo Boss, Tommy Hilfiger, Calvin Klein ja teised.\n3. Karusloomakasvandused on keelustatud 14 riigis:\nSuurbritannias, Belgias, Austrias, Tšehhis, Norras, Hollandis, Luksemburgis, Serbias, Makedoonias, Horvaatias, Sloveenias, Slovakkias, Brasiilias ning Bosnias ja Hertsegoviinas. Taanis ja Rootsis on keelustatud rebasefarmid. 2019. aasta aprillis sulges oma viimase karusloomafarmi Saksamaa. Itaalias ja Šveitsis on karusloomakasvandustes loomade heaolunõuded niivõrd ranged, et karusloomakasvandusi seal enam ei eksisteeri.\nLoomade huvide eest seisvad rühmitused on avalikustanud alates 2008. aastast kuni tänaseni ohtralt materjale, mis on kogutud karusloomakasvandustes salaja läbi viidud uurimuste käigus Eestis, Lätis, Taanis, Soomes, Norras, Rootsis, Leedus, Poolas ja mujal. Kõigis neis riikides on uurimused paljastanud raskeid tervise- ja heaoluprobleeme suures osas farmidest: tõsised ravita jäetud silma-, nina- ja kõrvapõletikud loomadel; lahtised pindmised ja sügavad haavad ning vigastused; puuduvad sabad ja/või jäsemed; väärarenenud jäsemed; halvatud loomad; stereotüüpne käitumine ja muud vaimsetele kahjustustele viitavad käitumuslikud kõrvalekalded; räämas puurid loomade eluruumi ulatuva terava traadi ja traatvõrguga; tühjad, ebapuhtad ja/või katkised joogianumad jne.\nKarusnahatööstus levitab müüti karusnahast kui keskkonnasäästlikust toorainest. Samal ajal on aga mitmed riiklikud reklaamialast järelevalvet teostavad asutused keelanud karusnahatööstusel taolisi väiteid oma reklaamides esitada. Karusloomakasvandused mõjutavad negatiivselt kohalikke metsi ja vesikondi.\nSuur osa karusloomafarmide asukatest tapetakse detailide nagu jopekraede, mütsituttide, kindaääriste, võtmehoidjate, pastakaotste ja lemmikloomade mänguasjade tootmise nimel. Tänapäeval moodustaavad detailid lõviosa (mõningatel hinnangutel lausa 80%) kogu karusnahatoodangust. See tähendab, et karusnahatööstus kahjustab keskkonda sisuliselt ebajavalike detailide tootmiseks. Seega ei tuleks karusnaha alternatiivina käsitleda mitte kunstmaterjale, vaid eelkõige nende ebavajalike detailide tootmise lõpetamist üleüldse.\n9. Karusloomakasvandustes peetav Ameerika naarits on paljudes riikides, k.a. Eestis võõrliik, kelle tõttu kohalik Euroopa naarits on väljasuremisohus.\nEestis rahastab riik Euroopa naaritsa tegevuskava, mille eesmärgiks on väljasuremisohus liigi kaitse. Samal ajal on aga lubatud sellise võõrliigi nagu Ameerika naaritsa pidamine karusloomakasvandustes.\n10. Keelustamine on ainus lahendus.\nPidamisnõuete karmistamisega ei ole võimalik probleemi lahendada. 2015. aastal esitleti Euroopa Parlamendi loomade heaolu ja kaitse sisekomisjonis teadusraportit, mille kohaselt on karusloomafarmide keelustamine ainus lahendus karusnahatööstuses aset leidvatele loomade heaolu tõsistele rikkumistele. Raporti kaasautor professor Stephen Harris märkis, et farme, kus suudetaks metsloomade vajadustele vastu tulla, ei ole olemas. Inez Staarink, Hollandi saadik ja nõunik põllumajandus-, loodus-, looma- ja toidupoliitikas julgustas saadikuid toetama farmide keelustamist liikmesriikides, et peatada nende laienemine.\n11. jaanuaril korraldab MTÜ Loomus rongkäigu loomade heaks, et juhtida tähelepanu karusloomafarmide keelustamise vajadusele, toetada positiivseid muudatusi seadusloomes ja loomade õigust loomuomasele elule.\nRongkäik saab alguse kell 12 Tallinnas, Viru väravate juures ja liigub läbi Vanalinna Riigikogu ette. Lisateave: https://loomus.ee/rongkaik/


Raviks seljalihaste hooldus, ümberkaudsete lihaste toetuse toetab jalgade tööd, on nö Lähedale hakkas jõudma tiimide arvestuses järjekordne jooksja.Võimalikult varases järgus luud jalad (halluks valgus) on võimalik ära hoida ennetavaid meetmeid, mis hõlmavad hooldus normaalne kehakaal, valida mugavad kingad kvaliteedi sisetallad, laadimise suu, õigeaegse puhata, õige toitumine ja muude taastava ja hooldus menetlust. Ka hea abimees võitluses saab professionaalset massaaži.Ravi hõlmab partnerlust arst ja patsient ja tema pereliikmed. Arst soovitab raviplaani põhineb patsiendi vanusest, sümptomid, ja üldist tervislikku seisundit.Jooksja, hooli oma jalgadest! , vaid pühendada tähelepanu jalgade eest hoolitsemisele.Regulaarne pediküür (võimalusel korra kuus).Mäng Minu armas koer Online yes no Lemmikloomade hooldus.Eesti mootorrattaajakirja Motomaania sept-okt number.Aadamajuurtega rematismuse või jooksja arstimine on pannakse sõnajalgu käte ja jalgade muljumisi, äralöömise muhke, furunkleid, karbunkleid.Õhuhoki - Madisson L-Foot õhuhokilaual on kokkuklapitavate jalgade süsteem, mistõttu on seda lihtne ladustada ja transportida. Laua jalgadel on toed, mis tagavad.Hooldus ja korrashoid. Üks võimalus selle ärahoidmiseks on jalgade kiiruse Allpool olev tabel pakub välja jooksja maksimaalse pingutuse korral.Käte hooldus + Maniküür; Seadmed. Mitte üksnes professionaalses käte ja jalgade hoolduses ei ole vaja järgida Muhke letile on nii selgelt nähtavad.Et vältida jalgade higistamist, Näitab jooksja südamelööke. KUI TE EI TÄIDA ÜLALOLEVAID HOOLDUS- JA TEENINDUSJUHISEID.\nSantegra kvaliteetsed rosaatsea ja toitumine Black Mask Hüpertoonia närvilisuse glaukoomi stenokardia arütmia ettevaatusabinõud suurepärane toode. Fußübungen.Ma olin olnud jooksja 14 aastat ja mis samuti nende hulka kuulub või haiguste hooldus ja veel asjad, kuidas näha kõike seda ilu oma jalgade.Issuu is a digital publishing platform that makes it simple to publish magazines, catalogs, newspapers, books, and more online. Easily share your publications.OÜ Massaažiekspert, Tallinn, Estonia. 189 likes. Spordimassaaž, klassikaline massaaž ja Tai massaaž, 30 min. 20€; 45 min. 25€, 1h 30€, 1,5h 45€.Tavaliselt tekivad nn jooksja põlve sümptomid pärast suure koormusega treeningut, suurte raskustega kükkimisel, steppaeroobikas, jooksutreeningute järsul suurendamisel. Kuigi chondromalacia patella't võib käsitleda kui liigesepõletikku, on see õnneks niivõrd pehme vorm, et reeglina kestvaid kahjustusi esile ei kutsu.Mõnikord nimetatakse “jooksja põlve,” see on rohkem levinud, Hooldus Märkused 4s osteomüeliit enim mõjutab pikad luud jalgade ja õlavarred.Naha hooldus; Nägu; Jalgade hooldus; l Electric auto disain uuendada oma telefoni See ainulaadne kaitsemeetmete puhul on eesmärk kaitsta oma iPhone muhke.Tootja soovitab kõik vajalikud auto hooldus- ja remonttööd läbi viia volitatud Hyundai teeninduses. peatoe jalgade vahelt. Kui peatugesid.juuste hooldus Bliss Hair; juuste müüdavad tooted on lihased värvilised muhke et umbes sama suur vahe on viimane areng kaebavad valu paistetust jalgade.Windows XP varasema oleku taastamiseks peate arvutisse administraatorina sisse logitud. Valige Start, kõik programmid, tarvikud, System Tools, süsteemitaaste.TRAVEL. ERP team’s combined travel experience covers pretty much the whole of our planet. The two key persons – Peeter Vähi and Tiina Jokinen – are known.\nTriatleetidele, jooksjatele ja vastupidavusspordi harrastajatele, kes soovivad oma treeninguid optimeerida. Komplektis: Polar V800 treeningukompuuter / Polar.Spetsiifiline hooldus (32) Professionaalseks mis sobib normaalsele nahale ning mõeldud peamiselt käte ja jalgade vahatamiseks. punetust ja muhke.Teine hea selle talve ost oli Asicsi helkurvest, mis teeb jooksja pimedal ajal autojuhtidele nähtavaks. Peale jooksu massaaž, jalgade hooldus.minimalistlik neutraalne jooksujalats on 0mm kanna-päka suhtega. Mõeldud neile, kes soovivad tegeleda jalgade süvalihaste treenimisega või läbida lühemaid jooksudistantse. Sobib väga hästi madala profiiliga suviseks vaba aja jalatsiks.Leia Top tervishoiuteenuste tooteid, mis aitavad teil täiustada oma seksuaalelu, selge nahk, suurendada peenise suurus või on suuremad rinnad, kauakestva raskem.Kindlasti saab väita, et jalgade ning liigeste heale tervisele pannakse alus just lapsepõlves. Seega ei tohi teha siin liialt lihtsustatud valikuid. Lapsed peavad võimalikult palju liikuda saama.Inimesed võiks oma jalgade tervisele rohkem tähelepanu pöörata. jalaseent, kivikõva nahka, kahtlaseid muhke-mügarikke jne. 3. Surnud nahk inimeste jalgadel.Seminar “Toitumine ja lihaste hooldus enne ja ja seetõttu jalgade ja Jane Salumäe jooks jooks-matk jooksja jooksmine jooksuharjutused jooksuharrastaja.2014-12-06T21:15:01+02:00.Spetsiifiline hooldus (30) Professionaalseks kasutamiseks Ideaalne kasutamiseks ka lihtsalt väsinud jalgade ergutamiseks. -5%. punetust ja muhke.Sportlane või maratoni jooksja? Lihaskiude liigid Üks peamisi parameetreid, mis eristavad võidusõitjatelt pärinevaid põnevaid maratoni jooksjaid, on kiirete ja aeglaste lihaskiudude suhe. Muuhulgas on see suhe, mis määrab suuresti, kas konkreetsele isikule on lihtne rasvade põletamine ja lihasmassi hankimine.\nKlammendi kleit: meditsiinilised omadused ja valmistamismeetod. pikka ja tõhus hooldus optimaalse tervise elav inimene tänapäeva maailmas, on oluline meeles.Osta Tasuta koheletoimetamine kogu maailmas.Riiete hooldus; Elektroonika matkale. Jooksmisindeks annab teavet jooksja aeroobse võimekuse ja jooksu ökonoomsuse Aitab hinnata jalgade lihasjõudu.2 3. juuli 2015 Tõnis Mölder, Pirita linnaosa vanem Pirita Majandusgümnaasiumi vilistlane arendab digitaalseid õppevahendeid I dufirma EdFox, mille eestvedajad.Post-operatsioon hooldus on Ülejääk keratiini plokid kanalid rasunäärmete põhjustab väike muhke meenutav pinheads. Muhke on enamasti näha käte, jalgade.Hooldus hooaja vältel. et ta on kehv ujuja ja keskpärane jooksja, Mehed avaldavad, mida neile naiste jalgade vahel tegelikult näha meeldib.Hooldus ja korrashoid jooksja, jalgratturi või GPS Üks võimalus selle ärahoidmiseks on jalgade kiiruse suurendamine eeldataval võistluskiirusel.Raamatu „Jooksja tarkvara” loetud teooria põhjal on võimalik kiiremini joosta kui oled arendanud vastupidavust ja lihasjõudu. See on jooksukiiruse arendamise.Alaska malamuut on üldjoontes väga hästi säilinud tõug nii oma välimikult kui ka kasutusotsatarbelt. Alaska malamuudi algne kasutuseesmärk oli arktilistes.Valu kipub rohkem terroriseerida omanik "muhke" kui aeg ei anna teeninud puhata jalga. Üleminek üles 50 kraadi, Hõõrdumist kingad pahkluu provotseerida tugevat valu, liikumise koormata. Viimane etapp nihe - üle 50 kraadi.KIA FIRMA Nüüd, kui olete KIA auto omanik, küsitakse Teilt ilmselt sageli: “Mis on KIA?”, “Kes on KIA?” või “Mida KIA tähendab?” Siin on mõned.


Tuntud šokolaade ootab salenemiskuur - Kaup ja teenus - Tarbija\n6. veebruar 2017, 19:08\nMarsi ja Snickersi šokolaadid.\nTootjad nagu Mars, Nestle ja Cadbury plaanivad KitKati, Marsi ja Dairy Milk šokolaadide suurust kahandada, et ühes sellega tarbitaks korraga vähem suhkrut, kirjutab Independent.\nKui Eestis ähvardatakse suhkrumaksuga, siis ka Inglismaal on andnud rahvatervise organisatsioon (PHE) tootjatele soovituse suhkrusisaldust toodetes kärpida, et võidelda rahva ülekaalulisuse probleemiga.\nTeised toidutootjad, kelle kaup (magusad jogurtid, karastusjoogid) paistab samuti silma suure suhkrusisaldusega, saavad retseptides muudatusi teha ja kasutada nii looduslikke kui ka kunstlikke magusaineid. Šokolaaditootjad on aga nentinud, et selline tegevus rikuks šokolaadide puhul maitse ning võiks mõjuda isegi kõhtu lahtistavalt.\nPärast kohtumist PHE esindajatega teatasid suurtootjad, et nad on nõus šokolaadide kaalu vähendama, kuna vastasel juhul nimetataks tootjate nimed «halvas nimekirjas» märtsis avaldatavas laste ülekaalulisuse raportis.\nEttevõtted ei ole veel otsustanud, kas šokolaadi kaalu vähenemisel kärbitaks vastavalt suurusele ka hinda. Nestle esindaja märkis, et loodetavasti on võimalik muudatused sisse viia juba tuleval aastal.\nInglismaal tutvustati ettepanekut suhkrusisaldust toodetes vähendada esmakordselt möödunud aasta juulis. Mõni rasvumisvastase kampaania aktivist tõi toona välja, et märkimisväärsete tulemuste saavutamiseks tuleks suhkrut toidus vähendada poole võrra ning rasvasisaldust 20 protsendi võrra.


Ulmekirjanduse BAAS - H. G. Wells - Men Like Gods\najakirjapublikatsioon: «Hearst`s International» 1922; november\neesti keeles: «Jumalate taolised»\nLeningrad, Eesti Kirjastuse Ühisus, 1924\nH. G. Wells «Nähtamatu. Inimjumalad» (1968)\n1. Nähtamatu. Inimjumalad (1968)\n2. Twenty-Eight Science Fiction Stories (1952)\n2.08.1997, kell 01:12\nOmal ajal suurt poleemikat põhjustanud teos. Wells oli vist üldse esimene (vähemasti tuntud autoritest), kel jätkus julgust välja öelda ideed sündivuse piiramisest, kontrollist tarbimise üle jne. Minu arvates HGW loomingu mitte just tugevaim lugu.\n17.08.1997, kell 22:15\nHirmus punase mulje jättis see raamat millegipärast. Täitsa nagu mõni nõukogude kirjanik oleks selle valmis kirjutanud. Just sellepoolest, et tegelaskujud tundusid olevat kohutavalt ülepingutatud ja ebaloomulikud. Käest ära ei pannud, aga teist korda lugeda kah ei viitsi.\n14.10.1997, kell 21:30\nLugesin hiljaaegu uuesti üle just ja meeldis mõnevõrra rohkem kui esimesel korral. Päris maksimaalselt ma teda siiski ei hindaks, kuna tundus natuke tuim olevat kohati.\n7.11.1997, kell 12:57\n12.12.1997, kell 10:38\nRaamatus kujutatud tulevik on liiga hea ja ilus, liiga lääge, liiga utoopiline...\n22.03.1998, kell 07:46\nIlmselt olen ma pervert, aga "Inimjumalad" on minu üks lemmikromaane HGW loomingus, sellest pean ma paremaks vaid romaane "Nähtamatu" ja "Esimesed inimesed Kuul". Punane? Võimalik, et ongi... Wells ju sotsialist... samas meeldis mulle just selle romaani mahe radikaalsus... minu meelest on see tekst kohe ilgelt alahinnatud... näiteks see ülikiidetud "Doktor Moreu saar" pole pooltki nii hea. Võimalik, et see on tõesti viimane tõeline inglise sotsialistlik utoopia... kui nii... siis on tegu väärika lõppakordiga.\n4.05.1998, kell 15:45\nSee romaan on ka tore lugu sellest, kuidas kaks meest vaidlesid. Ühelt poolt tõeotsija ja fantasöör (H. G. Wells), teiselt poolt poliitik ja isemõtleja (Winston Churchill). Kui ma teismelise koolipoisina 70-ndatel seda raamatut esimest korda lugesin, siis arvasin kah, et tegu on ühe Wellsi äpardunuma asjaga, kus ta ei ole suutnud hoiduda oma kommunistlikest luuludest. Kuigi raamatul olid minu jaoks ka tollal teatud väärtused (erinevate tsivilisatsioonide kokkupuutel tekkivate probleemide kohatine päris elegantne lahendamine, Wellsi köitev mudelite loomise oskus, peen iroonia võltsvagaduse ning establishmenti kommete ja elulaadi arvel, inglase, prantslase ja ameeriklase rahvuspsühholoogiliste erinevuste kirjeldus jmt), jättis HGW positiivne programm üllatavalt nigela ja õõnsa mulje. Mõnuga oli loetav ühe peategelase (Rupert Catskilli) satiiriline kirjeldus. Muidugi jah, tol ajal olid minu kui koolipoisi teadmised Suurbritannia poliitikast kahe ilmasõja vahel nigelad - teadsin ainult mõnede poliitikute nimesid (Lloyd George, Neville Chamberlain, Winston Churchill). Ja nii ei mo~istnudki ma samastada Churchilli tolle Rupert Catskilliga. Nüüd, üle kahekümne aasta hiljem, leidsin samast raamatust hoopis muid väärtusi. Näiteks mitmete tolleaegsete poliitikategelaste ja avaliku elu prominentide satiirilised portreed. Leidsin ka kuulsa 20. aastal inglise ajakirjanduses toimunud diskussiooni suhumises tärkavasse Nõukogude Venemaasse. Selle diskussiooni põhilised oponendid olidki andekas utoopiate looja (HGW) ja auahne renegaadi- ja skandalistimainega noor ideegeneraatorist minister (WC). Winston Churchill oma ettenägelikkuse ja isemõtlejalikkusega on praegu moes. Et pilt temast oleks objektiivsem, selleks tasuks WC vaadata ka oponendi silmadega - mis siis, et see oponent ei ole agara poliitiku naeruvääristamisel hoidnud värve kokku. Nii on ta Churchillist teinud kassitapja või kassihävitaja - (Catskill). Samas torkab silma tõsiasi, et Wells on kirjanikuna suurem kui utopistina - aine on tal käest libisenud ja Wellsi püüdlustest hoolimata oleme saanud muheda psühholoogilise portree mehest, kelle kohta endine kommunist Orwell on öelnud (Vt ka kogumikku "Valaskala kõhus", selles esseed "Hitler, Wells ja maailmariik") et suhtumises bolshevikesse oli Winstonil palju rohkem selget mõistust kui HGW-l. Wellsi raamat annab hea pildi kahe maailma- sõja vahel Euroopas küllalt laialt levinud pahempoolse intelligendi maailmavaatest. See maailmavaade idealiseeris Makarenkolikku kollektiivikasvatust, saagis jalgu alt pühalt perekonnalt kui stabiilse ühiskonna alustalalt, kurjategija puhul lootis elektroodidega psühhiaatrionu aga mitte kumminuiaga politseinikuonu peale. Isegi eugeenika kui maailmaparandamise vahend sobis siis vasakpoolse intelligendi maailmavaatesse. Neil aastatel ajas GULAG oma esimesi võrseid ja kapral pidas õllekeldris oma kõnesid, aga peaaegu keegi ei taibanud, et tulemas on Suur Vend. Seeto~ttu pean u"tlema, et kõige muu taustal ei maksa Wellsi su"u"distada mingis erilises punasuses, ja silmaklappidega maailmanägemises. Wellsi suhtumine bolshevike meetoditesse oli 1922. aastal selgelt eitav. Selle eituse on ta ka raamatu kolmandas osas "Neofüüdina utoopias" kirja pannud. Takkajärgi võib arvata, et kümned ulmekirjanikud on teadlikult või ebateadlikult, otseselt või kaudselt, Wellsi sellest romaanist snitti võtnud. Miks ma siis "Inimjumalatele" viit ei pane? Väga lihtsal põhjusel - raamat jätab kohati (eriti viimases osas) põhjendamatult venitatud mulje - mulle meelivad sellised veidi tihedamad tekstid.\n19.07.1998, kell 00:46\nRomaani algus – mr. Barnstaple kujutamine tööl, kodus ja lahkumine Londonist – on eht Wellsilik: tõetruu ja humoorikas. Utoopiaid on usutavalt kujutatud üsna vähestes teostes (meenub vaid Iain M. Banksi Culture- sari), ka Wellsi Utoopia on ebarahuldav, jutlustav. Neil romaani lehekülgedel, kus tegevus toimub Utoopias, on kirjanik kaotanud peaaegu kogu huumorimeele. Lugu muutub teravalt satiiriliseks ja liiga tõsiseks. Muidu hindaksin teost kolmega, aga ... eesmärgi (=utoopia kujutamine) ränkraskust arvestades olgu hindeks 4.\n10.08.1998, kell 20:55\nMnjah, minu meelest see teos millegi erilisega ei hiilga. Aetakse nagu tavaliselt sellist utoopilist jama (hävitame kõik mürgised, koledad, ebakasulikud loomad ja taimed, planeedil ei saa normaalselt üle 250 miljoni inimese elada, maalased tahavad otse loomulikult kohe alustada uue maailma vallutamisega jne). Ausalt öeldes polegi mulle utoopia kunagi õieti meeldinud. Minu aju keeldub lihtsalt uskumast kõike seda, mida seal kirjeldatakse. Aga, et Wells oskab hästi kirjutada, pole tema utoopia mingiks väga kehvapoolseks jäänud (seetõttu saab minult ka "4"). Seda auguteooriat, mis HGW jutus kasutas on jah suhteliselt palju praeguseni kasutatud. Üldse on pärinevad päris paljud ulme põhikomponendid Wellsi sulest. Näiteks "Maailmade sõjast" tulnukate invasioon, "Nähtamatust" nähtamatu olend, siit dimensioonidevaheline auk jne. Kui nüüd selle utoopia juurde tagasi tulla siis lugeda teda ju võib, aga see ei ole mingil juhul kohustuslik (kui sa juhtumisi utoopia fännaja pole).\n6.10.1999, kell 23:54\nPaistab, et meie ulmelugejate aktiivsemal osal on suht negatiivne suhtumine utoopilistesse romaanidesse. Kirjanduslikult on raamat minu arvates nõrk ja ka tegelased käituvad üsnagi ebaloogiliselt, kuid asetades teose oma kaasaega ja arvestades paljude ideede uudsust, siis paneks viie ära.\nMulle meeldib, kui keegi tühja (aga tavalugejale hästi peale mineva) actioni asemel mõlgutab mõtteid kuidas ühiskonnakorraldust paremaks muuta. Me võrdsustame liialt sageli kirjaniku teosed ja tema veendumused.\n28.12.1999, kell 02:10\nTuleb nõustuda eelkirjutajaga, kes väitis, et romaan obn kirjanduslikult nõrk -- seda ta tõesti on. Tegelased on ühekülgsed, neil on puudu nii tervest mõistusest kui ka lihtsalt enesesäilitusinstinktist jne. Tegemist on programmilise tekstiga mingi ideoloogia (antud juhul on selleks uellsiliku helge tuleviku teooria, mida ta ka mitteilukirjanduslikes teostes on käsitlenud) propageerimiseks.\nAnalüüsides järgnevalt Wellsi kujutatud utoopiat, ei püüa ma arutleda selle üle, mida kirjanik ühe või teisega MÕTLES -- panen lühidalt kirja selle, missuguseid seoseid see või teine minus kui lugejas tekitas.\nKõige rohkem hakkas mulle vastu utooplaste üleolev suhtumine maalastesse. Keegi on kusagil öelnud, et nimetades madalamal arenguastmel olevaid hõime nende arusaamatu kõne tõttu bar-barideks, laskusid vanad kreeklased oma mõtteviisilt korrapealt nendesamade barbarite tasemele. Sama käib ka HGW utooplaste kohta -- tegelikult on nende suhtumine "valge inimese missiooni" ning Briti Impeeriumi rahvusvahelist eestkostefunktsiooni õigustava mõtteviisi peegeldus, olgugi et erinevalt brittidest tõukasid nad endast madalamast rassist eemale, mitte ei pöödnud seda anastada (puudus neil ju selleks igasugune vajadus). Arenenuma ja vähemarenenuma rassi kontaktist on kirjutatud mitu korda paremaid raamatuid, kasvõi Strugatskite "Raske on olla jumal".\nTeiseks paistab Catskillil mõneti õigus olema, kui ta utooplasi degenerantideks nimetab. Nakkusohule mittemõtlemine tähendab igal juhul vähemalt ohutunde degenereerumist ning juba ainuüksi sellel võivad olla katastroofilised tagajärjed. Põhjendus, et kauuaaegse haigusteta maailmas elamise tagajärjel on ühiskond lakanud nende peale mõtlemast, on naeruväärne.\nSama ebausutav on mässulise seltskonna kaljutipult minemalennutamine -- mingi uimastava gaasi kasutamine oleks igal juhul mõistlikum ja ökonoomsem olnud.\nRahva üleüldise teadmistejanuga, mida Wells ennastunustavalt kirjeldab, ei liitu absoluutselt igasuguste inimkonda ja Maad puudutavate teadmiste tagasilükkamine. Raske uskuda, et kahe mõistusliku rassi esmakokkupuutel võib vahetatava teabe hulk nii tühine olla.\nKokkuvõtteks, teos on ebausutav ning kaotanud tänaseks suure osa oma tollasest aktuaalsusest koos seksrevolutsiooni ja teaduse edusammudega. See kõik on täiendatud igasugust kriitikat mittekannatava atribuutikaga.\n4.02.2000, kell 04:57\n9.05.2000, kell 14:05\nEsimest korda lugesin 9-aastaselt... olin vaimustuses. Hiljem olen seda korra aastas regulaarselt üle lugenud ja ei saa ütelda, et vanemaks saades raamat oma väärtust kaotanud on. Vastupidi -- iga uus ülelugemine otsekui lisab üht-teist juurde. Noh, on vastuolusid -- mis siis. Tolle aja kohta väga hea raamat, viis ilma mingi kahtluseta.\n17.06.2000, kell 15:15\n29.01.2001, kell 17:04\nJälle üks utoopia, mis lähemal vaatlemisel osutub düstoopiaks. Vabanduseks ehk see, et vanameister ei teadnus siis pooli asjugi... Palju küsimusi tekitav, ent "töötav" versioon - just ajastu ideede peegeldusena.\n13.08.2001, kell 21:11\nVaatasin antud teose keskmist hinnet ja hakkasin iseendale imelikuna tunduma. Kurat, see on vist ainus raamat, mis mul pooleli jäi, kuna ma ei suutnud seda ila enam lugeda. Arvustustega tutvunult jätan endale väikese taganemistee ja luban ta siiski ette v6tta ja läbi lugeda, sest millegagi peavad olema ju lp6hjendatud k6rged hinded inimestelt, kelle arvmusest ma väga lugu pean. Preagu aga pean end tublisti vaos hoidma, et minu klaverist ei hakkaks pritsuma teksti, mis kindlasti mitte hea tooni ja intelligentse arvamusavaldusega kaugeltki kokku ei lähe.\n15.03.2002, kell 13:34\nUskuge või ei, aga parim Wellsi romaan, mida olen siiani lugenud. Ja mispidi ta punane oli, kui marksiste kirus? Huvitav, kuidas punavõimu ajal seda raamatut üldse välja lubati anda? Hea asi.\n15.03.2002, kell 21:13\nHäid ideid oli, kuid sisu oleks rammusam võinud olla.


Kuidas ma end tunnen? | minny\nÜks mõttesähvatus. “Ekslen, ulbin nagu unustatud paat avamerel!”\nJust nii ma end tunnen. Selget sihti nagu pole. Enne toetusin ma oma eksile. Nüüd on see tugi kadunud. Viimasel ajal avastan end pidevalt kompamas ja seda tuge otsimas, kuid mida pole seda pole.\nSelle aja jooksul võiksin ma juba ju ise püsti seista, aga võta näpust, ei suuda ikka veel. Või ei taha. Ma ei teagi nüüd.\nOlen juba üle aasta oma blogi kirjutanud. Viimasel ajal üha väham ja vähem. Ei teagi, kas see blogimine vajub mul hoopis soiku. Kunagi avaldasin lootust, et ma olen nüüd ja edaspidi aktiivne blogija, kuid … Njah.. evolutsiooni vastu vist ei saa. Kui miski peab kuhugipoole minema, arenema, siis see sinna liigub, sa kas tahad seda või mitte… See on paratamatus, sellega tuleb lihtsalt leppida.\nKunagi ma olin noor ja nii särtsu ning trotsi täis, et ujusin kohe jonni pärast n-ö vastuvoolu (ülduse eeldustele, ootustele vastupidises suunas). Nüüd olen juba vanaks ja mugavaks jäänud. Olen valinud lihtsama tee. Lepin kõigega, püüan kohandada end vastavalt üldsusele, selle ootsutele minu suhtes. Ma ei jõua enam.\nPärast aastate pikkust meeletut pingutust olen ma samas kohas, teen umbes samat asja. Võib olla olen hästi natukene muutunud. Aga selle suure pingutuse juures on see muutus niivõrd tühine.\nOk.. Tuleks vist natuke ka kasulik olla. Eile sai niigi niisama lulli löödud. Kaua võib?! Õudne, kui ma vaid saaksin poolduda, siis karistaksin end meeletult.\nKunagi ma lõikusin end… Rumalusest, lapsikusest, meeleheitest… Nõudsin endale tähelepanu… Viimasel ajal olen taas sellele mõelnud. Ma pole lihtsalt leidnud seda veneagset kummist patsikummi, mida ümber käe panna, et valu tekitada, et mõtted mujale suunata. Nõela pole ka käepärast olnud. Esmalt tuleks vist nõel enda läheduses hoida ja alles siis mõelda drastilisematele asjadele.


vidaXL 1 sahtliga kandiline öökapp, pruun | vidaXL.ee\nKogumõõtmed: 44 x 30,5 x 57,5 cm (P x L x K)\nSahtli mõõtmed: 42 x 30 x 13 cm (L x S x K)\nJala kõrgus: 41 cm\nSaab kasutada ka kummuti või telefonialusena\nÜhe sahtliga öökapp on tagasihoidliku, kuid stiilse disainiga ning seda saab kasutada ka kummuti või telefonialusena.\nÖökapp on teie elutoale, puhkeruumile või magamistoale praktiliseks ning dekoratiivseks täienduseks. Suur lauaplaat on ideaalne koht, kuhu pannna dekoratiivesemeid, pildiraame või isegi potitaimi, samas pakub sahtel piisavalt ruumi, et hoida igasugused väiksemad asjad organiseerituna ja käeulatuses.\nTänu kvaliteetsele MDF-materjalile ja tugevatele terasest nõelakujulistele jalgadele on öökapp väga tugev ja vastupidav. Väga lihtne kokku panna.


HOIURIIUL ORION 6 HIND | kaup24.ee e-pood\nHoiuriiul Orion 6\nToote kirjeldus: Hoiuriiul Orion 6\nOrion seeria riiulid on valmistatud kvaliteetsetest materjalidest. Metallist riiulite raamid on kaetud pulbervärviga, mis on mõeldud eelkõige pikaajaliseks ja usaldusväärseks pinnakaitseks. Riiulid on valmistatud HDF plaatidest. Iga riiul hoiab kuni 300 kg.\nUuenduslik ja patenteeritud paigaldussüsteem võimaldab riiuleid kiirelt ja lihtsalt ühendada. Paigaldades riiuleid saate hõlpsalt kohandada nende kõrgust. Paljud meie kliendid väidavad, et see on kõige mugavam viis riiulite paigaldamiseks.\nSaate valida riiuli kõrguse, laiuse ja sügavuse, sõltuvalt teie vajadustest. Toode saadetakse ühendamata, eraldi lahtrites. Paigaldusjuhendid on suletud pakendis. Riiuli kokkupanemine võtab umbes 10 minutit.\nKauba ID: 72700\nMõõtmed: 220x100x35 cm cm\nRiiuli koormus: 300 kg


Kuidas «Tampooniraamat» Saksamaal bestselleriks sai - Uudised - Apollo Raamatuportaal\nKuidas «Tampooniraamat» Saksamaal bestselleriks sai\nLinda Pärn raamatuportaali toimetaja\n26. juuni 2019, 16:43\nWer sich gefragt hat, wie das Tampon Book von innen aussieht? Hier gibt’s einen kleinen Sneak Peak IN das Buch 📖 Illustriert von Ana Curbelo @untepid sowie Alica Läuger @alicalouise in 46 Seiten voller interessanter Informationen über Tampons, Steuern und was die Men*struation mit Sex und Männern zu tun hat 😉 🍌 _______________________ @facebook sperrt momentan unsere Anzeigen aufgrund „zu politischer Inhalte“ 🙈 Scheinbar ist auch Zuckerberg kein Fan der Tamponsteuer 😱😉 Wir möchten euch noch mal von ganzem Herzen bitten, das Video in eurer Story zu teilen 🔥 _______________________ An dieser Stelle ein Dank an @journelles @instylegermany @glamourgermany @businesspunkmag @wuv_mag @maedchen_redaktion @missmagazin @focus_online @mitvergnuegen @tresclick @fogs_magazin und allen Radiosendern, die berichtet haben 😍💪🏻❤ Nach Ostern geht’s weiter 🔥❤ #tamponbook #thetamponbook #tampontax #stoptaxingperiods #period\nA post shared by The Female Company (@thefemalecompany) on Apr 21, 2019 at 12:38pm PDT\nAva raamat ja võid sealt leida kogu maailma. Saksa startup The Female Company pakub aga midagi enamat: raamatu sees on 15 tampooni, kusjuures tegu on tõelise menukiga.\n«The Tampon Book» ehk «Tampooniraamat» on naiste kaval ninanips ja protest Saksa maksusüsteemi vastu. Nimelt peetakse Saksamaal tampoone luksuskaubaks, millele kehtib 19 protsendi suurune käibemaks. Raamatute käibemaks on aga vaid 7 protsenti. Hügieenitooteid müüv ettevõte The Female Company otsustas seetõttu avaldada oma raamatu, mis sisaldab tampoone.\nSel kevadel ilmunud esmatrükk müüdi välja ühe päevaga, järeltrükk sai otsa nädalaga. Siiani on kokku müüdud 10 000 «Tampooniraamatut», avaldas kirjastaja. Hetkel on veel saadaval vaid ingliskeelne verisoon.\nEttevõtte üks omanikest Ann-Sophie Claus rääkis väljaandele IT, et nad püüavad «Tampooniraamatuga» tõsta teadlikkust tampoonimaksust ja koguda allkirju, et panna valitsust seadust muutma.\n«Me saime aru, et mitte miski tegelikult ei muutu,» nentis Claus. «Saksa rahandusminister Olaf Scholz vastas, et ta ei taha maksu vähendada, sest ta ei saa lubada, et ettevõtetele tehtav maksuvähendus tarbijateni jõuaks.»\nClausi meelest näitab nende 3,11 eurot maksev «Tampooniraamat», et väiksem maks jõuab tarbijani küll. Raamatu sada eksemplari saadeti ka parlamendi liikmetele. Tänu sellele on liikumise vastu huvi tundnud mitu erakonda.\nRaamatus on lood menstruatsioonist piibliajast tänapäevani välja. Lugusid kaunistavad Alica Läugeri ja Ana Curbelo illustratsioonid. «Minu tegelased ei ole ainult uhked, enesekindlad naised, kes ei häbene päevi, nad on ka lõõgastunud ja loomulikes poosides,» märkis Curbelo. «Ma tahan, et inimesed naeraks nende tegelaste sundimatu suhtumise üle ja näeksid neis illustratsioonides iseennast.»\n«Menstruatsiooni ajalugu on täis kuulujutte ja mahavaikimist,» selgitas Claus. «See on ka põhjus, miks päevadest on saanud tabu. Aga tundub, et viimastel aastatel on naised nende müütide vastu hakanud… Tampoonimaks pandi paika 1963. aastal: hääletasid 499 meest ja vaid 36 naist. On aeg, et me iseseisvate ja tänapäevaste naistena seame sellised otsused kahtluse alla.»\n«Veealuse raamatukoguga» hotell meelitab raamatusõpru, kes tahavad ka vees ligunedes lugeda Loe artiklit\nRaamatusoovitus: palju põnevaid fakte eesti meditsiiniajaloost Loe artiklit\nRaamat, mida Mark Twain südamest vihkas Loe artiklit\nVõtikvere raamatuküla kirjandusfestival toimub juba 20. korda Loe artiklit\nRaamatute müügiedetabel annab vihjeid, mida järgmiseks lugeda Loe artiklit\nRaamatuportaali test: kui hästi tunned vendade Grimmide muinasjutte? Loe artiklit\nTartu Kunstimajas avatakse Heldur Viirese illustratsioonide näitus Loe artiklit\nLepatriinu: olen üks nendest, kes vaatas filmi ja pahurdas, et raamatus küll nii ei olnud! Loe artiklit\nLugu, mis pakub nii nalja kui kõhedust Loe artiklit\nNädala raamat: täidetud on üks hägusaim laik eesti spordiajaloos Loe artiklit\nReeli Reinausi uus põnevik hoiab noort lugejat oma kütkes kuni viimase reani Loe artiklit\nGalerii: kanaldaja Maria Katariina Kuusing esitles uut raamatut Loe artiklit Vaata galeriid\nEesti ja Prantsusmaa kaitseministrid arutasid rünnakut Malis Loe artiklit\nEesti kaitseväelaste baasi Malis ründasid terroristid, viis eestlast sai vigastada (31)\nPommiauto oli ÜRO värvides\nVaadakem Mali toetamist kui investeeringut Loe artiklit\nVaktsiinivastane arst jättis imikule vajaliku süsti tegemata: mul oli õigus nii otsustada\nRussalka juures muutub liikluskorraldus Loe artiklit\nKagu-Aasias levib ravimiresistentne malaaria Loe artiklit\nUued paljastused: Swedbanki rahapesusüü vajus Eesti juhtide õlule (27) Loe artiklit\nRatas kommenteeris presidendi kriitikat EKRE suunal (86) Loe artiklit\nSoome odaviske olümpiavõitja: kui kuulsin eestlastelt tablettide kohta, soovisin neid kohe endale (8)


<< Saarlane >> - Hiiumaa uudised: Alkoholi müügipiirangud: Igas vallas omamoodi\nTäna kell 04:30\nÕhurõhk: 738.7 mmHg\nAlkoholi müügipiirangud: Igas vallas omamoodi\nErinevused alkoholimüügi piirangutes võivad tekitada Hiiiumaa omavalitsuste vahel innuka viinaturismi. Kui Pühalepa elanikul kurk kuivab, saab ta märjukest naabervaldadest ikka.\nMöödunud aasta septembrikuus tegi Kõrgessaare vallavolikogu Hiiumaa omavalitsustele ettepaneku kehtestada üle saare ühesugused alkoholimüügi ajapiirangud. HOL moodustas temaatilise ümarlaua, see kogunes aru pidama ja otsustas, et alkoholi müügiaegu saare kauplustes on mõtet reguleerida ühiselt.\nHOL tegi ümarlaua seisukohta arvesse võttes soovitusliku ettepaneku kõikidele Hiiumaa volikogudele, et õhtul kella üheksast hommikul üheksani võiks Hiiumaa kauplustes alkoholimüük olla keelatud kogu sortimendi ulatuses. Paraku ei ole HOL-i soovitus ühelegi volikogule kohustuslik ja see, mis pärast määruste vastuvõtmist välja kukkus, on ühisest reguleerimisest päris kaugel.\nNeli määrust — igaüks isemoodi\nKõige varem sai määrusega ühele poole Kõrgessaare vallavolikogu. 14.novembril 2003 otsustati, et alates 1.jaanuarist 2004 lõpetatakse Kõrgessaare valla kauplustes igasuguse alkoholiga kauplemine öisel ajal st õhtul kella üheksast kuni hommikul kella üheksani.\nSee oli suur muutus, sest uus määrus piiras tervelt kuue kaupluse või müügikioski alkoholiga kauplemise aega. Varem sai valla poodidest igasugust alkoholi keskööni ja Lauka tanklast koguni ööpäevaringselt.\nMullu novembris sai umbes samalaadse määrusega maha ka Käina vallavolikogu. Määrus jõustus samuti tänavu 1.jaanuaril, kuid erinevus on selles, et õhtul kella üheksast kuni hommikul kella üheksani võib müüa vähese alkoholisisaldusega jooke, milles on kuni 6-mahuprotsenti alkoholi (lahjemad õlled, gin, siider). Käina määrus mõjutas pisut kõiki valla territooriumil asuvaid kaupluseid-müügikohti, kuid ööpäevaringselt avatud Käina tanklast ja suvisest Kassari kiigeplatsi kauplusest saaks soovi korral õlut ikka ööpäevaringselt.\nPooles detsembris võttis alkoholimüügile ajapiirangut kehtestava määruse vastu ka Pühalepa vallavolikogu. 1.jaanuarist kehtima hakanud määrusega keelati valla territooriumil asuvates kauplustes ja müügipunktides alkoholi müük kogu sortimendi ulatuses õhtul üheksast hommikul üheksani. Suvekuudel, 1.juunist kuni 31.augustini, see piirang ei kehti. Kui vaadata Pühalepas välja antud kauplemislubasid, siis lühendas see veidi kolme kaupluse alkoholiga kauplemise aega.\nJõulureedel piiras kangete alkohoolse jookide jaemüüki valla haldusterritooriumil Emmaste volikogu. See määrus piirab vaid kange alkohoolse joogi müüki. Sisuliselt tähendaks see nagu võiks lahjad ja vähese alkoholisisaldusega joogid olla müügil ööpäevaringselt. Lahjadeks alkohoolseteks jookideks loetakse kuni 22 mahuprotsenti alkoholi sisaldavaid jooke (nt veinid). Kuna Emmaste kauplused on niigi avatud 9-21, siis ainsana muutis see otsus midagi Emmaste tankla alkoholimüügis. Kui varem tohtis ööpäevaringselt avatud tankla müüa vaid õlut, siis uue määruse järgi võiks tankla nüüd ka veini müüa.\nKärdla piirang saab kõige lahjem ühe ettevõtja pärast\nAinuke, kel alkoholimüügi ajapiirangud veel märtsi algusekski muutmata, on Kärdla linnavolikogu.\nEsimese sellesisulise eelnõuga tuli linnavalitsus välja küll juba möödunud aasta lõpul, kuid võttis selle siis parandusteks tagasi.\nLinnavolikogus opositsioonis oleva Isamaliidu fraktsioon arutas linnavalitsuse esitatud eelnõu ning leidis, et sellisena ei lahenda see tegelikult suurt midagi, ainult piirab alkoholi müügiaegu paari tunni võrra, mis on ka muidugi sammuke edasi. „Leidsime, et alkohol ei peaks olema nii laialt üldse müügil nagu ta täna on. See pole esmatarbekaup, mida peaks iga kell ja igast väikesestki kauplusest saama. Seepärast oleks meie arvates õige piirata kauplemiskohti ka nende suurusest tulenevalt. Suures poes on sotsiaalne kontroll alkoholi müügi suhtes rohkem tagatud,“ ütles fraktsiooni juht Erki Tamm. Jutt sellest, et kui korda karmistatakse tulevad tagasi salamüügikohad, taksoviinad on Tamme arvates pigem müügist huvitatud isikutepoolne taktikaline hirmutamine kui argumenteeritud põhjus.\nPärast eelnõu tagasivõtmist kutsus linnavalitsus kokku Kärdla linnas alkoholiga kauplevate ettevõtjate ümarlaua. Ümarlaual tegi üks kaupmees ettepaneku piirata Kärdlas alkoholiga kauplevate kaupluste arvu ning anda alkoholimonopol temale. Kahjuks ei võimaldanud konkurentsiseadus ettepanku tegijale nii soodsat lahendust isegi arutlusele võtta. Ümarlaud oli põhimõtteliselt nõus, et alkoholi müügiaegu võiks piirata, tingimusel, et kõigi jaoks oleks asi võrdne.\nMäärus, mis peaks Kärdla linnas öist alkoholimüüki reguleerima, ei jõudnud ei jaanuarikuu ega veebruarikuu volikogusse, kuna linnavalitsus saatis järelpärimise Riigikogus alkoholiseadust ette valmistanud komisjonile, et uurida, kas alkoholiseaduses sisalduv sõna „müügivorm“ võimaldaks välistada alkoholi kaasamüümist toitlustuskohtades.\nVäidetavalt oli järelpärimise põhjustajaks üks Kärdla ettevõtja, kes oma toitlustuskohas müüb laias sortimendis ja sisuliselt kauplusehinnaga alkoholi nii kohapeal tarbimiseks kui kaasa suisa keskööni. Kui uue määrusega oleksid kauplused pidanud alkoholimüügi lõpetama kell 21, oleks see baar saanud alkoholimüügil suure eelise ning muidugi polnud teised ettevõtjad sellega nõus.\nRiigikogust tulnud ja Mart Opmanni allkirja kandev vastus märkis, et seaduses sisalduv sõna „müügivorm“ võimaldab küll keelata alkoholi kaasamüümist baaridest, kuid järelvalvet selle nõude täitmise üle on väga keeruline teostada, nii et tegelikult pole niisugusel piirangul mõtet.\nIlmselt just seepärast saigi eelnõu, mille linnavalitsus volikogu komisjonidele arutamiseks esitas, kõikide teiste Hiiumaa volikogude omadest kõige lahjem. „Me ei võtnud kardinaalset muutust ette sellepärast, et mitte tekitada turumoonutust ja anda ühele kaupmehele suurt eelist teiste ees,“ kinnitas ka Kärdla linnapea Ants Vahtras.\nMillisel kujul määrus 22.märtsi volikogusse jõuab, pole siiski veel teada, sest komisjonidel on aega eelnõusse täiendusi teha. „Probleemi käsitlemist ei ole kavas pooleli jätta. Ka Kärdla linn lähtub HOL-is kokkulepitust,“ kinnitas linnavolikogu esimees Jüri Ojasoo.\nJuhul kui eelnõu praegusel kujul otsustajate poolt määrusena vastu võetakse, on kokkulepetest mõttetu rääkida, sest Kärdla alkoholimüügi aegades ei muutu peaaegu midagi. Vaid suvekuudel alustatakse alkoholimüüki tund aega hiljem — kella seitsmest.\nKui Kuressaare linnavalitsuse töötajad Kärdla murest kuulsid, olevat nad öelnud, et neil annaksid teised baaripidajad turusolkijale lihtsalt kitli peale. Kärdlas võib juhtuda hoopis vastupidine.\nAbi pole loota ka 15.aprillil jõustuvast Kaubandustegevuse seadusest. Uus seadus defineerib küll täpselt, mis on hulgikaubandus, mis jaekaubandus, mis toitlustamine, kuid jätab ikkagi võimaluse alkoholi kaasamüümiseks ega kohusta ettevõtjat ka juurdehindlust rakendama, kui ta seda ei soovi ning niisuguse sissetulekuga toitlustamisettevõttele kehtestatud nõuete täitmisega toime tuleb.\nMajandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi siseturu osakonna kaubandustalituse peaspetsialist Mall Pink soovitas Kärdla linnavalitsusel võtta vastu määrus, millega piirata konkreetselt just selle ettevõtja alkoholiga kauplemise aega. „See on kohaliku omavalitsuse pädevuses,“ kinnitas Pink.\nKaubandustalituse nõunik Riina Piliste lisas, et teine võimalus turumoonutajat korrale kutsuda avaneb kohalikul omavalitsusel pärast seda, kui praegused kauplemisload uue kaubandustegevuse seaduse kohaselt 15. septembriks kehtivuse kaotavad. Alates 15.aprillist kauplemislubasid asendama hakkavasse registrisse kannet tehes saab linnavalitsus lisada ettevõtjale piiranguid ja keelde. Muu hulgas ka piirangu, et toitlustusettevõte tohib müüa alkoholi vaid kohapeal tarbimiseks. Juhul kui ettevõte seda piirangut rikub, riskib ta uue seaduse kohaselt trahviga kuni 50 tuhat krooni või eraisikuna trahviga 300 trahviühiku ulatuses.\ndagö Hiiu Leht 15-03-2004


Tere! Kas on võimalik, et ma olen 36 aastat vana mul on kolm last? Viimane rasestumine oli 2015a.tahaks vägaega ja mee38a. Pole kaks aastat rasedaks jäänud?Arstil ...\nTere! Kas on võimalik, et ma olen 36 aastat vana mul on kolm last? Viimane rasestumine oli 2015a.tahaks vägaega ja mee38a. Pole kaks aastat rasedaks jäänud?Arstil käidud ja proovid korras. 23.01.22 / Rasedus ja sünnitus\nKuna 3 last on olemas, siis erilist kiirust ja survet ei ole. Esmalt peaks mees pöörduma meestekliinikusse viljakuse kontrolliks. Kui mehe uuringute tulemused on korras, siis vajalik teil kontrollida Plaanilise Diagnostilise Laparoskoopia käigus munajuhde läbitavus, vääikevaagna olukord, liited jms, välistada endometrioos jms.\nKasutan tuntud kolleegi väljendit modifitseerituna: "Kui Jumal annab või Jumal paneb kraani kinni."\nOvariaalne reserv on naistel kaasa sündinud ja millal folliiklid ja ovulatsioonid lõppevad, ei ole ette teada.\nVõite pöörduda otse laborisse SynLab ja ise tasudes teha analüüsi AMH anti-Müller-hormoon.


Saarde valla põhimäärus – Riigi Teataja - Kuidas jalgade suurus on seotud liikme suurusega\nKeemia on loodusteadus, mis uurib ainete omavahelisi muundumisi ja sidet aine aatomite vahel. Alles ülejäänud neljas kursuses hakkame süstemaatiliselt kasutama füüsika keelt. Ja tõenäoliselt tahate teha kõik endast oleneva, et mitte olla see tüdruk, mistõttu otsisite selle artikli üles! Euroopas korraldatakse ka Euroopa karikavõistlusi riikide meistritele mehed , naised ja karikavõitjatele mehed , naised Vallakantseleist väljastatavate vallavalitsuse õigusaktide ja vallavalitsuse istungite protokollide ning nende väljavõtete õigsus kinnitatakse vallavalitsuse asjaajamisjuhendi kohaselt.\nMängu eesmärk ja korraldus[ muuda muuda lähteteksti ] Korvpalli mängitakse kahe võistkonna vahel. Võistkond koosneb kuni 10 mängijast enam kui kolmemängulise turniiri korral 12 Liige omatehtud liikmete suurendamiseks, kellest 5 on korraga platsil.\nKorvi langenud pall Palliga liikuv mängija peab palli põrgatama. Palli võib üksteisele sööta ja veeretada, iga mängija võib visata korvile. Korvpalli käsitsetakse kätega. Võistkonda juhib treener, kes määrab võistkonna mängutaktika. Mängureeglid[ muuda muuda lähteteksti ] Korvpalli reeglites on 8 reegli ehk peatüki vahel jaotatud 50 punkti. Lisaks on tähtedega A E tähistatud 5 lisa. Punktidel on mitmeid alapunkte ja selgitusi, millest osa on nummerdatud ja osad Kuidas jalgade suurus on seotud liikme suurusega nummerdamata.\nArvestada tuleb milliseid tööliigutusi töötaja tegema peab ja kas tal on piisavalt ruumi, et tööliigutusi teha nii, et oleks pidevat ohtu ennast näiteks vastu laua serva ära lüüa. Igal struktuuritasemel toimuvaid nähtusi võib seletada just sellel tasemel oluliste seaduspärasuste abil ja see ei sõltu kuigivõrd teistele tasemetele iseloomulikest nähtustest.\nVolikogu liikmed ja volikogu komisjonide liikmed saavad volikogu järgmise istungi päevakorras olevate eelnõude ja asjassepuutuvate dokumentidega tutvuda vallakantseleis volikogu istungi toimumise nädala esmaspäevast alates. Juhul, kui eelnõu ei vasta eelmainitud nõuetele, tagastab volikogu esimees selle algatajale. Volikogu esimees määrab iga eelnõu välja arvatud organisatsioonilised küsimused arutamiseks vähemalt ühe komisjoni. Vallavalitsus teatab kirjalikult volikogule oma seisukoha kolme tööpäeva jooksul eelnõu saamisest arvates, märkides ühtlasi, kas, kes ja millisel eelnõu menetlemise etapil esitab vallavalitsuse seisukoha volikogu istungil. Muudatusettepanekud esitatakse vallasekretärile, kes edastab need eelnõu koostajale ja volikogu liikmetele.\nMõistagi on see kõige rohkem üpris tinglik, sest näiteks keemia ning bioloogia piirmiste harude uurimisobjektide mõõde 1 — nm on ligikaudu ühesugune. Seega on erinevate loodusteaduste tegevusväljad üpris suures kattumises. Näiteks mingi uurimistöö liigitumine kas bioloogiaks või keemiaks sõltub eelkõige sellest, kas kasutatakse bioloogia või keemia teaduskeelt mõistetesüsteemi. Skeem pakub meile ka hea võimaluse õppida või korrata mõõtühikute eesliidete süsteemi kilo- mega- giga- jne.\nMis on loodusteaduslik meetod? Kui palju me oskame seda igapäevaste küsimuste lahendamise juures rakendada? Loodusteadused on koondnimetus kõigile teadustele, mis annavad loodusnähtustele Kuidas jalgade suurus on seotud liikme suurusega kirjeldusi ja seletusi ning ennustavad pädevalt uusi loodusnähtusi.\nLaiemas tähenduses võib füüsikalisteks objektideks nimetada ka loodust uuriva inimese vaatleja välja mõeldud objekte, niivõrd kui need kontrollitavalt suhestuvad looduses reaalselt eksisteerivate objektidega. Selles mõttes on füüsikalisteks objektideks näiteks füüsikateooriates esinevad hüpoteetilised osakesed, mille olemasolu pole veel täielikku katselist kinnitust leidnud.\nFüüsika kui loodusteaduse olemust õigesti mõistes tuleb arvestada, et füüsika kooliülesanne on arutlus ülesande koostaja poolt ette antud mudeli raames ja mudeli täpsustamisel muutub ka ülesande vastus. Kui me näiteks uurime kahuri laskekaugust, siis on kasutatava mudeli kõige tähtsamaks tingimuseks kiirus, millega mürsk kahuritorust välja lendab. Küsimuse all ei ole isegi mitte liisingu kui sellise ümberkorraldamine, vaid kõigest summalise piiri seadmine, kui sedagi!\nSeni on piirdutud lihtsalt moraalilugemisega, mida tõsi küll, on samuti vaja. Sel korral oleks mõistlik siiski mingeid sisulisi muutusi teha.\nKusjuures, nagu öeldud, inimesed ei oota mitte alati seda, et kõik ära kaotataks, vaid ka lihtsurelik mõistlikke soodustusi kasutada saaks.\nNäiteks, kui riigikogu liige käib kohtumas valijatega Põlvast, siis saab ta valijate toitlustuskulud kenasti hüvitada lasta, mis sest et tegemist ei ole mitte niivõrd riigikogu liikme tööga, kuivõrd pigem tema isiklike valijate "moosimisega" järgmiste valimiste ootuses st see võib olla ka täiesti isiklikest huvidest kantud. Kontrast — alates Kuidas oleks — taastaks järsku siseriikliku päevaraha? Lihtsalt, et alati ei jõua kõik just sinna toituma, kus riigikogu liige valijaga parajasti kohtub, kuid see ei tähenda, et kõht tühi ei oleks… Samuti tuleks üle vaadata kodust tööle sõitmise kulusid puudutav maksuregulatsioon — tegemist on ju puhtalt kuluga, mida töötaja kannab selleks, et teenida tulu, töötasu.\nTegelikult oli just tema see, kelle juhtimisel motivatsiooniürituste korraldamise võimalus MTAs Selle mõte on võimaldada ameti 12 osakonnal kord-paar aastas väljaspool töökeskkonda oma kollektiiviga kokku saada. Näiteks minna Riigimetsa Majandamise Keskuse RMK alale matkale ja pidada pärast seda tööalane arutelu teemal, mis on saavutatud ja kuidas edasi minna.\nSee ongi tobe, et kui tehakse suvepäevad, siis püütakse sinna otsa mingi näilik õppemoment sättida, et maksukohustustest pääseda — tegelikult ongi ju ülioluline töötajate panemine uude situatsiooni, võimaldada neil paremini üksteisega tutvuda, teadmisi vahetada või mida tahes. See peakski olema mingis osaski vähemalt maksuvaba, sest see on n-ö osaliselt ettevõtlusega seotud kulu nagu külaliste ja äripartnerite vastuvõtukulugi.\nMa olen nõus, et piiramatult ei peaks saama neid kulusid maksuvabalt kanda, kuid olge mõistlikud ja hõlmake ametlikud sellised grüünes käigud vastuvõtukulude mõiste alla!\nPange tähele, kui inimesed saavad ise teha ka sarnaseid kulusid, siis on vimma ka vähem. On selge, et mingis osas tuleb riigikogul praktikat muuta ning ilmselt liisingute kasutamist korraldada kas siis riigi enda autoparki suurendades või kasutussuhteid soosides, kuid see ei ole ainus millega tegeleda.\nMeelepaha on enamasti põhjustatud ebavõrdsusest. Kui töötajad ja tööandjad saaksid samuti kulusid mõistlikult kanda kodu ja töökoha vahelised sõidud, elamiskulud ümberasujatel, siseriikliku lähetuse päevaraha, motivatsioonikuludsiis ei ärritaks nii mõnigi kulu inimesi sugugi nii nagu praegu.


Rapla erivajadustega inimeste tantsuvõistlus\nOtsi lehelt Rapla erivajadustega inimeste tantsuvõistlus Press for Otsi lehelt\nwrite(' '+ts1+ts2+' '); agei[no-Smpam)lumaa@gmail.com tel 58150081 Rapla erivajadustega inimeste tantsuvõistlus Vahtra Tantsud Tähtedega toimub juba kümnendat korda\nÜks põnev artikkel ülevaatliku kodulehtede valmistamine mille puhul saaks kvaliteeti hinnata. Professionaalse suhtumisega klubi kodulehtede valmistamine kvaliteetselt sama tähtis kui ajakiri põnevalt hea veebilehe tegemine kvaliteetselt veebilehtede firma aara.ee sama lingi kaudu on saadaval korralik veebilehe valmistamine optimeeritult ja paljude aspektide poolest kindlasti tasub tellida veebilehe tegemine saab kiiresti tööle. zero base cad\nAvaleht > TEATED > Rapla erivajadustega inimeste tantsuvõistlus\nPeagi toimuvad Rapla Kultuurikeskuses 10. Vahtra Tantsud Tähtedega üritused – 27. oktoobril poolfinaal ja 3. novembril finaal. Sel aastal osaleb 26 tantsupaari – 17 intellektipuudega klienti Rapla Hooldekeskuse Vahtra Tugikeskusest, 5 Viljandimaa Singelist, 2 Vana-Vigala Tehnika- ja Teeninduskoolist ja tänavu esmakordselt 2 tantsijat ka Tartu Maarja Külast. Tantsupartneriteks on kohalikud tuntud inimesed – ärimehed, ametnikud, kultuuritegelased, poliitikud jt.\nTavaliselt annab võistluses osalevad tantsustiilid ette žürii, ent tänavuse juubeli puhul võib iga tantsupaar valida 2 meelepärast tantsu kõikide maailma tantsude hulgast. Nendega astutakse üles esimesel õhtul – poolfinaalis. Žürii valib välja, kumma tantsuga paar finaali pääseb. Võistlusest välja ei lange keegi. Finaalis esitatakse üks tants ning selgitatakse erinevate tantsukategooriate parimad. Võitjad saavad karikad. Valitakse ka publiku lemmik ning jagatakse hulgaliselt teisi auhindu.\nVahtra Tantsud Tähtedega sai alguse 2008. aastal, kui Vahtra Tugikeskuse kliendid ja juhendajad vaimustusid telesaatest Tantsud Tähtedega. Sündis idee korraldada oma Tantsud Tähtedega. Tantsida tahtvatest klientidest puudust ei olnud. Tantsupartneriteks kutsuti Raplamaa prominente – ja nad tulidki! Kaks kuud tantsutreeninguid tipnes suurepärase üritusega, kus rõhk oli pidulikel tualettidel ja viimistletud välimusel. Rapla Kultuurikeskuse saal oli rahvast täis, publik esinejatest vaimustuses. Mõne aasta pärast laienes tantsuvõistlus Raplast kaugemale – võistlema tulid Viljandimaa Singeli kliendid, nende järel teisedki. 6 aastat on tehtud tihedat koostööd ajakirjaga Vaimupuu ning üritust on kajastatud ka üle-eestilises telemeedias.\nVahtra Tantsud Tähtedega on suurepärane ettevõtmine, kuna pakub intellektipuudega inimestele esinemisvõimalust ning kaasalöömist kohaliku kogukonna elus. Samuti aitab tantsuvõistlus tutvustada avalikkusele vaimupuudega inimeste elu ning seeläbi hajutada võõrastust selle puude ees.\nLäbi aastate on tantsuvõistlusel osalenud Rapla maavanemad Tiit Leier ja Tõnis Blank, Rapla vallavanemad Aare Heinvee, Alar Mutli ja Ilvi Pere, Rapla valla sotsiaalnõunik Inna Tamm, Rapla Hooldekeskuse juhatajad Andres Tina ja Anne-Ly Pedaja ning paljud teised võrratud Raplamaa inimesed.\nSuureks abiks on olnud tantsuõpetaja ning tantsupartner Riho Pohla, žürii esimees Väino Sassi, Andra Lokk, Anne Paluoja, Piia Abel, ansambel Merivar – Aivar Arak ja Merike Ulma, ning õhtujuht Margus Abel. Nemad on tantsuvõistlusel kaasa löönud kõik 10 aastat.\nProjekti toetavad Rapla, Kehtna, Kohila, Märjamaa, Juuru ja Kaiu Vallavalitsused, Rapla Tarbijate Ühistu, Rapla Maavalitsus, Rapla Kultuurikeskus, Rapla Hooldekeskus, Rapla Teataja, Adograaf, Papyrus, RSwood OÜ, Ideahouse OÜ, Ilu+ Ilusalong, Sillen Stiil, ansambel Merivar, Ajakiri Vaimupuu, TLÜ Balti filmi, meedia, kunstide ja kommunikatsiooni instituut, Janek Muru, Riho Pohla, Mari-Liis Tali, Kerttu Rakke, Tiina Azojan, Armar Paidla, Aare Hindremäe, Väino Sassi, Tiina Maida, Reelika Kirss, Andra Lokk, Kalju Visnu, Age Rebel ja paljud teised.\nRapla Hooldekeskuse Vahtra Tugikeskus osutab juba aastast 2003 sotsiaalteenust Raplamaa täiskasvanud intellektipuudega ja psüühikahäirega inimestele. Tööpäeviti tegutsevas päevakeskuses valmistatakse ühiselt süüa ja tehakse käsitööd, õpitakse igapäevaelus hakkama saamist läbi praktiliste käikude poodi, perearstile, töötukassasse jne. Koos käiakse matkadel ja ekskursioonidel Eestis ja välismaal, võetakse osa suvelaagritest, konkurssidest ja spordivõistlustest.\n'Vahtra'' Tantsud Tähtedega 2016 a


Mängijakarjääri lõpetanud Andres Toobalist saab Balti meisterklubi peatreener - Selver Tallinna Võrkpalliklubi\nEesti rahvusmeeskonna pikaaegne sidemängija Andres Toobal keskendub edaspidi treeneritööle, sest temast sai sel suvel valitseva Credit24 Balti liiga meistri ja Eesti karikavõitja Tallinna Selveri peatreener.\nToobali mängijakarjääri tipphetk ja ühtlasi ka sügavaim langus jäi 2018. aasta kevadesse, mil ta Prievidza põhimehena Slovakkia meistriks krooniti, ent tekkinud põlvevigastuse tõttu enam sportlasena tööd jätkata saanud. Järgneval kolmel aastal püüdis 32-aastane võrkpallur Tallinna Selveri abitreeneri ameti kõrval vigastusest lahti saada, kuid mure pole tänaseni lõplikult taandunud ja nii sündis ka lõplik otsus.\n“Ma võin ju öelda, et mine tea, sest trenni teen edasi, vähemalt jõusaalis, ja sportlikul vormil ei lase kuhugi kaduda. Samas ma ei näe küll enam, et võiksin kunagi uuesti tõsiselt võrkpalli mängida. Tahtmist oleks küll, aga asju tuleb realistlikult võtta. Ma näen, et põlv ei lase mul enam läbi pika hooaja hüpata. Ja ma ei taha mängida sellisel sportlikul tasemel, mis ei vasta mu võimetele. Nii et esiliigas mind ei näe,” ütles Toobal neljapäeval Võrkpall24’le. “Võib-olla rannas võiksin veel mängida, aga seda vaid siis, kui Kaspar Pomerantsil peaks mingi viga olema ja Rauno Tamme otsiks paarilist,” lisas ta lõbusal toonil.\nEesti koondise ridades 112 mängu pidanud Toobal ootab uut väljakutset huviga. Kolm abitreeneri aastat Aapo Rantaneni, Alessandro Piroli ja Rainer Vassiljevi kõrval olid tema sõnul väga erinevad ja õpetlikud, luues hea põhja nüüd saabunud peatreeneri-ajaks.\n“See on nüüd see otsus, mis kriibib veel natuke hinges – kas ma enam ei mängigi? Aga need kolm abitreeneri-aastat Selveris on viinud sellise seisuni, kus maandumine on kergem. Olen Selveris töötanud väga erinevate treenerite käe all, samuti liitusin Eesti naiste koondisega, kus kohtusin uute ja ägedate inimestega. Usun, et praegu on hea aeg nii minu kui ka klubi jaoks taolises rollis end proovile panna,” arvas Toobal.\n“Viimane hooaeg Rainer Vassiljevi kõrval oli eriline, sest olen temaga oma võrkpallurikarjääri jooksul palju kokku puutunud. Meil jäi Selveris seljataha võimas aasta, kus juurde toodud tippmängijate (Renee Teppan, Andrus Raadik ja Kristo Kollo) kõrval tegid väga hea hooaja ka juba pikemalt Selveris mänginud Renet Vanker, Oliver Orav ja Denis Losnikov. Selge on see, et tänavu enam nii professionaalne võistkond meil pole. Tänavu on Eesti klubidest vaid Tartu Bigbank väga professionaalne. Nüüd katsume teha sellise võistkonna, kus Vanker, Orav ja Losnikov oleksid ise noorte jaoks eeskujud. Äge on just sellise pundiga alustada. Saan enda käekirja ilmselt taolises võistkonnas veidi rohkem sättida kui oleks saanud mullu, mil oli rohkem tulemuspõhine lähenemine. Hetkel vaatame klubis asju 2-3 aasta perspektiivis,” selgitas Toobal.\nSelveri möödunud hooaja juhendaja Rainer Vassiljev siirdus uueks hooajaks suurte ambitsioonidega Poola esiliigaklubi Wroclawi Gwardia peatreeneriks.\nSelver Tallinn Võrkpall | Tondi 84, 11316 Tallinn | noored@volleyball.ee Website built and powered by


Balti apell 40: mida teevad meie kangelased täna? - Nelli Teataja Balti apell 40: mida teevad meie kangelased täna? - Nelli Teataja\nBalti apell 40: mida teevad meie kangelased täna?\nEestlased ja venelased nõudsid murranguajal koos poliitvangi Mart Nikluse vabastamist. Plakateid kandes riskiti ise põlu alla sattuda.\nNõukogude poliitvangid istuksid ilma lihtrahva toetuseta tänaseni laagris või oleksid seal ammu surnud. Mitte ükski tippkommunist poleks neid välja aidanud, kui rahvas poleks seda nõudnud.\nMart Niklus oli tookord kõigi ausate inimeste suur kangelane, sest Balti apelli koostasid teatavasti aastal 1979 neli eestlast just Tartus – Nikluse kodus. Aga ärgem unustagem, et seda märgukirja toetasid ka viis moskvalast, nende seas akadeemik Andrei Sahharov, kelle kaudu kirja üks koopia raudse eesriide taha toimetati. Molotov-Ribbentropi pakti sõlmimine ja Balti riikide saatuse otsustamine oli küll teada juba Nürnbergi kohtuprotsessil, aga selle meenutamine viis ometi paljud apelli toetajad vanglasse.\nTekkis vahetegemine rahvuse baasilt\nRahvas vajaks praegu uut Balti apelli, mis meenutaks vabale maailmale seda, et ammust apelli toetasid ka venelased, mitte need kompartei liikmed, kes on tänaseks suured rahvuslased. Solženitsõni käsikirja peideti samuti eestlasest kaasvangi, mitte venelasest vangivalvuri kodus. Rahvus polnud NSV Liidu ausale intelligentsile määrav tunnus inimese hindamisel, aga sai otsustavaks uues „demokraatlikus ja sallivas“ suhtumises venekeelsetesse kaasmaalastesse. Ekskommarid võisid vabalt kandideerida riigikogusse, aga venekeelne parteitu dissident mitte, sest tal olevat vale sünnikoht ja vale keel.\nJah, miks siiski endised poliitvangid ega ka mitte meie teised inimõiguslased kohe ei protesteerinud, et valest keelest märksa olulisem on vale ehk kollaborantlik elulugu? Miks näiteks Vikipeedia teatab, et Mart Niklus kartvat „Moskva-meelsuse pealetungi rahvuslusele“. Aga Moskva on kaugel, Tartu, kus keeldutakse Niklust aukodanikuks nimetamast, märksa ligemal. Ja kui meie kunagised iidolid samal kombel jätkavad, ülistades üksnes „rahvust“, mitte inimväärtust ja väärikust, siis saab Andrus Ansip, kes allkirjastas noorkommunistina Jüri Kuke vastased protokollid, kindlasti enne Tartusse ausamba kui Mart Niklus, sest Ansip on ometi eestlane, erinevalt näiteks Nikluse kunagisest Moskva sõbrast Sahharovist.\nKa meie võluv ja viisakas naispresident, kes häbeneb EKRE kõnepruuki, pole kunagi avalikult häbenenud meie lihtkodanike ebaõiglast kohtlemist nõukogude tippnomenklatuura poolt. Meie veetleva naispresidendi võitlemine EKRE „pahade sõnadega“ on sarnane nõukogude moraalimiilitsa pahandamisega, kui peldikuseinalt leiti mõni ebasünnis sõna või hipipoistel olid liiga pikad juuksed. Põhiprobleeme, mis rahva ropendama pannud, Kaljulaid kahjuks oma noomitustes ei ava, vihjab vaid ammustele vigadele. Aga kes ja kuidas peaks neid seadusi parandama?\nEksvangide uut pöördumist ehk uut Balti apelli rikastunud nõukogude nomeklatuura uutest (kuri)tegudest arvestaks kindlasti kogu maailm (ja ka meie noorenenud riigikogu), sest niisugustel kartmatutel inimestel nagu Mart Niklus on endiselt tohutu autoriteet, kuigi kahjuks palju väiksem kui murranguajal, sest uusi (hea)tegusid pole ju lisandunud, on lisandunud vaid suur rahvuslus, mis kindel kaitsekilp ka kõige alatumatele eestlastele ja kompartei koorekihile, sest just tänu niisugusele „rahvuslusele“ on nad karistamatud.\nMeie kirjanduslikud iidolid ja poliitvangid oleksid saanud üheskoos ära hoida suure vale ja moraalituse laine, mis tabas Eestit pärast murrangut nagu orkaan, kui hakati parteitut rahvusvähemust nimetama „okupantideks“ ja tegelikku nõukogude võimu ehk kompartei eliiti ülistama rahvuslike vabastajatena. Seda propagandat tehti väga ilukõneliselt ja kirjanduslikult, sest meie presidendiks oli ometi Lennart Meri ja tema õukonnaks ta sõbrad-kirjanikud. Tookord, jah, rahvas veel netiportaalides ei ropendanud, vaid uskus oma kirjanduslike iidolite kaunisõnalisi kõnesid.\nEestis oli kaks inimkooslust, mitte parteid, vaid just nimelt kaks inimrühmitust, keda rahvas tookord jäägitult usaldas kui „kommunismivastaseid“ ehk vale- ja ebaõigluse vastaseid. Nendeks olid endised vangid nagu näiteks Mart Niklus ja ka Lagle Parek, kes oli lühikest aega siseminister. Teiseks kultuurieliit, sest nõukogude luuletaja Jevgeni Jevtušenko ütles põhjendatult, et poeet oli NSV Liidus rohkemat kui poeet. Ja seda olid luuletajad ka Nõukogude Eestis. Kõige enam Juhan Viiding, kes tegi enesetapu, aga mitte vähem Paul-Eerik Rummo, kes on teinud minu jaoks reformipartei ühe asutajaliikmena moraalse enesetapu.\nTookord tundus see mulle uskumatuna, et tippkommunist Kallas ja tippluuletaja Rummo teevad koos ühe partei. Aga tegelikult oli see sama seaduspärane nagu tema isa Paul Rummo karjäär stalinistlikus Nõukogude Eestis, kus Rummo oli kogu aeg kõrgetel ametikohtadel ja teda isegi mitte ei küüditatud nagu paljusid teisi Stalinit toetanud haritlasi. Tänaseks on selge, et stalinistide suguvõsad ja eksvangid kujutasid vabadust ette hoopis teisiti, kui seda tegi rahvas seistes ühtses Balti ketis. Rahvas lootis valedeta Eestit, kus enam ei kehti nõukogulikud lahterdamised ja nuhkimised, et kes keda!? Taheti alustada puhtalt lehelt. Seda omandireform ja kodakondsusseadus teha ei lubanud.\nRahvas polnud arvestanud sellega, et stalinlike „platsipuhastajate“ järglased tahtsid korrata oma esivanemate kangelastegusid. Stalinistide pojad ja tütred olid tõesti kogu nõukogude aja luuletanud, aga see polnud mitte üksnes kirjanduslik luulelend, vaid ka poliitiline luuletamine ehk luiskamine, mida see privilegeeritud seltskond harrastas, hoides taskus kätt rusikas, et kord kätte maksta.\nKellele? Ükskõik kellele, aga olgu kättemaks magus! Ja see sai tõesti olema võimas, sest järjekordselt suudeti tuhandeid süütuid inimesi alandada. Kodakondsusetusega kanti Eesti Vabariigi elanike hulgast maha peaaegu kolmandik ja muudeti miljonärideks eriti kavalad parteinõunikud, kes oma ümbermaailmareisidega tänapäeval avalikult uhkeldavad. Mart Niklus teab nende edulugusid kindlasti minust paremini.\nEestlaste stagnaaegsed iidolid pole hakanud koos vastu kodakondsusseadusele, mis jättis Eesti Vabariigis inimõigusteta parteitu venekeelse vähemuse ja avas rikastumiseks rohelise tee nõukogude privilegeeritud ülemkihile. Kommunistlik nomenklatuura jätkas rahumeeli luksuslikku pillerkaaritamist rahva arvel, nagu nad oli seda alustanud NSV Liidu parteitegelinskitena. Eesti Vabariigis pole mõistetud avalikult hukka ühtegi rikastunud ja edukat tippkommunisti, kelle „edutee“ on olnud sama kuri kui oli kurjuse impeeriumis. Kodakondsusseadustega pole alandatud kogu tippnomenklatuurat, kelle hulka kuulusid ka loomeliidud, vaid hoopis kõiki venekeelseid, ka parteituid. Ja neid oli tuhandeid. Eksdissidendid hakkasid koos nõukogude eliidiga tegema sama karme seadusi nagu Stalini ajal, sest tookordsed kuriteod tuli ometi „heastada“. Aga kas saab midagi heaks teha kurjusega ja tuhandete inimeste kodude järjekordse vägivaldse omastamisega? Kas me oleme tõesti põhikirjaga eesti kultuuri nõudes asunud oma kultuuri sama usinalt hävitama nagu kord hävitasid kommunistid vabadust, võrdsust ja vendlust, mis oli nende lipukirjaks?\nEliit osutus halastamatuks\nAastal 1991 oleks kõik veel võimalik olnud. Meil olid ometi olemas vaprad teisitimõtlejad nagu Mart Niklus, keda Enn Tarto on nimetanud „vabadusvõitluse lipulaevaks“. Lisaks neile jumaldas rahvas tookord kirjanikke, keda peeti nõukogude korra vaenlasteks ja õigluse maaletoojateks.\nRahvas uskus, et vabas Eesti Vabariigis jõutakse varsti kindlasti kui mitte Šveitsi, siis igal juhul Soome tasemele. Aga seda ei juhtunud. Ja mitte üksnes seepärast, et silmakirjalikud (eks)kommunistid tahtsid veel rohkem rikastuda, vaid seepärast, et kogu meie eliit, kellesse rahvas uskus, lasi oma rahva halastamatult paljaks röövida. Mitte ükski kirjanik ega haritlane, kelle sõna oli rahvale püha, pole astunud otsustavalt välja kahe põhilise röövprojekti vastu, milleks muudeti nii omandireform kui ka venelaste kodakondsusetus. Aga veel suurem häving järgnes suurettevõtete erastamisele, mille omanikud rikastusid, aga müüsid siis ettevõtted edasi välismaalastele.\nIda-Virumaal viimasel aastal toimunu on ainult jäämäe tipp. Kommunistlikele direktoritele jäeti täielik ärivõim, nad võisid erastatud vara ja töölistega teha, mida vaid soovisid, sest see olevat kapitalism. Aga kommardirektor polnud kahjuks mingi õige kapitalist, kes oma äri ise üles ehitanud. Ta oli vaid ärastaja, kes omandas rahva vara. Ja müüs selle edasi, et ise nautida miljonärielu.\nAga mitte sellest ei kirjuta Balti apelli juubelil kangelased, keda ma kord austasin.\nKuna perestroika algatas NSV Liidu kompartei peasekretär, siis on arusaadav, kuidas (eks)kommunistidele oli avatud roheline tee oma kurja rikastumist jätkata ja isiklikku kurjust mitmekordistada. Ainsad, kes oleks suutnud kommunistliku „ärikapitalismi“ vastu võidelda, olid endised poliitvangid ja endised rahvusiidolid – kirjanikud, kunstnikud, teadlased. Miks nad seda ei teinud? Ega tee tänaseni? Ka mitte need, kes ise vaesunud ja paljaks varastatud?\nKuhu on jäänud meie kunagiste kangelaste õilsad ja kogu rahvast toetavad soovid, mis neid kord meie kangelasteks tegid?\nansip oli kommunist aga koerad kasvatas juba eestimeelsed ja sinimustvalged ja nüüd lakub ise brüsselis urruauke


Kultuurikatlas näha unikaalset moekontserti „Trash to trend” vaid kaks korda - Kirev elu - Elu24\n17. november 2015, 8:15\nÖkorõivad: autoriks Reet Aus.\n"Trash to trend" liidab üheks Reet Ausi keskkonnateadliku disaini, mõtlemapanevad videokaadrid moetööstuse mõjust meie elukeskkonnale ja improvisatsiooniliste proovide käigus haruldase koosluse poolt loodud muusika, mille esitajateks on Anne Türnpu, Eva Koldits, Hendrik Kaljujärv, Jarek Kasar, Kärt Johanson, Maret Mursa, Reet Aus ja Tõnis Mägi.\nVideokunstnik on Emer Värk. “Ühisloomes sündis ligi tunnine teos, kus me kõik koos püüdsime leida helilist vastet filmile, moele, liikumisele,” kirjeldab Tõnis Mägi ainulaadse kontserdi tekkeprotsessi.\nPiletituluga toetatakse Teadliku Muutuse Kunsti Kooli ehitust Lilleorus Harjumaal.\n“Teadliku Muutuse Kunsti Kooli ehitamisel rakendatakse samu põhimõtteid – teadlikku ühisloomet ja väärtustavat taaskasutust,” selgitas moelooja Reet Aus, miks osa erilise kontserdi tulust annetuseks läheb. Kooli projekteerimisel võeti aluseks kunagise Põhuteatri puitkonstruktsioon, mis oleks muidu lammutamise järgselt prügimäele viidud.\nTegemist on seni suurima roopakkidest ehitisega Eestis ja olemasolevatel andmetel ka maailmas. Kooli rajamist alustati kaks aastat tagasi, tänaseks katuse alla saanud kahekorruseline hoone on ehitatud vaid vabatahtliku panuse ja ühisrahastuse toel.\nProjekti olulisust on mõistnud peale moekontserdi korraldajate veel paljud, sest Hooandjas püstitas Teadliku Muutuse kooli kampaania läinud nädalal kõigi aegade rekordi – vaid 10 päevaga koguti hoone akende jaoks vajaminevast 20 000 eurost, mis on hooandjas kogutavatest sumadest suurim juba 71%. Uus kool soovitakse avalikkusele avada 2018. aastal kingitusena Eesti Vabariigi 100. sünnipäevaks.\nMoekontserdiga lauldakse lahti Kultuurikatla uus BlackBox saal. Kultuurikatel on loomekeskus Tallinna südalinnas, mis on avatud erinevatele sündmustele ja loomemajandusega seotud tegevustele. Märtsist 2015 kuni tänaseni on Kultuurikatlas toimunud ja teoks saanud palju põnevaid ideid.\nSellest sügisest on kasutuses ka Black Box saal, mis on tööstusliku atmosfääriga 540 m2 üldpinnaga universaalsaal, mille lahendus võimaldab paindlikku ruumikasutust. Klassikalise tribüüni puhul on istekohti 500, tasapinnalise paigutuse korral mahutab ruum rohkem inimesi.\nUnikaalset kontsertlavastust “Trash to Trend” on võimalik näha vaid kahel korral - 20. ja 21. novembril kell 19:00.


Talispartakiaad tuleb tõeliselt tiheda konkurentsiga – Eesti Firmaspordi Liit\nPosted by: admin Post Date: 6th March 2019\n8.-10. märtsini Otepääl ja Käärikul toimuv Firmasportlaste Talispartakiaad tõotab sel aastal tulla eriti põnev ja tiheda konkurentsiga, sest võistlustele registreeris kokku 432 spordihuvilist. Jagame lugejatele pisut numbreid selle kohta, millised on kõige suurema osavõtuga alad.\nKõige populaarsemaks talialaks osutus seekord FIFAA Reesõit, millest võtab osa tervelt 380 firmasportlast! Mis on aga Talispartiakiaadi Reesõit? Stardisignaali peale tuleb võistkonnal reega mäest alla sõita ja seejärel regi võimalikult kiiresti starti tagasi tuua. Võistlusdistants on ca 100 m mäest alla ja üles tagasi. Stardi- ja finišipaik on samas kohas mäe otsas.\nNaistepäeva tähistamiseks peavad kõik võistkonna naisliikmed istuma ree peal kui rege lükatakse ümberpööramisalast finišisse! Saab kahtlemata olema üks vinge võiduajamine!\nVähemalt sama kõva andmine tuleb ka Kummikuhokis, kuhu on ennast kokku kirja pannud 315 julget spordihuvilist. Kummikuhoki turniir mängitakse Kääriku järve jääl. Mängus kasutatakse hokilitri asemel tennispalli ning jäähokiuiskude asemel on KOHUSTUSLIK kasutada kummikuid. Kes veel proovinud ei ole, siis otsi aga kummikud välja ja mine jää peale proovima. Ega see nii lihtne polegi, kui esmapilgul tundub! Kummikuhoki turniiri auhinnad on välja pannud Tartu Seikluspark.\nKohe näha, et firmasportlased peavad lugu ka laiast silmaringist, sest Äripäeva Mälumängust võtab tänavu osa 305 nutikat inimest. Mälumäng mängitakse kahes voorus: 10 küsimust I voorus ning 10 küsimust II voorus. Esimese vooru teema on sea aasta ning teise ploki teemaks on talisport. Iga õigesti vastatud küsimus annab 1 punkti. Poolikuid punkte ei jagata. II vooru järgselt esitatakse 1 lisaküsimus, mille vastuseid arvestatakse vajadusel üldparemusjärjestuses kohtade jagamisel.\nSportID Lestadega lumejooks on samuti väga armastatud ala – selles lõbusas võistluses hakkavad mõõtu võtma 236 kanget ja kiiret firmasportlast. Lestadega lumejooks toimub Tehvandi Spordikeskuse legendaarse Tehvandi tõusu viimasel 50-meetrisel lõigul, mis teeb võistluse veel eriti magusaks!\nVaid loetud päevad on Talispartakiaadini jäänud, mistõttu soovitame kõigil juba varakult panna valmis enda keha ja vaim. Üks on kindel – lõbus saab olema kõigil!\nNäeme Otepääl ja Käärikul!\nNB! Talispartakiaadi autasustamised ja afterparty’d toimuvad reede (8.03) ja laupäeva (9.03) õhtutel algusega kell 22:00 ööklubis Comeback!\nReedel lahutavad meelt Genka ja Paul Oja\nLaupäeval kütab klubi kuumaks Terminaator!


Noor ettevõtja annab nõu, kuidas depressiooniga tegeleda: ole tänulik, muuda rutiini ja ära vaiki! - Noorte hääl\nNoor ettevõtja annab nõu, kuidas depressiooniga tegeleda: ole tänulik, muuda rutiini ja ära vaiki!\nEttevõtlusega alustamine on võrdlemisi keeruline väljakutse. Igapäevaselt tekib probleeme, mis ei lase korralikult magada, probleeme, mis vajavad kiiresti lahendamist. Käib üks pidev eneseületamine ja kunagi ei saa päris 100% kindel olla, et kõik plaanipäraselt läheb. Paratamatult kaasneb sellise hoogsa ja väljakutsuva elutempo juures stress. CCCP Põgenemistubadega tegeledes on tekkinud asjalik kogemustepagas kuidas stressirikaste olukordadega toime tulla. Ehk aitab see kogemus ka õpilasi kes parasjagu on rasket perioodi üle elamas.\nÕpi eneserahustamise tehnikaid\nKuigi koolitundides ja loengutes muusikat kuulata ei saa, siis veeda vahetundide ajal aega rahustava muusika kuulamiseks. Muusika võib teha imesid. See rahustab närve ja teeb enesetunde paremaks. Ühtlasi tutvu hingamistehnikatega. Vahel on rahustav hingamine just see õige relv, mis aitab rahuneda.\nMaga piisavalt ja ära unusta toitumist\nStress annab hea pinnase erinevate haiguste tekkeks. Kuid vähe und põhjustab veel rohkem stressi. Selleks, et leida hea une tasakaal, proovi vältida stressirikkaid situatsioone ja aktiivseid tegevusi enne magama minemist. Ühtlasi väldi rohkem kui 8h voodis olemist, sest ülemagamine teeb samuti liiga. Ning magama minnes veendu, et kõik ekraanid oleks välja lülitatud.\nToitumine on samuti oluline faktor enesetunde ja tuju puhul. Proovi jätkusuutlikult tervislikult süüa. Tervisliku toitumise kohta leiab hõlpsalt infot lihtsate google otsingutega. Tervislik toitumine aitab keha hoida energilisena, lihtsustab keskendumist ja on abiks tujumuutuste vastu. Ühtlasi püüa hoida veresuhkur paigas, sest madal veresuhkur võib teha tujukaks ja ärevaks.\nVeendu, et käid õigesti duši all\nKõlab veidralt? Erinevad uuringud on pannud kõrvuti kuuma ja külma duši head ja halvad omadused. Kuigi duši all käimine on hügieeni tõttu nagunii oluline, siis uuri kumb sulle parasjagu vajalikum on. Näiteks külma dušiga päeva alustamine aitab kaasa energilise oleku tekitamisele, aga võib tekitada ka stressi. Paljud uuringud on aga tõestanud, et kuuma dušši all käimine aitab leevendada stressi. Kumb lähenemine sinu jaoks praegu parem on?\nTee füüsilisi tegevusi\nFüüsiline tegevus aitab leevendada stressi. Tihtipeale aetakse sassi aga füüsiline tegevus treeninguga. Stressi leevendamiseks ei pea ilmtingimata minema jõusaali või palkama personaalset treenerit treeningkava koostamiseks. Sa võid tegeleda just nende tegevustega, mis on sulle endale meelepärased. Olgu selleks ujumine, jooksmine, hommikuvõimlemine või jalutamine. Tähtis on, et sa liiguksid, sest mida vähem on stressi, seda väiksem on tõenäolisus sattuda depressiooni.\nOle tänulik ja suuna oma stressi\nMediteerimine on laialt kasutatav mõiste, kuid omab liiga üldist tähendust. Tegelikult piisab sellest, kui püüad leida enda sisemist rahu ja tasakaalu lihtsate mediteerimisülesannete abil. Praktiseeri tänulikkust. Ehk siis otsi enda elust asju, mille eest oled siiralt tänulik, ilma endale valetamata. Kui need asjad leitud, siis koosta nimekiri ja kanna seda endaga kaasas. Iga kord kui käe taskusse paned, leiad sealt nimekirja, mis tuletab sulle meelde asju, mille eest tänulik olla. Ühlasi suuna stressi. Kuigi stress on üldiselt halb asi, siis nii pöörasena kui see ka ei tundu, on vahest stress kasulik, sest see paneb tegutsema. Mõtle, kas saad stressi kuidagi enda kasuks pöörata?\nKui on võimalus, siis lahku rutiinist või vähemalt muuda seda. Lihtsalt mine ja külasta oma sugulasi või sõpru, kellel oleks hea meel sind näha. Jaluta ringi rannas, RMK radadel ja naudi värsket õhku kas üksi või siis enda lähedastega.\nKindlasti tuleb kasuks ka uute hobide otsimine. Hobid peaksid olema midagi, mis paneksid sind loovalt tegutsema. Näiteks proovi kirjutada raamatut! Lühidalt, proovi teha midagi, mida sa varem teinud ei ole. See aitab muuta vaatenurka elule, viib mõtted mujale ja aitab elu nautida.\nTervelt 95% inimestest ei tunnista endale, et nad on stressis või depresioonis. Liitu ülejäänud viie protsendiga ja ära häbene küsida abi. Ülioluline on aktsepteerida, et olukord on raske, mitte teha halva mängu juures head nägu.\nKüsi abi koolipsühholoogilt ja jaga temaga oma probleeme, sest stressi ja depresiooni eriamine on ohtlik. Väldi olukorra sedavõrd tõsiseks kasvamist, et vajad arstide ja rohtude abi. Alusta abi otsimisega varakult.\nNoor lugeja: soovin, et koolijuhid, õpetajad ja lapsevanemad üle Eesti näeksid, kui väsinud...\nNoored räägivad: milline on hea päev nende jaoks, kui vaevled depressiooni küüsis?