Fifty Shades Of Grey1 Hot4 Intt5 Joydivision1 NUEI1 Orgie4 Sensero1\nFifty Shades of Grey stimuleeriv geel naistele 30ml\nStimuleeriv intiimgeel naistele! Come Alive kliitorigeel on pärit Fifty Shades of Grey ametlikust kollektsioonist. Geel sisaldab arginiini ja mentooli. Kasutamine: Kandke geeli kliitorile ja masseerige õrnalt kuni imendumiseni...\nStimuleeriv kliitori sprei\nStimuleeriv kliitorisprei naistele. Suurendab kliitori tundlikkust ning aitab vallatledes kergemini tippu jõuda. Määrige väike kogus kliitorile ja häbememokkadele ning masseerige kuni imendumiseni.50mlKoostis:Glycerin, Aqua (Water), Alcohol Denat., Aroma (Flavor), Laureth-9, Panthenol, Vanillyl Buty..\nStimuleeriv kliitorikreem naistele. Koostis: Vaseliin, Paraffinum Liquidum, vanilüülbutüüleeter, Juniperus Communis puuviljaõli, Rosmarinus Officinalis (Rosmariin) leheõli, Limoneen, Eugenia Caryophyllus leheõli, metüülsalitsülaat, Cinnamomum Zeylanicum leheõli, Eugenol, Linalool, Bensüülbensoaat..\nStimuleeriv kliitorikreem Clitorisex 40ml\nSrimuleeriv kreem naistele. Libestava toimega kreem tekitab mõnusa "kõdistava" tunde, mis aitab viia armuelu kõrgemale tasemele. Stimuleeriv ja hooldav geel genitaalpiirkonnas kasutamiseks. Toote koostisosad stimuleerivad vereringet ning seeläbi suurendavad seksuaalset erutuvust ja võimendavad naise..\nINTT LIKE A VIRGIN TIGHTENING GEL 15 ML\nHamamelise ekstraktiga pinguldav geel, mis põhjustab teie tupe kitsenemist, põhjustades erakordse sensatsiooni. Kandke tupe avasse ja kliitorisse 2-4 pihustust ja masseerige, kuni see on täielikult imendunud. Kandke 5 või 10 minutit enne vahekorda.Omadused:15 mlVaginaalne kokkutõmbav geelValutuHamma..\nVibratsiooni tunnet tekitav stimuleeriv geel ehk vedel vibraator. See geel on konstrueeritud nii, et nii naine kui mees jõuavad kergemini orgasmini. Selle maasika mullinätsu aroomilise vedela vibraatori abil saate palju intensiivsemaid ja "maitsvamaid" orgasme. Geelis on Amazonase taimedest pärilt k..\nVibratsiooni tunnet tekitav stimuleeriv geel ehk vedel vibraator. See geel on konstrueeritud nii, et nii naine kui mees jõuavad kergemini orgasmini. Selle maasika aroomilise vedela vibraatori abil saate palju intensiivsemaid ja "maitsvamaid" orgasme. Geelis on Amazonase taimedest pärilt koostisainet..\nIntt vedel vibraator Vodka 15ml\nVibratsiooni tunnet tekitav stimuleeriv geel ehk vedel vibraator. See geel on konstrueeritud nii, et nii naine kui mees jõuavad kergemini orgasmini. Selle maitsva viina aroomilise vedela vibraatori abil saate palju intensiivsemaid ja "maitsvamaid" orgasme.Geelis on Amazonase taimedest pärilt koostis..\nVegan massaaži-ja hoolduskreem kliitorile!Kliitor on naiste suguelundite kõige erogeensem ja tundlikum osa. Enamik naisi saavutab orgasmi ainult kliitori stimuleerimise kaudu. Veel üks põhjus, miks kliitorile erilist tähelepanu pöörata. Seda vegankreemi masseeritakse intiimpiirkonnale, kus see annab..


Kodu: Kuidas Pruuni Nahkmööbel Ja Kohvilauda Kaunistada - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Kodu > Kuidas Pruuni Nahkmööbel Ja Kohvilauda Kaunistada\nPruun nahkmööbel on dekoreerimiseks väljakutse ainult siis, kui teile meeldib monokromaatne välimus. Kuid lisage oma segule värv ja ruum jõuab ellu. Loo värvilahendus, mis sisaldab teisi maatehnoloogilisi toone ja lisab elava oranži või moonvinisega sädemet. Aqua värvimata toonid paletti loomiseks veel üks dimensioon...\nPruun nahkmööbel on dekoreerimiseks väljakutse ainult siis, kui teile meeldib monokromaatne välimus. Kuid lisage oma segule värv ja ruum jõuab ellu. Loo värvilahendus, mis sisaldab teisi maatehnoloogilisi toone ja lisab elava oranži või moonvinisega sädemet. Vesikivist värvi toonid muudavad rõõmu, et luua palavik, mis on tervitatav ja elav.\nLoo oma meeli jaoks meeldivaid värvikombinatsioone, kasutades oma pruuni ja sooja värvi. Kollane, türkiissinine ja punane või oranž aktsent võimaldab iga värvi toonides tarvikuid, drapereid ja seina värvi kasutada. Kollase värvusega seinad kajastuvad soojas sära. Teiste kombinatsioonide hulka kuuluvad tumesinine ja sinep, millele on iseloomulik kerge tiiger. Värskendage ruumi oma mööbli ümber, värvige seinad väga kahvaturoosa ja lisage latte ja koor neutraalseteks.\nDraperisid suurendavad oma ruumi värve ja lisavad soojust. Värviline chints või kuldkarkass on elegantne, samal ajal kui kaunviljaline linane, tekstuurne looduslik Shantungi siid ja looduslik lõuend kergendavad aknapinda. Loomade trükised, eriti kaelkirjak, täiendavad nahka, lisades oma kujundusele omapära. Lisage kangasse kaetud polsterdatud kast, mis sobib teie värviskeemiga värvide või lambakoerte jaoks, mis on kaetud koorega või kaerahelbedega, et ruumis valgust saaks.\nDekoratiivsetest mustritest pehmed külgtoolid pakuvad pruuni naha kontrastsust. Avatud jalgade konstruktsioon laseb tunde toas ja võimaldab silma läbi sõita. Vältige roostevabade toolide tugevat välimust, kuid selle asemel kasutage avatud jalgadega täidisega tätoveeringuid. Asetage salongi pink, mis on pehmest värvi seina külge, et saaksite istekohta või kokteiliballi lähedal üksikute avatud jalgade pingid. Nende värvika nahaga katmine lisab kontrasti, jäädes teie naha teema juurde.\nTume puitpõrandad lisavad teie ruumi raskust. Katke see valgusvärvidega, mis sisaldavad teie valitud värve. Pese põrandale põrand, valge puuvillane puit või bambus, või lisada valge värvusega vaip. Vooderdatud vaipkatted lisavad ruumile visuaalset elementi. Selleks, et lisada oma aktsentvärvi, kasutage ala vaipa, eriti kui teie puidust kokteililaud on klaasist üles tõmmatud ja see võimaldab silmist maa alla sõita.\nValige värviline värviga värviline kujundus, kasutades suuna jaoks värviskeemi. Kollase, apelsini, moonise, punase ja lavendli värvi valitakse oma kunsti jaoks. Ranna stseenid, mis näitavad vee- ja liivavärvi ning maastikke, mis sisaldavad rohkelt värvilisi lilli, toovad valguse teie toas.\nViska padjad, värviline, kohe kootud koorekate, mis on teie nahksuukse tagaküljel viskad, ja rasvases värvitoonis asuvad lauaplaadid, mis on teie mööbli pruuniks. Asetage värvilised valikud värviliste klaasist kaunistused ja klaasitud kaussi kuldsed orbad laua peal ja oraside vaas või lähedal asuv amarill.


Andres Dvinjaninov: väga raske on vahetada naisi - Suhted & seks - sõbranna.ee\nAndres Dvinjaninov: väga raske on vahetada naisi\nNäitleja ja lavastaja Andres Dvinjaninov (48), kes kunagi moodustas paari pankuri Ruti Einpaluga, hiljem näitlejatar Marika Barabantšikova ning nüüd on abielus näitleja Ingrid Isotammega (32), ütles ajakirjale Kroonika, et naisi vahetada on väga raske.\n«Kuid nüüd aitab vahetustest!» lisas mees, kes otsib sisemist rahu, õnne ja turvalisust.\nIngridi leidis Andres Nukuteatrist neli-viis aastat tagasi ning kuu aega tagasi sündis neil ka ühine laps, tütar Inderli. Andresel on esimesest abielust ka tütar Stina (26) ja poeg Markus (20) ning Marika Barabantšikovaga on neil ühine poeg Mattheus (8).\nKuidas saada hakkama kärgpere asjadega, kõigi laste, naiste ja majadega? «Mul on olnud väga targad, mõistvad ja andekad naised. Võin öelda, et mul on naistega vedanud,» on Andres öelnud.\nPane pühade ajal tähele: üks käitumismuster, mis ennustab, et su kallim petab suurema tõenäosusega Loe artiklit\nNaine kimbatuses: kas ma peaksin oma sõbrannale ütlema, et praegune peigmees pole talle õige? Loe artiklit\nNäitlejatari kummaline suhtenõu: kui mees sind petab, tee talle suuseksi Loe artiklit\nSekspoos, milles naised tunnevad end kõige ebakindlamalt Loe artiklit\nMiks naised kohtingurakendustes oma vanuse kohta valetavad? Loe artiklit\nNaise mure: hüsteeriline ämm sõimab ja käib mind linna peal laimamas Loe artiklit\nMoodne etikett: kuidas anda kallimale märku, et ta ei teeks abieluettepanekut? Loe artiklit\nLevinud vale, mis on süüdi paljudes purunenud suhetes Loe artiklit\nAmetlikult kinnitatud: just see on parim aeg kohtingurakendusest armastuse leidmiseks Loe artiklit\nTinderi kasutajatel Indias on nüüd enesemääratluseks 23 erinevat sugu Loe artiklit\nPrantsuse politsei tabas Strasbourgi tulistaja, mees lasti maha 14


fund. | Eesti Iseseisvuspartei\nTag Archives: fund.\nÕnneks pole EIP euroskeptikute partei, vaid ELi kuulumise vastaste partei\nPosted on 11.01.2014 by\nSaksamaa välisminister nimetas euroskeptikuid ajudeta inimesteks\nSaksamaa värske välisminister Frank-Walter Steinmeier kuulutas, et euroskeptikud on ajudeta inimesed ja kujutavad endast ohtu Euroopa Liidu olemasolule.\n„Me ei tohi vältida vastasseisu populistide, natsionalistide, nende ajudeta inimestega, kes nimetavad end euroskeptikuteks,“ ütles Steinmeier Ateenas visiidil viibides Kreeka ajalehele Ta Nea, vahendab Daily Telegraph.\nTegemist on esimese lasuga oodatavas rängas poliitilises lahingus mais toimuvate Euroopa Parlamendi valimiste eel.\n„Ma olen mures olukorra pärast meie liidus,“ ütles Steinmeier. „Majanduskriis võib aktiveerida poliitilised tsentrifugaaljõud, mis võivad Euroopa Liidule tervikuna ohtlikuks osutuda.“\nSteinmeieri avaldus on esimene kord, kui Saksa tipp-poliitik on kuulutanud euroskeptilise opositsiooni eksistentsiaalseks ohuks enne Euroopa Parlamendi valimisi, kus Euroopa Liidu vastased parteid võivad suurt edu saavutada.\n3,890 total views, 2 views today\nPosted in Uudised ja teated\t| Tagged fund.\t| Leave a comment\nPosted in Temaatilisi artikleid\t| Tagged fund.\t| Leave a comment\nJa reeturid sabarakud on meie enda rahva hulgast …\nMERIKE LILLENBERG KIRJUTAS FACE BOOK`IS\n“Postimehe” artikkel: http://arvamus.postimees.ee/1139088/merle-haruoja-rassism-kreekas-rikub-pohimotteid-millele-euroopa-liit-on-rajatud/\nMinule, kui eestlasele teeb selline arvamus väga haiget. Mul on kahju ja mul on häbi, et minu kaasmaalane on on ennast eurosakstele maha müünud ja laulab nüüd seda mis kästakse. Kreeka rahvale ja rahvuslikule parteile edu ja õitsengut! Sama Ungarile ja kõigile teistele rahvastele, kes julgevad Uuele Maailmakorrale vastu hakata!\nHaruoja: “Kui me eeldame, et teised riigid on solidaarsed meiega, kui me seda vajame, on meil vaja ka ise näidata üles solidaarsust teistega. Praegu teeb Eesti jõupingutusi Euroopa Nõukogu raamotsuse ülevõtmiseks, mis käsitleb võimalusi võidelda kriminaalõiguse vahenditega rassismi ja ksenofoobia vormide ja ilmingute vastu”. No millest me enam räägime! Pilt on selge! Kes julgeb eestlane olla omal maal ja seda ka välja öelda, läheb vangi rassissmi õhutamise eest. Ja reeturid-sabarakud on meie enda rahva hulgas… Neil pole isegi häbi. Naiivsete siniste silmadega tädi täidab käsku. Täpselt nii nagu NSVL okupatsiooni ajal. Kas tuleb tuttav ette? Venelaste tallalakkujad hakkasid oma rahva peale koputama ja neid küüditama.\nMina olen südamest solidaarne teiste Euroopa riikidega, kes koos Eestiga tõusevad üles euroimperialistide vastu. Nii et solidaarsuse puudumiseta ei saa.\nPosted in Uudised ja teated\t| Tagged fund., õigus\t| Leave a comment\nPosted in Uudised ja teated\t| Tagged EL, fund., immigrant, kultuur, põrgu, Rootsi\t| Leave a comment\nEIP esimehe intervjuu Postimees Online’le\nPosted on 21.02.2011 by\n21.02.2011 kell 12-13.30 vastas Postimees.ee lugejate küsimustele Iseseisvuspartei esinumber riigikogu valimistel Vello Leito.\nMiks te riigikokku kandideerite, kui igasuguste küsitluste andmetel te sinna nagunii ei saa? Kes peaks teid valima?\nEranditult kõik küsitlused on manipuleeritud. Olen teinud analüüsi TNS EMORi kohta ja tõestanud, et tahtlik süstemaatiline viga on 4-5 protendipunkti ühe erakonna kasuks. Sama käib ka Turu-uuringute aktsiaseltsi kohta, ainult et nende puhul on kallutatus ühe teise erakonna kasuks. Peale valimisi avaldan mahuka analüüsi nende “uuringufirmade” kohta, enne valimisi lihtsalt ei jõudnud. Meedias jooksvad gallupid on puhas ilukirjandus, tahtmise korral saaks iga erakond endale klikkida kui ilusa numbri tahes. Vahe seisneb lihtsalt selles, et Eesti Iseseisvuspartei ei manipuleeri, riigikoguparteid aga küll.\nKuidas peaks välja nägema väliskapitali väljatõrjumine Eestist?\nEesti Iseseisvuspartei pole öelnud, et tõrjume väliskapitali välja, me lihtsalt võtame 2/3 turuosast nende käest ära – 1/3 läheb riiklikule kommertspangandusele, ülejäänud läheb rahvuslikul kapitalil kommertspangandusele.\nKui kaua suudaks Eesti Teie hinnangul püsida iseseisvana poliitilise isolatsiooni tingimustes, millest te unistate? Kas Te ei leia, et viies Eesti EList lahkudes majanduslikku isolatsionismi, kaotaksime iseseisvuse kaudsete tegurite (Venemaa mõju) kaudu veel enam, kui me seda ELis teinud oleme?\nEesti ei lähe kunagi poliitilisse isolatsiooni. EIP, vastupidi, viib Eesti väärikasse rahvusvahelisse rolli geopoliitiliste ruumide vahedajana. Majandusliku isolatsiooni teke on välistatud. Kordan, EList lahkudes ei katke majanduslikud sidemed Euroopa Liiduga, vaid need viiakse vastastikku kasulikele alustele. Praegu toimib ELi ja Eesti vahel majanduspoliitiline strateegia, mille kohta kasutatakse väljendit: võitja võtab kõik. Nn uusliberalism pole midagi muud, kui seesama võitja võtab kõik. Viime Eest protektsionistlikule majanduspoliitikale: me lihtsalt ei lase end enam tuimalt röövida, vaid hakkame väliskapitali agressioonile vastu. See on elementaarne ja lihtne. Näiteks Soome ja Rootsi ei lase end sugugi tühjaks pigistada.. Venemaa mõju suhtes on küsija totaalselt asjatundmatu, sest Venemaa tuleb just tagasi Euroopa Liidu kaudu, juba sel aastal ilmselt rakendub täielik viisavabadus, st piirid kukuvad. Sellele järgneb ühine majandusruum ja lõpuks poliiitline liit. Nii loodi EL ja luuakse Vene föderatsiooni ja EL föderatsiooni ühendföderatsioon. Eesti peab eest ära minema, kui soovib ellu jääda. Kui eest ära ei lähe toimub Eesti pöördumatu ülesostmine ja assimilatsioon. Juba 1987. aastal perestroika alguses teavitas Gorbatšov tüütuseni, et perestroika eesmärk on nn Euroopa ühiskodu.\nKuidas suhtute paljude avalikult natsionaal-sotsialistlike vaadetega inimeste osalemisse teie partei tegevuses? Kas natsionaal-sotsialism oleks Teie hinnangul täna Eestile reaalne ja hea valik?\nAinuke veendumuspõhine natsionaalsotsialist EIPs oli Risto Teinonen, kes lahkus Eesti Iseseisvusparteist juba poolteist aastat tagasi.\nKas Te adute, et terve Eesti Vabariigi elanikkond on sama suur kui paljudes riikides üks keskmise suurusega linn – milline majandusime siin toimuma peaks, et selline mikroriik saaks üksi hakkama?\nEuroopas on palju edukaid iseseisvaid mikroriike. Füüsilisel suurusel pole tänapäeval sisulist kaalu, sest Euroopas ei lahendata enam küsimusi füüsilise suuruse ja tugevuse tasandil. Otsustab strateegiline kaal, geopoliitiline kaal, mis Eesti puhul on maailmas üks suuremaid. Lisaks geopoliitilisele kaalule, mis saab rakenduse vaid siis, kui oleme iseseisvad, on Eesti päratult rikas loodusvarade poolest, maavarade poolest, ainult et valitsejad püüavad sihiteadlikult näidata Eestit väikese, vaese ja vähetähtsana, mis ise hakkama ei saa. See on võimude tahtlik poliiitika, mida nad veavad meid majanduslikult ja poliitiliselt okupeerinud riikide käsul, et eesti rahvas ei saaks aru oma võimalustest, ei nõuaks uut iseseivumist Euroopa Liidu nimelise föderatsiooni okupatsiooni alt.\nTeie valimisprogrammi majandust puudutavas osas on kirjas järgnev punkt: “Üldist maksukoormust alandame praeguselt 49,6 protsendilt 39%-ni.” Kuidas see ilma riigieelarvet lõhki ajamata võimalik on?\nSellele küsimusele on vastus olemas meie valimisprogrammis: me restruktureerime maksukoormuse jaotumise. Praegu moodustab kapitalikasum 16% üldisest maksukoormusest, me viime selle Euroopa keskmisele tasemele, mis on 31%. Nii vabaneb tohutu maht väljaviidavast väliskapitali kasumist meie eelarve teenistusse. Näiteks oli Eesti eelarve maht 2007. aastal 76 miljardit, väljaviidudud kapitalikasumi maht 37 miljardit. Raha jagub kõigeks.\nTeie programm ütleb üheselt välja, et EL on liitriik. Palun tooge näiteid või argumenteerige, miks see nii on?\n2003. aastal pöördus EIP õiguskantsleri poole ja nõudis liitriigi, riikide liidu ja rahvusvahelise lepingu defineerimist. Õiguskanstsler keeldus, viitas vaid, et legaaldefinitsioon on Eestil olemas üksnes välislepingu osas ja see vastab rahvusvahelise õiguse definitsioonile. Kuna Eestil endal liitriigi legaaldefinitsiooni pole, siis tuleb ka siinkohal kasutada rahvusvahelise õiguse definitsiooni. Seega: kui riikide kooslusel on ühine territoorium, ühine kodanikkond ja sellel kooslusel on ühine ülimuslik õigus, millel on kompetentsi kompetents (st võime oma õiguse ülimuslikkuse haaret laiendada), siis on tegemist liitriigiga. Need tunnused on ELi puhul kõik punktuaalselt olemas, mis tähendab seda, et EL on liitriik. Liitriigi liikmesriigi juriidiliselt täpne nimetus on liiduvabariik.\nKui Iseseisvuspartei eelmistel valimistel väga vähe hääli sai, ütlesite enamvähem otsesõnu, et Eesti rahvas ongi loll ja pole teie geniaalseid mõtteid väärt. Kuidas tundub, kas rahvas on vahepeal targemaks saanud?\nSeda pole ma öelnud. Küll aga ütlesin ja ütlen praegugi, et eesti rahvas ei saa aru, et valimised on meeskonnavalimised, et üksikisikut valida ei saa. Sellega lähevad paljud hääled sinna, kuhu inimene ise ei tahtnudki, näiteks valis mõne erakonna kellegi kaunite lokkide pärast. Veel ei saa eesti rahvas aru, et andes oma hääle riigikoguvälisele parteile, see hääl ei lähe kaduma, vaid ta, vastupidi, kasutab oma häält kahekordselt. Ühelt poolt nõrgestab kartelliparteisid ja teiselt poolt tugevdab riigikoguvälist sisulist opositsiooni. Tinglikult: tal oleks nagu kaks häält. Kolmandaks: on märgata kahetsusväärset korruptsiooni valijate poolt – nad loovad kokkuleppeid kandideerijatega, kes kuuluvad parteidesse, mis neile tegelikult ei meeldi. Igasugused “lepingud” on korruptsioon, valida tohib üksnes meeskonna ja selle taotluse poolt. “Lepinguid” niikuinii ei täideta, sest seda pole kandidaadil võimalik teha. Ja veel. Inimesed ei suuda vahet teha poliitiliselt ja riiklikult olulisel ja ebaolulisel, ning see maksab valusalt kätte.\nMiks olete valinud oma erakonna sümboliks rahvusvaheliselt tuntud rassistliku sümboli ratasristi, mida kasutavad neonatsid ja skinheadid kogu maailmas, sageli kirjaga “White Pride Worldwide”? Kas teie erakond on rassistlik organisatsioon?\nRatasrist on eesti muinashõimude poolt kasutatud sümbol ja tuntud palju aastatuhandeid enne seda, kui ilmusid ülbikud, kes hakkasid rahvuslasi sildistama, nagu neonatsid, skinheadid, jne. Kõikidele teadmiseks, kasutage küsimuste esitamisel poliitiliselt korrektset terminoloogiat, nats on sõimusõna, nagu tibla ja eurotibla seda on. Pole uusrahvuslust ega vanarahvuslust, on vaid rahvuslased, kes olid enne nats-skin templitega varustatud poliitiliste tembeldajate toorutsemist.\nMis on teie poolt pakutava 10 teesi, ideed, mille alusel võiks määratleda Iseseisvusparteid kui reaalset alternatiivi võimuparteidele? Hea oleks, kui nad oleks reastatud järjekorras, milles neid ka ellu tahaksite viia. Palun ilma ulmesse laskumata.\nKeegi ütles kunagi: “I have a dream”. Kellegi jaoks võis see olla ulme, lausuja jaoks mitte. Meie programmis ulmelisi asju pole. Küll aga teeme jäika vahet kõige olulisema ja vähemolulise vahel. Eesti jaoks praegusel hetkel pole midagi olulisemat, kui seda on rahvusliku majanduse jalgeletõstmine ja seejärel taasiseseisvumine – eest ära Venemaa saabumisele ELi kaudu. Eestil on ellujäämiseks teid ainult üks, nagu öeldud: saada majandus kandma. Seda saab teha vaid pangandusreformi kaudu, rahvusriiklikule protektsionismile ülemineku kaudu, mille oluliseks osaks on kõikide nn erapooletute ekspertide väljasaatmine riigist. Sellist asja, nagu seda on sõltumatu väliekspert ‘võitja võtab kõik’ majanduspoliitkas ei eksisteeri, need on välisriikide ja välikapitali agendid. Kapitalil on kodumaa, see kõikidele teadmiseks.\nKui Eesti hakkab väliskapitalil põhinevaid firmasid ahistama, siis mis välistab, et Eesti enda ettevõtted üldse välismaal edasi tegutseda saavad ja oma tooteid sinna eksportida? Soovite astuda välja Euroopa Liidust, aga kuidas peaksime üle elama taas kerkivad tollibarjäärid, kui meie suurimad ekspordi- ja improdipartnerid on Euroopa Liidu maad? Kas peaksime praeguse ELi kaubanduspartnerluse tõesti vahetama Venemaa oma vastu? Kuidas saaks natsistlike vaadetega partei läbi Venemaa “antifašistliku” võimuga?\nKüsimuste esitamisel ei saa endale lubada sõimamist – kordan üle, nats on sõimusõna ja sel pole poliitilist sisu. EIP ei ahista ühtki ettevõtet kapitali kuuluvuse alusel, me vaid loome tegutsemisvõimalused ka rahvuslikule ja riiklikule kommertskapitalile, praegu neid võimalusi ei ole. On ekslik arusaam, et ELis on meie ettevõtted praegu väljaspool ELi ühist konkurentsi. Kaugel sellest. Teisi liiduvabariike abistavad nende valitsused, Eesti valitsus annab tegutsemisvõimaluste osas ülima eelistuse välismaisele, teiste riikide ettevõtted saavad eksporditoetusi jms, Eesti ettevõtja ei saa (välispangast isegi laenu Eestile kasuliku orienteeritusega projektidele. Tuletan meelde: tollibarjäärid ei teki, vaid tekivad pariteetsed tollid, meie võimalused ennast kaitsta. ELi majandusruum, nagu ütlesin, on ‘võitja võtab kõik’ majandusruum, kõige räigem viis nõrgem muuta odavaks orjaks. Eesti Iseseisvuspartei ei ole nõus odava orja rolliga, mille riigireeturparteid riigiõigusliku riigireetmise kaudu meile kaela määrisid. Me peame praeguse ELi kinnismaisuse vahetama majandusruumi vastu, milleks on kogu maailm.\nVäljavõte teie programmist: “Edendame kolonistide repatrieerumist ja Eesti dekoloniseerimist.”\nKeda te defineerite kui koloniste? Kas mina kui eesti-vene perest pärit inimene kuulun kah “dekoloniseerimisele”? Kas minu mitte-eestlasest isa kuulub samuti selle kategooria alla?\nPalun esitada üks küsimus korraga. 1. Kolonistid on need, kes tulid Eestisse sõjajärgse koloniseerimise kaudu ja kes on kas punase või siis halli passi omanikud. Kui inimene on Eestis sündinud ja omab Eesti kodakondsust, siis ei ole ta kolonist, vaid Eesti kodanik. Kui Teie isa on punase passi omanik, ei soovi Eesti ühiskonnas assimileeruda, siis on siin võõras. Kas ta on ka kolonist, seda saaksin öelda, kui Teie olukorda paremini tunneksin. 2. Uusliberalism ja liberaalne majanduspoliitika on kaks iseasja. Meie programmi ei kuulu natsionaliseerimine, vaid tagasiostmine.\nVaadates Iseseisvuspartei aastatepikkust virelemist, siis oleks mõistlik, et esimees astub tagasi.\nKüsimus: kui kaua peab EIP veel virelema, et te tagasi astuksite?\nMe ei virelegi, erakonna liikmete arv kasvab lähipäevil üle 2000. Aastaid tagasi oli Eestis ligi kümme rahvuslikku erakonda, nüüd oleme me üksinda, sest oleme kõikidest teistest tugevam olnud (Põllumeeste Kogu ei ole rahvuslik, sest on ELi liikmelisuse poolt). Kui teil oleks õrnagi ettekujutust, millist toorest terrorit on EIP suhtes rakendatud riigikoguparteide poolt, siis mõistaksite, kui tugevad me lõppkokkuvõttes oleme olnud, et ikkagi suutsime väljuda valimistele ja ilmselt oleme seal ka edukad. Esimehe väljavahetamine kuulub üldkoosoleku kompetentsi.\nKui pikka iga ennustate tänasele ELi rahanduspoliitikale, majandusmudelile ja eurole?\nIga saab olema lühike, sest need protsessid, mis ELis praegu toimuvad, ei ole midagi muud kui 1997. aastal Amsterdami Lepinguga sätestatud kahekiiruselise Euroopa elluviimine. EL ehitatakse üles geopoliitilise ruumi põhimõtete alusel, milles on tuumik ja perifeeria. Tuumikuks saavad Venemaa, Saksamaa ja Prantsusmaa, ülejäänud surutakse teise kiiruse riikideks, nn doonorriikideks\nMilliseid praeguse valitsuse ettevõtmisi kõige rohkem hindate? Milliseid praeguse valitsuse otsuseid kõige enam kritiseerite?\nMillised on praeguse valitsuse kõige suuremad tegematajätmised?\nEesti rahvas aeti võlalõksu valega Eesti kui majandusime kohta. Mingit majandusimet pole olnud, on olnud vaid mahamüümine ja võlalõksu ajamine valitsuse ja Andrus Ansipi poolt. Seda tehti teadlikult. See on kõige räigem kuritegu kohe ELiga liitumise kõrval. Midagi positiivset pole eelmised valitsused korda saatnud.\nKes tegelikult rahastab Teie ilmselgelt provokatiivset parteikest, mille ainsaks tegelikuks eesmärgiks näib olevat üksnes meie riikliku maine järjekindel kahjustamine?\nKogu meie rahastamine toimub erakonna aktiivi poolt, sissetulekute kohta on aruanded avalikud ja leiate koduleheküljelt. Küsin vastu: kes teid rahastab laimukampaanias meie vastu?\nKus ja millise poliitilise eriettevalmistuse saite NSVLi ajal; kus ja kellena siis töötasite; kaua olite komparteis?\nPole kunagi kuulunud ei komparteisse ega komsomoli. Kogu NSVLi aja olin üksnes tehnikainimene – väljatöötaja/leiutaja. Poliitikasse tulin 1991. aastal Eesti Komitee juhatuse mittekoosseisulise nõunikuna.\nMilline on Iseseisvuspartei seisukoht järgmistes teemades:\n1. maa müümine välismaalastele\n2. Eesti kaitseväelaste osalemises välismissioonidel\n3. homoseksuaalide kooselu abieluga võrdsustamise küsimuses ja neile lapsendamisõiguse andmises.\nKeelustame maa müügi välismaalastele, kuid sobivas olukorras pakume rentimist. Oleme nõus osalema ÜRO missioonides, kuid mitte NATO missioonides – USA peab pidama oma sõjad oma meestega. Homoseksuaalid kappi tagasi, ei mingit võrdsustamist.\nKas Te jätkaks Eesti “ühe Hiina poliitikat” või oleksite valmis Hiina küsimustesse suhtuma väärtuspõhisemalt? Kui nii, siis kas oleksite valmis tunnustama Tiibeti ja Hiina Vabariigi (Taiwani) iseseisvust?\nEIPl puudub nendes küsimustes lõplik seisukoht, tunneme teemat ebapiisavalt.\nSuur tänu, et leidsite aega Postimees.ee lugejate küsimustele vastata!\nKa minu poolt tänu esitatud küsimuste eest!\nPosted in Temaatilisi artikleid\t| Tagged ERL, fund.\t| Leave a comment\nVello Leito: Teadmiste kohustuslik miinimum Eesti riigi ja rahva ärakustutamise avaliku salaplaani kohta\nPosted on 31.01.2007 by\nKäesolev materjal on terviktekstiks kokku kirjutatud versioon kuueosalisest artiklist, mis ilmus 2006. aastal ajavahemikus oktoober – detsember Eesti Iseseisvuspartei veebilehel www.iseseisvuspartei.ee ja Sõltumatu infoportaali si.kongress.ee veebilehel\nMõtlemiseks aega ei antud, juba enne taasiseseisvumise väljakuulutamist olid kohal need “erapooletud” väliseksperdid (keda igal pool mujal maailmas küll tavaliselt majandusspioonideks ja välisagentideks nimetatakse), Rahvusvahelise Valuutafondi (ingl. k. lüh. IMF) “nõunikud” (nagu Ardo Hansson), ning asuti juurutama RVFi majanduspoliitikat. Viimane mahtus siis ja mahub tänapäevalgi vaid nelja lausesse, RVFi nelja käsu sisse: kõik privatiseerida, kõik liberaliseerida, hoida eelarve tasakaalus, riigi roll viia aga miinimumi. Mõnele eriliselt alt üles vaatavale riigile on õnnestunud isegi valuutakomitee rahandusprintsiip (rahvusvaluuta jäik sidumine dollariga või mõne muu Lääne tugeva valuutaga, näit saksa margaga, nagu Eestis) külge kinnitada. Põhimõttel, et parimaks varustuseks ujujale on ikkagi tuukrisaapad.\nSeepärast olgu meelde tuletatud, et Eestil ei ole oma majanduspoliitikat, on vaid käsu korras Isamaaliidu ja Mart Laari valitsuse eestvõttel aastatel 1992-95 juurutatud RVFi uuskolonialistlik nelja-käsu-majandus. Kõikides endast nõrgemates riikides on Lääne tööstusriigid RVFi vahendusel seda peale surunud ning on saavutanud suurt edu: uuskoloniseeritud on laias laastus kõik Aafrika ja Ladina-Ameerika riigid ning mõned Kagu-Aasia riigid. Isegi üks ELi liikmesriikidest – Eesti.\nPlaneedi uuskolonialistlik portree hakkas selgeid piirjooni võtma juba 1999. aastal, kui 41 kõige vaesemat riiki kuulutas end maksujõuetuks. RVF andis andeks laene 50 miljardi ulatuses 36-le riigile ja oli valmis kustutama ülejäänud viiel veel täiendavalt 10 miljardi USD jagu laene, juhul kui need võtavad vastu RVFi nelja-käsu-majanduse. Sammud, mis esmapilgul ehk naljakad, on lähemal vaatlemisel loogilised. Nelja-käsu-majandus oma erinevates varjundites oli toonud uuskoloniseeritud riigid olukorda, kus tööstusmaadesse eksportimisel on tollitariifid 30% kõrgemad kui ülemaailmne keskmine ning 1980.a. kehtestati arengumaadele laenuintressid, mis neli korda kõrgemad kui maailma keskmine. Seetõttu on välja kujunenud olukord, kus nende riikide aastakahjum võlgade teenindamisel on suurusjärgus 500 miljardit USD (muuseas 10 korda suurem kui humanitaarabi neile), seega võlakustutamine 50 miljardi ulatuses moodustas kasumivoost vaid väikese osa. Kustutamine oli aga vältimatu, et uuskolonialistlik kasumipump jätkaks töötamist.\nVõrdluseks veel vaade teise nurga alt: Ladina-Ameerikas tervikuna kasvab SKP (sisemajanduse koguprodukt) 0,35% aastas, sel ajal kui Kagu-Aasias kahekordistub koguprodukti maht 10 aasta jooksul.\nMilline on vähetuntud riikide nelja-käsu-agoonia, sellest meedia palju ei räägi, küll aga on üksikasjalikult lahatud majandushävingut kolmes riigis: 1994.a. Mehhikos, 1997.a. Tais, 2001/2002.a. Argentiinas.\nKagu-Aasias raputas 1997.a. majanduskrahh vaid neid riike, mis olid rakendanud RVFi nelja-käsu-majandust, esmajärjekorras Indoneesiat, Taid, Filipiine. Indoneesias näiteks palgad langesid 50%, tööpuudus tõusis üle 25 %. Malaisia, Singapur, L-Korea, Jaapan, Hiina ajavad rangelt protektsionistlikku majanduspoliitikat, nendes riikides majandushäving uksest sisse astuda ei suutnud.\nKuid kukeaabitsa klassikuna on ajalukku läinud Mehhiko, dramatiseering selle kohta, mis juhtub riigiga, kui see täidab võõraid käske pimesi, ehitab tuleviku laenudele, millel pole katet, annab majanduses liidrirolli väliskapitalile.\nMehhiko neelas kriitikavabalt alla kogu “imeravimi”: riigiettevõtted erastati, kaotati tollid, välisinvesteeringutelt võeti tõkked, majandus avati rahvusvahelisele rahale, peeso seoti välisvaluutaga (kõik nii nagu Eestis). 10 aastat täitis kolm presidenti kõiki RVFi, Maailmapanga ning USA soovitusi ja see lõppes majandusvaringuga 1994. aastal: tööpuudus tõusis üle 50 protsendi, tööhõive langes alla 30 protsendi. Nii oli Mehhikos 1996. aastal tööga hõivatuid 16,392 miljonit. Selle arvu taga olev traagika saab selgeks, kui võrdluseks öelda, et samal ajal oli näiteks Poolas 17,504 miljonit tööga hõivatut, ehkki Poolas on elanike arv kolm korda väiksem. Mexico City papplinnak kasvas üle 10 miljoni ning nüüd, kaksteist aastat hiljem, käib USAs tööl 11 miljonit mehhiklast, kes toovad riiki raha, mis naftamüügitulude järel teisel kohal.\nNapilt kergema karistusega pääses Argentiina. 2001.a. lõpus tõusis riigivõlg 44 %-ni aastase kogutoodangu arvulisest suurusest, 2001. a. III kvartalis tõusis tööpuudus 16 %-ni, valuutakomitee põhimõte rahanduses takistas raha kursi muutmist – paindlikku rahapoliitikat. Ja nii juhtuski, et veel detsembri alguses vandus majandusminister, et kõik on korras, raha kurssi ei muudeta ja kõik läheb hästi, kuid 21. detsembriks sai valede võlujõud otsa ning järgnenud majanduskaose käigus vahetus kahe nädala jooksul Argentiinas viis presidenti, riik kuulutas end maksujõuetuks, tagasi lubati maksta vaid 1/3 välisvõlast, tööpuudus kasvas üle 20 protsendi, telklinnakud ummistasid tänavaid.\nTais eskaleerus kiiresti eraisikute võlakoormus. Kuigi riigis oli oma raha, joovastasid kohalikke väliskapitali pakutud paremad laenutingimused, algas kulutamispidu ja pikaajaliste ettevõtmiste rahastamine lühiajaliste välislaenude abil. Häda korral loodeti abi kõigevägevamalt – RVFilt. Aga kas see, kes ujujale tuukrisaapaid kingib, hakkab uppuvat ujujat päästma? Loogiline. 1997.a. saabus kollaps, ülirikastus käputäis ja nüüd käib relvastatud sisesõda rikaste ja vaeste vahel, lendavad õhku pangad. Vähemalt on sealsed aru saanud, et rahapaleed ei ole heategevusasutused, ehkki nendeni viival teel on isegi munakivid kullatud.\nKõige selle juures on eriti sümptomaatiline just see, et majandus alati “kasvab” viimase hetkeni, Mehhiko võeti vahetult enne suurt pauku isegi arenenud riikide ühenduse OECD liikmeks!\n3. Eesti majandusLANGUS on sisenenud ülikiirenemisfaasi\nValitsus räägib, meedia räägib, peaaegu kõik räägivad, et Eesti majandus kasvab. Aga mina ütlen, et ei kasva ja tõestan selle vaidlustamatult ka ära, nii nagu sellegi, et Eesti “suure pauguni” on jäänud vähem kui kaks aastat.\nmitmeti tõlgendatavat defineerimist, valesti defineerimist või ümberdefineerimist;\nesitatakse vaid osa tõest, mis asjatundmatule loob vale ettekujutuse olukorrast (spetsialisti muidugi nii ei peta).\nNeed aabitsatõed tegi mulle selgeks Mehhiko juhtum. Lugesin James Goldsmithi raamatust “The Trap” (Püünis), et tööpuudus kasvas riigis üle 50 %. Ometi kõige autoriteetsemaks peetav OECD majanduskäsiraamat midagi sellist ei näidanud: 1990-ndate keskmine tööpuudus Mehhikos oli igati inimlik 4,4 %. Lõpuks tulin mõttele kontrollida tööhõivet ja siis selguski, et miinimumpunktis langes see 26,5%-ni. Seetõttu vähesed töökohta omanud inimesed suutsidki luua sellise glasuuritud ilu. Samas aga tähendab see ka seda, et Mehhikos enamus tööealisest elanikkonnast on statistikast lihtsalt olematusse maha kantud. Võrdluseks siinkohal, et USAs on tööhõive 72 %, Euroopa Liidu keskmine on 64 %.\nAeg-ajalt tehakse iluoperatsioone ka Euroopa Liidu tasandil. ELi ettekirjutuse alusel tehti tänavu riikide SKP ja RKP tagasiulatuvad ümberarvutused uuendatud metoodika alusel. Iseloomulikult on need “uued” metoodikad ikka sellised, et uus tulemus on vanast alati kaunim. Näiteks kasvas Iirimaa statistikas seeläbi kontrollaastal 2003 SKP suurus 3,1 protsendipunkti võrra, aga “õhk” selle sees – väliskapitali poolt väljaveetud kasum – langes 21,2-lt protsendipunktilt 16,3-e protsendipunktini. Eesti puhul võrdluseks vastavalt 4,3 ja 6,3-lt 5,4-ni. Selle “kaunistuse” tegelikuks nimeks on võltsing, hinnanguliselt on Eestist väljaveetava kasumi maht 12-15 miljr, mis moodustab ca 10% SKP mahust.\navalik ja tõene info;\ntõene, kuid varjatud info;\n“Eesti statistika aastaraamat 2006″ sisaldab 480 lehekülge A4 formaadis tihedakirjalisi tabeleid ja definitsioone. Kas pildi ettesaamiseks peab kogu raamatu majandusosa (=lõviosa raamatust) läbi töötama? Ei pea. Selgub, et täiesti adekvaatse pildi saab kätte vaid nelja valdkonna kaudu, igas vaid kahe kontrollnumbri alusel:\nrikkuse tootmine. Siin on näitajateks sisemajanduse koguprodukt (SKP) ja rahvuslik koguprodukt (RKP);\nrikkuse jagamine; siin keskmine palk ja varanduslik ebavõrdsus;\nvõlad. Siin riigi võlg ja isikute võlg (nii füüsilised kui juriidilised isikud);\nomandisuhted. Siin eraldi kinnisvarasfääris ja tootmissfääris.\nSKP on esitatud tõeselt (kuigi on puudusi) ja avalikult. RKP on esitatud varjatult, vaid erialainimene leiab selle üles üheainsa toimetise, aastakogumiku “Eesti rahvamajanduse arvepidamine” kahelt leheküljelt, mõlemal üks aegrida. Eesmärk on selge: varjata eesti rahva eest, et SKP ei mõõda mitte Eesti majandust, vaid kogu majandustegevust Eesti territooriumil, sealhulgas väliskapitali majandustegevust. Eesti majandust mõõdab hoopis eesti rahvuslik majandus – RKP! Ja see on SKPst väiksem väliskapitali poolt väljaveetud kasumi võrra (mis Iirimaal ja Eestis moodustab suure osa, nagu eespool juba selgus).\nVaranduslik ebavõrdsus on esitamata. Aastaraamatus kirjeldatakse seda küll Gini koefitsiendi ja kvintiilide suhte kordaja kaudu, aga Eestis valitsevat ülisuurt majanduslikku ebavõrdsust arvestades annaks tõese pildi üksnes kõikide palkade suuruse järgi ritta seadmine grupeerituna detsiilide kaupa. Nii nagu enamus ELi liikmesriikidest ka teeb.\nKuid keskmine palk on võltsing. Statistikaamet esitab keskmise palga (see on palk, millest suuremat ja väiksemat saab võrdne arv inimesi) asemel palkade aritmeetilise keskmise, mis on hoopis teine asi. Võltsing veel sellegipärast, et kogu väljamakstud palgasummat ei jagata mitte kõigi palgasaajate arvuga, vaid tuletatud arvuga, mis saadakse kõikide töötegijate töötatud aja taandamisel täistööpäeva pikkusele. Ja vahe on suur. Maksuameti andmetel oli 2005.a. töötajaid 660 000. Peale taandamist Statistikaametis jäi neid aga alles vaid 525 000. Nii ongi, et maksuameti andmeid aluseks võttes oli 2005. aastal keskmine brutopalk 5750 krooni; Statistikaamet annab aga 2005. a. keskmise palga suuruseks 8073 krooni.\nSee on ainuke valdkond neljast, kus kõik korras. 2005. aastal oli keskvalitsuse võlg 3,6 miljardit, kohalike omavalitsuste võlg 4,3 miljardit, juriidiliste isikute võlg 52,1 miljardit, eraisikute võlg 48,6 miljardit krooni. Kõik on aastaraamatus selleks ettenähtud kohas ka kirjas. üks huvitav asi siiski: kokku teeb see laenukoormuseks 108,6 miljardit, ometi ütles peaminister Andrus Ansip juba 2005.a. 3. juuni Postimehes, et Eesti välisvõlg on 117 miljardit!?\nKinnisvara omandisuhete kohta avalik teave puudub. On põhjust arvata, et usaldusväärset teavet ei ole isegi salastatud info kategoorias. Näiteks pole usutav, et oleks ülevaadet selle kohta, kui palju maad on välismaalased variisikute kaudu üles ostnud. Puudub avalik teave ka ettevõtluskapitali jaotuse kohta omaniku liigi järgi. See on elulise tähtsusega info väliskapitali ja rahvusliku kapitali jõuvahekorra hindamisel, riigi julgeoleku hindamisel. Klassikaliselt ja mõjusalt on teave esitatud Leedu aastaraamatus.\nKokkuvõtteks. Nende kaheksa näitaja kaudu saab teha kõik vajalikud üldistused ja järeldused ning kirjeldada Eesti majanduse olukorda, selle suundumust. Aga ka kirjeldada ELi ja majanduse kaudu toimivat Eesti territooriumi pöördumatu ülevõtmise avalikku salaplaani.\nEesti statistika kajastab fanaatilise kiindumusega kogu majandustegevuse kasvu Eesti territooriumil tuimalt kõiki sissetulekuid summeerides. Isegi kasumlike riigiettevõtete müük, mida võib võrrelda lüpsilehma mahamüümisega, summeeritakse ilma valikuta otseste välisinvesteeringutena!!!\nTõsi, ka väljaminekud summeeritakse. ESA 95 näeb ette ja Eesti Statistikaamet (ESA) teeb võrdlevaid sissetulek/väljaminek kõrvutusi rahvamajanduskontode (lühidalt kontod) kujul. Kontod jaotatakse kolme rühma: jooksevkontod, akumulatsioonikontod, bilansikontod. Meid huvitab maksebilansi jooksevkonto, mis Eesti puhul on negatiivne. Isegi niivõrd, et võrdluses kõikide teiste liikmesriikidega on meil puudujääk silmatorkavalt suurim.\nKuid kahjuks ei anna jooksevkonto tavainimesele reaalselt tajutavat, adekvaatset ettekujutust olukorrast ja suundumustest. Seetõttu väljaminekute ja sissetulekute lihtne kõrvutamine nii, et asja olemus oleks igale üldharidusega inimesele hetkega mõistetav, selline kõrvutamine on vältimatult vajalik. Eriti, mis puudutab eraisikute kulutuslaene, s.t. tarbimis- ja eluasemelaene, sest viimased pole mingil juhul lisandväärtust tootvad laenud. Juriidiliste isikute (ettevõtete) laenud jäägu seekord vaatluse alt välja, sest nende sees on ka lisandväärtust tootvat laenukapitali ja selle eristamine tuuldeloobitud rahast oleks väga töömahukas. Eraisikute tarbimislaenude arvestamatajätmine on aga ühiskonnas väära ettekujutuse loomise saladuse võti. Võlg on võõras vara ja võlguvõtmine nii, et ka ellu jääks, on suur kunst, mida paljud riigid ega inimesed ei valda.\nHeitkem pilk joonisele nr 1, mis esitab täiendavate selgitusteta mõistetava võrdluse. Jooksvates hindades on toodud sisemajanduse koguprodukti maht aastate kaupa ja välisvõla maht nii komponentide kaupa kui ka summaarselt. Allikaks on endiselt “Eesti statistika aastaraamat 2006″. Pilt edastab vastuvaidlematult, et:\nkogu välisvõlg ületab SKP arvulise suuruse enne 2006/07 aastavahetust;\nlaenukoormus muutus eksponentsiaalselt kasvavaks 2003. aastal;\nkui välisvõla kasvukiirust ei piirata, siis pole võlgade teenindamine võimalik ei teoreetiliselt ega praktiliselt.\nVaadeldes aga eraldi üksnes eraisikute võlakoormust ja nimelt koormuse aastast juurdekasvu võrrelduna rahvusliku koguprodukti aastase juurdekasvuga (välja selgitamaks, kas Eesti majandus faktiliselt kasvab või kahaneb), saame joonisel 2 toodud graafikud.\nHalb sõnum on see, et ainuüksi eraisikute välislaenu kasvu tõttu läbis tegelik majanduskasv nullpunkti (juurdekasvude bilanss rahalises jooksevväärtuses muutus negatiivseks) juba 2004. aastal, sisenedes kiirenevasse majanduslangusesse. Halvim sõnum on aga see, et ka eraisikute laenude järsk piiramine/lõpetamine vallandaks koheselt majanduse laviinilaadse kokkukukkumise; aga sellest veidi hiljem.\nKas ESA mingilgi moel kinnitab minu prognoose? Kinnitab küll, eks toodud graafikud olegi ESA karm sõnum minu vahendusel mõistusepärasemaks, arusaadavamaks muudetuna. Ent ESA on esitanud veel lihtsama ja dramaatilisema sõnumi. Nimelt on ESA numbrilisel kujul kätte näidanud ja sõnaliselt ka välja öelnud, et eraisikute laenurahadel töötav kinnisvaraäri, nn kinnisvaramull, annab SKP väärtusest juba üle veerandi. Olukorra olemust ei sea kahtluse alla isegi Eesti Pank, selle keskpangapoliitika osakonna juhataja Ilmar Lepiku sõnade läbi (vt “äripäev”, 10. veebruar 2006).\nKõige tähtsam, Eesti majandus kukub kokku isegi ja ainuüksi eraisikute laenukoormuse kasvu kaudu. Kukkumise hetk ja sügavus on hinnatavad suurused: majandus variseb siis, kui pole enam inimesi, kes oleksid veel võimelised laenama (s.t, et neil on tagatiseks kinnisvara või piisav sissetulek). Kinnisvaramull lõhkeb, ning piltlikult öeldes, SKP küljest kukub ära samahästi kui üleöö väga suur tükk, suurusjärgus veerand selle mahust. Kuna majanduskasv sisenes miinuspoolele juba rohkem kui kaks aastat tagasi, siis tagajärjed saavad tulevad karmid ning väga paljud laenulehitajad kolivad kuuse alla. Võrdluseks selline teave: 1999.a. kerge majanduskriisi ajal, mis numbriliselt väljendus SKP kasvu langemisena -0,6 %-ni, tõusis tööpuudus ometi üle 14 protsendi. Et aga oskaksite ette kujutada ka seda, mis juhtub siis, kui SKP maht langeb praegusest 25 protsendipunkti võrra allapoole, selleks kirjeldasingi artikli esimeses osas analoogilisi juhtumeid maailma ajaloost.\nMillal see hetk kätte jõuab? Hea aluse hinnanguks andsid Eestis tegutsevad väliskommertspangad ise. 2005.a. alguses teatas ühispank, et nende hinnangul on Eestis laenuvõimelisi inimesi umbkaudu 50 000, Hansapank pakkus peaaegu kaks korda suurema arvu. Ja võite uskuda, et pankadel on kõikide inimeste varanduslik seisund ja sissetulekud – kümnete jälgimisprogrammide abil – sendipealt teada, muidugi asotsiaalide oma välja arvatud. Joonise nr. 1 koostamisel oli aasta lõpu seisu prognoosimisel aluseks võetud juuli lõpu seis, mille järgi moodustuks 2006. aasta jooksul 30 miljardi kroonine juurdekasv. 2006.a. oktoobri lõpus Eesti Panga poolt edastatud arvandmetest aga selgus, et võlakoormuse kasvu kiirus on oluliselt veelgi suurenenud ja prognoositavaks suuruseks kujuneb 32,5 miljardit. Teades, et keskmine laenukoormus on peaaegu täpselt miljon krooni, ütleb algkooli aritmeetika, et limiit 50 000 saab täis 2007. aasta keskel. See on ka tähtaeg, mida osa analüütikutest võtab aluseks majanduskollapsi ajalisel prognoosimisel.\nKui aga aluseks võtta Hansapanga hinnang, siis viimane laenuvõimeline kõnnib kullatud munakividel 18 kuu pärast, eeldusel, et kõik nad laenu ikka võtavad. See eeldus on loomulikult nonsenss, seepärast – kui aluseks võtta 75 000 laenuvõtjat -, siis järgmise aasta lõpus on Eesti rahvuslikust majandusest järel vaid kustunud tukid. Reaalne varing tuleb kas enne suve või vahetult peale seda. Kaheaastase tähtaja pakkusin artikli alguses välja vaid seepärast, et igal juhul vältida eksimist, sest pole välistatud, et valitsus ja Riigikogu võivad mingeid päästeimitatsioone ette võtta.\nNii näeb pilt välja arvude tasandil, elu läheb sedapuhku aga hoopis teisiti edasi. Hiljuti rääkisin ühele maaklerile kinnisvaramulli olemasolust, selle lõhkemise tähtajast ning sain vastuseks sellise kostmise: “Kinnisvaraäriga on seotud kõik suured rahamehed ja nad ei lase sellist asja mitte mingil juhul juhtuda. Kinnisvaraäri saavutab oma lae ja siis langeb aeglaselt 4-5 aasta jooksul.” Selline sõnaseade tundus väga tuttav ja kontrollimisel selguski, et ühispanga nõunik Hardo Pajula oli oma prognoosis kasutanud samu sõnu, ainult et tähtaeg oli pakutud veelgi pikem. Seega maakler, kel juustutükk noka vahel, uskus rebase sõnu ega uskunud statistika aastaraamatut. Veelkord leidsid tõestamist Hegeli surematud sõnad: “Ainus, mida me ajaloost õpime, on see, et keegi ei õpi ajaloost midagi.”, sest just selle kandi pealt on lähiajalugu meile andnud väärtusliku õpetunni.\nKümme aastat tagasi oli Eestis 43 eesti kapitalil põhinevat, rahvuslikku kommertspanka – panganduse esilemarss oli olnud väga edukas. Kuid siis algasid imekspandavad kuulujutud, kui kergesti saab pankadest laenu, väikelaenu saamiseks esita või koolilapse kirjand ärikava pähe ja väikelaen 50 000 krooni on sinu, kusjuures sinult ei nõuta mitte mingeid tagatisi. Tegelikult peaaegu niimoodi oligi, pangad laenasid end tühjaks. Hämmastav, kuid tõsi. Selgus saabus sisuliselt üleöö, kui Eesti Panga kaudu ühe eesti nimega mehe antud allkirja järel kadusid kõik 43 panka. Kes sellega rahul polnud, läks kohtu alla või vangi. Ja ei lugenud midagi, et “… meie ärimeeste suured rahasummad…” olid mängus ja nende lubamine või mitte lubamine, sest Rahvusvahelise Valuutafondi harukontor Eestis, mil uksel silt “Eesti Pank”, oli otsustanud teisiti. Sai küll niimoodi, et kogu pangandus kukkus üleöö väljastpoolt tulnud huvide alusel. 1929. aasta majanduskriisi eelõhtul läksid inimesed USAs õhtul magama teadmisega, et nad on rikkad inimesed, hommikuks olid aga koorimismasinast läbi tulnud.\n9. Tõe tund\nÕhk on jälle paks tähtsast teabest: piip, piip ja raha tuleb, raha tuleb, tagatist pole vaja, võtke laenu, tagasi peate maksma ainult poole, ülimajanduskasv jätkub takistusteta, Eesti Pank kiiret majanduslangust ette ei näe, jne. Eksimatu märk, et Tõe tund on jälle lähedal.\nSee peaks kohe kindlasti kõigis äratama imestust, miks kogu väliskommertspangandus on nii kirglikult klammerdunud just eraisikute lõhkilaenamise eduka lõpuleviimise külge. Mis kasu nad sellest, sel moel tekkivast maksujõuetusest saavad? Ei saagi kasu ega ole huvitatud, sest tähtis on see, mis sellega kaasneb: vallandab kinnisvaramulli teenindava ehitussektori pankroti, mis lõhub Eesti rahvusliku ettevõtluse viimase kantsi. Tekib lõppseis: põllumajandus on hävitatud, riigiettevõtted müüdud (Eesti Raudtee müüdi tagasi vaid seetõttu, et 17 valminud sadamat Soome lahe idakaldal tuleb toime Vene nafta transiidiga), keskmised ja suurettevõtted müüdud, kinnisvaramulli filigraanse kasvatamise kaudu vallandub rahvusliku ettevõtluse viimane ohe, vabaneb suures mahus elamispinda, sest paljude inimeste peavarjud lähevad vabamüüki võlgade katteks. Puhas vuuk. Siit saab ka selgeks, miks kogu panganduse hävitamine viidi vaid ühe nupu alla ja kogu rahvusliku ettevõtluse lõplik hävitamine on nüüd viidud ühe teise ‘vaid ühe nupu’ alla. Selle nupu küljes on silt “eraisikute võlakoormus”. Mõlemad nupud paiknevad väljaspool Eestit ja neile vajutatakse x-hetkel enne lõplikku laenuvõime ammendumist, hetkel, mis pole aritmeetiliselt väljaarvutatav.\nEriti mastaapse mulje kogu loos tekitab see, kui pikalt ette on kavandatud Eesti pöördumatu hävitamine ja mis enne seda veel eesti rahva käest tahetakse välja pigistada ja välja ka pigistatakse. Piltlikult öeldes: orjadele on antud raha, et nad ehitaksid valmis arutu hulga büroohooneid, tehnoparke, tootmishooneid, suures mahus elumaju ja kortereid hetkeks, kui kinnisvaramull lõhkeb ning Eesti osutub ülesostetuks. Lõimumise II etapp on sel moel edukalt käivitunud ning vene prioriteediga uusassimileerimispiirkond EL kaudu ja abil käivitub. Siis saavad loogiliseks paljud arusaamatused: miks rajatakse Mustveesse luksuslik suurhotell ja sanatooriume; miks viiakse lennuväli Tallinnast ämarisse, mille läbilaskevõime on viis korda suurem; miks statistika ei kajasta kinnisvara ega ettevõtluskapitali jaotust omanikuliigiti ja miks keskmise palga asemele ja SKP kasvu asemele pakutakse parun Münchhauseni parimaid traditsioone. Ikka selleks, et ärahüpnotiseeritud kohalik “indiaanlane” end surnuks laenaks. Parim indiaanlane on ju surnud indiaanlane.\nEesti puhul pole niisiis tegemist mitte uuskolonisatsiooniga, isegi mitte uusokupatsiooniga, vaid tegemist on 21. sajandi kõrgtehnoloogiaga, kuidas riigirahvuse käest territoorium ära võtta, riigirahvusest teha pärismaalane, sealjuures “omal soovil”. Aga nende väidete endastmõistetavuse nimel tuleb veel asju lahti rääkida.\n10. Ta tuleb ümber nurga, mitte otse!\n“Eesti Päevaleht” avaldas 29. augustil 2003, enne ELi-referendumit eesti kirjanike seisukohad ELiga liitumise suhtes. Kirjanik Asko Künnap: “Unelm väikesest kavalast neo-Hongkongist SRü ja EL vahel kõlab küll ahvatlevalt, aga vaadake oma kaasmaalaste nägu ja tegusid – selle meeskonnaga me seda küll ära ei tee! Seega – ütle 14. septembril jah” ja saa eluks ajaks tasuta Euroopasse!” Samast ajast üks hala: “Mina pooldan ELi astumist, sest Eesti rahvas on valinud väljasuremise tee. Parem saagu siis minu väike armas rahvas maetud Euroopasse kui Venemaale!”. Jne, ikka üks ja sama mõte: “E Liit, päästa meid, karu tuleb!” Olen täiesti nõus, muidugi tuleb, aga ta ei tule otse, vaid ümber nurga.\nPerestroika, mida Gorbatšov ka otsekoheselt kui “Evropa – naš obštšij dom!” (Euroopa – meie ühiskodu!) välja hõikas (mida aga enam meeles ei taheta pidada), otsene eesmärk ju oligi kõikidesse Euroopa riikidesse ümber nurga sisse tulla. Eriti Eestisse, meiega on Venemaal “eriarved”, mis neil kunagi ei lähe meelest.\nSuured operatsioonid algavad alati ettevalmistava rünnakuga, mis tavaliselt aga tähelepanu kõrvalejuhtimiseks mõeldud on. Iseseisvumise instseneerimised algasid müüdiga NLi lagunemisest ja majanduse kokkukukkumisest. NSVLi majandus oli aga just 1980-ndate teisel poolel tugeval tõusulainel, nagu on näha ka jooniselt nr. 3.\nAlles 1989. aasta keskel algas majanduslangus, mille põhjustas plaanimajanduselt turumajandusele üleminek. Tegelikult ei toimunud niisiis mitte lagunemine, vaid algas perestroika ehk sihiteadlik reorganiseerimine. Ja see protsess oli tõepoolest kaua kaalutud, täpselt juhitud ja on raudse käega praegu elluviimisel. Ning ei alanud perestroika mitte NSV Liidust, vaid Euroopast, kui 1986.a. kuulutati Euroopa ühiskodu (Euroopa riigi) loomise protsess alanuks. Sellele järgnes elav süstikdiplomaatia USA ja NSVLi vahel ning kolme riigi (lisaks Saksamaa/Kohl) üksmeele alusel käivitatigi 1987. aastal ühisprojekt “Evropa naš obštši dom”, mille ma hiljem Eurussia impeeriumiks ristisin. Selle eesmärgiks on kahe suurriigi liit, pärastpoole liitriik, mis ühest ookeanist teiseni laiuks ja oleks seega Stalini kavandatud impeeriumi punktuaalne teostus gloobuse kumerale pinnale punasega stantsitult.\nSeda kõike on lihtne läbi näha, kui avada kas või üks silm. Kuid loogilise ja lihtsa üldskeemi kõrval on olemas ka üks väike erijuhtum – Eesti. Selle korralikuks nägemiseks tuleb vist mõlemad silmad lahti teha.\n11. Venemaa geopoliitiline “kuningagambiit”\nSeepärast püüdis Venemaa ainuüksi möödunud sajandil Eestit ülevõtta/assimileerida kolmel korral: aastatel 1918-20, 1939-40 ja 1944. Igakord see ebaõnnestus, sest kasutati füüsilist vägivalda, mis aga rahvusvahelisel tasandil pole aktsepteeritav ning lõppkokkuvõttes jäi ja jääb okupandi märk igal juhul külge. Seepärast mängib Venemaa Eestiga seekord riskirohket geopoliitilist gambiiti, millele tuleks anda nimeks lausa kuningagambiit, kui see males oleks võimalik. Asi on selles, et Eestile tehti hilisema tõrjumatu rünnaku ülesvõtmiseks ajutine maksimaalne kahing – anti iseseisvus ka tegelikult kätte. Eesti oleks tarkuse ja tahte korral suutnud iseseisvuse muuta püsivaks. Samas kui Eesti nüüd gambiidipartii kaotab, siis on Venemaa saavutanud oma kõikide aegade ambitsiooni Eesti suhtes ja saavutanud seejuures puhaste kätega, ilma okupandi märgistuseta otsaees. Saavutus oleks püsiv, sest ukse Venemaa embusesse avas eesti rahvas ise oma euroreferendumiga. Venemaale jääb vaid külalislahkelt lahtitehtud uksest sisse astuda: noh, kui te just nii väga soovite! Seepärast olgu varemöeldu siinkohal sõnastatud niimoodi: ühinemine Euroopa Liiduga ei olnud vene okupatsioon Euroopa Liidu kaudu, vaid territooriumi pöördumatu ülevõtmine Euroopa Liidu kaudu. Teiste riikide suhtes Venemaal praegu nii põhimõttelist eesmärgistust ei ole.\n12. Lahingujärgsed variandid\nJätkuvariandiks nr. 1 on juba eelpoolkirjeldatud majanduse uputamine, mille tulemusena eesti rahvas jääb omandita pärismaalaseks. Jätkuvariant nr. 2 näeb välja järgmine. Oletame, et Eesti oleks suutnud majanduse jätkusuutlikult üles ehitada, siis ikkagi teine ülevõtmisskeem töötab, ehkki aeglasemalt. Põhjus on lihtne, Venemaapoolne kahing oli pööratav võiduks hõlpsalt vaid enne ELiga liitumist. Lõksu oleks saanud vältida, rakendades EIP doktriini: “Eesti majandus ja julgeolek: Eesti kui uusautarkiline geopoliitiline vaheruum,” (vt näiteks “Eesti & gepoliitika,” Vello Leito, Tallinn 2002). Pärast liitumist on see juba väga raske, sest Eurussia loomine on ju ELi ja Venemaa ühisprojekt, integratsioonipoliitika ELi käsul Venemaa huve teenides. Allpool lähemalt jätkuvariandist number kaks.\nOn olemas dokument, mil nimeks “Eesti ühiskonna integratsiooniprogrammi 2008-2013 põhieesmärgid”. See on loodud aluseks väljatöötatavale uuele riiklikule integratsiooniprogrammile praegu kehtiva asemele. Integratsiooni üldine määratlus selles dokumendis näeb välja selline: “Eesti ühiskonna integratsioon tähendab Eesti elanike kaasamist ja osavõttu ühiskonna elust sõltumata rahvusest, võrdsete võimaluste ja vastastikuse sallivuse alusel.” Integratsiooni vajalikkus näeb välja taoline: “Eestivenelaste kõrvalejäämine Eesti ühiskondlikust ja poliitilisest elust on kahjulik mitte ainult neile endile, vaid riigile tervikuna.” Lõpptulemus peaks olema: “Eduka integratsiooni peamisteks tulemusteks on Eesti kodakondsuse omandamine…” Uue programmi loomise töörühma juhi Raivo Vetiku resümee: “Integratsiooni väga oluliseks subjektiks on ka eestlased.” (EE 05.10.2005). Et me asjast ühtemoodi aru saaksime, tõlgin viimased sõnad ELi-poolsest surnuksrääkimise keelest eesti keelde: integreerimisprogramm on eestlaste integreerimise programm eurokodakondsete ühiskonda, kus eestlastele on reserveeritud “etnilise grupi” staatus (Raivo Vetiku määratlust aluseks võttes).\nTegemist peaks olema üsna erakordse juhtumiga, kus rahvusriigi määratlemisel on rahvas ja rahvus samastatud. See näeb Raivo Vetiku järgi niimoodi välja: “… Tuleb eristada etnilise ja poliitilise rahvusriikluse mõistet. Tänapäevase rahvusriikluse aluseks ei saa enam olla ainult kultuuriline printsiip, vaid pigem ühine riik ning üldinimlikud ja demokraatlikud väärtused. Sellest tuleneb, et Eesti on kõigi oma kodanike, mitte ainult eestlaste riik. Poliitiline rahvusriiklus eeldab, et ühiskonna liikmed võivad kuuluda küll erinevatesse etnilistesse gruppidesse, kuid nende kodanikuõigused on võrdsed.” Selline “obštši dom” pandigi rööbastele 1987. aastal, riigirahvusele pole seal kohta.\nPoliitilises “rahvusriigis” üht etnilist gruppi – eestlasi – aretatakse süsteemikindlalt: “Järelikult tähendab eestikeelne keskharidus alates järgmisest aastast iga aastaga vähem ja vähem monoetnilist haridust… seepärast, et eestikeelses koolis hakkab käima iga aastaga rohkem neid lapsi, kelle kodune keel ei ole eesti keel. Seega lakkab eestikeelne keskharidus sellisel kujul ja selliste ülesannetega, nagu see eksisteeris… Eestikeelne kool ei ole eesti identiteedi nurgakivi, vaid integratsiooni nurgakivi ja (suure algustähega) Eesti identiteedi nurgakivi,” ütles töögrupi ekspertkomisjoni liige Martin Ehala, “õpetajate Leht”, 06.09.2006.\n13. Aeglaselt, kuid kindlalt\nKas märkasite imelikku muutust selle aasta 9. mail? Tõesti hämmastavalt vähesed pöörasid tähelepanu selle päevaga seonduvale poliitilisele metamorfoosile. Kui eelmisel, 2005. aastal oli üle-euroopalikuks kõneaineks see, kas võtta osa võidupüha 60-nda aastapäeva pidustustest Moskvas 9. mail, või mitte võtta. ühe tollase artikli pealkirja kasutades: kas minna koletiste ballile või mitte minna? Küdesid eriarvamused, päädisid erikäitumised, mis justkui oleksid väljanäidanud Euroopa Liidu liikmesriikide poliitilist iseseisvust. Aga võtke nüüd lahti 2006.a. kalender, suvaline, ja te näete, et probleemid on meie eest ära lahendatud – 9. mai on nüüd Euroopa päev! Selle sõnum on lihtne: Venemaa ja E Liit – me oleme üks, me oleme “naš obštši dom”.\nVäidetavalt on nii, et kui soovitakse konna elusalt keeta, ilma et see märkaks keedunõust välja hüpata, siis tuleb temperatuuri tõsta aeglaselt. Kui aga visata kuuma vette, siis pidavat ta välja hüppama. Katelt kirjaga “ühiskodu” kuumutatakse väga aeglaselt, seepärast mõõtkem “temperatuuri”, et otsustada, kas on juba viimane aeg välja hüpata (sest me pole konnad):\nEuroopa Komisjoni ja Venemaa presidendi 25. novembril 2004.a. Haagis toimunud kohtumisel võeti vastu põhimõtteline otsus algatada neli ühisruumi: majandusruum (s.h. energeetika ja keskkond), põhivabaduste, sisejulgeoleku ja õigusküsimuste ühisruum, välisjulgeoleku ühisruum ning ühine teadus-, haridus- ja kultuuriruum. Koletiste ballile järgnenud päevadel algatus muudeti käivituseks;\n2005.a. oktoobris parafeeriti EL-Vene viisalihtsustusleping, mis annab venelastele sisuliselt viisavabaduse;\nELi astumise teiseks aastapäevaks tuli Eestil jõustada Euroopa Liidu kodaniku seadus, mis viib ellu üht euroopalikku põhivabadust – liikumisvabadust. Seadus annab “…võimaluse viibida Eesti territooriumil vabalt, ilma oluliste piiranguteta” ja nii kaua kui nad ise soovivad. Isegi Eesti ametnikud möönavad, et muudatus kätkeb endas julgeolekuriski ja jätab riigi ilma võimalusest sisserännanute hulka piirata;\n06.12.2006 esitas Saksamaa plaani, kuidas panna EL Põhiseadus siiski kehtima ja seda veel enne 2009. aasta Euroopa Parlamendi valimisi. Liidukantsler Angela Merkeli sõnade kohaselt tuleb selleks vaid tekstist välja jätta sõna “põhiseadus” ning pakendi muutmisest piisab eesmärgi saavutamiseks! ELi põhiseadus koondab võimu Brüsselisse, liikmesriikidel kaob vetoõigus pea kõikides valdkondades. ELi PSi kohaselt luuakse ELi presidendi ja välisministri koht, ühtne diplomaatiline teenistus, Euroopa armee, avaneb tee üleeuroopalistele maksudele;\nSaksa välisministeeriumi dokumendist (dets. 2006): “Eesmärgiks peab olema ELi ja Venemaa vaheliste poliitiliste, majanduslike ja kultuuriliste sidemete – mis tegelikult on Euroopa ankur kogu maailmas – muutmine pöördumatuks.” Seega saab Venemaa pöördumatu liitmine ELi külge eesistumist üle võtva Saksamaa idapoliitikaks. Pange tähele, sellele oskas sekundeerida juba 2004. aasta märtsis (Prantsuse ajalehele “Le Figaro” antud intervjuus) Venemaa kaitseminister Sergei Ivanov: “Ja tegelikult näeb Venemaa ennast juba ELi liikmena, meeldigu see kellelegi või mitte.” Lõppude-lõpuks, mis selles imelikku, perestroikat ja obštši dom-i ehitamist alustas ju kolm suurriiki koos, nagu eespool ka öeldud sai;\n1999. aastast alates on Venemaa ennetähtaegselt tagasi maksnud peaaegu kogu (üle 90 %) NSV Liidu aegse välisvõla 22,5 miljardit USA dollarit. Ennetava tagasimaksu suuruse ja kiiruse poolest peaks antud juhul olema tegemist planeedi kõikide aegade rekordiga. Kas selline maksevõime ei räägi mitte seda keelt, et Eesti täielik ülesostmine on vaid tahte taga kinni, ühine majandusruum ELiga sellise väiketehingu võimaldaks. Pealegi on ka ühise vabakaubandusruumi loomine vaid aja küsimus, ELi sellekohane kindel tahe on Euroopa Komisjoni esimehe José Manuel Barroso 4. detsembri avalduse kohaselt olemas.\nMilles seisnevad meie kaitsevõimalused? üksnes selles, et katlast tuleb välja hüpata. Väikesed ühes katlaservas oma suppi ei keeda, nad ise keedetakse supiks.\nLaias laastus kõik, mis käesolevas artiklis kirjas, ei ole võimukandjatele mitte teadmata, ometi lastakse asjadel segamatult omapead olla. Kas vastutust ei kardeta? Ei, nad ei karda, sest neil on alibi: aga me ju rääkisime! Te ju ei kuulanud meid! No vaatame, mida nad siis räägivad. Näiteks ütles peaminister Ansip juba poolteist aastat tagasi “Postimehes”: “Kinnisvarakriis tuleb millalgi kindlasti. Sellist võimalust, et kinnisvarakriisi ei tule, lihtsalt ei ole.” Mart Laar hiljuti ETVs: “Kui Eesti kõrgtehnoloogilisele tootmisele üle ei lähe, siis võib Eesti kõik kaotada.”… Ja nii nad kõik, samas stiilis, seinast seina.\nManitsustega aga riiki ei juhi, manitsused on minnalaskmine. Riigijuhtimine tuleb korraldada nii, et majandusareng liiguks soovitud sängis, tehku inimesed milliseid majandusotsuseid tahes. Sest inimesed ei tee milliseid tahes otsuseid, vaid teevad prognoositavaid otsuseid, mistõttu majanduse eesmärgistatud juhtimine on soovi korral võimalik. Kogu asja sisuks ongi just soovi puudumine, sest võõraste soovide täitmine (mille kohta kasutatakse ka sõna “reetmine”) on esimesel hetkel väga ahvatlev oma kiire tulemuslikkuse ja pingutustevaba liikumisega piki teed, mille alguses munakivid samamoodi kullatud on, nagu teel, mis laenupanka viib. üksikud üleskutsed, mitte võtta liigselt laenu, jäävad tulutuks, kui sellele igapäevaseks taustaks on sireenlikult salakaval laul imepäraselt suurest majanduskasvust, keskmise palga pidevast tõusust. Kõik see ongi sihiteadlik lõksu meelitamine, ongi mõrva avalik salaplaan.\nNii et kõiges on siis süüdi võimukandjad? Sugugi mitte. Antud juhul on tegemist mõrva ja enesetapu geniaalse kombinatsiooniga. Sest süüdi on ka need, kes ütlevad: “mis mina ikka teha saan?…”, ja jätavad isegi valima minemata, kuigi alati on olnud väljas vähemalt üks iseseisvusmeelne erakond. Süüdi on ka need iseseisvuslased, kes on nii iseseisvad, et pole võimelised meeskonnatööks, ehkki tsivilisatsioon on vaid meeskonnamänguna võimalik. Süüdlasi on palju. Aga kui siiski jätkata väljaselgitamist, kes on peasüüdlased selles, et riik ja rahvas asuvad hukkumiskursil, siis olgu põhitegijatena välja toodud kolm:\nAvaliku salaplaani käivitasid need Riigikogu liikmed, kes hääletasid jõusse Eesti Panga seaduse, milles EP ainukeseks kohustusteks on anda aru Riigikogule: “§3 (1) Eesti Pank tegutseb muudest riigiasutustest sõltumatult. Ta annab oma tegevusest aru Riigikogule, ei allu Vabariigi Valitsusele ega ühelegi teisele täidesaatvale riigivõimuasutusele ega kolmandatele isikutele.” Märgitud pole seejuures, mille kohta aru antakse. äkki vaid selle kohta, kui palju kulutati kirjapaberit? EP annab aru, kui annab, aga kui ei anna, no siis ei anna! Erinevalt seaduse loomise ja kehtestamise käigus kaasnenud süüdistustest, et EP on riik riigis, tegelik olukord siiski niisugune ei ole. Eesti Pank on väljaspool Eesti riiki, ülalpool Eesti riiki, võimeline selle hävitama, nii nagu rahvusliku panganduse likvideerimise kaudu juba suurel määral teoks tehtud ongi.\nPeasüüdlased on ka kõik need, kes räägivad küll Vene ohust, aga jätavad sealjuures märkimata, et Venemaa tuleb tagasi mitte üle Narva jõe tankidega, vaid hoopis ELi ja majanduse kaudu; kõik need, kes hääletasid E Liitu astumise poolt; kõik need, kes ei defineeri liitriiki, kes valetavad majanduse tegeliku olukorra kohta, kes ei avalikusta kava “Euroopa – meie ühiskodu” hävitavaid tagajärgi riigi ega rahva jaoks.\nNiisiis seisab meie ees lõplik valik: kas saada omandita pärismaalaseks, piinlikust tekitaval moel äralollitatud odavaks orjaks, või saada normaalseks eurooplaseks, kel on oma kodu, kodumaa, riik, elujulgus ja kodanikujulgus? Orjana elamine ei vaja julgust, küll aga toob kaasa kannatusi. Möödas on need ajad, kus orjapidaja pidi toitma ja kaitsma oma orje, peeneks moeks on saanud nende mahakandmine alkoholismi, enesetappude ja asotsiaalsuse kaudu. Seetõttu nende süü, kes kõigest aru saavad ja ometi seisavad tegevusetult pealtvaatajatena, nende süü on suurim.


Kommentaarid: Lapse hambaravi pole sugugi igal pool tasuta\nLapse hambaravi pole sugugi igal pool tasuta (15)\nMhh 9. detsember 2015 15:15\nMinu teada vähemalt 5 euri viisiditasu tuleb igas hambaraviasutuses laste eest maksma. Hambaarstid rääkisid, et telefonid oli suve lõpus punased olnud. Mingist tasuta hambaravist saab rääkida siis kui on oma hambaarst ja kogu aeg sinna igas juhuks aeg kirja pandud. Aga lastega peakski käima 2x aastas hambaarsti juures kontrollis.\nKrissu 9. detsember 2015 12:01\nPole küll laps, aga 3 aastat ei käinud hambaarsti juures.\nKulus 10 kuud ja kuskil 600 eurot ja mu hambad on korras ! :)\nKiitus mulle ja mu hambaarstile :)\nmaaservast 9. detsember 2015 11:05\nTegelikult on see isegi tatud määral posittivne areng.\nTeadmiseks, tasuta hambaravi pole kunagi olnud - lihstalt Haigakassa hüvitas nendega lepingu sõlminud kliinikutele laste hambaravi Haigekassa hinnakirja alusel. Kasutusel olnud ja oleva hinnakirja ajakohasus on omaette arutlusteema. Kuna lepingu maht oli alati piiratud, siis kippus tavaliselt aegu puudu jääma. Samas ei soovinud/tohtinud "tasuta" ravi pakkujad tasulist vastuvõttu lastele võimaldada.\nUued lepingud tehti Haigekassa poolt karmimatel tingimustel, raha mida kliinikutele maksta oli arvatavasti vähem. Eelisolukorda seati kliinikud, mis olid nõus tegema odavamat tööd ja olema samas avatud õhtuti ning nt. laupäeviti. Arusaadav, et kliinikud, kus on tehtud tõisiseid investeeringuid nii tänapäevasesse tehnikasse kui töötajatesse ei näidanud Haigakassaga lepingu sõlmimiseks etteantud tingimustel üles just erilist entusiasmi. Nüüd saab vähemalt paljudes edumeelsemates lepinguta kliinikutes lapse hambaid ravida nii, et ei pea ootama vabanevat "tasuta" aega.\nKokkuvõtteks võib nentida, et riigipoolne kiidulaul laste "tasuta" hambaravist on tänaseks osutunud müüdiks ning riigi enesekiituseks. Miks ei soovi riik oma rahajagamises olla läbipaistev? Miks ei võiks olla laste hambaravi hüvitus korraldatud nii nagu pensionäride proteesismise puhul e. olla personaalne? Oleks ju loogiline, et kui lapsel on vaja minna hambaarstile, siis ta ka teeb seda endale sobivas kliinikus (arsti juures, kellele ta on nõus suu avama) ja esitab makstud arve pärast Haigekassale hüvitamiseks. Aga tundub, et Haigekassa jaoks on kliinikuid lihtsam "peedistada" kui lastevanametele selgitada, et tegelikut raha pole ja "tasuta" ravi ka mitte.\nHaigekassa reklaamklipid on meil ilusad 9. detsember 2015 10:35\nHaigekassa esindaja väidab- raha jääb kasutamata, aga novembri alguses ütleb hambaarst- järgmine visiit on jaanuaris, haigekassa raha otsas.\nHaigekassa valib partnereid ja planeerib raha, tulemuseks osa raha jääb kasutamata, samas arstile ei saa, sest raha otsas!?\n/Paljud kliinikud, peamiselt Tallinna omad, ei soovi aga lepingut põhimõtteliselt, sest lepingutingimused võivad ahistada ning haigekassa ajale jalgu jäänud hinnakiri ei kata tegelikke kulusid," räägib Vink./\nSee on ilmselt ka üks probleem, miks hambaarstile keeruline aega saada (isegi kui leping Haigekassaga on).\nOtse 9. detsember 2015 09:56\non ju öeldud, et maksa!\nSest aeg on raha ja mul kull pole aega ega tahtmist uut arsti otsida!Juuksurile maksan, miks arvatakse, et hambaid peaks tasuta ravima?\nHambad on kogu eluks- nii et pole mõtet koonerdada!\nMini tütrel sama juhus!17.5 polnud häda arsti sõnul mitte midagi. Ja kui 28 kukkus, Ohh kus siis hakkas ravimine pihta!!!ha ha ha\nTeise lapsega olen targem ja maksan kohe...juba lapsest peale!ei tule ehk 18 a üllatusi!\nKUI LAPSE RAVIMISEKS -- RAHA JÄTKUB 9. detsember 2015 11:02\nSIIN ENAM VIIVITADA ...JA ERITI OODATA POLEGI VAJA ,,VAID HILJEM ,,,PEALE LASTE RAVI...... VIIME KOOS--- RAVIMISE TSEKID --HAIGEKASSA LAUA PEALE,, "" JA SIIS ALGAB ÜKS SUUREM JAHUMINE;;;\nKAS VÕI KOHTUNI VÄLJA.----VOT MEIE HAIGE KASSA:\nTartus Med&Dent 9. detsember 2015 09:41\nHambaarst vaatas 18,5 aastasel hambad üle ja ütles, et ühtegi auku ei ole, kõik on korras. Paar kuud hiljem läks neiuke teise hambaarsti juurde, kes leidis nii palju auke ja ütles, et see ei ole võimalik, et paar kuud tagasi teile öeldi, suu on hambaaukudeta. Loomulikult vahetasime ka hambaarsti.\nKui olin 19 9. detsember 2015 10:33\nTegin kõik hambad korda, paari nädalapärast oli hambaarsti juurde käik kooli poolt terve klassida. Oh sa jessas kokku loeti mul 19 auku. Ütlesin, et tegin just korda. Nemad vastu, et peab ikka meie juurde tulema, praegu kõik väga pahasti.\nEgas ma rumal polnud, sõitsin kolmanda arsti juurde kes ei leidnud ühtegi auku. Seega igaüks on oma kasu peal väljas.\n9. detsember 2015 11:06\nMed,, Dent .??? KAS VIIVITATE SIHILIKULT____ LIHTSAM ONGI NOORI SIIS RAVIMIGA ÄRA PETTA,,,,\nKUI JUHUSLIKULT HAMMAS POLE LAGUNEMAS! --VÕI JUBA SUURT '\nVALU LASTELE EI TEE,, ,,\nkuule / 11:06, 9. dets 2015 9. detsember 2015 15:47\nõpi lõpuks kirjutama ka.\nenos 9. detsember 2015 09:28\nvähemasti ühes Tartu kliinikus on laste hambaravi küll haigekassa kulul, kuid "seoses haigekassa lepingu muutusega" tuleb siiski maksta visiiditasu 5 eur.\nkats 9. detsember 2015 09:23\nJa kui isegi on leping haigekassaga, siis on haigekassal pidevalt raha otsas ja aegu ei ole. Mitte kunagi ei saa näiteks novembris ega detsembris oma arstile.


Rein Perens: Veesoontest ja nende leidmisest (osa 2) – skeptik.ee\nVeelgi rohkem kui kivimite litoloogiline koostis ja tekstuurilised iseärasused mõjutab veejuhtivust kihtide lasumussügavus. Rohkem kui 300 hüdrogeoloogilises uuringu- ja kaardistamispuuraugus tehtud vooluhulga-karotaaž on näidanud, et karbonaatse kompleksi ülemise 20 m filtratsioonikoefitsient kõigub enamasti 10–50 m/ööpäevas. 20–50 m sügavusel väheneb see 5–8 meetrini ja 50–100 m sügavusel 1–2 meetrini ööpäevas. Sellest sügavamal lasuvate kihtide filtratsioonikoefitsient ei ületa tavaliselt üht meetrit ööpäevas ja neid võib üldjuhul vaadelda kui nõrgalt vettandvaid kihte. Kuna 75 meetrist sügavamal lisandub väga vähe veesooni, siis võib seda sügavust pidada ka kogu Siluri–Ordoviitsiumi ladestute karbonaatse veekompleksi kõige veerikkama osa tinglikuks piiriks.\nÜheks perspektiivseks geoloogilise ja hüdrogeoloogilise uuringu meetodiks võib pidada ka georadarit. Kuidagi ei saa aga nõustuda ajakirjanduses levinud väitega, nagu oleks 2008. aasta veebruaris Soome firma OÜ Roadscanners georadariga tehtud uuring tõestanud mingite ainulaadsete maa-aluste jõgede olemasolu Nabala lubjakivimaardlas. Juba soomlaste maa-aluse jõe määratlus erineb oluliselt Eesti pendlimeeste käsitlusest. Kui viimased peavad maa-alusteks ehk salajõgedeks 5–8 m sügavusel paekihtide vahel esinevaid keskmiselt 4 m laiuseid ja 0,3 m kõrguseid veesooni, siis soomlaste jaoks on maa-alune jõgi urbne aluskivim, milles on veeühendusi. Põhimõtteliselt mahub soomlaste salajõe käsitluse alla kogu Eesti paekiviavamus, mille ülemine osa on peaaegu kõikjal murenenud ja lõheline. Suurema lõhelisusega tsoone on kindlasti võimalik geofüüsikaliste meetoditega, sealhulgas ka georadariga tuvastada, kuid esmalt oleks vaja radaripilt siduda mingi kindla olemasoleva puuraugu läbilõikega või puurida nn salajõe kohale mõni kuni 10 meetri sügavune puurauk ning selle kaudu uurida salajõe olemasolu televiisorisondi või puuraugusisese vooluhulga-karotaaži abil. Salajõe uurimist puuraugu kaudu on soovitanud ka Soome georadarimehed ise. Georadariga mõõdistatud nn maa-aluste jõgede laius on kuni 200 m, mis erineb oluliselt meie pendlimeeste poolt kirjeldatud salajõgede laiusest – 4 m.\nPosted in külaline kirjutab, päris teadus, pildamine, Tuhala\nPrev Rein Perens: Veesoontest ja nende leidmisest (osa 1)\nNext TED — väärt vaatamist uudishimulikele (video)\n17 Replies to “Rein Perens: Veesoontest ja nende leidmisest (osa 2)”\nJust maapinnalähedased, valdavalt vertikaalsed lõhed, tänu nende suuremale veesisaldusele võivad mõjutada inimese biovälja.\n27. juuni 2009, 13:59\nSooviks samuti nendes küsimustes mingit selgust.\n28. juuni 2009, 11:34\nMina saan Perensi repliigist nii aru, et ta lihtsalt ei soovi sel küsimusel peatuda, kuna see on antud kontekstis asjakohatu ja jätab kõik võimalused lahti.\n28. juuni 2009, 13:07\nMulle tundub, et kõikide võimaluste lahti jätmise asemel on autor antud küsimuses endale mingid arusaamad kujundanud ja selles lõigus vihjab nendele. Et miks siis ikkagi just maapinnalähedased suure veesisaldusega lõhed võivad mõjutada mingit inimese biovälja, aga teised mitte. Seda repliiki sisaldavast lõigust võib välja lugeda nagu oleks pildamine siiski reaalselt töötav meetod millegi detekteerimiseks.\n28. juuni 2009, 14:18\nEhk ta ütleb, et isegi kui see biovälja võimalus poleks välistatud, siis ei ole võimalik praeguste pildamismeetoditega ikkagi midagi tuvastada.\n28. juuni 2009, 22:43\nVestlesin hiljuti abielupaariga, kes Aafrikas farmi peab. Veeotsingud on seal maal oluline teema. Mõlemad kinnitasid väga veendunult, et on ise kogenud seda, kuidas vits teatud punktides käes liikuma hakkab. See tunduvat väga selgelt mingi välise jõu mõjuna, mitte enda teadvustamata liigutuste võimendumisena. Et pendlit võid küll ise näppude vahel kõigutada, aga traati on keeruline kätt liigutamata peos pöörduma panna. Muude nn paranähtuste suhtes olid nad skeptilised.\n29. juuni 2009, 2:07\nMartin, sul on vist magister Perensi kontakt, küsi palun selgitust, et mis on tema arvates bioväli ja kuidas seda maa-alused asjad võivad mõjutada. Oleks väga põnev lugeda.\n29. juuni 2009, 7:00\nsiin on kuskil mitmes teemas seletatud, mismoodi see traat peos keerlema hakkab. ise järgi proovides võid veenduda, et seda on erakordselt lihtne lausa kogemata esile kutsuda. rääkimata tahtlikkusest.\n30. juuni 2009, 12:42\n30. juuni 2009, 13:56\nEesti hüdrogeoloogial ja hüdrogeoloogide teadmistel pole bioväljadega tõepoolest mingit seost ja kuidas saakski olla, sest keegi peaks olema ju seda uurinud, leidnud teadlaskonnas positiivset vastukaja ning muutunud järk-järgult professionaaliks. Eesti hüdrogeoloogide hulgas, keda on käputäis, selliseid inimesi ei ole – valdav enamus on välja kasvanud Tartu Ülikooli geoloogiaõpetusest. Ütlen nii, et Eesti hüdrogeoloogidel on ka ilma bioväljadele pühendumiseta massiliselt tööd – kvaliteetset vett ja piisaval hulgal on ju kõigil vaja, reostus levib jne. Meie hüdrogeoloogidel on kogu Eesti kaardid kümnete tuhandete puuraukude vee-andmetega, kus on täpselt näha, kui sügaval vesi on ning sageli ka on kvaliteet enam-vähem ette ennustatav. Kvaliteetse veevarustuse seisukohast seega üldiselt on ekspertidel täiesti ükskõik, kas mingid vitsamehed oma teenuseid pakuvad või mitte. Kui keegi tuleb puurkaevu tellima, võetakse andmebaas lahti ning ekspert ütleb ära, kui sügavalt vee võiks kätte saada ka mis kaev maksma võiks minna, koos riskihinnanguga muidugi. Geoloogia pakub alati üllatusi. Kui nüüd keegi küsib, kas vitsamehe abil õnnestub kaevu rajamisel raha kokku hoida, siis köhataksin vaikselt selle peale. Kuigi tunnistan, et see on mingil määral skeptiku ja teadlase köhatus. Sama moodi võib lotopileti osta. Mis puutub teadusesse, siis teadlane saab raha oma tegevuseks siis, kui tema tegevust tunnustatakse, st teadusartikleid publitseeritakse. Publitseerimine eeldab, et 2 teadlast artikli sisu heaks kiidavad. Kuigi teadlastel ehk olekski rohkem öelda, kui nad ennast arendaksid, eriti rohkem kui isehakanud vitsameestel (kuna on olemas põhjalikud teadmised põhjaveest), siis puudub teadlastel igasugune motivatsioon sellega tegelda. Lisaks võivad kolleegid hakata sind soolapuhujaks tituleerima. Tekkinud vaakumi aga kasutavad ära isehakanud eksperdid. Piisab muinasloost, et ebatavaliste võimetega on võimalik mingeid välju tajuda, ning kuulsust ja tellimusi kui palju. Mina arvan, et inimese võimetest on palju veel teadmata ning on inimesi, kel ka omapäraseid võimeid olemas. Samas varjutab äri ja populism kogu võimaliku tegeliku potentsiaali. Piisab, kui võtta mingi pendel, vits või trumm kätte ja ongi inim-biosensor valmis. Seega on olemas hall tsoon, mille ühest küljest varjutab teadussüsteem ja teisest küljest äri. Ütleme ausalt, me ei tea sellest tsoonist suurt midagi ja ei saagi eriti teadma, sest ma ei näe motivaatorit, mis arenguid kaasa tooks – teadlastel on vaja artikleid, ‘geobioloogidel’ populaarsust ja raha ning vähegi karismaatilisem, omapärasem ja suhtlejam tegelane lööb paremini läbi kui tõsine võimalik ekspert. Efekt on pigem psühholoogiline kui platseebo, sama moodi nagu tuulegeneraatori naabruses olevad põliselanikud saavad krampe mitte varjude vilkumisest, vaid teadmisest, et keegi nende heaolu arvel taskuid täidab, samas kui tuulegeneraatori omanik on stressis siis, kui tiivik ringi ei käi… Tänapäeva materialistlikus maailmas on inimene (looduse kroon) oma käitumismudelitelt ikkagi kohutavalt primitiivne.\n30. juuni 2009, 14:23\nJah, muidugi puudub hüdrogeoloogil huvi ja vajadus süveneda uinamuinasse. Minu poolt silmas peetud väikene süvenemine võiks olla lihtsalt tasemel, mis võimaldaks teadlasel või spetsialistil vältida lauseid veesoonte mõjust inimese bioväljale või siis pildamise edukusest:\n30. juuni 2009, 14:36\nÜldiselt, kes guugeldab sõnapaari “skeptic dowsing” leiab tonnide viisi infot ja kontrollitud tingimustes toimunud katsete tulemusi… Alustada võiks kasvõi google-i poolt kõige esimesena välja pakutavast: The Skeptic’s Dictionary-st\n30. juuni 2009, 18:50\nMa usun, et vitsameestel on samuti täiesti ükskõik, kas kvaliteetsed vee-mehed neid toetavad või mitte. Saad kuskilt kaardid kätte ja ise katsetad, ei kutsu teadlasi kohale. Nii teed ka ise järeldused. Selles suhtes on sinne debatt suhteliselt vales kohas ja vale valik.\n30. juuni 2009, 20:03\nMis takistab vitsameestel kodus piirkondlikku hüdrogeoloogiat tuupida ja siis minna showd tegema?\nKontrollitud katses tuleks seljuhul keskenduda mingitele spetsiifilistele iseärasustele pinnases mida saabki kindlaks teha vaid testimisega. Näiteks esmalt käib pildaja mingid kohad üle. Pärast võetakse proovid ja tulemusi võrreldakse.\n30. juuni 2009, 23:45\nIgasugune teadus võiks alata sellest, et defineeritakse mõisted. Näiteks “bioväli”.\n1. juuli 2009, 1:10\nMüstilise kammajaa uurimine kuulub sotsiaalteaduste valdkonda. Siis saabki teada miks need jutud tekivad ja kas neil võib olla ehk mõni reaalne põhjus. Loch nessi koletist on ka nö igaks juhuks otsitud :Lol:\n1. juuli 2009, 19:47\nUudishimulikud inimesed otsivad kõike ja saavad vajadusel teada. Kes ei suuda õhupalli leiutada, see leiutab enda jaoks midagi muud.


Anne | Loe-sõida - 2. osa\nVabastage nibud - meile meeldib lahe rind ...\nKäekotid on naise üks populaarsemaid aksessuaare. Need viimistlevad peaaegu iga rõivastust ja on täiesti praktilised, kuna neid saab kasutada kõige olulisemate esemete hoidmiseks. Iga moeteadlik naine soovib aga olla kursis viimaste trendidega. Kuid millised on kottitrendid ...\nMoodsad ja mugavad - LaShoes iga süsteemi jaoks ...\nMeie, naised, armastame neid, toredad kingad! Keskmiselt on igal teisel meist 25il erinevad paarid. Pole vahet, kas kõrge, tasane, terav või mugav, peamine on see, et nad peavad jalas kenasti välja nägema. Meie jalad seevastu ei tunne end kõrgetes kingades nii mugavalt, on pigistatud ja deformeerunud ...


Pildid varustusest - Page 33 - Üldine E-sigarettide arutelu - E-sigareti foorum\nLehekülg 33 , 35\nmingi upload.ee kammajaa vist, tavaliselt preview külili, pilt ise püsti\nvõi siin ei kasutata upload.ee asja...?\nHV-s sama kamm\nPostitatud Juuni 13, 2016\nMinu rig on veits uuenenud: Põhirelv on Joyetech Cuboid koos Smok TF-RDTA-ga, kus sees dual alien-clapton 0.2 ohm (65W) ja tagavarapill Koopor Mini koos UD Bellusega, kus sees dual coil 0.5 ohm (37W).\nPäevi näinud, tubli SX Mini ja Kayfun Mini.\nkivi3 and vikat reacted to this\nEilne veipmeil tõi väikesi meeldivaid asju.\n* Pico vastab ettekujutusele, kuigi VTC Minilt tulles on käes veidi veider. Temperatuurikontroll on rahulikum kui VTC-l.\n* KfV5 kloon on kvaliteetne, maitselt esimene tank, mis on minu arvates Wine'iga võrdne. Samas on arenenum - pealttäitmine ja mahlakontroll. Huulik väga ei meeldi, aga õnneks on lemmikuid võtta. Traadi paigaldus on imelihtne ja mugav.\n* Wotofo Serpent on välimuselt lahe, aga maitselt jääb ülalnimetatule alla. Õhuvoolu annab muidugi kõvasti peale anda. Originaalne metallhuulik ei olnud mulle meeldiv - pildil Belluse oma. Täitmine ja mahalkontroll ei ole nii mugavad, kui KfV5-l ja nurga all traadi paigaldamine samuti.\n* Atto on varasemast ajast, aga sisaldab nüüd 18350 akut ja näeb veel nunnum välja.\nPostitatud Juuli 19, 2016\nNaturaalselt puine kollektsioon\nKui kellelegi midagi samalaadset omada huvi pakub, saab minuga PS-i kaudu kontakteeruda ja vaatame, mida teha annab.\nold, reinolen and spinna reacted to this\nEgert Eilmann 2\nPostitatud Juuli 29, 2016\nVaporesso Gemini RTA + Smok H-Priv\nPostitatud September 5, 2016\nWismec rx2/3 koos osb crius plus'iga\nNende vahel siis tuleb hetkel hommikul valida, et mida kaasa võtta .\n1. Griffin + VTC Mini\n2. IJOY Tornado + Cuboid\n3. Wotofo Serpent Mini + iStick Pico\n4. Griffin 25 + Cuboid\n5. IJOY Tornado Nano + Reuleaux RX200S\nPostitatud September 6, 2016\nTean, mida tunned\nTõenäoliselt valituks osutub see, millel on akud värskelt laetud ja milles olev mahl parajasti rohkem mekib (st 3-4 on jätkuvas ooteseisundis)\nPäris nii see iga kord ei ole . Tihtipeale on valik just selline, et on vaja 2 akut õhtuks tühjaks saada, et siis 4 korraga laadima panna ning mitte nii maitsev mahl peab ka otsa saama, seega kui ainult see kaasa võtta, siis pead seda tõmbama, sest valikut pole\nIlma varuakude ja mahlapudelita ma reeglina niikuinii kodunt välja ei lähe, kui siis ainult lähimasse toidupoodi. Kodus olles on kõik kordamööda kasutuses, kuni clearod tühjad, siis paned uued mahlad sisse ja läheb edasi\nUus mänguasi saabus lõpuks\nPico otsa keeramiseks peab küll aku korgi eelnevalt eemaldama, aga pole hullu\nNo siis on mu cucu3 ka lekkevaba, lisaks tagurpidi keerates ei leki\nKondents pole lekkimine\nPostitatud Oktoober 17, 2016\nPetri RTA ja Hcigar VT200\nSai endale tellitud midagi huvitavat, mida kahjuks Eestis minu teada ei müüda.\nTegemist on Smoant knight V2 koos Talos V1 tank.\nLisa infot https://www.ave40.com/store/smoant-knight-v2-80w-tc-kit.html\nLisaks sobivad väga hästi Kangertech Subtank OCC coilid.\nTäitsa kena mod on. Subtanki RBA peaks vist ka sellesse Talosesse minema.\nAinult kõhklusi tekitab selle nupu asukoht.\nKas ebamugav ei ole nuppu pressida ? Tundub nii madalal olevat.\nKuidas taskus käitub? Ise tulistama ei kipu ?\nKle selle lühikese ajaga ei kurda. Mulle ta sobib ilusti kätte ja nuppu pressida ei tundu ebamugav. Nupp jääb mul keskmise sõrme alla ja tasku tulistama pole hakanud\nPostitatud Detsember 3, 2016\nRoby reacted to this\nPostitatud Detsember 5, 2016\nJa kuidas G-Priv on? Sama mugav kasutada kui lubati?\nEi kurda, istub ilusti käes. Enne mul oli Cuboid, kus aku tase ei langenud ühtlaselt ehk üks aku oli rohkem täis, kui teine. G-Privi-ga akud tühjenevad ühtlaselt. Puutepaneeli kohta pole ka midagi halba öelda. Saab ilusti hakkama Ainult, kui akusid vahetada siis magnetid on nii tugevad, et küüne võib ära lõhkuda tagakaane lahti võtmisel Seega naisterahvastele ei soovitaks\nPostitatud Detsember 9, 2016


Sotsiaalkomisjon arutas vaesuseprobleeme - Riigikogu\nSotsiaalkomisjon arutas vaesuseprobleeme\nRiigikogu sotsiaalkomisjon korraldas täna seoses Riigikogu lahtiste uste päevaga avaliku istungi teemal „Vaesus Eestis”. Vaesuse teema on aktuaalne kogu Euroopa Liidus, kus kuulutati 2010. aasta vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise aastaks.\nIstungil esines ettekandega Tartu Ülikooli emeriitprofessor Ene-Margit Tiit, kes tutvustas vaesuse arengute teemalist uuringut. Ettekandes keskenduti kolmele küsimusele: vaesuse mõõtmine, vaesus ja inimeste elujärg ning vaesuse dünaamika. Kuulajad said ülevaate vaesuse suundumustest Eesti ühiskonnas, vaesuse tähenduse ja ulatuse muutumisest ning sellest, kes on Eesti ühiskonnas vaesed. Uuringust selgus, et eriti raskes olukorras on Eestis lastega töötu pered. Nende hulgast on vaesusriskis enam kui pooled. Samuti on raskes olukorras üksi elavad eakad. Professor Tiidu sõnul on oht, et arvestatav hulk täna vaeseid peresid jäävad vaeseks pikaajaliselt. Ene-Margit Tiit rõhutas riigi sotsiaalpoliitika olulisust, samuti pidas ta vaesuse probleemide leevendamisel olulisteks meetmeteks üksikjuhu põhist lähenemist ning hüvede suunamist otse lastele.\nKomisjoni istungil osalenud Eesti Linnade Liidu ja Eesti Maaomavalitsuste Liidu esindajad avaldasid rahulolu selle üle, et vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse teema on tõusnud ühiskonnas oluliseks küsimuseks ja sellest kõneldakse täna avalikult. Omavalitsuste esindajad andsid ülevaate vaesuse leevendamisega seotud tegevustest kohalikul tasandil, kuhu püütakse kaasata ka mittetulundusühinguid. Ühiselt nenditi, et üks valuküsimusi on riskirühmade laste kindlustamine igapäevase korraliku toiduga. Sotsiaalministeeriumi esindajad tutvustasid vaesuse ja tõrjutuse küsimustele lahenduste otsimiseks rajatud koostööprogramme, samuti räägiti sotsiaaltoetuste süsteemist ja arutusel olevatest võimalikest muudatustest.\nIstungi lõpus said võimaluse poliitikuile küsimusi esitada ka Riigikogu lahtiste uste päeva külalised, kes tundsid huvi riigi liberaalse majanduspoliitika ja vaesuse levimise seoste vastu.\nSotsiaalkomisjoni esimees Urmas Reinsalu lisas kokkuvõtteks: „On hea, et seda teemat on arutatud mitmetahuliselt. Vaesuse vastane süsteemne tegevus on riigi sotsiaalpoliitika nurgakivi. Praegu on prioriteediks tööpuuduse kahandamine ning see on andnud esimesi tulemusi: Eestis on viimase kolme nädalaga üle 700 töökoha rohkem juurde tulnud kui kadunud.” Reinsalu sõnul jätkab sotsiaalkomisjon vaesuse teema käsitlemisega ka edaspidi.


Mikro- ja väikeettevõtete halduseks mõeldud raamatupidamistarkvara Briox - Raamatupidaja\nBriox Estonia ärijuht Priit Tomson\nBriox Estonia ärijuht Priit Tomson näeb Eestis suurt kasvupotentsiaali. Juba praegu kasutavad meil nimetatud tarkvara kümned raamatupidajad ja sajad lõppkliendid. „Brioxi üheks tugevuseks on ilmselt see, et oleme rahvusvaheline ettevõte, kel kliente erinevates riikides ning samas on olemas ka Rootsi taust, kogemus ja know-how.”\nIgal ettevõttel on oluline konkurentidest eristuda ning leida oma fookus, et just seal suurimat väärtust luua. Briox on keskendunud raamatupidamisbüroodele, kes teenindavad mikro- ja väikeklienti. Siinkohal tasub ka mainimist, et suurusjärgus 90% Eesti ettevõtetest võib kategoriseerida väikeettevõteteks, seega on tegemist väga suure segmendiga.\nEks paljud väikeettevõtjad teevad oma raamatupidamist ka ise, peamiselt seetõttu, et kardetakse kulusid ning ei nähta teenuses enda jaoks piisavalt suurt väärtust. “Kindlasti on erinevaid ettevõtjaid. Mõned tahavadki oma raamatupidamise ja finantsidega ise toimetada. Samas leian, et enamik ettevõtjaid hakkab ettevõtjaks seetõttu, et saaks olla oma aja peremees ning teha seda, mis tõsiselt meeldib,“ arutleb Tomson.\n„Tihtipeale ikkagi ei ole administratiivne külg see, millega mässamisest unistatakse. On ilmselt väga vähe ettevõtjaid, kes naudivad raamatupidamist, deklaratsioonide esitamist ja tšekkidega majandamist,“ muigab ärijuht. „Tahetakse ikka seda teha, milleks ettevõtlusega alustati!“\nBrioxi mõte ongi just see, et ka need väikesed tegijad saaksid keskenduda oma põhitegevusele ja raamatupidamise pool ei kulutaks nii palju nende aega, mida on ilmselgelt alati liiga vähe. Suunates rohkem aega põhitegevusele suudetakse seal ilmselt rohkem ära teha, tagades ettevõttele suurema kasvu ning tugevuse. See aga eeldab raamatupidaja või raamatupidamisteenuse kasutamist.\n„Kui rääkida Euroopa ettevõtete statistikast, siis administratiivsele poolele kulub kuni 16 tundi nädalas,“ toob Tomson välja jahmatava numbri. „Eks iga ettevõtja teab muidugi ise oma tunnihinda, kuidas ta seda arvutab ja kuidas sellele mõtleb, aga 16 tundi on ikkagi väga palju! Isegi kui selle vabanenud aja asemel mitte tööd rügada, vaid puhata, on võit kehale ja vaimule kindlasti suur.”\nPüüame Brioxit arendada sedasi, et seda oleks võimalik nii raamatupidajal kui ka ettevõtjal kasutusele võtta ja kasutada võimalikult lihtsalt. Selge on see, et iga uue tarkvaraga kaasneb mingisugune õpikõver, selleks on olemas tasuta Brioxi-poolne igakülgne tugi, mille hulka kuulub raamatupidamisbüroodel ka isiklik kliendihaldur, kes büroo personaalsete teemadega tegeleb.\nLõppkliendi jaoks lansseerisime selle aasta alguses mobiilirakenduse, millest saab Brioxi üks keskseid osiseid. Kui hetkel on tegemist veel esialgse versiooniga, mille kaudu saab tšekid ja arved hõlpsasti raamatupidamisse saata ja oma ettevõtte finantsseisu näha, siis 2022. aasta ambitsioon on suur. Aasta lõpuks on eesmärk, et lõppkliendile piisab vaid oma telefonis olevast Brioxi äpist, et sellega katta kõik on põhilised vajadused nagu tšekkide digitaliseerimine, ostuarvete kinnitamine, müügiarvete koostamine ning ülevaade oma ettevõtte finantsseisust. Äpi kasutuselevõtt peab toimuma sisuliselt ilma igasuguse õpikõverata!\nPartnerprogramm aitab klientidega teadmisi jagada\nBriox on loonud raamatupidamisbüroodele partnerprogrammi. „Mõte on selles, et kas me defineerime oma klienti partneri või kliendina,“ nendib Tomson. „See kõlab natuke ehk müügimehelikult, et kõik kliendid on meie partnerid, aga tegelikult on seal oma iva sees.“\nMida see partnerprogramm endas siis hõlmab? Brioxis soovitakse raamatupidamisbüroodega kaasa mõelda. „Enamik Eestis tegutsevatest raamatupidamisbüroodest on ka ise väike- või mikroettevõtjad. Statistikat vaadates on keskmine töötajate arv raamatupidamisteenuseid pakkuvas ettevõttes umbes 1,7,“ toob mees välja huvitava numbri.\n„Kindlasti on ka nendel raamatupidajatel ja raamatupidamisbüroodel omad ambitsioonid, mõtted ja tuleviku- ning kasvuplaanid. Just seal meie partnerprogramm neid aidata võikski. Meil on kindlasti teadmisi, mis saavad neid oma eesmärkide saavutamisel aidata.\nPartnerprogramm hõlmab endas väga erinevaid aspekte ning on klienditi erinev, olenevalt kliendi vajadustest ja soovidest. Lihtsamaks näiteks võib tuua ilusad ja selgelt mõistetavad PDF-materjalid lõppklientidele, et miks näiteks hakata kasutama mobiiliäppi või miks mitte enam tuua paberkujul tšekke igakuiselt oma raamatupidajale ukse taha. Lõpetades aga lausa ühisturunduslike ürituste ja brainstorm’idega, mis on kahtlemata vägagi väärtuslik lisa!\n„Eesti turul kanna kinnitamiseks peame näitama oma väärtust, sest raamatupidamise tarkvara pakkujaid on ju turul palju. Kõik nad on targad inimesed ja teevad oma asja hästi. Meie lähenemine on konkurentidega võrreldes veidi teistsugune just pehmete väärtuste poolest, mille üheks osaks partnerprogramm kindlasti on,“ kinnitab Briox Estonia ärijuht Priit Tomson.\n„Eestlane võib taolise nõu küsimises olla tagasihoidlik, meile meeldib ju omaette pusida ja toimetada. Aga kui me juba lähme kliendi- või partnersuhtesse selliselt, et oleme avatud ja ütleme välja, kuidas me saame potentsiaalselt abiks olla, on kindlasti ka kliendi avatus suurem.\nBriox on ise samuti kasvav ettevõte ning arendame oma protsesse jooksvalt. Soovime, et kõik lubatu oleks ka võimalikult hästi protsessiliselt ettevõttes juurutatud. Näiteks et meie kliendihaldur on proaktiivne ning uurib, kas saab kuidagi abiks olla.\nBriox pakub kuupõhist paketti ja hinnastamise loogika on selline, et raamatupidajatele on büroo paketihind, ja büroo all olevatele ettevõtetele vastavalt pakett, mis neile kõige sobilikum on. Valida saab kolme lõppkliendi paketi vahel.\n„Näeme, et paljud raamatupidamisbürood arvutavad juba oma teenust pakkudes tarkvara hinna oma teenuse sisse. Oleme samas oma klientide näitel näinud, et kui teenus ise ja tarkvara hinnaliselt eristada, võib see anda eelise,“ jagab Tomson head nõu. „Kui näiteks tarkvarapakkuja peaks mingil hetkel hinda tõstma, siis ei pea büroo oma hindasid kohe muutma hakkama, millega tavapäraselt kaasneb ressursimahukas suhtlus klientidega.\n5 põnevat fakti Brioxi kohta\n• Tegemist on Rootsi börsiettevõttega\n• Briox on ka ise väike ettevõte, neil on kõikide riikide peale umbes 30 töötajat\n• Brioxil on ka äpp, mis aitab tšekid ja arved kohe pärast ostu sisestada ning muidki toiminguid teha\n• Aasta lõpuks on Brioxil suured plaanid – äpp hakkab tšekke ka digitaliseerima, saab kinnitada ostuarveid ja koostada müügiarveid\n• Brioxi fookuseks on raamatupidamisbürood, kelle klientideks on väike- ja mikroettevõtted


Võivad tekkida siis, kui küünenahka on tagasi lükatud asjatundmatult, Soomussammaspool võib levida üle kogu keha, kuid pole nakkav. Seda ravib vaid nahaarst.Osteoporoos tähendab luu Jäikus võib olla kas ainult haigestunud liigestes või üle kogu Ravita võib podagra levida mitmesse liigesesse.Lapsi emaüsas sandistav Zika viirus võib levida üle kogu Ameerika mandri Brasiilias on sündinud juba rohkem kui 3500 sellist.valu taluda, kui tead, et miljonitel inimestel üle kogu maailma on sama vaev. Eelduseks (nimme-ristluuliigeste põletik) ja põletiku tõttu tekkinud luusillad lülide vahel. liigeste haigus, kuid see võib levida kõigisse jäsemeliigestesse.9 okt. 2007 Levinumad luu- ja liigesehaigused on Eestis liigesekulumus ehk Kui üldseisund on hea ning puuduvad põletik ja valu, ei ole tingimata vaja ravimeid tarvitada. Jäikus võib olla kas ainult haigestunud liigestes või üle kogu keha. liigeste haigus, kuid see võib levida kõigisse jäsemeliigestesse.\nSugulisel teel leviv nakkus, mis esmalt kahjustab limaskesti, kuid võib hiljem verega levida üle kogu organismi. Kui gonorröa tekib raseduse.põletik, mis haarab nii luuüdi, luukoe kui ka luuümbrise ning võib levida luu teistesse Põletik levib edasi luukanalit pidi, haarates mõnikord kogu luu. Põletikuline protsess võib üle minna eluohtlikuks flegmooniks, st piirdumata laatunud .-Kui teil tekib ükskõik milline kõrvaltoime, rääkige sellest oma arstile, apteekrile korral on häirunud piiratud ajuosa, nt fokaalhoog, kuid see võib levida üle kogu aju ja Teatatud on ka luu kahjustustest, sh osteopeenia ja osteoporoos (luude .Ilma ravita võib podagra levida mitmesse liigesesse ja lõpuks põhjustada paljude liigeste raske kahjustuse ning invaliidsuse. Ravimata podagra kahjustab ka neerusid. ÄRATUNDMINE Podagra diagnoosi võib üsna usaldusväärselt panna iseloomulike haigustunnuste ja vere suurenenud kusihappesisalduse alusel (üle 0,45 mmol/l).Kuni kogu luu pole veel täielikult paranenud, ei tohi kogu keharaskust kanda vigastatud jäsemele, mistõttu võib tarvis minna karku, käimispukki, kolmharki või jalutuskeppi.\nlihaskrambid haaravad kogu keha. Generaliseerunud hood Partsiaalhoo korral on häirunud piiratud ajuosa, nt fokaalhoog, kuid see võib levida üle kogu Kui teil tekib peale Trileptal'i võtmist mõni järgnevatest sümptomitest, võtke kohe ühendust on fosfori-kaltsiumi metabolismi ja luu mineralisatsiooni häire tulemus.Hammustuskohal on näha kaks täpikujulist haavakest, punetus ja turse, mis võib levida üle kogu keha. Esineb terav valu ja põletustunne. Ilmnevad üldise mürgituse tunnused: rahutus, peavalu, iiveldus, oksendamine, nõrkus, külm higi, hingeldamine, minestus, teadvusekaotus ja isegi krambid.Kui emal on olnud luuhõrenemisest Jäikus võib olla kas ainult haigestunud liigestes või üle kogu Ravita võib podagra levida mitmesse liigesesse.Luu murdub kui makaron. Tundub uskumatu, aga luu võib isegi pelgast köhimisest See muutub kogu aeg: vana luu kaob ära ning KUI oled üle keskea.Luuüdipõletik ehk osteomüeliit on nakkuslik põletik, mis haarab nii luuüdi, luukoe kui ka luuümbrise ning võib levida luu teistesse osadesse ning sellest väljapoole.\nToesehaigusi ravivad reumatoloogid ja kui on vajalik kirurgiline ravi, siis luu- ja Jäikus võib olla kas ainult haigestunud liigestes või üle kogu keha. ja labakäte liigeste haigus, kuid see võib levida kõigisse jäsemeliigestesse.Kandidoos võib levida üle kogu organismi ning muutuda ravimata jätmisel ka eluohtlikuks. Kui kandidoos avaldub kätel, siis võib see tekkida ka sõrmede vahele.10 okt. 2008 Paanika ei aita kedagi, optimist elab ka katastroofid kergemalt üle. Kui igaüks teeb, mida võib, saab ta oma võimetele kohase Kui me loeme Piiblist kogu Markuse evangeeliumi 6. peatükki, siis Meil on plaan levida üle Eesti. on puudu üks luu, see on kaksikute lahutamise operatsiooni tagajärg.Kopsuvähi tekkel võib mängida rolli ka perekondlik eelsoodumus (suitsetamisest sõltumatu). nad keskkonna, milles primaartuumor võib laialdaselt levida ning kasvada, Neid esineb nii uute vähijuhtude kui ka kasvaja retsidiivide korral ja neid kogu kopsu atelektaas, pleuraefusioon, luuliste struktuuride destruktsioon.Osteosarkoomi - kõige vähihaigus, luu, üsna agressiivne (võib levida kopsud). Seal on mees on pikad luud jalad ja käed lähedal liigeseid. Diagnoos "Osteosarkoomi" võis märgata X-ray struktuurimuutusi luu. Chondrosarcoma - on mingi luu vähk, mis võib areneda väga aeglaselt ja väga kiire. Ühine inimeste seas vanemad kui 40 aastat.