Pea poolte Eesti maakondade sissetulekud on Harjumaast kuus aastat maas Liikme suurus vanuses 14 aastat\nLiikme suurus vanuses 14 aastat. Hooldushüvitis | Eesti Haigekassa\nEestis kasutatakse alates 1. Rasvumine võib aeglustada suguelundite kasvu. Kasutamise vähendamiseks või täielikult keeldumiseks on vaja järgmisi roogi: saiakesed, süsivesikute rikkalikud magusad saiakesed; alkohoolsed joogid; rasvased toidud, kiirtoit ja kiirtoit. Liha ainevahetust aeglustavad ka vorstid, suitsutatud liha ja praetud toidud.\nEluviisi näpunäited teismelistele: Loobuge esmaabikomplektist. Ravimite ja sünteetiliste lisandite kasutamine peaks olema minimaalne. Haiguse korral kõrvale jäetud ravimite kasutamine. Siiski, kui patsiendil on anamneesis kroonilised patoloogiad, on soovitatav järgida arsti ettekirjutusi. Vaadake KBDU taset kaloreid, valke, rasvu, süsivesikuid.\nRasvumine aeglustab noorte keha kasvu. Üks magusa kukli söömine ei ole takistuseks, kuid regulaarsed toitumishäired võivad mõjutada meeste tervist. Loobu halvad harjumused. Ütle mitte suitsetamist. Ärge kulutage 24 tundi ööpäevas koolis või tööl. Suurenenud ärevus tekitab impotentsust. Magada tundi päevas. Vähem tundi aeglustab ainevahetust ja tekitab vaimseid häireid. Elu peksmine võtmega on väärt rohkem, ja mehe väärikuse suurus ei vähene. Tervislik uni suurendab testosterooni taset veres.\nImmuunsüsteemi kaitse nõrgeneb, kui te ei järgi hammaste hügieeni. Regulaarne lõnga ja kleebi kasutamine 2 korda päevas aitab säilitada head tervist. Kas sport. Füüsilisel aktiivsusel on positiivne mõju vereringele ja suguhormoonide sisaldusele veres.\nKui poiss on väike peenis, võite kahtlustada phimosis eesnaha aheneminekrüptorhidismi või glans peenise avaldamata jätmist.\nLaste endokrinoloog Bolmasova Anna © AnnaMama Väärtuslik kogemus väikeste beebide kasvatamisel Allpool olev tekst keskendub ainult saidi külastajatele. Artiklite või nende fragmentide teksti kopeerimine on lubamatu ilma autori kirjaliku nõusolekuta. Mis on suurim aastane.\nStandardsed parameetrid peenise suuruse muutmiseks noorukitel. Mis mõjutab peenise arengut Mees teismeline on raske.\nKui puberteet algas enne 9 aastat vana, peaksite Liikme suurus vanuses 14 aastat arstiga. Reproduktiivseadme omadused Keskmine peenise suurus 17 aasta jooksul ulatub püstises olekus kuni 17 cm. Pärilikkusel on oluline roll. See on üks väheseid tegureid, mille tõttu on noorukite keskmine pikkus raske välja arvutada. Isaks saamise võime ei sõltu liikme suurusest. See on peamine asi, mida teismelised peaksid mõistma.\nLeibkonna ühise sissetuleku arvutamiseks antakse igale leibkonnaliikmele tarbimiskaal. Esimese täiskasvanud liikme kaal on 1, iga järgmise vähemalt aastase liikme kaal 0,5 ja kõigi alla aastaste liikmete kaal 0,3 vaata näidet teksti lõpus olevalt skeemilt. Tarbimiskaalude arvestamine aitab arvutada ja paremini võrrelda erineva suuruse ning tüübiga leibkondade sissetulekuid ja vähendada leibkondade koosseisu erinevuste mõju vaesuse määramisel. Kõik inimese tulud, sh pension, arvutatakse kokku ja väljamakstav summa sõltub sellest, kas isik saab veel mingit tulumaksuga maksustatud tulu ja kuidas on korraldatud maksuvaba miinimumi kinnipidamine kas avaldus on tehtud tööandjale või sotsiaalkindlustusametile.\nNeed Liikme suurus vanuses 14 aastat vahemikku — eurot. Kui töövõimetuspension on määratud nn laiendatud pensionistaaži s.\nNõutav pensionistaaž töövõimetuspensioni määramiseks 42 a vanuses on 8 aastat. Mallel oli püsiva töövõimetuse tuvastamise ajaks pensionistaaži kokku 23 aastat ja pensioni suurus tema staaži ja kindlustusosakute aluseleurot. Kuna vanusest tulenev staažinõue oli täidetud ja Malle enda pensionistaaži alusel arvutatud pension oleks olnud väiksem, võeti Malle töövõimetuspensioni suuruse arvutamise aluseks aastase staažiga vanaduspensioni suurus. Pane tähele!\nEnda hüvitise väljamaksmisega seotud infot saate vaadata riigiportaali www. Teine variant on haigekassale saata digitaalselt allkirjastatud kontomuutmise avaldus aadressile info [at] haigekassa. Posti teel tuleb avaldus saata aadressile Lastekodu 48, Tallinn


Näitan 30 postitust - vahemik 31 kuni 60 (kokku 112 )\nmeil on ahjud, mitte kaminad, siis pole kütmisega muret ka.\nEi saa aru? Kaminat köetakse samamoodo ja samamoodi salvestab/õhkab see sooja.\nMäletan, et mul ütles üks sõbranna suht üleolevalt, et issand jumal, sa elad nagu keskajal oma puupliidi ja vändaga kaevuga. Mida iganes, aga mina olen rahul 😊\nMul on ka gaasipliit ja aastas kulub mul umbes 1 balloon gaasi. Kogus on nii väike, et hinnatõus selle koha pealt valusalt ei löö.\nMe ostsime eelmisel aastal maja. Asub suures linnas – õuel toimiv vändaga kaev, esimesel korrusel kamin (kahjuks pole salvestav), teisel korrusel ahi, keldris puuküttel saun, köögis pool pliiti töötab gaasiga. Maja muidu linna keskküttevõrgus.\nNeed asjad polnud küll nö esmaselt olulised, aga olid ikkagi plussid, mis mulle meeldisid.\nEt jah, nälga, janusse, külma ja pesemata ei jää 😅\nAbsoluutselt nõus. Mina ikkagi reaalselt ei kujuta ette, kuidas ma iga päev ronin oma integreeritud köögimööbli sisse ja vahele, et nõudepesumasina, pliidi, mikrolaineahju, veekeedukannu, rösteri ja kubu juhtmeid seinast välja tirida ja siis teist korda ronin sinna uuesti selleks, et neid jälle sisse panna. Vannitoas muidugi dušinurgaga, pesumasinaga ja kuivatusrestiga sama nali. Otse loomulikult ärgem unustagem televiisorit, arvutit, ruuterit. Kõik ikka sisse-välja iga päev. Läbi tuleb käia ka põrandalambid ja laualambid, neid samuti mitte unustada! Laadijad – elementaarne.\nMul juba pliidi, nõudepesumasina ja pesumasina stepslid on nii suured, peidetud ja rasked (jäigad), et ma tiriksin hiljemalt nädala ajaga oma küüned ja närvid pahupidi. Milleks – et võita 10 eurot (umbes pakutud summa)?\nOh, sellega ei võida ilmselt isegi mitte 50 senti kuus. Täielik lollus.\nLoomulikult ei võida. Kui ikkagi seade ei ole sisse lülitatud (stand-by režiimis), siis see voolu ei võta.\nKui su röster tarbib voolu lihtsalt stepslis olles, siis sul on suuremaid probleeme elamises kui elektriarve.\nKõige arusaadavam tabel on NordenBladet.ee´s. Seal ei pea ka ise seda tunnist nihet arvutama ning näeb nii sama päeva kui järgmise päeva hindu kilovatt tundides (kWh) nagu inimesed igapäevaselt kasutavad, mitte megavatt-tundides. Saab iga päev lihtsalt reaalajas jälgida –> https://nordenbladet.ee/articles/134960-elektrituru-hinnaspikker-nordenbladeti-rakendusega-saab-nuudsest-laivis-jalgida-hetke-elektri-hinda\nNo just. Röster stepslis võtab sama vähe voolu kui laualamp stepslis – mitte mingit raha ei kulu sellele.\nMa ei tea, kas ma olen puhta loll või lihtsalt unine, aga ma küll sealt lehelt mingeid hindu ei leia.\nTahtsin veel lisada, et mind küll ei häiri megavatttunni hind, sest oluline on ju dünaamika, mitte numbriline suurus.\nNo keri allapoole, leiad hinnad kah.\nMa ise kasutan enamasti NordPooli kodukat ja vahel vaatan tunnihinda ka Elering Live-st.\nSelle asja nimi on siis ahi. Kamin ei salvesta sooja, see annab sooja ainult sel ajal, kui tuli põleb.\nTavaline kamin ei salvesta midagi, tal pole sellist osagi, kuhu salvestada. Lihtsalt lõkkease toas. Suitsulõõr läheb ka otse korstnasse. Sooja annab, kuni tuli põleb.\nOn olemas kamin-ahjud, mida saab kasutada mõlemat moodi. Meil on üks selline – moodulitest kokku laotud, võib kütta nagu ahju või nagu kaminat, sõltub, milline siiber lahti teha.\nNojah, viimane kaminakütja põletas 14 naabrikorterit maha.\nKui soovid jäötunud piima, juustu jne.\nMa ei tea, kuidas sul, aga nul on külmikus +kraadid. Isegi sügavkülmas pole -15\nNo kõik need asjad sulavad jälle üles.\nAga ega korralikel perenaistel seda huumorimeelt pole antud.\nHästi siis, viina ja džinni praegu hea akna taga hoida.\nIsegi sügavkülmas pole -15\nJa ma ei saa just sellepärast moose õue tõsta, et õues on liiga soe – mul on sügavkülmas -21.\nMa kasutan NordenBladet.ee elektri hinna äppi.. saab näha nii mobiilis kui nende kodulehel. Lihtne ja muga\nSind on reklaamima palgatud või? On mitu elektri hinna jälgimiseks mõeldud äppi ja veebilehte, ma ei näe mingit põhjust, miks peaks kasutama mingit kollast portaali, kus elektrihind on kuskil lehe allserva muu mudru vahele ära kadunud. Konkurentsitult kõige ebamugavam koht, kust seda hinda vaadata!\nMina hakkasin asja uurima, miks mul ikka nii palju elektrit läheb. 67m2 korter. 6-liikmeline perekond. Veidi alla 400 kWh kuus. Aasta tagasi oli keskmiselt 340. Ühed suurimad raharöövlid on lauaarvutid. Mul on kaks teismelist ja päevas on nad arvutis 7h, nädalavahetusel 14h. Pesu pesen palju ja nüüd olen pesu pannud pesema õhtul pärast üheksat. Aga naabrite suhtes see muidugi ilus pole. Öösel käin riideid kuivatisse panemas. Õnneks kuivati on soojuspumbaga ja mingi A++. Pesumasina programmi peaks üle vaatama. Lühema programmi valima. Nõudekas töötab nagunii öösel. Siis on veel boiler. Seda muuta ei saa.\nViimane arve oli juba üle 90euri. Aasta tagasi olid arved 45euri ringis.\nNii et jah, lapsed lähevad kalliks maksma.\nNo riided kuivavad ka nööril ja nõudepesu käsitsi just ka keeruline töö ei ole. Ehk tõusevad lapsed arvuti tagant püsti, tõmbavad juhtme välja ja pesevad nõusid ( või on see lasteahistamime?)\nMul kütab boiler sooja vett, käsitsipesu tuleb ilmselt kallimgi.\nOleme teatud põhjustel kevadeni kolinud suvilasse. Meil läks siin just natuke odavamaks – võrgutasu just ju alandati. Meil on suvilas fikspakett, mis muidu oli kallim kui börsipakett. Kaks aastat veel on sama pakett. Jätkame samamoodi. Kodu kohta pole veel otsustanud.\nKuna siin on öine ja päevane hind, siis niikuinii oleme ju aega arvestanud. Kallil ajal ei pese pesu, pesu kuivatame restil või suvel õues. Suurt lambapraadi vms teeme nädalavahetustel, mil ta saab rahus 4-5 h kuumust. Igasugused pikalt hautatavad-keedetavad asjad valmistame odavamal ajal. Ehk siin suvilas nädalavahetuseti, kodus siis kui odavam on. Kallima hinna aegadel sööme seda, mida odavama hinna aegadel valmistasime. Muidugi munapraadimist, kalafileed, kotletipraadimist või lihtsat pudrukeetmist odavamale ajale ei lükka. See on ju sups ja valmis.\nNüüd samamoodi. Miski ei erine. Odavamal ajal teeme olulisi suuri asju. Põrandakütet duširuumis muidugi välja ei võta, sest ravimid on kallimad kui tervis ja mugavus. Ainsad elektriseadmed, mida kodust lahkudes jne välja kisume, on arvutilaadijad nii seinast kui ka arvutist. Põhjus – kuna töötame tahvlite ja läpakatega, siis need on sageli kuskil diivanil vms ja teinekord poolenisti padja all, teinekordki oleme leidnud hästi kuumana – välja kisume neid tulehirmu tõttu.\nLaetuled põlevad meil tubades vaid koristamise ajal niikuinii. Me jälestame seda planki kirgast või mis iganes valgust ülevalt. On punktvalgustid ja muudetava heledusega sina- ja laualambid, mis on suunatud nii, et need inimese silma ei paista. Seega seda muret pole, et tuled huugaksid. Lihtsalt…milleks. Praegu istume neljakesi ühes toas ja kõigil on õla tagant punktvalgus oma raamatule või läpakale. Muu terve maja on pime. Esikulamp käib puldiga, viimane magama mineja paneb 30 sec ooteaega ja pole muret, et jääb põlema.\nEnamus on mikroskoopilised kokkuhoiukohad, mida kirjeldatakse. 10-20 euri vb hoiab nende nippidega kokku. Aga tõsine probleem on ju inimestel, kes elektriga kütavad! Mida nemad peaks ette võtma?\n/mul on ka maakohas boiler, tean, tean. Mõni solistab nõudepesuga 100 l ära ja mõni mitte/\nKui on neli last, kellest üks veel beebi, siis need riided kindlasti kuskil nööril ei ripu. Kui sa elad kuuekesi 67m2-l ja lisaks veel koer, siis juba põrandapinda on nii vähe, et ükski rest kuskile ei mahu. Ja näiteks hetkel on juba üle nädala mul nõudepesumasin katki olnud. Kuna meest kodus pole, siis ei saa veel korda ka. Pesengi käsitsi, kuni mees koju jõuab. Ja see nõudelaviin on selline, et need ei mahu kraanikaussi ära isegi siis, kui ma mitu korda päevas pesen. Oi, kuidas ma kirun. Meil ka soe vesi boileriga ja ega see pesemine odav lõbu pole. Lisaks võtab meeletu aja. Teismelised nõusid pesema? Nalja teed, või. Nemad tunnevad end ahistatuna juba siis, kui ma kümneks minutiks beebi neile hoida annan, et ise koeraga õues käia. Juba siis on viu-viu. Ma ükskord läksin kodunt välja ja tüdrukule ütlesin, et peseks nõud ära. Tulen koju ja kõik pesemata. Tema arvas, et ma tegin nalja…\nMina olen see, kes kirjutas vahetult enne sind.\nNeed inimesed, kes kütavad elektriga (nagu meie kodus, aga meil on ka üks kamin) ja on liitunud börsipaketiga (nagu meie) ju teadsid, mis on börs. Kui paned oma kuupalga börsile, siis saad ju aru, et võid kas kõvasti võita või palju või isegi kõik kaotada ning raha lihtsat kaob ära. Mis siis nüüd teisiti oli, et inimesed aru ei saanud, mida otsustavad. Või ei teadnud nad, mis on börs? Tänapäevase PISA tulemuse ja Eesti haridustaseme juures?\nIse valisime börsi ja võimaliku ülitugeva kõikumise hinnale. Mida tegema peame? Maksma. Omaenda otsus, keegi ei kohustanud. Ise külvasime, ise sööme vilju ja ei süüdista riiki, valitsust või krt-teab-keda, et ise niisuguse valiku tegime.


Uue põlvkonna ettevõtja misjonärlik algatus — Sirp\nUue põlvkonna ettevõtja misjonärlik algatus\nOleksandr Vynogradov: „Oleme jäänud truuks postindustriaalsele esteetikale ja tõsistele teemadel nagu sõda, piirid ja mälu. Kaasaegse kunsti platvormi Izolyatsia ja loomemajandusliku Izone’i vahel on kindel piir.“\nCai Guo-Qiangi projekt „1040 meetrit underground’i“ oli Izolyatsia üks esimesi rahvusvahelisi projekte. Donetskilased tulid sellega hästi kaasa.\nUkraina kultuurist rääkides on peetud silmas kas pealinna Kiievit, ülikoolilinna Harkivit, läänepoolset Lvivi või ka väga erilise atmosfääriga Odessat. Donbassi teati ainult kui strateegiliselt tähtsat tööstuspiirkonda. Aga just Donetskisse loodi 2010. aastal nüüdiskultuuriplatvorm Izolyatsia, millel oli üsna algusest peale rahvusvaheliselt avar haare ja õige pea ka tõsiseltvõetav maine. Neli aastat hiljem, 2014. aastal tuli aga poliitiliste sündmuste ja sõja tõttu kolida Kiievisse. Ka pealinnas polnud (ega ole ka praegu) mahajäetud tööstuspiirkondadest puudus, endise isolatsioonimaterjalide tehase territoorium vahetati välja endise laevatehase oma vastu, tegevusliin on aga samaks jäänud. Izolyatsia on tutvustanud oma tegevust Pariisi linnakunstimuuseumis Tōkyō palees ja Prahas, teinud koostööd Londoni Dolfina fondiga.\nKuidas see platvorm tekkis? Kas pidite Kiievisse kolimisega muutma ka tegevusstrateegiat?\nIzolyatsia avalike suhete juht Oleksandr Vynogradov: Izolyatsia asutas ettevõtja Lubov Mikhailova, kes on ise pärit Donetski tähtsate töösturite perekonnast. Tema isa oli kogu Nõukogude Liitu varustanud isolatsioonimaterjalide tehase Izolyatsia kauaaegne direktor. 1990ndatel pandi tehas kinni. Mikhailova, kes on alati olnud huvitatud kultuurist, iseäranis nüüdiskunstist, otsustas sellele tööstusareaalile uue elu sisse puhuda ning 2010. aastal loodigi sinna kultuurikeskus. See sai teoks ainult tänu paljude sõprade toetusele ja kultuurikeskuse inimeste tegevusele.\nIzolyatsia on kultuurialgatuste platvorm. See multidistsiplinaarne projekt on avatud kõikvõimalikele loomingulistele ettevõtmistele. See on mõeldud kõigile, kes on huvitatud kultuuri- ja sotsiaalsest vahetusest. Meil on kolm omavahel läbipõimunud tegevusvaldkonda: kunst, haridus ja ukraina uut kultuuri arendavad projektid. Izolyatsiaga seotud inimestel on vägagi mitmekesine taust: neil on kunsti-, disaini-, aga ka akadeemiline ning infotehnoloogiline ja äritaust. Kuna see on eelkõige avatud platvorm, mitte kindlalt piiritletud algatustering, siis olemegi katsetanud pigem paindlikku personalipoliitikat ning haaranud võimalikult palju kaasa tõsiseid huvilisi. Aga meie tiimi tuumik ei ole Donetski ajast muutunud. Ka pärast nii-öelda eksiili minemist on meie missioon jäänud samaks: anda Ukrainas võimalus loomingulistele inimestele, kes tahavad elu paremaks muuta.\nKas Donetskis saab kõnelda kaasaegsest kunstist nii, nagu seda mõistetakse läänemaailmas? Kas seal on (oli) sellele ka publikut?\nKuigi Donetsk oli enne sõda enam kui miljoni elanikuga suurlinn, oli seal ainult paar nõukogude stiilis muuseumi ja üks kommertsgalerii. Donetskit ei saanud küll kuidagi kunstikeskuseks nimetada. Seal tegutses küll noori kunstnikke, aga neil puudus igasugune võimalus oma töid näidata ja ega sealne kunstimaailm neist eriti hoolinudki. Nii lahkus enamik teistesse linnadesse. Kunsti-, iseäranis kaasaegse kunsti, publik oli suur probleem: kaheksakümmend protsenti sealsest elanikkonnast ei olnud kunagi käinud Donbassist väljaspool, neile tähendas kultuur paljuski vaid klassikalist balletti ja jalgpalli, kaasaegne kunst oli täielikult välistatud. Kuid samm-sammult suutis Izolyatsia kujundada oma publiku, kes kasvas iga päeva, iga uue ettevõtmisega. 2014. aastaks külastas meie üritusi juba sadu, mõnikord ka lausa tuhandeid inimesi.\nKas te kutsusite oma projektidesse ka sealseid kunstnikke? Kas mõni Donetski projektidest on teile eriti hinge jäänud?\nMe ei haaranud kaasa mitte ainult sealseid kunstnikke, vaid ka kunstiväliseid vabatahtlikke. Esimene Izolyatsias tegutsenud rahvusvaheline kunstnik, hiinlane Cai Guo-Qiang kutsus oma projekti „1040 meetrit underground’i“ osalema kõiki, kes olid sellest vähegi huvitatud. Ta tegi püssirohujoonistusi mitte ainult koos kunstnike, vaid ka kaevurite ja teiste vabatahtlikega. Me käivitasime projekti koos Donbassis sündinud tunnustatud ukraina kunstniku Roman Mininiga, eesmärk oli tuua Donetski ümbruskonna linnade tööstusrajoonidesse elu. Selleks kutsusime igas vanuses ja igasuguse taustaga inimesi looma tänavakunstiteoseid. Me tõesti püüdsime töötada nii palju kui vähegi võimalik sealse kogukonnaga ja selle abil arendada meie oma kunstivälja. Kahjuks aga ei olnud meil selleks eriti palju aega, enamik meie publikust oli sunnitud Donetskist põgenema, nagu ka meie ise. Sealne võim, inimesed, kes olid kas linnavalitsuses või kelle sõna maksis, ei toetanud meie tegevust, nad pidasid seda süsteemile ohtlikuks ja igasugune muutus oli välistatud.\nKui rääkida Izolyatsia Donetski projektidest, siis tuleks kindlasti nimetada koostöös Galleria Continuaga tehtud projekti „Kus on aeg?“, kuhu olid kutsutud kunstnikud nagu Kader Attia, Daniel Buren, Leandro Erlich, Moataz Nasr, Hans Op de Beeck ja Pascale Marthine Tayou, et väärtustada aega linnaruumi interventsioonide kaudu. Aga ka Hasselbladi preemia võitja Boriss Mihhailovi kureeritud projekti-residentuuri „Osaliselt pilvine“ või „Turborealismi“, kus osalesid juba tunnustust leidnud Uus-Meremaa, Brasiilia, Ühendkuningriigi, Prantsusmaa, Saksamaa ja Ukraina kunstnikud, et õppida tundma ja mõtestada ümber Donbassi, või ka muusikute residentuuri „Izofon“, kus tegeldi eksperimentaalse ja rokkmuusikaga, aga ka kaasaegse klassikalise muusikaga. Heliloojad ja muusikud pidasid loenguid ning lõid kohaspetsiifilist muusikat.\nKuidas käib teie platvormi rahastamine? Kas peate lootma peamiselt rahvusvahelistele fondidele või saate toetust ka Ukrainast? Seda nii riigi kui ka eraraha mõttes.\nIzolyatsia on non-profit-organisatsioon ja meie sissetulekuallikas on platvormi algataja, aga ka firmade ja eraisikute toetus, peamiselt tuleb see siiski rahvusvahelistest fondidest ja välismaistelt eraisikutelt. Ei Ukraina valitsus ega ka Kiievi linnavalitsus ei ole meid mitte kunagi mitte kuidagi toetanud, isegi mitte pärast seda, kui olime sunnitud jätma oma Donetski keskuse ja lahkuma. Pidime ise oma tehnilise varustuse uuesti hankima.\nIzolyatsia tegutsemisskeem meenutab teiste samasuguste mahajäetud tööstuspiirkondade saatust: kunstnike algatusel loodud keskused võetakse samm-sammult üle kommertsettevõtjate poolt, kunstnike ateljeede ja galeriide asemele kerkivad moekad kallid restoranid ja seksikad disainipoed ja -bürood. Kas Izolyatsiat võib tabada sama saatus?\nUkrainas, iseäranis Kiievis on palju selliseid paiku, kus püütakse ühendada kunstikeskkonda lõbustuste ja äriga. Teistega võrreldes võib Izolyatsiat siiski pidada sügavalt underground’iks, sest oleme jäänud truuks postindustriaalsele esteetikale (Kiievis asume laevatehase territooriumil) ja suuresti seetõttu käsitletaksegi meie projektides tõsiseid teemasid nagu sõda, piirid, mälu jne. Kiievis oleme asutanud loomingulise kommuuni Izone, kus toimivad kontserdid, peetakse loenguid ja töötubasid, on kunstinäitused, aga tegutseb ka Izolab (meie vab(riku) labor), fotostuudio, aga on ka kohvik ja baar. Kui Izolyatsia on puhtalt nonprofit-ettevõtmine, siis Izone’i puhul püüame töötada välja jätkusuutlikku ärimudelit, mille puhul saaksid kõikvõimalikud ettevõtmised tegutseda kõrvuti, luua kultuurilist ja ka rahalist väärtust. Kaasaegse kunsti platvormi Izolyatsia ja loomemajanduse ettevõtmise Izone’i vahel on kindel piir, nii-öelda punane joon.\nMillised on praeguse Ukraina ühiskonna kõige põletavamad probleemid ja kas kunstnikud käsitlevad neid või eelistavad esteetilisi, isegi hermeetilisi klaaspärlimänge?\nUkraina kunstiväli on tõesti mitmekesine, seal leiab nii poliitilisi seisukohavõtte, aktivistlikke projekte kui ka küllalt hämaraid eneseväljendusi. Sellele vaatamata on Ukraina kaasaegne kunst olnud vägagi tundlik oma maa poliitilise olukorra suhtes. Juba oranži revolutsiooni ajal 2004. Ja 2005. aastal reageerisid paljud kunstnikud sündmustele vahetult. Ukraina nüüdiskunstis on sotsiaalsed ja poliitilised teemad igati esindatud. Krimmi annekteerimine ja sõda Ida-Ukrainas on ärgitanud kunstnikke neile sündmustele vastama, just nii, nagu see oli Maidani sündmuste ajal. Kunstnike väljaastumised on enamasti olnud emotsionaalsed, olukorra sügavamast analüüsist ei saa kahjuks rääkida.\nÜks teemadest, mis on jooksnud läbi mitme kunstiprojekti, on vastuoluline minevikku suhtumise seadus. Paljud kunstnikud esitavad küsimusi nõukogude mineviku, selle monumentide ja iidolite, väärtussüsteemi kohta. Seda minevikku püütakse vastandada kvaasirahvuslikule kristlusele, mida usinasti propageerib riik. Ühes meie viimases projektis „Ühiskondlik leping“ käsitletakse ka seda teemat, eelkõige mälestusobjektide ja viisi kaudu, kuidas suhtume avalikku ruumi.\nKes kureerib teie programme? See on algusest peale äärmiselt rahvusvaheline ja igati tasemel olnud.\nTavaliselt töötab programmiga kogu tiim. Oleme püüdnud igal aastal järgida mõnda teemat: 2015. aasta teema oli „Okupatsioon“ ja 2016. aasta oma on „Piirid ja mälu“. Meie kunstikuraator on tuntud Malevitši uurija Tetyana Filevska. Aga igal näitusel on oma kuraator. Kui platvorm oleme püüdnud võimalikult vähe sekkuda kunstnike ja kuraatorite ideedesse, meie asi on olnud anda neile ruum ja luua võimalused oma projekti elluviimiseks. Eks ikka siis, kui see läheb kokku meie mõtteviisiga.\nTeie veebisaidil saab esitada ka oma koostööettepanekuid. Kas olete huvitatud koostööst Eesti kunstnikega?\nVõtame vastu kõik ettepanekud, ükskõik kust need siis ka ei tule. Tänavune teema, millega jätkame ilmselt ka edaspidi, on piirid, mälu, meenutamine ja avalik ruum. Oleme eriti huvitatud kohaspetsiifilisusest ja eelistame tegevuskunsti, aga oleme avatud igasugusele meediale ja väljendusviisile. Igal juhul oleme väga huvitatud koostööst Eesti kunstiinstitutsioonidega, altid kultuurivahetusele ja valmis tutvustama eesti kunstnike projekte.


Iveco näitas magistraalveokit S-Way | tehnikamaailm.ee\nIveco S-Way. | Iveco\nItaalia autotootja Iveco esitles uue põlvkonna magistraalveokit S-Way, mis asendab ettevõtte tootevalikus magistraalveokit Stralis.\nKuigi S-Way kohta käivad materjalid räägivad autost kui uuest veokist, on tegu siiski Stralise väga põhjaliku värskendusega. Nii on ka kabiin Stralise oma edasiarendus, mida on tugevdatud ning mille sõitjateruumi kõrgus on kasvanud 199 sentimeetrilt 215 sentimeetrini.\nEndine on ka veoki armatuurlaud, mis on saanud endale uued kindalaekad ning 22 nupuga "targa" rooli. Ka säilitas veok klassikaliste näidikutega näidikuteploki, samas on praegu teada, et näiteks Man arendab oma uudismudelite digitaalset näidikuteplokki.\nIveco ei ole kaasa läinud ka Mercedes uuendusega, mille käigus asendati tahavaatepeeglid kaameratega.\nVäga ebatavalise lahendusena on kabiini juhi jaoks on auto varustatud miniatuurse treeningsaaliga, mille abil on auto juhil võimalik oma keha vormis hoida.\nEsmakordselt lubatakse, et S-Way on 100 protsendi ulatuses "võrgus": nii saab autoga suhelda nutitelefonis ning jälgida tema asukohta ja seisundit arvuti vahendusel.\nJõuallikate valiku ja jõuülekannet värskenduskuur ei puudutanud: kõik on identne Stralisega. See tähendab, et veokile on võimalik tellida 9-, 11- ja 13-liitrised diiselmootorid, mille võimsus jääb 330 ja 570 hobujõu vahele ning 9- ja 13-liitrised gaasimootorid, mille võimsus on 270 või 460 hobujõudu. Käigukaste on üks: ZF-i toodetud Hi-Tronix.\nKüll peaks auto olema senisest 4 protsenti ökonoomsem, seda näiteks tänu paremale aerodünaamikale.\nVeoki kasutajaid rõõmustab tõenäoliselt ka mitmeosaline esimene kaitseraud, mida on võimalike õnnetuste korral lihtsam ja soodsam remontida.


Category Archive for "2016 uudised" | Balti Vara Ehitus OÜ\nTartu linn, ülikool ning Telia jätkavad koostööd innovaatilisema elukeskkonna rajamiseks\n20.10.2016 Tartu linn, Tartu Ülikool ning Telia Eesti on panustanud juba ligi aasta ühiselt projekti SmartEnCity, mille peamiseks eesmärgiks on parema, innovaatilisema ning energiasäästlikuma linnakeskkonna rajamine. Üks SmartEnCity tegevusi on renoveerida Tartu kesklinna piirkonnas paiknevad ajale jalgu jäänud hruštšovkad energiasäästlikuks, nutikaks ja atraktiivseks ehk n-ö smartovkadeks. Projekt on alles arendusjärgus, kuid ühiselt tehtud jõupingutused on…\nSA KredEx toetusmeetmega korterelamute rekonstrueerimine – ÕIGE VALIK!\n13.10.2016 kell 16 00 Riia mnt 28 kortermaja ühiskülastus Kutsume teid tutvuma uue KredExi meetmega valmiva kortermajaga Viljandis. Koguneme kortermaja Riia mnt 28 eest kell 16 00, eelnev registreerimine pole vajalik.\n20.09.2016 Laupäeval 24. septembril toimub Pärnus Martensi väljakul Eesti esimene Energiamess „Kütame!“. Sissepääs on tasuta ning üritusel on oma teenuseid ja toetusi tutvustamas ka KredExi eluaseme ja energiatõhususe parimad spetsialistid. Energiamessi missiooniks on harida energiatarbimisega kokku puutuvaid Eestimaa elanikke ning edendada (energia)säästlikku ja tarka käitumist igapäevaeluks vajalike oskuste osas. Selleks korraldavad Eesti Messid koostöös energiavaldkonna…\n15.09.2016 Tartu volikogu kinnitas täna nutika linna pilootala korterelamutele rekonstrueerimistoetuse andmise korra. SmartEnCity projekti toel saab Tartu kesklinna hruštšovka-tüüpi elamutest energiasäästlik ja nutikaid lahendusi kasutav linnaosa. «Nutika linnaosa projektis osalemine annab meile suurepärase võimaluse toetada tartlasi oma kodumajade renoveerimisel ja aidata kaasa sellele, et nõukogudeaegsetest hruštšovkadest saaksid tänapäevased elamud,» ütles Tartu linnapea Urmas Klaas. SmartEnCity…


Kotletid - Kotlettide valmistamine, erinevad kotleti retseptid. - Sisukas.ee\nSisukas.ee » Toit » Retseptid » Kotletid\nKotlette valmistatakse loomade ja kalalihast, kohupiimast ja aedviljadest. Toiduained peenestatakse hakkmasinas, surutakse kahvliga katki või riivitakse, sideaineks lisatakse muna, jahu, riivsaia või tärklist. Paks kotletitaigen veeretatakse laual suureks jämedaks silindriks, selle otsast lõigatakse väiksemad tükid ja vormitakse kahe noa abil riivsaias või jahus veeretades ümmargused või piklikud kotletid, väikesed ümmargused või silindrilised kroketid või pallid. Praetakse kuumas rasvas ümberringi helepruuniks (mõlemalt poolt üks kord) ja antakse lauale sobivate lisanditega.\nLihakotlette võib valmistada müügil olevast hakklihast või tarvitada täiesti valmis vormitud, ainult praadimist vajavaid kotlette. Pehmest lihast saab kodus valmistada mitmesuguse koostisega kotlette, kui selleks võetakse mitme eri looma liha. Burgeri hakklihakotlettide valmistamiseks sobib kõige paremini veiseliha ehk loomaliha, aga muidugi võib alati kasutada ka sealiha ja lambaliha või nn „kodust hakkliha“. Samuti kanahakkliha ja kalkunihakkliha.\nHakklihakotletid ehk hakk-kotletid\n1 pakile (250 g) hakklihale lisatakse 50 g tahket saia, mis leotatakse 5 – 6 spl. vees või piimas, 25 – 30 g sibulat, soola ja pipart. Saia ja vedeliku võib asendada 2 – 3 keedetud kartuliga ja rasvasele hakklihale võib lisada ühe muna (see takistab rasva väljasulamist).\nToiduained klopitakse hästi sitkeks kooshoiduvaks massiks ja vormitakse riivsaias veeretades vastavalt soovile: väikesteks ümmargusteks ketasteks (bitkiideks), ühest otsast teravamateks piklikeks kotlettideks, õhukesteks ovaalseteks šnitsliteks, suuremateks või väiksemateks pallideks (frikadellideks). Neid praetakse või keedetakse.\nHakklihale lisatakse riivitud või kahvliga puruks surutud aedvili, rasvas praetud hakitud sibul, muna ja maitseained. Riivsaias või jahus veeretades vormitakse kotletid ja praetakse kuumas rasvas mõlemalt poolt helepruuniks.\nLisandiks keedetud kartulid või kartulipuder, sibula- või tomatikaste, seene- või kurgisalat.\nVaja läheb: 500 g hakkliha, 500 g keedetud aedvilja (peet, porgand, kaalikas, nuikapsas vm.), 1 sibul, 1 spl. rasva, 1 muna, soola, vormimiseks jahu või riivsaia, praadimiseks rasva.\nMüügil olevad kotletid on praadimiseks valmis, maitsestatud ja vormitud. Kui soovitakse, võib neid ümber vormida, kas siis ümmargusteks pallideks (sobivad keetmiseks) või laiemateks kotlettideks, mida võib mitmesuguste täidistega täita. Neist võib vormida ka kroketeid.\nMaks aetakse läbi hakkmasina, lisatakse munad, jahu ja võis praetud hakitud sibul, piim ja maitseained. Pehme mass tõstetakse lusikaga kuuma rasvasse ja praetakse mõlemalt poolt helepruuniks. Maksale võib lisada ka umbes 200 g keedetud kartuleid või aedvilja. Need surutakse kahvliga puruks või aetakse koos maksaga läbi hakkmasina.\nLisandiks keedetud kartulid või kartulipuder, hautatud aedvili, seene- või peedisalat, hapukoorekaste.\nVaja läheb: 500 g maksa, 2 muna, 50 g (3 spl.) jahu või riivsaia, 1 sibul, 1 spl. võid, 2 spl. piima, soola, pipart, praadimiseks rasva.\nKotletid täidisega ehk täidetud kotletid\n6 kotletti surutakse hakklaual õhukeseks, keskele pannakse täidis, liha keeratakse täidise ümber ja vormitakse lamedaks või piklikuks rulliks, praetakse rasvas mõlemalt poolt helepruuniks.\nSibulatäidis: 1 spl. rasva, 2 sibulat, soola, pipart. Hakitud sibul praetakse rasvas klaasjaks, maitsestatakse.\nSingi- või vorstitäidis: 60 g sinki või vorsti hakitakse või lõigatakse ribadeks.\nÕuna-sibulapealsetäidis: 1 õun riivitakse jämedal riivil ja segatakse 2 spl. hakitud sibulapealsetega, maitsestatakse.\nSeenetäidis: 1 spl. rasva, 50 g värskeid seeni, 1 spl. hakitud sibulat. Hakitud seened ja sibul hautatakse rasvas, maitsestatakse. Soolatud seeni võetakse 2 spl. ja leotatakse parajaks.\nKilu-munatäidis: 6 kilu puhastatakse luudest ja sisikonnast, kõvaks keedetud muna lõigatakse õhukesteks tükkideks, juurde pannakse 2 spl. riivitud sellerit või sellerilehti. Selleri võib asendada ka tilli või petersellilehtedega.\nTomati-mädarõikatäidis: 2 spl. tomatipüreed segatakse 1 spl. riivitud mädarõika ja 1 spl. hakitud sibulapealsetega.\nVormitakse 6 ümmargust palli, pannakse nõrgalt keevasse vette või puljongisse ja keedetakse tasasel tulel 10 minutit. Pallid tõstetakse kaussi, leemele lisatakse võiga segatud jahu, keedetakse paar minutit. Hapukoor segatakse munakollasega, lisatakse pärast keetmise lõpetamist. Maitsestatakse ja valatakse lihapallidele. Lisandiks on keedetud kartulid ja hapukapsa- või kurgisalat.\nVaja läheb: 6 kotletti või 250 g hakkliha, 50 g saia, 1/2 klaasi vett, 1 sibul, 1 muna, 1 klaas vett, soola.\nKaste: keeduleem, 1 tl. pehmet võid, 2 tl. jahu, 3 spl. hapukoort, 1 munakollane, sibulapealseid või murulauku.\nAhvena, forelli, haugi, räime jt. kotletid\nNahata kalaliha aetakse läbi hakkmasina, lisatakse muna, hapukoores või vees leotatud sai ja maitseained. Klopitakse ühtlaseks ning sitkeks ja maitsestatakse, soovi korral lisatakse riivitud või üsna peeneks hakitud sibul või porrulauk. Vormitakse võrdlemisi väikesed kotletid, veeretades nied riivsaias, pannakse kuuma rasvasse ja praetakse helepruuniks.\nAntakse kohe lauale, lisandiks keedetud või praetud kartulid, tilli- või sibulakaste ja lehe- või kurgisalat.\nVaja läheb: 500 g kalafileed, 1 muna, 4 viilu tahket saia, 4 spl. hapukoort või vett, soola, pipart, riivsaia, praadimiseks rasva, 1 sibul (valikuline).\nLeotatud soolakalad aetakse läbi hakkmasina, lisatakse riis, rasvas klaasjaks praetud hakitud sibul, munade ja hapukoorega segatud riivsai ning maitseained. Segu klopitakse ühtlaseks sitkeks massiks, vormitakse väikesed kotletid ja praetakse rasvas helepruuniks.\nLisandiks keedetud kartulid, hautatud aedvili, koorekaste, hapukurk.\nVaja läheb: 500 g soolakala (puhast kalaliha), 1 klaas keedetud riisi (keema panna 70 g), 1 sibul, 1 spl. rasva, 3 muna, 3 spl. riivsaia, 3 spl. hapukoort, soola (valikuline), maitsetaimi, praadimiseks rasva.\nSuitsukala ja kartulid surutakse kahvliga puruks või aetakse läbi hakkmasina. Lisatakse rasvas praetud hakitud sibul, munade ja koorega segatud riivsai ning maitseained, segatakse hästi läbi. Vormitakse väikesed kotletid ja praetakse mõlemalt poolt helepruuniks.\nLisandiks keedetud või hautatud aedvili, koorekaste, seenesalat.\nVaja läheb: 500 g suitsukala, 3 keedetud kartulit, 1 sibul, 1 spl. rasva, 3 muna, 4 spl. riivsaia, 4 spl. rõõska koort või piima, tillilehti, soola (valikuline), maitsetaimi, praadimiseks rasva.\nKalmaarid aetakse läbi hakkmasina, lisatakse rasvas praetud hakitud sibul, munad, vees või koores leotatud tahke sai ja maitseained. Klopitakse ühtlaseks massiks. Riivsaias veeretades vormitakse väikesed kotletid, praetakse rasvas mõlemalt poolt helepruuniks.\nLisandiks kartulipuder, hautatud nuikapsas või porgand, hapukoorekaste ja kurgi- või tomatisalat.\nKülmutatud kalmaari sulatatakse külmas soolakas vees. Pealmine tume kiht kaabitakse noaga ära, selle eemaldumist soodustab hetkeks kuuma vette kastmine.\nVaja läheb: 500 g kalmaari, 1 sibul, 1 spl. rasva, 2 muna, 2 viilu (60 g) saia, 3 spl. vett või rõõska koort (10%), soola, maitsetaimi, veeretamiseks riivsaia, praadimiseks rasva.\nJuurvilja- või aedviljakotletid\nLillkapsa, brokoli, bataadi, baklažaani, naadi- ja teisi aedviljakotlette võib valmistada keedetud või toorestest aedviljadest.\nKeedetud aedviljad surutakse kahvliga puruks või aetakse läbi hakkmasina, lisatakse võis klaasjaks praetud sibul, jahu või riivsai, muna ja maitseained. Riivsaias veeretatakse rull, sellest lõigatakse kotletid, vormitakse ja praetakse.\nToored aedviljad riivitakse, hautatakse koos sibulaga võis, lisatakse jahu, riivsai või manna ja hautatakse üheskoos 5 minutit, vajaduse korral lisatakse veidi piima või leent, kuid mass peab olema paks. Segu jahutatakse, lisatakse muna ja maitseained. Vormitakse kotletid ja praetakse, lauale andmisel lisatakse maitseroheline.\nLisandiks hapukoorekaste ja seenesalat.\nVaja läheb: 500 g aedvilja (porgand, kaalikas, nuikapsas, aeduba, herned jne.), 1 sibul, 1 spl. võid, 3 spl. jahu, riivsaia või mannat, 1 muna, soola, maitsetaimi, riivsaia, rasva, maitserohelist.\nPestud herneid leotatakse üle öö, pannakse leoveega keema. Pehmed herned surutakse puruks, lisatakse hakitud suitsupekiga praetud sibul ja maitseained, jahtunud pudrusse segatakse muna. Vormitakse kotletid ja praetakse helepruuniks.\nLisandiks keedetud kartulid, hapukoorekaste ja peedisalat.\nVaja läheb: 1 klaas kuivatatud herneid, 3 klaasi vett, 1 sibul, 50 g suitsupekki, 1 muna, soola, riivsaia või jahu, rasva.\nKaalika-, nuikapsa- või naerikotletid\nAedvili riivitakse, hautatakse hakitud pekiga. Aedviljast väljaimbuval veel lastakse peaaegu täielikult auruda. Jahutatakse, lisatakse jahu ning muna. Vormitakse kotletid, praetakse helepruuniks.\nSüüakse hapukoorega või tomatikastmega, juurde sobib seenesalat.\nVaja läheb: 500 g aedvilja, 50 g pekki või rasva, 3 spl. jahu, 1 muna, soola, maitsetaimi, riivsaia, rasva.\nKapsas hakitakse ja hautatakse võiga, soovi korral lisatakse hakitud sibul. Lisatakse manna või riivsai ja vedelik, hautatakse pehmeks paksuks massiks. Maitsestatakse, soovi korral lisatakse riivitud haput õuna. Jahtunud massi hulka segatakse muna. Riivsaias veeretatakse rull, sellest lõigatakse kotletid ja praetakse kuumas rasvas helepruuniks.\nSüüakse hapukoorega või tomatikastmega.\nVaja läheb: 500 g värsket kapsast, 1 spl. võid, 3 spl. mannat või riivsaia, 3 – 4 spl. piima või aedviljaleent, 1 muna, 1 sibul või 2 haput õuna (valikuline), soola, maitsetaimi, riivsaia, rasva.\nKartulikotletid (keedetud kartulist või kartulipudrust)\nKeedetud kartulid surutakse puruks, lisatakse võis praetud hakitud sibul, riivsai või jahu, muna ja kohupiim, segatakse ühtlaseks massiks. Riivsaias veeretades vormitakse kotletid ja praetakse kuumas rasvas helepruuniks.\nLisandiks seene- või pekikaste, hapukurgi- või tomatisalat.\nVaja läheb: 500 g keedetud kartuleid või järelejäänud kartuliputru, 1 sibul, 1 spl. võid, 2 spl. riivsaia või jahu, 1 muna, 100 g kohupiima, soola, maitsetaimi, riivsaia, rasva.\nKotletid porgandist ehk porgandikotletid\nPorgandid riivitakse, hautatakse võiga, lisatakse manna ja piim, hautatakse 10 – 15 minutit, kuni manna on pehme. Jahutatakse, lisatakse maitseained ja muna. Riivsaias veeretatakse rull, sellest lõigatakse kotletid ja vormitakse. Praetakse kuumas rasvas helepruuniks.\nSüüakse hapukoorega või sulavõiga, lisandiks lehe- või kurgisalat.\nVaja läheb: 500 g porgandeid, 1 spl. võid, 2 spl. mannat, 3 spl. piima, 1 muna, soola, maitsetaimi, riivsaia, rasva.\nKotletid punapeedist ehk peedikotletid\nPeet riivitakse või aetakse läbi hakkmasina, hautatakse hakitud pekiga või margariiniga, listakse manna või riivsai ja nii palju piima, et keetmisel saadakse paks taigen. Lastakse jahtuda, lisatakse maitseained ja muna. Vormitakse riivsaias rull, sellest lõigatakse kotletid ja praetakse kuumas rasvas helepruuniks.\nAntakse lauale hapukoorega või tomatikastmega ja hapukurkidega.\nVaja läheb: 500 g keedetud peeti, 2 spl. suitsupekki või margariini, 2 spl. mannat või riivsaia, 2 – 3 spl. leent või piima, soola, maitsetaimi, riivsaia, rasva.\nSpinat hakitakse ja hautatakse võis, lastes vedelikul auruda. Riis keedetakse soolavees pehmeks, segatakse spinati hulka. Jahtunud segule lisatakse muna ja riivitud juust. Vormitakse kotletid, veeretatakse riivsaias ja praetakse helepruuniks.\nAntakse lauale sulavõiga või hapukoorega, lisandiks munahüüve ja lehe- või värskekurgisalat.\nVaja läheb: 500 g spinatit, 1 spl. võid, 100 g riisi, vett, soola, 1 muna, 50 g kuiva juustu, riivsaia, rasva.\nKotletid seentega ehk seenekotletid\nSeened hakitakse hästi peeneks ja hautatakse koos hakitud sibulaga võis, lastes vedelikul auruda. Jahutatakse, lisatakse katkisurutud kartulid, jahu või riivsai ja muna ning maitseained. Riivsaias veeretades vormitakse kotletid, praetakse kuumas rasvas helepruuniks.\nLisandiks keedetud kartulid, sibula- või tomatikaste ja kurgi- või porgandisalat.\nVaja läheb: 500 g värskeid või 1 klaas kupatatud seeni, 1 sibul, 1 spl. võid, 4 keedetud kartulit, 2 spl. jahu või riivsaia, 1 muna, soola, maitsetaimi, riivsaia või jahu, rasva.\nKotletid riisiga ehk riisikotletid\nPestud riis pannakse keeva vee ja piima segusse, maitsestatakse soolaga ja keedetakse pehmeks. Jahutatakse, lisatakse munakollased ning jahu või tärklis. Vormitakse kotletid, mis kastetakse kergelt lahtiklopitud munavalgesse ja seejärel riivsaiasse, praetakse rohkes rasvas helepruuniks.\nKotletid võib täita suitsukalaga: õhukesele kotletile pannakse suitsukalatükikesed, teine kotlet tõstetakse peale ja surutakse kokku. Kooshoidmist soodustab servade pintseldamine munavalgega.\nLisandiks hautatud aedviljad ja seenekaste.\nVaja läheb: 1 klaas riisi, 1 klaas vett, 2 klaasi piima, soola, 2 muna, 1 spl. jahu või tärklist, riivsaia, rasva, suitsukala (valikuline).\nKõigile aedviljakotlettidele võib lisada kohupiima – 500 g aedvilja kohta 100 – 150 g.\nAedviljakotletid punase peediga, suvikõrvitsaga, paprikaga jne. sobivad praetud ja küpsetatud lihatoitude lisandiks.\nAedviljakotlettide asemel võib samast taignast valmistada kroketeid – väikesi ümmargusi palle või silindrilisi rullikesi, mis praetakse rohkes rasvas.\nKohupiim hõõrutakse puulusikaga ühtlaseks või aetakse läbi sõela, lisatakse teised toiduained ja maitsestatakse, lisades soovi järgi köömneid, riivitud juustu või suhkrut. Riivsaias veeretatakse kotletitaignast pikk rull, sellest lõigatakse kotletid (10 – 12 tk.) ja praetakse kuumas rasvas helepruuniks.\nLisandiks hapukoor, sulavõi või keedis.\nVaja läheb: 500 g kohupiima (2 pakki), 60 – 80 g (3 – 4 spl.) jahu, 1 muna, soola, (köömneid või riivitud juustu, suhkrut), riivsaia, rasva.\nÜhtlaseks hõõrutud kohupiimale lisatakse riivitud või kahvliga puruks surutud kartulid või aedvili, munad, jahu ja maitseained. Riivsaias veeretatakse jäme rull, sellest lõigatakse kotletid, vormitakse ja praetakse kuumas rasvas.\nSüüakse hapukoorega, sulavõiga või koorekastmega.\nVaja läheb: 500 g (2 pakki) kohupiima, 250 g keedetud kartuleid või aedvilja (porgand, nuikapsas, lillkapsas vm.), 2 muna, 800 – 100 g jahu, soola, suhkrut, köömneid või maitsetaimi, riivsaia, rasva.\nÜhtlaseks hõõrutud kohupiimale lisatakse pehmeks keedetud riis või tangud, munad, jahu ning maitseained. Riivsaias veeretatakse jäme rull, sellest lõigatakse kotletid, vormitakse ning praetakse kuumas rasvas helepruuniks. Kui kotletid lagunevad (puder on liiga vesine), lisatakse rohkem jahu või riivsaia.\nAntakse lauale kuumalt, lisandiks hapukoor, sulavõi, koore- või piimakaste.\nVaja läheb: 500 g (2 pakki) kohupiima, 300 g sõmeraks keedetud riisi või tangu (keema panna 100 g), 2 muna, 50 g (2 spl.) jahu, soola, suhkrut, riivsaia, rasva.\nKotlettide all mõistetakse meil tavaliselt hakklihakotlette. Kotlettide mõiste on tegelikult prantsuse päritoluga ja tähendab ribitükki või täpsemalt ribikondiga seljalihatükki. Kotlette valmistatakse sea-, vasika- ja lambalihast ning praetakse naturaalselt või paneeritult. Viimane on meil tuntud karbonaadi nime all ja valmistatakse enamasti sealihast. Liha lõigatakse koos ribikondiga 120 – 150 grammisteks tükkideks. Paksema sealiha puhul saab kahe kotleti vahelt lõigata kondita lihalõigu. Naturaalselt praadimiseks võetakse kotletid seljatüki keskmisest osast (sealt, kus ribid algavad), see liha on õrnem. Liha vasardatakse kergelt, küljepoolsed kondiotsad võib puhastada lihast ja kõõlustest paari cm ulatuses. Lihalõikudele piserdada sidrunimahla ja lasta 20 – 30 minutit seista. Praetakse ja serveeritakse nii nagu naturaalseid lihalõike.\nSeakotletid valmistada eespool toodud valmistusviisi järgi.\nPorgandid ja seller riivida ribadeks, sibulad lõigata ratasteks. Köögivili hautada õlis, puistata juurde jahu, lisada tomatipüree ja kuum vedelik, keeta läbi, maitsestada soola ja punase pipraga. Kaste valada praetud kotlettidele ja anda lauale keedetud kartulite, makaronide või nuudlitega.\nVaja läheb: 600 – 700 g sealiha, soola, pipart, 50 g rasva. Kastmeks 1 – 2 porgandit, 1 väiksem seller, 3 – 4 sibulat, 2 sl. oliivi- või maisiõli, 1/2 sl. jahu, 1 sl. tomatipüreed, 1 klaas vett või lihaleent, soola, punast pipart.\nMiks kotletid lagunevad või ei püsi koos?\nKui kotletid praadimisel lagunema kipuvad, tuleb lisada muna või jahu. Kotlette pöörata alles siis, kui üks pool on juba pruun. Mõlemat poolt praetakse ainult üks kord.\nTangainetest kotletitaignale võib lisada kohupiima või aedvilja, 1 klaasi tangainete kohta 100 g. Ühtlasi lisatakse veidi rohkem muna või jahu. Aedvili lisatakse tangainetest kotlettidele toorelt riivitult ja kergelt võis hautatult või keedetult ning puruks surutult.\n4.3 4 hinnangut


Kalev/Cramo peatreener Štelmahers: meil on mängus Žalgirise vastu omad kohustused - Sport\nKalev/Cramo peatreener Štelmahers: meil on mängus Žalgirise vastu omad kohustused\nKalev/Cramo hooaeg algab 8. septembril Kaunase Žalgirise vastu\nRoberts ŠtelmahersFoto: BC Kalev/Cramo\nBC Kalev/Cramo korvpallimeeskonna peatreener Robert Štelmahers määrati ka Läti rahvuskoondise peatreeneriks. Štelmahers tunnistas, et koondise juhendamine on kindlasti unistuse täitumine.\n„Minu kui treeneri jaoks on see suurepärane võimalus,“ tunnistas Delfi Spordile Štelmahers, kes on varasemalt tegutsenud Läti koondise abitreenerina.\n„Minu asumine sellele ametikohale oli pikka aega õhus. Seetõttu oli mul ka Kalev/Cramos kõik eelnevalt kokku lepitud ja kirja pandud,“ tunnistas lätlane. „Ma ei näe kahel ametikohal töötamises mingit probleemi. Põhitöö on ikka klubis. Seal olen ma pidevalt ametis ja töö uue hooaja nimel käib. Koondises on korraga ju ainult kaks mängu. Muidugi tuleb mul vahepeal jälgida ka Läti koondislaste tegemisi, kuid praegu ei ole ju veel teadagi, kes üldse koondist aidata saavad.“\nViimastel päevadel on Kalev/Cramo olnud üleminekuturul väga aktiivne ning palgatud on mitu eestlasest mängumeest. Klubiga on liitunud Martin Paasoja, Sander Raieste, Janari Jõesaar ja Sten Sokk.\n„Meie visiooni kohaselt üritame esmalt kokkuleppele saada eestlastega. Seejärel vaatame välismaalt juurde mehi, keda meil täpsemalt vaja oleks,“ tunnistas Štelmahers.\nEesti publikule on neist kindlasti kõige huvitavamaks kujuks 20-aastane ääremängija Raieste, kes kuulub Hispaania tippklubi Baskonia süsteemi. „Ta on väga talendikas mängumees. Loodetavasti leiab ta meeskonnas oma koha. See teeks mind õnnelikuks. Esmalt peab ta end muidugi tõestama,“ lisas Štelmahers ning märkis, et ta küll teab siinseid mängumehi, kuid nüüd tuleb tal neid paremini tundma õppida. „Olen nende vastu treenerina ju tegutsenud, kuid nüüd tuleb mul neid hoopis teise pilguga vaadata.“\n„Olen praeguste arengutega rahul. Läheme sammhaaval edasi. Kindlasti ei taha ma üleliia kiirustada ja kõik valikud tuleb läbi kaaluda. Kindlasti peame välismaalt otsima korvialust jõudu,“ lisas ta veel komplekteerimise kohta.\nUuele hooajale annab Kalev/Cramo avalöögi 8. septembril, kui Saku suurhallis võõrustatakse hooajaeelses kontrollkohtumises Kaunase Žalgirist. Štelmahersi sõnul ta sellele matšile ülemäära ei mõtle, kuna peamine rõhk läheb ikka põhihooaja mängudele.\n„Meie jaoks on see tavaline hooajaeelne kohtumine. Loomulikult mängime hea treeneri (Šarunas Jašikeviciuse) ja meeskonna vastu. Loomulikult on meil selles matšis omad kohustused, kuid siht on ikka põhihooaja mängudel. Kui mõnel mehel peaks olema kerge vigastusoht, siis loomulikult ei hakka ma sellises kohtumises tema tervisega riskima. Aga eks võita tahan ma loomulikult igat mängu,“ tõdes ta.\nKohutava avaveerandi teinud U18 korvpallikoondis kaotas EMi veerandfinaalmängu suurelt\nLeedu koondise korvpallur liitus Venemaa klubiga\nA-divisjoni EM-finaalturniiriks valmistuv U16 korvpallikoondis andis Leedule lahingu\nFOTOD | Tallinnas sõidab tramm, mis on pühendatud Kaunase Žalgirise ja Kalev/Cramo hooaja...


Tallinna linnavalitsus kiidab homsel istungil heaks Tallinna linna ja Pekingi linna vahelise koostööleppe projekti, vahendab Raepress.\n„Lähtudes linnadevahelise koostöö intensiivsest arengust on mõlemad linnad avaldanud soovi ajakohase koostööleppe sõlmimiseks,“ ütles linnapea Taavi Aas. „Soovime, et koostöölepe oleks kooskõlas linnade koostöö hetkeseisu ja huvidega.\n„Hiina roll maailmas on tõusnud ja linnadevaheline koostöö peab seda reaalsust kajastama. Tallinna suhted Hiina linnadega on viimasel kümnendil muutunud pragmaatilisemaks ja laiapõhjalisemaks, seega tuleb varem sõlmitud koostöölepped muutunud olukorraga vastavusse viia,“ tõdes Aas. „Tallinnal ja Eestil on suhete arendamisest Hiinaga palju võita nii majanduslikult kui kultuuriliselt.“\nViimati muudetud: 08.05.2018


Eesti Olümpiaakadeemia » Avaleht » Noortesessioonid » 1. NOORTESESSIOONI KOKKUVÕTTED\nAvaleht > Noortesessioonid > 1. NOORTESESSIOONI KOKKUVÕTTED\nEOA esimesest noortesessioonist "Väärtused spordis", mis toimus 27.-29. juunil 2011. aastal Madsa Puhkekülas, võttis osa 20 spordihuvilist noort vanuses 15-19 aastat. Sessiooni käigus said osalejad uusi teadmisi olümpiaharidusest, olümpiaajaloost, väärtustest ja vabatahtliku töö võimalustest; uusi kogemusi meeskonnatööst fotojahi, sporditeemalise viktoriini ja sportlike meeskonnamängude kaudu ning uusi ideid loovuse arendamiseks hommikuste akrobaatikaharjutuste ja kreeka tantsude õppimise kaudu. Loomulikult ei puudunud ka sportlikud tegevused. Kõige meeldejäävamaks ja pingutavamaks kujunes Jaak Mae poolt läbi viidud näidistreening. Võimalik, et selle motiveeriv mõju tulenes olümpiapronksi eelnevast arutelust noortega spordis leiduvate väärtuste teemal, mis motiveeris noori sporti tõsisemalt suhtuma.\nNoorte sõnul sai sessiooni käigus nii vanu mõtteid üle korratud ja kinnistatud, kui leitud uusi vaatenurki nii elule kui spordile. Lisaks andis sessioon uusi teadmisi ja palju mõtteainet, avas uusi vaateid ja maailmavaade muutus vabamaks. Mõne noore sõnul õpiti juba sellega, et mõteldakse nüüd teisiti ja hinnatakse ka teisi inimesi rohkem. Ühele osavõtjale tundus, et ta peab ka ise oma väärtused pisut ümber hindama; teine seadis selgemini omad sihid ja eesmärgid.\nKokkuvõttes võib öelda, et EOA noortelaager toimus tõelises olümpismi vaimus, kus kosutust sai nii keha, vaim kui hing. EOA noortesessiooni korraldajad tänavad kõiki osalejaid, mõttekaaslasi ja toetajaid, kes selle idee teoks aitasid teha: Avatud Eesti Fondi ja Haridus- ja Teadusministeeriumit läbi riikliku programmi "Eesti ühiskonna väärtusarendus 2009-2013" ning Euroopa Komisjoni läbi programmi Euroopa Noored ja sihtasutuse Archimedes.\nEOA 1. noortesessiooni programm:\n10.00 Kogunemine, registreerumine Eesti Spordimuuseumis\n10.15 Sessiooni avasõnad – Eesti Olümpiaakadeemia president Neinar Seli\n10.25 Programmi tutvustus - Eesti Olümpiaakadeemia peasekretär Kalle Voolaid\n10.30 “Olümpialiikumise ajalugu” – Eesti Spordimuuseumi teadussekretär Kalle Voolaid\n11.15 Ekskursioon spordimuuseumis – Eesti Spordimuuseumi teadur Kaarel Antons\n12.15 Kerge eine\n12.45 Väljasõit Madsa Puhkekülasse\n13.45 Saabumine Madsa Puhkekülasse. Tubadesse majutus\n15.00 Sessiooni avatseremoonia\n15.30 Vaba aeg\n21.30 Rühmade tutvustus\n9.30 “Olümpialiikumine. Väärtused spordis” – Reele Remmelkoor, Liis Kaibald\n11.45 Vaba aeg. Ettevalmistused õhtusteks esinemisteks\n14.00 Kohtumine olümpiamedalist Jaak Maega (vestlus, sportlik tegevus)\n16.00 Vaba aeg\n16.30 Programmi Euroopa Noored tutvustus – Marge Taivere\n16.45 ROA noortesessiooni tutvustus – Revo Raudjärv, Liis Kaibald\n17.00 Sportlik tegevus\n19.45 “Vabatahtlik algatus ja selle võimalused Eestis” – Marge Taivere\n20.15 Lõpuõhtu. Rühmade esinemised, viktoriin\n9.30 “Väärtuste kujunemine” – Aivar Haller\n14.00 “Väärtuste kujunemine” – Aivar Haller\n15.30 Sessiooni kokkuvõtted\n16.30 Lahkumine Madsa Puhkekülast\n17.30 Saabumine Eesti Spordimuuseumi, ärasõit kodudesse\nEOA 1. noortesessiooni pildid: www.olympiaharidus.eu/index.php


Viljandis hakkab ilmuma „Sakala“\n„Sakala" ilmus Viljandis nädalalehena alates 1. märtsist 1878. Vastutav toimetaja ning väljaandja kuni oma surmani 1882. aastal oli C.R. Jakobson. Eesti ajakirjandusajaloos on püsitähendusega lehe algusperiood 1878-82, mil „Sakala" omas ülemaailmast tähendust - hiljem jäi see kohalikuks väljaandeks. See oli Jakobsoni toimetamisajal vaieldamatult Eesti mõjukaim ajaleht, mis kiiresti surus „Eesti Postimehe" selle seniselt monopoolselt juhtpositsioonile kõrvale. Jannseni ajakirjandustegevus oma poliitilise võitlustahteta ning suundumusega kompromissidele oli Balti kubermangude meediat mõjutanud kolm aastakümmet. Puudus aktiivne uuendusmeelne ajakirjanduslik opositsioon, mille järele ärksamad rahvuslased - Kreutzwald, Hurt, Blumberg jt - vajadust tundsid.\nPoliitiliste probleemide käsitlemisel ilmnes toimetaja jäägitult eitav suhtumine arengut kammitsevasse aadlivõimu, mis avaldus kõigis majandusliku, sotsiaalse, ideoloogilise ja poliitilise elu valdkondades - eesmärgiks oli rahvastiku seisuslik võrdsus. Jakobson ei jätnud puudutamata ka kriitikat kirikuõpetajate tagurlikkuse ja usuõpetuse üleküllasuse suunal. Seepeale tekkis toimetajal terav vastasseis enda seisukohti „Eesti Postimehes" avaldanud Jakob Hurdaga.\nAastal 1880 ületas „Sakala" tellijate arv juba 4500 piiri, aastal 1881 oli tiraaž mõnda aega koguni 6000 eksemplari. Tolleaegsesse avalikku ellu tõi „Sakala" ilmumine ennenägematu elevuse, mida suurendas ajalehest õhkuv võitlusvaim. Konservatiivsemad ringkonnad ning baltisaksa aadel tembeldasid Jakobsoni aga sotsialistiks ja nihilistiks. Ajalehe sisu mobiliseeris rahva erakordset ühiskondlik-rahvuslikku aktiivsust üles näitama. „Sakala" lisad olid mõeldud eelkõige põllumajandusseltside häälekandjaks, lisalehtedes oli aga oluline koht ka satiiril, mida Jakobson kasutas ajakirjanduslikuks võitluseks laialdaselt. Omaette žanrina kerkis trükises esile reisikirjeldus - näiteks saabus M. Vestke kirju Soomest, mis tutvustasid hõimurahva suuremat edasijõudmist hariduslikul, rahvuskultuurilisel ja poliitilisel alal, ning A. Grenzsteini õpingute kirjeldused Viinist.\n„Sakala" võitlus konsolideeruva rahva õiguste eest, mille toetuseks oli tekkimas demokraatlike lehtede ühisrinne, ohustas aga ähvardavalt Balti erikorda, eeskätte mõisnike privileege ja ka baltisaksa pastorkonna huve. Teiselt tugevnesid ka Venemaal riigi poliitilist ja usulist ühtsust nõudvad seisukohad, milledega oli vastuolus Baltimaade separatistlikuks peetud eristaatus. Seega pidid baltisakslased enda huvide eest välja astuma. Eesti ajakirjandus oli 1870. aastateks aga kasvanud niivõrd mõjukaks ideoloogiliseks ja poliitiliseks jõuks, et vastastel tuli sellega paratamatult arvestada. Seega astusid baltisakslased demokraatlike lehtede vastu välja omaenda eestikeelsete ajalehtedega. Ülesanne oli aga raske, sest eesti ja läti rahvuslikke tendentse toetas ka vene ajakirjandus, mis pidas rahvuslikku ärkamist enda liitlaseks võitluses saksa separatismi vastu.


October Welcomes Winter - Cattiva's Closet\nOctober Welcomes Winter\nVau! Täna hommikul aknast välja vaadates, avanes mulle üllatav vaatepilt – väljas sadas laia lund! Mitte, et siin talvel lund ei sajaks, aga oktoobrikuus sellist ilma ei mäleta. Mõtlesime, et viime Marise täna mägedesse, aga sellise ilmaga jääb see sõit ära. Täna tasub üldse liikluses ettevaatlik olla ning võimalikult vähe ringi sõita, sest kindlasti on enamus autoomanikel veel suverehvid all. Pühapäev on ka veel selline päev, mil tuhanded milaanokad koju tagasi sõidavad. Edu neile!\nMa nii ootan oma uusi valgusteid ning rohelisi linasid, et saaksin videosid tegema hakata. Kui pakk homseks kohal pole, teeme Marisega vanade vahenditega ühe video valmis Te saate kindlasti meeldiva üllatuse osaliseks\nKui ravist rääkida, siis ma jätkan keemiaraviga. Detsembri alguses peaks teoreetiliselt ravi läbi saama ning Jõulud ja aasta 2013 kavatsen ma vastu võtta Eestis.\nAll paar pilti ka reede õhtust.\nLisan pilte tänasest lumesajust\nchemotherapy, itaalia, kärt krikmann, keemiaravi, lumi, maris altma, snow, winter\n62 Responses to "October Welcomes Winter"\nOctober 28, 2012 at 11:08\nMa ei arvanudki, et Itaalias ka lund sajab Aga ausaltöeldes ei oodanud ka, et Eestis oktoobris lumi maha tuleb! See olukord on kindlasti sama nagu teil seal\nVideot ootan küll\nMa olen koguaeg arvanud, et Lõuna-Euroopas on lumi harv nähtus. Need pildid muudavad mu arvamust tõesti.\nnagu Eestis =)\nOctober 28, 2012 at 11:25\nnii ilusad juuksed ja miniseelik. kust sellist osta saab?\nOctober 28, 2012 at 11:27\nMeil juba lumi peaaegu kadunud.\nOctober 28, 2012 at 11:31\n@Anonymous: Ma tänan! juuksed on tegelikult parukas ja tegu pole miniseelikuga vaid lühikeste pükstega. Ma ei mäleta, kustkohast ma need ostsin, aga suure tõenäosusega Hiinast või Jaapanist.\nOctober 28, 2012 at 11:35\nHea mõelda, et me pole ainukesed, kel hetkel aknast välja vaadates lumi vastu paistab.\nOctober 28, 2012 at 11:51\nMul jõulutunne juba.\nOctober 28, 2012 at 11:53\nMina ka ei arvanud, et seal lund sajab\nOctober 28, 2012 at 12:00\nsa näed palju noorem välja\nSa näed väga kena välja\nOctober 28, 2012 at 12:50\nVäga ootan juba videot!!\nOctober 28, 2012 at 13:11\nVäga äge. Videot ootan juba huviga\nTõesti on seal tehtud pildid nii sarnased praegusele Eesti ilmale\nOctober 28, 2012 at 13:56\nkui austraalias juba lumi maha tuli, siis see siin pole enam mingi ime :D:D\nAlgul tegi lumi jõulutunde ja oli tore, aga nüüd on juba üle visanud see külm ja jääs tänavad, prrr tahan sooja!\nVäga mõnus lumi Ootan videot!!\nOctober 28, 2012 at 15:30\nEestis täitsa sarnane ilm isegi vahepeal. Siin küll hakkab lumi uuesti sulama, kuid autoga, millel alles suverehvid all, on ikkagi päris ohtlik sõita.\nvastik külm lumi oleks võinud oodata\nRõõm kuulda, et raviga jätkad!Esimene lumi on nii ilus\nPäris palju lund seal ka;)\nOctober 28, 2012 at 18:07\nLumi on äge, loodan, et naudid ka seda!\nOctober 28, 2012 at 18:12\nIsegi Pärnus pole hetkel niipalju(kuigi maa on meil samuti valge).\nOctober 28, 2012 at 18:13\neks jõuludki enam kaugel pole\nOctober 28, 2012 at 18:16\nSee kampsun viimasel pildil on nonii ilus! Igaltpool nagu oleks aga samas igaüks ei meeldi\nOctober 28, 2012 at 18:50\nnii palju lund..\nOctober 28, 2012 at 19:10\nwoww nii palju lund :O\nOctober 28, 2012 at 19:37\nSee meenutab vaatepilti minu aknast välja reedel ja laupäeval. Praegu on juba palju vähem!\nOctober 28, 2012 at 22:19\nSaadke Inglismaale ka lund.Kuigi mulle talv ja külm ei meeldi,Aga jõulude ajal võiks ikka lumi maas olla ka siin riigis.\nOctober 28, 2012 at 22:28\nNii äge, et seal ka täitsa lumine\nOctober 28, 2012 at 23:20\njään videot ootama , aga lumi üldsegi ei meeldi :S\nOctober 29, 2012 at 09:14\nNagu Eestis ju\nOctober 29, 2012 at 09:27\nEestiski ei ole nii palju lund :S. Jõulutunne tekib juba vaikselt!\nLumi on küll tore, aga… Aga vaid siis, kui lund on õigel ajal, õiges mahus. Oktoobrikuine lumi ei ole minu jaoks OK\nOctober 29, 2012 at 09:36\nTuli ka tuju lumise ilmaga pilte teha:P\nJa mina veel arvasin, et seal lund ei saja Igatahes isegi Eestis sadas lund ja on eriti külm.\nEestis samuti ilus lumevaip maas, nüüd vaid jõule oodata\nNii palju lund! Õnneks Eestis nii palju lund ei ole. Minu õnneks, sest ma pole just eriti entusiastlik lume suhtes.\nOctober 29, 2012 at 15:43\nNii mõnus !\nOctober 30, 2012 at 11:00\nCat, aga kust on teie video, mille pidide Marise ja Margritiga tegema?\nMillal videot oodata on?\nSee hummer seal on üsna ilus ja ilm ka illluuuus\nNii mõnusalt lund. Kena näed välja Cat!\n:S külm & märg, mulle ei meelde\nlumi on ilus!! aga kahjuks koos lumega tuleb ka jää, ja on külm ja märg… aga aknast on kyll ilus vaadata.\nAppi kui vahva see talv ikka piltidel on, aga päriselt pole üldse enam nii hea, kui õues olla.:( Muidu väga mõnus riietus, Cat!:)\nNovember 2, 2012 at 17:48\njuba lumi:(( kahjuks oli suvel ka külm….\nNovember 2, 2012 at 23:52\nNovember 4, 2012 at 22:29\nEi arvanud, et tõesti ka itaalias nii palju seda lund maha tulla võib!\nVäga ilusad pildid:) Talve tunne tuleb peale!\nNovember 30, 2012 at 21:32\nThis sort of thing needs to happen! Determine motivated and determine pissed off.\nNow this will let you take the next steps to becoming successful.\nDecember 1, 2012 at 08:32\nMinu oktoobri nukrusest sai detsembri rõõm. Jõulukuine lumi on väga väga OK


Venemaa kavatseb võtta riigi omandusse NL ajal loodud intellektuaalse omandi - Äripäev\nVenemaa kavatseb võtta riigi omandusse NL ajal loodud intellektuaalse omandi\n27. november 2001, 16:57\nÜlar Lauk 27. november 2001, 16:57\nVene riigivarade ministeerium töötas välja ja saatis valitsusele määruse projekti, mille järgi on riigil võimalik ettevõtetelt võtta ära intellektuaalne omand - patendid ja tehniline dokumentatsioon, mis on loodud nõukogude ajal, kirjutab Vedomosti.\nIntellektuaalse omandi inventariseerimise kord, mida kavatsetakse määrusega kinnitada, kehtestatakse eelkõige sõjatööstuskompleksi kuuluvatele ettevõtetele.\nKohustuslikuks kavatsetakse intellektuaalse omandi inventariseerimine teha riiklike ettevõtete likvideerimise ja reorganiseerimise puhul, samuti teadusmahukate ekspordilepingute ja ühisettevõtete loomise puhul.\nLisaks võivad ettevõtted ise läbi viia inventariseerimise ja kui nad on 'ausameelselt' kasutanud intellektuaalseid ressursse, mis on riigi raha eest valmistatud üle 5 aasta tagasi, siis võidakse know-how tunnistada kompanii omandiks. Mõistet 'ausameelne' dokumendis lahti ei ole kirjutatud.


Kolmanda kvartali keskmine väljamakse oli 703 eurot - Ärileht - Uudiseid majandusmaailmast\nKolmanda kvartali keskmine väljamakse oli 703 eurot\nKolmanda kvartali jooksul töötajatele tehtud väljamaksete summa oli kokku üle 1,1 miljardi euro ja seda maksti 543 512 inimesele, mis teeb keskmiseks brutoväljamakseks töötaja kohta 703 eurot kuus.\nTänavu teise kvartali jooksul töötajatele tehtud väljamaksete summa oli kokku üle 1,2 miljardi euro ehk 19 miljardit krooni ja seda maksti 529 060 inimesele. Keskmine brutoväljamakse töötaja kohta oli seega 781 eurot kuus, teatas amet.\nKolmanda kvartali mediaanväljamakse oli 551 eurot kuus. See tähistab summat, millest suuremaid ja madalamaid väljamakseid oli võrdselt.\nVõrrelduna 2010. aasta kolmanda kvartaliga on keskmine väljamakse töötaja kohta selle aasta kolmandas kvartalis suurenenud. 2010. aasta kolmandas kvartalis oli see 666 eurot kuus.\nLäinud aasta kolmandas kvartalis tehti väljamakseid kokku 524 383 inimesele ja väljamaksete summa oli kokku 1 047 780 296 eurot. Mediaanväljamakse oli mullu kolmandas kvartalis 516 eurot kuus.\n2010. aasta kohta tervikuna oli väljamaksete summa üle 68 miljardi krooni ja seda maksti 605 991 inimesele. Kuu keskmine brutoväljamakse (aasta kohta) oli 9460 krooni ja mediaan (aasta kohta) 7337 krooni.\nMaksuameti kvartaalsete väljamaksete statistikas sisalduvad palk ja muud tulumaksuga maksustatavad tulud, mida tööandjad deklareerivad tulu- ja sotsiaalmaksu deklaratsiooni lisas 1 koodiga 01. Siia hulka ei kuulu koondamishüvitised.\nMetoodikate erinevuste tõttu ei ole andmed võrreldavad statistikaameti omadega.


Raadio 2 valib parimad! – Melu | GoodNews\nAvaleht Seltskond Raadio 2 valib parimad!\nRaadio 2 valib parimad!\nRaadio 2-e õhtuse vööndi saated Tramm ja Buss ning Tjuun In koostavad seitsmendat aastat raadiokuulajate ja peolkäijate abiga edetabelit„ R2DNB 2013“. Küsitluse osalised tulemused avaldatakse 24. jaanuaril R2 saates „Tjuun In“ ja Eesti auhinnad tehakse teatavaks ja antakse üle samal õhtul klubis Sinilind toimuval galapeol.\nTramm ja Buss ning Tjuun In on Raadio 2 õhtuse vööndi saated, mis kõlavad eetris esmaspäeva ja reede õhtuti. Seitse aastat tagasi otsustasid kaks raadiosaadet koostada raadiokuulajate abiga edetabel R2DNB. Sel reedel kuulutatakse välja eestlaste lemmikud trumm ja bass muusikas aastast 2013.\nReedene auhinnagala algab õhtul kell 22.00 saates Tjuun In ning jätkub klubis Sinilind. Lisaks pidulikule auhinnatseremooniale, mida juhib Dr Koit, esitavad oma lugusid livena bänd Soundhouse ning artisti-duo Bone & Irma. Peomuusika eest hoolistevad Tramm ja Buss ning Tjuun In saatejuhtid To-Sha, Qba, L.Eazy, Raul Saaremets ja S.I.N ning küsitluse võitjad.\nEelmise aasta R2 DNB2012 küsitluses tunnistati kodumaine artist Planeet parimaks neljas kategoorias: Parim Eesti produtsent, parim Eesti lugu (Satelliidid), parim Eesti Dj ja Aasta Album (Planeet – Ajamasin). Parimaks välismaiseks trummi ja bassi looks hääletati Calyx & Teebee – Elevate This Sound.\nKõiki eelmise aasta tulemusi näeb SIIT!\nSaade Tjuun In on Raadio 2 eetris reedel 22 – 00.\nKlubi Sinilind avab 24. jaanuaril R2 DNB 2013 peoks uksed kell 23.00.\neelmine Kaasakiskuv tõsieluline tele-eksperiment "Seotud" juba homme!\njärgmine Kerli esineb Eesti Muusikaauhinnad 2014 galakontserdil


Kelly Sildaru: ikka läheb korda, mis inimesed arvavad, aga üritan sellele mitte keskenduda - Freestyle - Talisport - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\n«Kui varasemalt oli isa mingil määral tähtsas rollis, siis nüüd teen mina ise otsuseid. Mihkel (treener Mihkel Ustav - toim.) vaatab rohkem kõrvalt. Eks ta aitab ka mõne otsusega ja suunab. Aga pigem olen nüüd iseenda peremees. See on positiivne, saan olla iseseisvam,» arutles Sildaru ETV spordiuudistes.\nÜhtlasi kaasneb ka suurem avalikkuse ja meedia tähelepanu. Kui varasemalt on osaliselt ajakirjanike suhtlus käinud läbi isa Tõnise, siis nüüd jääb kõike Sildaru enda õlule.\n«Teen pigem oma asja, mis mulle meeldib. Eks mingil määral läheb ikka korda, mida teised inimesed arvavad. Aga proovin sellele mitte keskenduda, rohkem endale,» sõnas veebruaris täisealiseks saanud freestyle-suusataja.\nLõppenud hooaeg kujunes Sildaru jaoks üsna lühikeseks. Esimeses pooles jättis ta MK-etappe vahele kooli tõttu, lõpu rikkus koroonapandeemia. Sellele vaatamata õnnestus tal võita X-mängudel kaks kulda, tšempioniks krooniti ta ka noorte olümpial. Mis saab edasi?\n«Raske hinnata. Kahju, et viimane MK-etapp jäi ära, tahtsin sinna väga minna. Plaanis oli ka treeninglaager. Peamine ettevalmistus käib kevadel ja suvel, aga praegu pole saanud laagrit teha. Eks näis, mis suvi toob,» arutles Sildaru, kes lükkas ümber kuulujutud, et ta hakkab karjääri lõpetama.\n«Olümpiamängudele pole väga mõtlema hakanud, kõigepealt tahan 12. klassi ära lõpetada. Siis jääb natuke rohkem kui pool aastat aega ette valmistada.»


Funktsiooni Vestluste puhastamine abil liigsete sõnumite eemaldamine\nUue funktsiooni Vestluste puhastamine abil saate rakenduses Microsoft Outlook 2010 vähendada meilikaustades olevate sõnumite arvu. Vestluses olevad liigsed sõnumid teisaldatakse kausta Kustutatud.\nTermin "vestlus" võib teie jaoks seostuda meilirakenduse terminiga "jutulõng". Vestlus on teatud meilisõnumite täielik ahel, sisaldades nii esimest ehk põhisõnumit kui ka kõiki sellele sõnumile saadetud vastuseid. Ühte vestlusse kuuluvatel sõnumitel on sama teema.\nNäiteks kui saadate kellelegi sõnumi, siis liidetakse (iga) sellele vastanu sõnum samuti selle vestluse hulka. Paljudes vestlustes võib olla rohkesti edasi-tagasi saadetud vastuseid, kuid neile võivad järjest lisanduda ka hoopis teiste inimeste sõnumid, kes ei pruugi otseselt vastata enam põhisõnumile, vaid võtavad sõna vestluse käigus hiljem saadetud sõnumitele vastamiseks.\nMida funktsioon Vestluste puhastamine teeb?\nFunktsioon Vestluste puhastamise analüüsib vestluse iga sõnumi sisu. Kui üks vastustest sisaldab eelnevat sõnumit täies pikkuses, siis see eelnev sõnum kustutatakse. Kujutage ette järgmist olukorda.\nKalle saadab sõnumi Maarikale ja Meelisele. Maarika vastab nii Kallele kui ka Meelisele ning tema Outlooki sõnumi kehasse on kaasatud ka Kalle esialgne sõnum. Nüüd loeb Meelis Maarika sõnumit ja saadab vastuse mõlemale – nii Kallele kui ka Maarikale. Meelise vastus sisaldab kõiki vestluse vaarsemaid sõnumeid. Funktsioon Vestluste puhastamine kustutab peale viimase Meelise saadetud sõnumi kõik varasemad sõnumid, kuna see viimane sõnum sisaldab juba kõigi eelmiste sõnumite koopiaid.\nFunktsioonist Vestluste puhastamine on kõige enam kasu selliste vestluste puhul, mis sisaldavad paljude adressaatide postitatud vastuseid.\nLiigsete sõnumite eemaldamine\nKlõpsake menüü Avaleht jaotises Kustuta nuppu Puhasta.\nPuhasta vestlus – praegune vestlus vaadatakse läbi ja liigsed sõnumid kustutatakse.\nPuhasta kaust – kõik valitud kaustas olevad vestlused vaadatakse läbi ja liigsed sõnumid kustutatakse.\nPuhasta kaust ja alamkaustad – kõik valitud kaustas ja selle alamkaustades olevad vestlused vaadatakse läbi ning liigsed sõnumid kustutatakse.\nVestluste puhastamise suvandite muutmine\nSaate määrata, millised sõnumid jäetakse puhastamisel puutumata ja kuhu kustutatud sõnumid teisaldatakse.\nTehke jaotises Vestluste puhastamine ühte järgmistest.\nÜksuste teisaldamise sihtkoha muutmiseks klõpsake välja Puhastatud üksused teisaldatakse järgmisse kausta kõrval asuvat nuppu Sirvi ja valige soovitud Outlooki kaust. Vaikimisi teisaldatakse sõnumid kausta Kustutatud. Kui teie Outlooki profiilis on mitu meilikontot, on igal kontol kaust Kustutatud eraldi. Sõnumid teisaldatakse iga meilikonto vastavasse kausta Kustutatud.\nKui soovite tiražeerida nende üksuste kaustastruktuuri, mida funktsioon Puhasta kustutab (kui kasutate käsku Puhasta kaust ja alamkaustad), märkige ruut Alamkaustade puhastamisel loo kaustahierarhia sihtkaustas uuesti.\nKui soovite hoida alles sõnumid, mida te pole lugenud, märkige või tühjendage ruut Ära teisalda lugemata sõnumeid. Soovitame seda valikut mitte märkida. Allesjäänud vestluse sõnumid sisaldavad kõiki kustutatud sõnumeid, sealhulgas ka neid, mida te pole lugenud.\nKui soovite hoida alles kõik kategoriseeritud sõnumid, märkige või tühjendage ruut Ära teisalda liigitatud sõnumeid. Soovitame selle valiku märkida. Kategooriad rakendatakse vaid kindlale sõnumile ja kategoriseeritud sõnumi kustutamine tähendaks kategoriseeritud sõnumi kaotust.\nKui soovite hoida alles kõik lipuga märgitud sõnumid, märkige või tühjendage ruut Ära teisalda lipuga sõnumeid. Me soovitame selle valiku märkida. Lipuga märkimine rakendatakse vaid kindlale sõnumile ja lipuga märgitud sõnumi kustutamine tähendaks lipuga märgitud sõnumi kaotust.\nKui soovite hoida alles kõik digitaalselt allkirjastatud sõnumid, märkige või tühjendage ruut Ära teisalda digitaalallkirjastatud sõnumeid. Soovitame selle valiku märkida.\nKui soovite algse sõnumi hoida alles juhuks, kui keegi on sõnumit oma vastuses muutnud, märkige või tühjendage ruut Kui vastus on sõnumit muutnud, ära originaali teisalda. Soovitame selle valiku märkida. Nii tagate, et teil on olemas kogu vestluse sisu ka siis, kui keegi muudab vastuses sisalduvat sõnumit.