Laenu saavad taotleda vähemalt 22 aastat vanad Eesti kodanikud või elamisluba omavad isikud\nLaenu saavad taotleda vähemalt 22 aastat vanad Eesti kodanikud või elamisluba omavad isikud. Vähemalt mitte ilma kopsaka kinnisvaratagatiseta ning isegi selle puhul on võimalik lihtsalt olemasolevad laenud refinantseerida.Loe siit rohkem maksehäirete kohtaEbapiisav sissetulekOletame, et sul on keskmisest kõrgem palk ja pole maksehäireidki. Vahel piisab üksnes kuulutuse näitamisest, kuid mõni laenufirma võib küsida isegi pilti, läbisõitu ja palju muud. Laenulepingu saab sõlmida kõikjalt, otse internetist digiallkirjaga elektrooniliselt. Tarbimislaen ei pruugi kõiki tekkivaid olukordi lahendada, seega enne laenu taotlemist mõelge hoolikalt oma otsus läbi. Vajan auto laenu 2018. Puuduvad erinevad lepingutasud. Autolaen või liising Autolaenu võtmine on sageli autoliisingust soodsam. Autolaenu suureks plussiks on ka see, et auto saate kohe enda nimele kirjutada ja see ei kuulu pangale, vaid on teie oma. Krediidi kulukuse määr Näitab laenuvõtja kulude koormust ühe aasta kohta. Laenu on lihtne taotleda – laenu summa, tagasimakse perioodi ja laenuintressi saad ise valida. Viivist arvutatakse tasumata laenusummalt iga viivitatud päeva eest. Laenu on võimalik saada ka juhul, kui juba on teisi laene või finantskohustusi. Täpse pakkumise saamiseks kasutage laenukalkulaatorit. Sina saad raha ja auto jääb tagatiseks. Tarbimislaen on kõige kiirem laen, mis aitab sind ootamatutest väljaminekutest üle saada. Kui sul on aga hiljuti siiski olnud aktiivne maksehäire, ei anna ükski laenufirma sulle laenu. Laenupakkujad pakuvad laenu tagatiseta. Laen ilma palgatõendita on ka mõningastel juhtudel võimalik. Odav laen on kiire ja paindlik – aitab vältida tülikaid protsesse, mis suurte pankadega asju ajades sageli kaasas käib. Kui sulle saadetakse e-kiri eitava vastusega, küsi neilt täpsustust.\nAutolaen auto ostmiseks kuni 10 000€ - raha samal päeval.\n. Tarbijakrediidi teabeleht Teabeleht, kust saab ülevaate valitud finantsteenuse kasutamisega kaasnevatest kuludest ja kohustustest ning mille alusel on võimalus võrrelda erinevaid pakkumisi. Ole valmis selleks, et pead esitama rohkelt infot enne, kui saad taotlusega ühele poole.Kui soovid taotleda laenu kinnisvara tagatisel, küsitakse kinnisvara täpset aadressit, registriosa numbrit ja infot omaniku kohta, sh omaniku isikukoodi. Laen auto tagatisel Võta laen auto tagatisel. Faktoreid on mitmeid ning kahjuks pole asjad alati väga selged.Kõige julgem on lihtsalt küsida selgitust laenuandjalt.. Laenu tähtaegselt tagastamata jätmine See võib tuua endaga kaasa lisakohustusi viiviste näol. Vajadusel küsi tarbimislaenu andnud ettevõttelt kinnitust, et võlgnevused puuduvad. Kuna tegemist on aastase mõõtühikuga, siis lühilaenude korral ei anna tuletatud protsent sageli adekvaatset hinnangut. Näiteks ei anta tihtipeale laene nendele, kelle põhisissetulek on pärit nende enda ettevõttest või kelle sissetulek pole eestisisene. Rahalaenud OÜ. Küsija suu pihta ei lüüa ning on alati parem küsida otse selgitust, kui mõelda tagantjärgi, milles oli probleem. Laenu krediit, liisi saar raha24. Kõigele ülalmainitule lisandub sel puhul veel info tagatise kohta.Kui taotled autolaenu, tahetakse teada auto marki, mudelit, registrikoodi ja muud taolist. Isegi, kui sa täidad taotluse perfektselt, ei tähenda see absoluutselt, et sa saad laenu, seega võivad kõik sinu rasked jõupingutused minna luhta. Kindlasti peab olema esitada ID-kaart, kehtiv kindlustuspoliis ja sõiduauto tehniline pass. Laenu andmise otsus käib kiirelt, tavaliselt ühe tööpäeva jooksul. Kui soovid ise kuumakse suurust paika panna, siis sisesta see ja näed, kui pikaks perioodiks pead laenu võtma. Laen auto ostuks sobib neile kes ei taha pankadest liisingut võtta. Autoliisingul võib tihti olla erinevad piirangud ja kohustused. Tarbimislaen on mugav alternatiiv pankade pakutavatele traditsioonilistele laenudele. Tarbimislaenu pakuvad: Laenutingimused sõltuvad laenusumma suurusest ja konkreetsest laenutaotlejast. Kui sulle helistatakse, on asi veelgi lihtsam: lihtsalt küsi otse. Auto laen sobib kõikide autode ostmiseks.\nKust saab laenu maksehäirega? Loe. -\n. Tarbimislaen – on suuremateks väljaminekuteks.\nKuidas täita laenutaotlust nii, et saad laenu kiirelt ja.\n. Kinnisvaralaen – laen kinnisvara tagatisel. Sobib kasutatud auto ostmine eraisikult või autoplatsilt. Autolaen sobib auto ostmiseks, kui teil ei ole võimalik autoliisingut võtta või te ei soovi liisinguga kaasnevat kaskokindlustuse lepingut sõlmida. Laenu on võimalik taotleda otse interntist ja vastus tuleb kiirelt. Kuumakse suuruse võib ka ise määrata – siis muutub periood, kas lühimeks või pikemaks. Käenduslaen – mille korral laenu tagatiseks on vajalik käendus. Kiirlaen – tuleb tagastada lühikese aja jooksul. Vahel vastatakse sulle lihtsalt ühe lausega: taotluse vastus on ei. Tagatiseta laen sobib suuremate ostude tegemiseks. Väiksemate kulutuste jaoks sobib kiirlaen. Loe sellest lähemalt: autolaen või liising. Laenu refinantseering. Autolaen – laen mootorsõiduki tagatisel. Samuti võib tuua ise auto Saksamaalt. Krediidi kulukuse määra protsent seda kõrgem, mida lühem on laenu tagasimakse periood. Ehk see sobib täitsa uue kui ka vanema kasutatud auto ostmiseks\nKiirlaenud ilma tuvastamiseta, kiirlaen ilma isiku tuvastuseta\nMuusika on üks oluline asi meie elus, mis inspireerib nii palju.\nLaenude refinantseerimine käenduseta


Mineraalkosmeetikast - Korea Cosmetics OÜ\nMis on mineraalkosmeetika?\nRäägime siis sellest, mida tähendab „mineraalkosmeetika“. Viimasel ajal leidub üha rohkem infot selle teema kohta. Paljud arvavad, et kõik tooted, mis sisaldavad sõna „mineraalid“, tähendavad looduslikku mineraalkosmeetikat. Kuid see pole nii.\nMinu eesmärk on tutvustada ja pakkuda teile parimaid mineraalksomeetika tooteid. Siin leheküljel te leiate palju infot ja ideid, kuidas saab seda kosmeetikat kasutada.\nTegelikult on kõik väga lihtne - nimetus „mineraalkosmeetika“ räägib iseenda eest. Selle kosmeetika peakoostiseks on mineraalid, millel on oma teatud omadused.\nTolmu taolisteks osakesteks mikroniseeritud mineraalid mitte ainult ei kaunista nägu, aga ka kaitsevad seda kahjustuste eest. Kasutades mineraalkosmeetikat, Te näete, kuidas teie nahk hakkab tervislikult särama, kuna mineraalid kiirendavad rakkude uuenemist ja tsinkoksiid reguleerib rasunäärmete tööd, omades ka antibakteriaalset mõju. Mineraalkosmeetika on kõige puhtam looduslik toode, mida nahal üldse kasutada.\nMineraalkosmeetika erineb tavakosmeetikast:\nÜldjuhul on see ohutu iga nahatüübi jaoks, kuna sisaldab ohutuid aineid\nTraditsiooniline kosmeetika sisaldab väga palju keerulisi keemilisi koostisaineid, mille tagajärjel võib tekkida ärritus. Väga paljud naised vaevlevad vistrike, allergia, naha kuivuse ja ummistunud pooride all, mis tekkivad peale reklaamitud kosmeetika kasutamist. Mineraalkosmeetika on lihtne, puhas ja naturaalne kosmeetika, mis hooldab Teie nahka ega tekita probleeme.\nÜldjuhul sobib see väga hästi kõikidele nahatüüpidele - isegi neile, kellel on tundlik nahk. Samas on tundliku naha korral siiski soovitatav igat toodet kõigepealt testida.\nMineraalkosmeetika näeb loomulik välja iga valguse käes. See pehmendab ja tasandab nahatooni, jätmata "maski" muljet. Tänu puhastatud mineraalidele, annab mineraalkosmeetika Teie näole loomuliku terve välimuse.\nEi tekita ebamugavustunnet nahal\nOsade naiste jaoks on traditsiooniline kosmeetika liiga raske, jättes „maski“ mulje. Mineraalkosmeetika struktuur on palju kergem. Õhulised mineraalpuudrid annavad nahale võimaluse hingata ega ummista poore. Paljud naised räägivad, et loobuvad peale mineraalkosmeetika proovimist teiste kreemide kasutamisest.\nEi rõhuta kortse\nKui teil on kortsukesi, siis traditsiooniline kosmeetika võib neid rõhutada. Mineraalid tagavad aga naha noorusliku välimuse.\nLoomulik kaite UV kiirguse eest\nArvatakse, et päikese mõju on naha vananemise üks peamisi põhjustajaid. Mineraalkosmeetika sisaldab tsinkoksiidi, mis tagab loomuliku UVA-UVB kaitse. 95% mineraalidest sisaldavad loomulikku kaitset.\nMineraalkosmeetika kaks kõige olulisemat koostisosa on: titaaniumdioksiid ja tsinkoksiid. Need elemendid sisalduvad looduslikes mineraalides ja neid on sajandite vältel kasutatud naha kaitseks päikese eest. Nad on põletikuvastase toimega ja rahustavad ärritunud nahka. Tsink omab ka mikroobide vastast toimet. Ilukirurgid ja dermatoloogid soovitavad kasutada mineraalkosmeetikat peale plastilisi operatsioone, laserravi ja naha lihvimist.\nMineraalkosmeetika on 100% looduslik toode. Tänapäeval tunnevad väga paljud inimesed huvi ökotoodete vastu. Me pöörame küll rohkem tähelepanu oma toidule, kuid nüüd on aeg hakata mõtlema ka selle peale, mida me oma nahale kanname, et tuua esile meie looduslik ilu. 80% sellest, mida oma nahale kanname, imendub naha kaudu organismi. See tähendab, et kogu keemia, mis sisaldub tavakosmeetikas, imbub meie verre.\nMineraalkosmeetika ei sisalda vett ega odavaid täiteaineid, mida lisatakse tavakosmeetikasse koguste suurendamiseks ja toote lahjendamiseks. Mineraalkosmeetika on kontsentreeritud ja sisaldab vaid neid aineid, mida nahal ilusa jume saamiseks tõesti vaja on. Meik on veekindel, mineraalid kinnituvad tugevasti nahale ja jumestus püsib ühtlase ning kaunina hommikust õhtuni. Isegi rasusel nahal püsib mineraalmeik kenasti ja kaua peal.\nSiinkohal vaatame, millised koostisained võivad sisalduda mineraalkosmeetikas ja millised mitte.\nLühidalt – mineraalkosmeetika peamised koostiosad on:\nVilgukivi (Mica) - naturaalne sädeleja. Pehmendab nahka.\nTitaandioksiid (Titanium Dioxide) - naturaalne päikeseblokaator, mis tagab kosmeetika hea püsivuse. See on naturaalne valge värvipigment; inertne, kasutatakse isegi toiduainetööstuses\nTsinkoksiid (Zinc Oxide) - tsinki on dermoteraapilise vahendina kasutatud juba üle 300 aasta. See võib olla lausa kõige enam kasutust leidnud nahale määritav ravivahend. Tsinkoksiid on põletikuvastane nahka rahustav toimeaine ning naturaalne päikeseblokaator, mis kaitseb nii UVA - kui UVB- kiirte eest. Sobib suurepäraselt kõikidele nahatüüpidele. Eriti soovitatav on see aga tundliku naha puhul ning inimestele, kellel on akne, roosatsea ja/või operatsioonijärgsed naha vigastused.\nRaudoksiidid (Iron Oxide) - annavad kosmeetikale värvi.\nUltramariin, indiigo, karboonid (värvilised pigmendid)\nPärlmikad (see on vilgukivi ja pigmentide sümbioos; õhuline, sätendav. Omab häid katmisomadusi)\nTasub teada, et ka traditsiooniline kosmeetika sisaldab eelpool nimetatud looduslikke mineraale, kuid vaid 3- 8 % ulatuses. Ülejäänud rohkem kui 90 % tootest koosneb sünteetilistest ja üldjuhul nahale mittevajalikest ainetest.\nMineraal -ja mineraale sisaldav kosmeetika\nEuroopa turul on esindatud päris palju mineraale sisaldavat kosmeetikat. See erineb mineraalkosmeetikast selle poolest, et sisaldab koostisosi, mis ei kuulu üldse mineraalide hulka ja on sünteetilised (talk, mineraalõlid, sünteetilised värvid , konservandid jms.)\nMineraalkosmeetika ei sisalda:\nTalki, jahu, tärklist. Nimetatud koostisained võivad põhjustada respiratoorseid terviseriske ja suurendada akne ja vistrike tekkimist. Vaadates kõikide puudrite koostist, on talk tavaliselt nende peamiseks komponendiks. Kuid see on odav koostisaine, mida paljud firmad kasutavad puudri koguse suurendamiseks.)\nSünteetilisi värve. Neid kasutataks selleks, et luua värve, mida ei ole võimalik loomulikul viisil luua. Tavaliselt märgistatakse neid kombinatsioonidega FD&C või D&C, millele järgnevad värvid ja numbrid. Paljud sünteetilised värvained on kantserogeensed ehk vähki tekitavad.\nVismutoksükloriidi. Mõned mineraalkosmeetika firmad kasutavad seda ainet, kuna see annab kosmeetikale häid sensoorseid omadusi. Paljudel tekitab see aga aknet ja allergiat. Tegu on tuntud allergeeniga, mis võib tekitada sügelust, ebamugavustunnet, vistrikke ja pooride ummistumist.\nVismutit kasutatakse selleks, et anda tootele suuremat toote mahtu. Tooted, mis seda sisaldavad, annavad ebaloomuliku sära, kuid nahk näeb välja kleepuv ja rasune. See on üks komponente, mida peab vältima, kui teil on tundlik nahk, rosaatsea või vistrikud.\nTänapäeval loovad paljud firmad oma “mineraaltoodete” sarju, kuna mineraalides peitub tänapäeva kosmeetika suurim uuenduslik tase.\nPaljud inimesed, kes ei tea, mis on puhas mineraalkosmeetika, sattuvad õnge, kuuldes sõna ”mineraalid”.\nÜkski toode, mida oma poes pakume, ei sisalda ohtlikke aineid, mistõttu need mõjuvad hästi teie nahale.\nOlles teadlik kõigest sellest infost, jääb valik igaühe enda teha!\nPUUDRITE NIMETUSED JA TOIMED\nAluspuuder e. primer\nAluspuuder mängib mineraalkosmeetikas sama rolli, mida traditsioonilises kosmeetikaski – valmistab nahka ette kosmeetika pealekandmiseks. Arvan, et ei leidu ühtegi naisterahvast, kes ei tahaks, et tema meik püsiks terve päeva ja näeks ideaalne välja. Kui ka teie kuulute nende hulka, siis vajate aluspuudrit.\nAnnab nahale parema kokkupuute dekoratiivkosmeetika komponentidega, mille tõttu meik püsib kauem\nSilendab naha pinda. Aluspuudrit soovitatakse kasutada näiteks juhul, kui on vaja katta poore. Pakume väga tõhusat rohelise tee baasil tehtud aluspuudrit Hide a Poor primer.\nMatistab. Mõned rasu kontrollivad puudrid sisaldavad aktiivseid, naha rasu imavaid absorbente, mille tõttu kosmeetika püsib paremini nahal ega muuda värvi. Samuti ei lase see nahal läikida.\nAluspuuder moodustab kaitsva kihi naha ja kosmeetika vahel, mis on äärmiselt oluline tundliku nahaga inimeste jaoks.\nRasuse naha korral soovitatakse kasutada aluspuudrit Oil Control. Juhul, kui mineraalbaasi koostises on kaoliini, kasutatakse aluspuudrit vaid erilise vajaduse korral.\nKui Teil on kombineeritud nahk, võib aluspuudrit kanda vaid probleemsetele tsoonidele - näiteks T-tsoonile.\nNormaalse ja kuiva naha puhul soovitame kasutada aluspuudrit, mille koostises ei ole kaoliini/savi, maisitärklist ega teisi aineid, mis võivad nahka kuivatada. Kuiva naha jaoks on väga oluline siidpuuder. See koosneb neljast aminohappest ja niisutab hästi nahka.\nAluspuudreid on olemas ka lauvärvide jaoks. Neid kasutades püsivad lauvärvid kauem, neid on lihtsam peale kanda ja nad näevad erksamad välja. Aluspuuder ei luba neil ka pudeneda.\nAluspuudrit kantakse esimese kihina kuivale nahale konsiileri pintsli abil. Pintsel on tehtud sünteetilisest karvast (taklonist) ja see haakub väga hästi mineraalidega, andes neid ka sama hästi edasi.\nMineraalbaas koosneb 100% mikroniseeritud mineraalidest. Ei sisalda ohtlikke lisandeid, mis võivad ärritada tundlikku nahka. Mineraalsed pigmendid annavad võimaluse leida värvitoon, mis sobib ideaalselt teie nahatooniga.\nMineraalbaas sulandub nahaga ja pole absoluutselt tuntav. Kui keegi on vaid korragi saanud näpuga katsuda mineraalpuudri koostist, on ta märganud, kui siidpehme see on. Kui tavaline puuder võib muuta me naha kriidiselt matiks, siis tänapäeva puudrid muudavad naha siidiseks. Nägu näeb igati loomulik välja.\nPeale selle, et mineraalbaas tagab loomuliku välimuse, korrigeerib ja katab see ka kortse, kaitstes ühtlasi UV kiirte eest. See tagab kattuvuse kergest tasandist kõige tugevamani (sõltuvalt pintslist, mida kasutate). Katab ideaalselt ka väikesed nahaprobleemid (vistrikud, tumedad silmaalused, pigmendilaigud ja punased kapillaarid).\nMineraalbaas katab poore (aluspuuder teeb seda veel paremini), andes nahale sileda ja ühtlase mati väljanägemise.\nMineraalid ei kuivata liigselt nahka. Samas aga imavad väga hästi naharasu ja higi, kontrollides rasust läiget.\nMineraalbaasi on soovitatav kanda nahale Kabiki või Flat-Top pintslitega, mille paks karv võimaldab katta nahka ühtlaselt.\nKuidas mineraalbaasi õigesti peale kanda?\nSelleks, et mineraalpuudrit ilusti peale kanda, tuleb täita mõned lihtsad soovitused. Neid nimetatakse «Twist! Tap! Swirl!», mis tähendab: «Pööra! Koputa! Keeruta!»\nMineraalpuuder nagu ka suurem osa mineraalkosmeetikast pakendatakse spetsiaalsetesse sõelaga purkidesse. Purgi sees olev sõel aitab puudrit doseerida.\nÜhe mineraalpuudri koguse saamiseks tuleb purki paar korda pöörata ja seejärel raputada. Mineraalidest, mis jäävad kaane sõelale pidama, piisab terve näo katmiseks.\nHetkel räägime u. 5 cm läbimõõduga 20 ml purkidest. Kui teil on väiksem purk, on soovitav raputada vajalik kogus väikesesse klaaskaussi. Kuid toodet reaalselt kasutama hakates, saate juba ise täpsemalt aru, kumb variant teile paremini sobib.\nKoputamine aitab liigse puudri pintslilt maha raputada.\nMineraalpuuder tuleb kanda näole ringjate liigutustega, otsekui püüdes seda sulandada näonahaga. Alustades näokontuuridest, jätkates põskede ja laubaga ning lõpetades lõuaga. Peale seda liikuge pintsliga ülevalt alla. Poleerides nahka mõnda aega, näete ka tulemust. Kui mineraalid „istuvad“ nahal, sulavad nad kokku nii naha tooni kui tekstuuri poolest.\nPealispuuder e. veil/viimistluspuuder\nVuaal on vajalik naha matistamiseks, naha pinna silendamiseks, meigi kinnitamiseks ja eriliste efektide loomiseks – valguspuudrid, läiked, viimistluspuudrid.\nVuaal kantakse tervele näole kõige viimasena, kasutades selleks flawless pintslit.\nViimistluspuuder on, nagu nimigi ütleb, vajalik selleks, et anda make-up’ile lõppviimistlus.\nmatte (matid, naha pinda silendavad)\nrasu eritust kontrollivad (matistavad, rasu imavad)\nArvestage sellega, et viimistluspuudrid ei peida nahaprobleeme ega oma tihedat struktuuri. Viimaste jaoks on vaja kasutada konsiilereid ja mineraalbaasi.\nKui teil on rasune või kombineeritud näonahk, sobivad teile rasu eritust kontrollivad (Oil-contol) vuaalid, mis imavad liigset rasu ja aitavad meigil püsida värskena terve päeva. Oil-control vuaali peab kandma kas T-tsooni või terve näole.\nViimistluspuudrit võib kasutada õhtul, kui näoime on väsinud. See annab näole värskuse ja sära.\nHelendavad puudrid e. glow annavad näole sära, mis on võrreldav päikese särast tingitud jumega. Neid võib kasutada üle kogu näo või rõhutada nendega põski, kulme, laupa või lõua keskosa.\nGlow sisaldavad sätendavaid osakesi, mida võib kanda erinevatele näo osadele.\nKlassikaline vuaali kandmine toimub flawless pintsliga peale mineraalbaasi peale kandmist. Osade naiste jaoks on mugavam kanda seda mineraalbaasi alla ja sel juhul täidab vuaal aluspuudri rolli.\nVuaalid jäävad nahale hästi kergete ja läbipaistvatena, mistõttu neid võib kanda kasvõi mitu kihti, ilma, et te neid isegi tunneksite.\nSoovitus: Vuaali võib segada mineraalbaaasiga ja teiste mineraaltoodetega (põsepuna, päikesepuudrid, lauvärvid jne).


KULTUURIBIIT | Näitleja Ago Andersoni playlist - Eesti Päevaleht\nKULTUURIBIIT | Näitleja Ago Andersoni playlist\nSel korral jagab kultuuribiidis oma lemmikmuusikat näitleja Ago Andreson, kes on nimiosas Pärnu Endla suvelavastuses "Põrgupõhja uus Wanapagan".\nFOTO: Sander Rebane\nLugu ajalikust pimedusest igaviku valguses, mille A. H. Tammsaare viimase romaani põhjal on dramatiseerinud Ott Kilusk, lavastab Kaili Viidas ning kujundab Arthur Arula. Põrgupõhja Jürkat kehastab Ago Anderson ning Kaval Antsu Tambet Seling, teistes rollides Triin Lepik, Kadri Rämmeld, Sten Karpov, Liis Karpov, Ott Raidmets, Nils Mattias Steinberg jt. Etendused toimuvad Pärnus Ringi tänaval asuvas vanas Fortumi katlamajas (Ringi 56). Loe lavastuse kohta rohkem siit.\nAga Andreson oma muusikavalikust:\n"Kunagi ostsin emale sünnipäevaks Heli Läätse kolm CD-d. Lolli peaga panin ühe neist autos peale ja nutsin terve tee, emale jäid need plaadid kinkimata. Läätse-armastus kulmineerus 13 aastat tagasi sünnitusmajas, kus sama kogumik kaasas oli. Tundus, et meie laps võiks sündida Helit kuuldes, aga kui asjaks läks, sisises naine, et pane see kuradi „Kaunid baleriinid“ vait! Helil on eriline koht meie pere südames.\nNoorusega seostub kultusbänd Pixies. Berliinis aastal 1993 hoidsin plaadipoes käes kõiki nende vinüüle ja lihtsalt vaatasin – raha polnud. Järsku hakkasid üle terve poe kõlama Pixsise tuttavad kidrakäigud, müüja oli plaadi peale pannud. Lahkusin poest kananahk ihul ja silmad häbi täis – vaene idaeurooplane. Paar aastat tagasi esinesid nad Lätis Positivusel – uskumatu, nad olid ammu laiali läinud ja olin veendunud, et mu silmad neid enam esinemas ei näe. Kihutasin pärast etendust üksi Lätti ja jõudsin täpselt nende esimeseks looks. VÕRRATU! Jälle kananahk ja pisarad, kõik lood olid peas. Rahvas seda bändi väga ei tea, aga kultusfilmi „Kaklusklubi“ lõpulugu „Where is my mind“ teavad kõik.\nKui olin neli või viis aastat vana, käisin esimest korda balletti vaatamas. Ema rääkis hiljem, et olin kogu etendust suu lahti vaadanud. Paar nädalat tagasi ostsin neljast vinüülist koosneva Tšaikovski „Luikede järve“ siis ära. Lihtsalt istud ja kuulad.\nMuusika kuulamise oskus hakkab vaikselt kaduma, vinüülidega on aga nii, et paned plaadi peale ja kuulad tervenisti, otsast lõpuni.\nUuematest asjadest tasub kuulata – just kuulata – Genka ja Dew8 plaati „Oleg“. Ülihead tekstid, kahjuks on vinüül juba läbi müüdud.\nVanematest asjadest loomulikult sajandi eesti albumiks valitud J.M.K.E. „Külmale maale“.\nAutosõitudel on imelik värk – kui Ööülikooli ja kuuldemänge enam ei viitsi kuulata, läheb peale Kino. Eriti ootan neilt kahte lugu „Кукушка“ ja „Когда твоя девушка больна“.\nKui on hommikune või öine pikem sõit, läheb alati mängima Beastie Boys, lemmik on muidugi „Sabotage“.\nKui Juur ja Kivirähk veel Eurovisiooni kommenteerisid, panid nad mingi riigi loo ajal peale Rammsteini ja mina jäin sõltuvusse. Alati – ka sel aastal – kuulan ma Eurovisiooni ajal Rammsteini, aga pilt tuleb telekast. Lugudest kargab kohe pähe „Mutter“. Kunagi emadepäeval helistas mingi raadiojaam, et mis lugu ma emale laseksin ja nii emale „Mutter“ läkski.\nKui plika oli väiksem, uinutas teda mõnus Kraftwerki monontoonsus, seda bändi võin ka igas asendis kuulata – aegumatu klassika. Nende „Musique Non Stop“ on nii lapse kui minu esikümnes – eriti terav valjult ja koos videoga.\nJa kindlasti minu jaoks kõige romantilisem, armumiste ja kõige kauniga seonduv Alumiinium, Sinu Sädelev Sõber. Vähetuntud eesti bänd. Otsige ja kuulake. Halba lugu neil pole, ega neil polegi palju lugusid, aga kui tuleb „Must/Valge“, siis seda kuulan tihti uuesti ja uuesti".


Fitlap - Kodujuust viskab juba üle\n109988 kasutajat 491 retsepti\nKodujuust viskab juba üle\nPalusin mehel eile omale toidukraami tuua ja tegin nimekirja, ja muidugi unustas ta enamus asju. Ma tahtsin, et ta läheks spetsiaalselt rimisse ja tooks mulle profeel jogurteid proovida. Meie koduselveris ei müüda veel ja siis, kui mulle toob jogurtid, võtku lastele ka omad jogurtid. Muidugi läks ta otsejoones selverisse, ostis lastele jogurtid ja kõik. Ma olin nii pettunud. Nii et ma ei tea, millal ma saan ikkagi.\nSee eest siis kodujuustu ikkagi tõi ja ma olen täna juba kaks rooga sellega söönud. Hommikuks omlett spinatiga ja lõunaks.. hea, et siis meelde tuleb eksju.. ahjaa, värske kartul kodujuustusalatiga vms. Ei meenunud seetõttu, et kartuli asemel olid mul lihtsalt makaronid, täistera penned.\nMöödunud nädalavahetusel käisime mu ema sünnipäeval. Kuna ta koguaeg sokutab mulle hästi palju toiduaineid kaasa iga kord, siis ka seekord ning pani mulle muuhulgas ka rukolat ja spinatid jne. Ta ütles, et ta ei jõua ära süüa. Koguaeg läheb enne käest ära. Mina aga annan sellele hästi pihta ja nüüd meenuski, et rukolal olid ju piirangud  normaalne… Aga ega 30g kokku küll ei tulnud. Isegi kahe eine peale kokkugi mitte. Ja ma ei tea, mis värk on, aga magu väänleb. Võib olla hapust apelsinist, mis hommikusöögiks ette oli nähtud. Nüüd lõunat kui sõin, siis paremaks ka ei läinud. Loodetavasti õhtul läheb. Mainin mehele, et piisab mõneks ajaks apelsinidest ja mandariinidest. Tahaks õunu!\nMa pidasin siin ka plaani ükspäev üht uuelaadsemat retsepti proovida. Mingi küpsetis, nimi ei meenu. Tundus koostisosadelt lihtne (need, lihtsad siis, on ainsad, mida ma teen) ja kodujuustuga oli vist.\nPeale lõunasööki tuleb tunne nagu tahaks magama jääda. Aga samas köhima ajab ka. Üleeile algas mul nohu, mis eile siis võttis julmad pöörded. Muud ei tee, kui nuuskan  väsinud haigusest. Sest enne mind oli muidugi pisipoja haige, sellest ka viimane nädal magamata. Ja nüüd oma haigus magamatusest kurnab kohe eriti. Küll on jama ja pain in the ass ,\nPeab hakkama planeerima siis ka pidusööki. Aga kuu lõpus tahaks ka hernesuppi…\n23239 lugemist / 5 fänni


Raamatuesitlus: Johann Köler — Kadrioru kunstimuuseum\nRaamat on välja antud „Eesti Kunstimuuseum 100“ juubeliprogrammi raames\nEesti professionaalse kunsti rajajast ja rahvusliku liikumise tegelasest Johann Kölerist on kirjutatud monograafiaid, artikleid, katalooge, romaan, novell ja koguni luuletusi. Ent aastate möödudes ajaloolised ja kunstiajaloolised seisukohad muutuvad – kui mitte kardinaalselt, siis teatud määral kindlasti. Lisanduv teave ja ajaline distants aitavad kaasa objektiivsemale käsitlusele. Paradigmamuutused, mis puudutasid 20. sajandi algupoole kunsti, kajastusid eesti kunstiajaloolises uurimistöös juba 1970.–1980. aastatel ning selles osas on uusi aspekte leitud siiani. Mis puutub 19. sajandisse, siis seniseid vaatepunkte on enim revideeritud baltisaksa kunsti osas, rahvusliku kunsti rajajatest on Heini Paas oma raamatutes ajakohasemalt esitlenud skulptoreid, eelkõige August Weizenbergi. Niisiis oli teravalt päevakorral vajadus Johann Köleri uue monograafia järele, mis oleks kriitilise pilguga üle vaadanud ja kokku võtnud senised uurimistulemused, allikates laialipillatud teabe ning vaadelnud kunstniku elu ja tegevust tervikuna, asetades ta 19. sajandi teise poole Euroopa ja Venemaa kunsti konteksti.\nJuba kunstiajaloo isa Giorgio Vasari ajal ei huvitanud publikut mitte ainult kunstnik kui looja, vaid ka kui inimene, isiksus. Kölerit iseloomustab kõigepealt tema osa rahvuslikus liikumises selle radikaalsema kodanlik-demokraatliku tiiva juhina Carl Robert Jakobsoni kõrval. Sellele on palju tähelepanu pühendanud ajaloolased ja kunstiajaloolased. Köleri eluloos leidub rohkesti detaile, mis kirjeldavad teda kui oma ajale avatud, laialdaste huvidega elutarka inimest. Tähelepanelik lugeja leiab need raamatust üles. Loodetavasti saab pilt Kölerist kui inimesest seeläbi rikkam.\nKollektsioonid: Eesti Kunstimuuseum; A. Radištševi nim Riiklik Kunstimuuseum, Saratov; Eesti Ajaloomuuseum, Tallinn; Enn Kunila kogu, Tallinn; erakogu, Eesti; erakogu, Helsingi; erakogu, Tallinn; Karjala Kujutava Kunsti Muuseum, Petroskoi; Murmanski Oblasti Kunstimuuseum; Omski Oblasti M. Vrubeli nim Kujutava Kunsti Muuseum; Pensa Oblasti Riiklik K. A. Savitski nimeline Maaligalerii; Permi Riiklik Kunstigalerii; Pjotr Petrovitš Semjonov-Tjan-Šanski pärandi fond, Peterburi; Primorje Riiklik Maaligalerii, Vladivostok; Rahvusmuuseum, Varssavi; Riiklik Ajaloomuuseum, Moskva; Riiklik Ermitaaž, Peterburi; Riiklik Muuseum-kaitseala Tsarskoje Selo, Peterburi; Riiklik Peterburi Linna Ajaloo Muuseum; Riiklik Tretjakovi Galerii, Moskva; Rjazani Ajaloo- ja Arhitektuurimuuseum–kaitseala; Rjazani Oblasti Riiklik I. Požalostini nimeline Kunstimuuseum; Soome Rahvusgalerii – Sinebrychoffi kunstimuuseum, Helsingi; Stavropoli Krai Kujutavate Kunstide Muuseum; Sõjalaevastiku keskmuuseum, Peterburi; Tartu Kunstimuuseum; Tšerepovetsi Muuseumiühing, kunstimuuseum; Uljanovski Oblasti Kunstimuuseum; Venemaa Kunstide Akadeemia Muuseum, Peterburi; Venemaa Teaduste Akadeemia, Peterburi; Venemaa Teaduste Akadeemia Vene Kirjanduse Instituudi Kirjandusmuuseum (Puškini maja), Peterburi; Viljandi Muuseum\nKirikud: Iisaku katedraal, Peterburi; Jaani kirik, Cēsis; Kaarli kirik, Tallinn; Peetri kirik, Tartu\nKeeletoimetajad: Ester Kangur, Richard Adang, Vitali Belobrovtsev\nTõlkijad: Krista Mits, Vitali Belobrovtsev, Evelina Vedom, Mai Levin\nAssistendid: Anu Allikvee, Klaire Kolmann\nFotod Eesti Kunstimuuseumi kogusse, Viljandi muuseumi kogusse ja erakogudesse kuuluvatest teostest ning kirikutes asuvatest teostest (Jaani kirik, Cēsis; Kaarli kirik, Tallinn; Peetri kirik, Tartu): Stanislav Stepaško\nTrükk: Tallinna Raamatutrükikoda, Printon\nEriline tänu: Aleksandra Murre\nAnne Untera, Liisa Kaljula, Ivar-Kristjan Hein, Ulrika Jõemägi, Marge Laast, Tiiu Parbus, Helen Melesk, Elnara Taidre, Eda Tuulberg, Sergei Aleksejev, Maret Puhk, Enn Kunila, Sven Pertens.\nTartu Kunstimuuseum, Viljandi Muuseum, Johann Köleri kodukoht-muuseum – Lubjassaare talu, Carl Robert Jakobsoni Talumuuseum, Eesti Kirjandusmuuseum – Eesti Kultuurilooline Arhiiv ning kõik eraisikud ja institutsioonid kes ühel või teisel moel raamatu väljaandmisele kaasa on aidanud.\nLaadi alla raamatu tutvustuse .pdf-fail


Kalifornia pringel sureb sel aastal välja: järele on jäänud vaid 22 isendit - Lemmikloom\nKalifornia pringel sureb sel aastal välja: järele on jäänud vaid 22 isendit\nTeadlaste hinnangul sureb Kalifornia pringel 2019. aastal lõplikult välja, kuna neid on jäänud järele vaid 22 isendit ja nende päästmiseks ei saa enam midagi teha.\nMehhiko bioloogide oletuse kohaselt on eranditult Kalifornia lahes elava haruldase imetaja koguarv langenud umbes 22 isendini. See arv on oodatust pisut suurem, kuna paljude hinnangul oli Kalifornia pringleid alles jäänud vaid 15.\nKalifornia pringlid on väikesed, 1,5 m pikkused vaalalised – selts, kuhu kuuluvad delfiinid, vaalad ja pringlid –, kelle toitumine sõltub kaladest ja kalmaaridest. Kalifornia pringlit kutsutakse nende tömbi koonu, tumedate silmalaikude ja naeratavate mustade huulte tõttu „mere Mona Lisaks”.\nŠokeerival moel on nende ähvardava väljasuremise põhjuseks haruldaste totoaba kaladega toimuv salakaubitsemine, kelle ujupõit hinnatakse Hiinas kõrgelt delikatessina.\nNagu Goldfarb selgitas:\n„Kalifornia pringlid jagavad oma elupaika kalaga nimega totoaba – see on meriahvena hiiglaslik nõbu, kelle ujupõis on mandri-Hiinas ja Hong Kongis delikatess väärtusega kuni 100 000 dollarit kilogrammi kohta. Ehkki totoaba püük on alates 1975. aastast keelatud – ka nemad on kriitiliselt ohustatud –, on salaküttimine ohjeldamatu. Kalifornia proinglid, kes on umbes sama suured kui totoabad, kipuvad ebaseaduslikesse võrkudesse takerduma ja uppuma.“\nIga aasta maikuus kubiseb laht, mida tuntakse ka Cortezi merena, sageli kaluritest, kes otsivad tototabasid. Eksperdid muretsevad nüüd, et järgmine totoabapalavik võib Kalifornia pringlite hõrenenud populatsiooni jäägi lõplikult olematuks muuta.\nPilguheit loomariiki: need on möödunud aastal väljasurnud või suures ohus olevad loomad 09.01.2019\nMehhiko valitsuse jõupingutused salaküttide peatamiseks seisnevad peamiselt kalurite jõuvõtetega represseerimises, kus Mehhiko merejalaväelased ja föderaalpolitsei ründavad vihaseid kalureid mittesurmavate relvadega, samas kui nood hakkavad sageli vastu, et arreteeritud kaaslased vabastada.\nKuid üldjoontes väidavad kalurid – enamasti vaesuse käes vaevlevad Baja ranniku töölised –, et nemad on nn „väikesed kalad“, kes on Hiina-Mehhiko illegaalsete vahendajate ja ärakasutajate meelevallas. Nood annavad kõrge intressiga laene, et kalurid saaksid osta võrgud, mis maksavad igaüks kuni 3000 dollarit, langetavad totoabade hinda ja müüvad Hiinas oma kaupa ülisuure kasumiga.\nKalurite juht Sunshine Rodriguez sõnas: „Tean inimesi, kes on 100% pühendunud totoaba-ärile ja kel pole isegi 10 dollarit, et oma paadile bensiini osta... Hiinlased on need, kes kasumit teenivad.“\nKa looduskaitsjate rühmituse Elephant Action League uurija Andrea Costa märkis, et Mehhiko valitsuse jõupingutused ebaseadusliku kalapüügi vastu võitlemiseks jätkuvad ebaõnnestunult seni, kuni vahendajate ja kauplejate asemel on rünnakud suunatud kaluritele. Tänu Costa tegevusele arreteeris Hiina valitsus hiljuti 16 Hiina kodanikku nende rolli tõttu ebaseaduslikus totoabakaubanduses.\nHiina on omalt poolt väitnud, et ohustatud elusloodusega ebaseadusliku kauplemise osas valitseb neil nulltolerants. Kuid sellest hoolimata on pärast 1980. aastatel läbiviidud turureforme kasvanud Hiina tarbijate nõudlus eksootiliste kalade järele ning see tähendab ohustatud populatsioonide kadumist kogu maailmas – Lääne-Aafrikast Galapagose saarteni ja nüüd ka Kalifornia laheni.


Vene laste õpetaja: eesti koolide õpetajad pole veel valmis vene emakeelega lapsi õpetama ega vajalikul määral toetama - Uudised - Virumaa Teataja\n“Ainult riigil on ükskõik.” Viru-Nigula vallavanem Einar Vallbaum perearstikriisist Kundas\nVene laste õpetaja: eesti koolide õpetajad pole veel valmis vene emakeelega lapsi õpetama ega vajalikul määral toetama\nTapa lasteaia Vikerkaar juht Lii Jairus pälvis aasta õppeasutuse juhi tiitli keelekümbluse eduka korraldamise eest.\nRiigikogu arutas neljapäeval venekeelsete lasteaedade ja koolide üleminekut eestikeelsele õppele. Mida arvavad sellest õpetajad, kes tegelevad iga päev vene keelt kõnelevate lastega?\nTapa lasteaia Vikerkaar juht Lii Jairus pälvis eelmise aasta oktoobris aasta õppeasutuse juhi tiitli keelekümbluse korraldamise eest. Jairusel on erakordne võimalus juhtida lasteaeda, mis lähtuvalt oma asukohast Tapal on nii vene- kui ka eestikeelne. Tema eestvedamisel liitus Vikerkaar 2013. aastal kahesuunalise keelekümblusega ja esimene rühm tegutseb lasteaias teist aastat. Neljaaastased mudilased õpivad pool päeva vene keeles ja teise poole eesti keeles vastavast rahvusest õpetajaga.\nJuba saab teha ka esimesi järeldusi. Ehkki alguses oli hirme, kinnitab lasteaia juhataja praegu, et lapsed saavad kenasti hakkama.\nLii Jairuse sõnul ei kujuta ta ette, et vene keelt rääkiv laps läheks kohe üle eestikeelsele õppele. "See nõuab väga suurt ettevalmistust ja eeltööd. On lapsi, kes saavad teise keelega kenasti hakkama, kuid on neid, kelle elu võidakse sellega ära rikkuda," rääkis Jairus.\nTema hinnangul on suure vene kogukonnaga paigas vajalik nii venekeelse lasteaia kui ka kooli olemasolu. "Oleme seda meelt, et peame venekeelsete lastega seni tööd tegema, kuni on vanemaid, kes soovivad oma lapse panna vene kooli," sõnas Jairus.\nTapa lasteaia Pisipõnn juhataja Tea Välk ütles, et kuna nende haridusasutuse õppekeel on eesti keel, jätkavad nende mudilased üldiselt kooliteed eesti koolis.\nTema sõnutsi õpib vene laps eesti keelest aru saama esimesel poolaastal, kõnelemine tuleb aasta jooksul, kuid palju oleneb loomulikult ka lapsest.\nTea Välk ütles, et ta ei usu, et üleminek venekeelselt hariduselt eestikeelsele tuleb lihtne ja kulgeb normaalses tempos. "See saab nii toimuda nende vanemate puhul, kel on endal sügav sisemine motivatsioon. Nemad aitavad kaasa ja jõuavad soovitud tulemusele. See ei aita, kui kuskil keegi määrab midagi, inimesed tahavad ise otsustada, kas nende laps õpib eesti- või venekeelses koolis," rääkis Välk.\nTapa vene põhikooli direktor Naima Sild ütles, et tema suhtub asjasse positiivselt, eestikeelsele õppele peaks üle mindama veelgi aktiivsemalt ja kiiremini. Sellega tullakse Eestis toime ikka keelekümbluse kaudu. Sel kevadel lõpetas nende koolis esimene lend keelekümbluse saanud noori. Direktor ütles, et nad räägivad eesti keelt pisut puiselt, kuid on saanud edukalt hakkama.\nTema sõnutsi on aitavad keeleõppe tulemuslikkusele olulisel määral kaasa just need lastevanemad ja õpetajad, kes suunavad noori otsustama eestikeelse õppe kasuks. Samas lisas 152 lapsega kooli juht, et eesti koolide õpetajad pole veel valmis vene emakeelega õpilasi õpetama ega vajalikul määral toetama.\nRakvere noortekeskuse rahu varjutab murekoorem Loe artiklit\nInimesed on tuleviku suhtes optimistlikud Loe artiklit\nKuno Kerge kandideerib noore dirigendi aastapreemiale Loe artiklit\nRiigikogu palgale pürgijate hulk paisus Loe artiklit\nKampaania kutsub hüdrante lumest päästma Loe artiklit\nLaukasoos käivad taastamistööd Loe artiklit\nRakvere haiglale pole libedus tööd juurde toonud Loe artiklit\nBelgia kaitseväelased ühinesid Tapal paikneva NATO lahingugrupiga Loe artiklit Vaata galeriid


40. nädal Jõgeval ja selle ümbruses (08.10.2019 10:57)\nNädala esimene pool oli väga soe, vahelduva pilvisusega ja aegajalt sadas vihma. Nädala sajusummaks kogunes siinkandis 6...7 mm. Õhutemperatuur püsis esmaspäevast kolmapäevani ööpäevaringselt viiest kraadist kõrgemana ja maksimaalsed termomeetrinäidud tõusid päeviti 12...15 kraadini.\nNädala kõige soojema päeva (esmaspäeva) keskmiseks õhutemperatuuriks arvutati 11,5 kraadi, mis ületas viimase 97 aasta keskmist nelja kraadi võrra.\nNädala teisel poolel ilm jahenes. Laupäevaks ja pühapäevaks langes juba ööpäeva keskmine õhutemperatuur 0...1 kraadini. Aegajalt tuli vihma hulka tahkeid sademeid. Öösiti langes minimaalne õhutemperatuur -2...-3 kraadini ja hommikul oli maa tugevas hallas. Pühapäeva öösel sadas suuri lumeräitsakaid ja hommikul oli veel laiguti lund maas näha, päeval mõõdeti sooja ainult 3...4 kraadi.


Justin Bieberi peatsed äiad Stephen Baldwin ja Kennya Deodato Baldwin on tänapäeva paaride eesmärgid - Uudised\nJustin Bieberi peatsed äiad Stephen Baldwin ja Kennya Deodato Baldwin on tänapäeva paaride eesmärgid\nKõik, mida peate teadma halva poisi kohta, sündis uuesti sündinud Christian Stephen Baldwin ja tema 28-aastase graafilise disaineri naine Kennya Baldwin\nUuendatud: 11. märts 2020 kell 21:46 PST Kopeerida lõikelauale Sildid: Justin Bieber , Selena Gomez\nJustin Bieber (Allikas: Getty Images)\nTundus, et Hailey Baldwin ja Justin Bieber on elus armastuse leidnud. Mõlemad kihlusid Bahama saartel ja Justin asus hiljuti Instagrami kuulutama, et armastab oma kihlatut. 'Vabandust' laulja laskus põlvili ja pani laupäeval (7. juulil) Bahama saarel puhkama minnes suure küsimuse. Ajastuspaigale helistades kirjutas Justin: 'Jumalate ajastus on tõesti sõna otseses mõttes täiuslik, kihlusime seitsmenda kuu seitsmendal päeval, number seitse on vaimse täiuslikkuse arv.'\nKuigi me teame enam-vähem kõiki üksikasju paari uuesti sisse lülitatud ja seejärel kihlatud suhetest ning JB peredraamast, pööratakse pere tulevase pruudi poolele ehk tema vanematele väga vähe tähelepanu. Ja jah, on täiesti normaalne segi ajada, kes on Baldwinsiga, kõik viis venda on kuulsad ja enamik õdedest on modellid.\nHailey Rhode Baldwin on näitleja Stephen Baldwini ja Brasiilia graafilise disaineri Kennya Deodato Baldwini tütar. Stephen on vendadest Baldwinitest noorim ja tal on kuulsad õed-vennad Alec Baldwin, William Baldwin ja Daniel Baldwin. Kui Baldwini õed-vennad on meelelahutusareenil endale nime teinud, on Stephen teadaolevalt madalat profiili hoidnud alates 2013. aastast pärast seda, kui ta oli maksudest kõrvalehoidumise tõttu viieks aastaks katseajal. Ta tunnistas end süüdi selles, et jättis alates 2008. aastast kolmel järjestikusel aastal tulumaksu esitamata.\nEnne seadustega võitlemist oli Stephen tähelepanu keskpunktis. 2010. aastal osales ta saates 'Celebrity Big Brother' ja oli teada, et luges oma majakaaslastele mitmel korral Piiblist ette. Ka Hailey on pühendunud evangeelne kristlane. 2016. aasta intervjuus aastal Teen Vogue , Hailey oli öelnud: 'Mind kasvatati kirikus. Mind kasvatati selles elus ja ma arvan, et on väga oluline, et kõik oleksid kontaktis oma vaimsusega ja suhteks Jumalaga. Ma arvan, et Jumal pani mind omamoodi sellesse kohta oma elus, et ma ei oleks sellest vaikne, mitte temast vaikne, vaid et inimesteni jõuda ja inimesi inspireerida, 'ütles naine. Õun ei kuku puust kaugele, eks?\nStephen ja Kennya elavad New Yorgis Nyackis. Paar on olnud abielus juba 28 aastat pärast seda, kui nad 1987. aastal New Yorgi metroos üksteisega kohtusid. Nad sidusid sõlme 1990. aastal. Koos Haileyga on neil veel üks modellitütar, 23-aastane Alaia Baldwin. Itaalia ja Portugali päritolu Kennya on Grammyga pärjatud Brasiilia helilooja Eumir Deodato tütar. Väidetavalt on ta kolinud Suure Õuna juurde kooli minema. Ta käis Yorki ettevalmistuskoolis ja hiljem läks Parsonsi disainikooli, kus omandas graafilise disaini kraadi. Hoolimata kuulsusega abielust, on ta suutnud oma elu ülimadalas võtmes hoida. Kuigi ta on sotsiaalmeedias, hoiab ta oma Instagrami privaatsena.\nKennya olevat ka põhjus, miks Stephen leidis tee kristlusse. Oma raamatus 'Ebatavaline kahtlusalune' kirjutas ta, et enne temaga kohtumist 'nurrus ta piisavalt kokaiini, et kogu Lõuna-Ameerika väikese riigi elanikkond saaks anafülaktilise šoki alla'. Ta ütles ka, et just tema pidev palvetamine viis ta ka pardale. 'Ma andsin täna õhtul oma elu Issandale, ütles ta. Ma ütlesin: 'See on vinge.' 'Kennya tahaks väidetavalt 'tõuse üles ja palveta kaks tundi vaikselt, nägu põrandale surutud. Ta tegi igal õhtul sama asja ning uuris Piiblit 45 minutit. Umbes üheksa kuu pärast liitus Stephen, kuigi ta tundis jõudu alles 11. septembril ja kaksiktornide kokkuvarisemiseni.\nSamuti ütles ta raamatus, et õnnetu juhtum oli märk ülalt. 'Ma elan New Yorgis. Ja ma mõtlesin: 'Mis sellest saab?' See oli 11. septembri prohvetlik, üleloomulik, vaimne mõju. Midagi nihkub ilma loogilise põhjuseta - siis võiks ju Jeesus Kristus päriselt tagasi tulla. Asjad pole enam nii nagu enne. Nüüd on võimatu võimalik. Ja kui võimatu on võimalik, tuli naine ja ütles mu naisele, et me juhatame teenistust ... ”Mõlemad peavad end uuestisündinud kristlasteks.\nÜhes Hollywoodi tugevamas abielus on need kaks väidetavalt raskustest hoolimata teineteisele ustavaks jäänud. Intervjuus kasutajale Armu , Hailey oli paljastanud, et tema ema tabas ühel hetkel keegi muu kui Leo DiCaprio ja ta lükkas ta tagasi. Ta ütles: 'Ta istus siin Londonis baaris ja Leonardo DiCaprio tuli tema juurde ja palus tal kohtingul käia. Ta oli nagu jah, kindlasti, võite kõigepealt küsida mu mehelt. Ja ta oli nagu: 'Ooh, pole midagi.'\nHailey vanemate suhe on üsna kontrast Justini purustatud perega. Ehkki Justin on parandanud suhteid isa Jeremy Bieberiga ja käinud veebruaris isegi Jamaica pulmas tollase tüdruksõbra Selena Gomeziga, oli tal suureks kasvamine selgelt keeruline. Ta oli öelnud intervjuus USA nädalaleht varem, 'Ta oli ebaküps. Ta lahkus umbes aastaks, kui olin umbes 4-aastane, läks Briti Columbiasse, tuli tagasi isadepäevale. Mäletan, et mu ema ütles: 'Kui sa siin käid, pead sa siin olema.' On eksiarvamus, et ta on see surnuks läinud isa, kuid ta on olnud minu elus sellest ajast peale, kui olin temaga nädalavahetustel ja kolmapäeviti. ' Loodetavasti on see kõik minevikus.\nNii Hailey kui ka Justini vanemad on suhtega üsna rahul. Stephen säutsus, et tal oli mu näol armas naeratus! mina ja naine (Kennya) Palveta alati 4 jumalat !! Ta liigub JB&HB südames. Palvetagem kõik selle eest, et tema tahe saaks täidetud. Armastan sind nii väga !!! Põnev järgmise peatüki pärast! ' Instagramis. Siin soovitakse neile kahele armastust ja õnne!\nrick ross endine tüdruksõber sekslint\nproovimakse on teie Amazoni krediidiehitajale edukalt tehtud\nbrandon reid abiellus esmapilgul\nluke skywalker, ma olen su isa\nmiks oli eile päike punane?\nkas Matthew Perryl oli narkoprobleem


| Age Oks\nTag "Age Oks"\nAge Oks: Elus on toimunud drastiline muutus, aga seda positiivses suunas\nEesti balleti esipaar Age Oks ja Toomas Edur said aasta tagasi vanemateks, nende perre sündis kauaoodatud pisitütar, kellele pandi nimeks Elizabeth. Nüüd, olles elanud aasta täiesti teistmoodi – emana Eestis, eemal suurtest lavadest –, ütleb endine priimabaleriin Age, et kogu\nAge Oks: 90ndate alguses oli mul periood, kui ma ei söönud oma koormuse kohta piisavalt\nBaleriin ja väikse lapse ema Age Oks räägib ajakirjale Naised, et 90ndate alguses oli tema elus periood, kui ta ei söönud oma koormuse kohta piisavalt. “See lõi välja väsimuse ja nõrkusena, mitte midagi ei jaksanud teha,” ütleb Age.\nAge Oks ja Toomas Edur said Briti kuningannalt ordenid\nKuninganna Elizabeth II andis oma sünnipäeva puhul ordenid Eesti balletipaarile Age Oksale ja Toomas Edurile. Aastaid Inglise rahvusballetis tantsinud paar sai CBE (Commander of the British Empire) klassi ordenid teenete eest Eesti ja Suurbritannia tantsu ja kultuurisuhete edendamisel.\nAge Oks: Sünnitus oli kohutav, olin kaks päeva šokis\nBalletipaaril Age Oksal ja Toomas Eduril sündis 1. jaanuaril tütar Elizabeth. Sünnitusvalud olid Agel nii suured, et need tundusid tema jaoks lausa ületamatud.\nAge Oks ja Toomas Edur panid pisitütrele nime\nUus aasta tegi õnnelikeks vanemateks Eesti balleti esipaari – 1. jaanuaril kell 22.27 sündis priimabaleriini karjääri hüljanud Age Oksal (39) ja Estonia peaballettmeistril Tooms Eduril (40) tütar, vahendab ajakiri “Naised”.\nAge Oks ja Toomas Edur saavad lapse\n“Üks põhiteguritest, miks ma tantsimise lõpetan, on peresoetamise soov. Ma olen rahul sellega, mida olen saavutanud, mulle aitab sellest. Mu keha on kulutada saanud. Tahaks puhata, aga tahaks ka lapsi,” rääkis tänaseks Suurbritannias eduka balletikarjääri lõpetanud ja kodumaale naasnud Age\nAge Oks´a ja Toomas Edur´i 11 aastat elu Londonis on läbi – Toomas on Estonia teatri uus ballettmeister!\nMida võtta, mida jätta – selles on küsimus! Inglise balleti au ja kuulsus, kuningriigi eestlastest esitantsijad Age Oks (39) ja Toomas Edur (40) said puhkust nautida vaid kaks päeva, sest ülejäänud aeg kulus asjade sorteerimisele ja kolimisele Londonist Tallinnasse.


Hea öelda, kui ainevahetus korras. Aga kui ... | Anonüümne foorum | Üle 9500 postituse - Kliinik.ee\nHea öelda, kui ainevahetus korras. Aga kui ...\nHea öelda, kui ainevahetus korras. Aga kui pole korras. Kui toiletisse raskemale asjale on asja vaid korra nädas. Mis sest et pool söödud toidust on roheline, juur ja puuviljaline.\n7 päevane veepäev aitas mind kõige paremini paastulaagris.\nKõige raskem oligi vast teisel päeval, aga rattasõiduga sai piinavatest mõtetest eemale. 6-7 päeval ei häirinud mind teiste söömine mitte üks raas ning oleks võinud paastu jätkatagi, kuid siis poleks mul enam paastust väljatulemise aega jäänud( ettevaatlik toiduga harjutamine), aga jaanipäev lähenes. . Kummaline oli siinjuures see, et peale paastu peale esimest toidukorda( tomatimehu), tundsin tohutut nõrkust. Ennem oli jõudu ülearu. Nii, et seitsme päevaga sain 6st kilost lahti. Saadud tulemust suutsin vaid paar kuud hoida. Paraku lahutusest tingitud stress ajas ainevahetuse jälle sassi.\nKodus täpselt samu juhised järgides ei tulnud miskit välja, sest kolmandal päeval oli tõeliselt halb olemine(mürgitus). Sest kõht ei käinud piisavalt läbija ka klistiirist polnud abi. Ongi öeldud, koduselt üle kolmepäevaseid veepäevi ei maksaks teha ning ka siin peab lahtistit võtma. Oma kogemustest - kõige parem on allikavesi. Gaaseeritud kipub organismi jääma ja ei taha välja tulla. Veel- õhtuti enne magamaminekut on soovitav taimeteed( kibuvits, nurmenukk) juua lisades lusikatäis mett(kindlasti).


EAS ei otsi enam Eesti märki - Bestmarketing\nAutor: Hando Sinisalu • 3. august 2016\nEAS ei otsi enam Eesti märki\nEesti märgi otsingud pakuvad ajakirjandusele ja arvamusliidritele palju jutuainet. Enamasti kriitilises võtmes. „Tühi töö ja vaimunärimine,“ kirjutab 1. augusti Äripäeva juhtkiri. „Nagu Pipi otsib spunki,“ arvab samast asjast poliitik Marko Mihkelson. Ka reklaamitööstuse suhtumine on negatiivne: „Lihtsalt nii naeruväärne, et teen sellest 10 a. pärast komöödiafilmi,” kirjutab Facebookis reklaamiärimees Margo Kütt.


Eesti mereala sai kaitse laevadega levivate võõrliikide eest - Loodus\nEnamasti reisivad võõramaised taimed ja loomad meile laevade ballastvee mahutites, kust nad sadamates merre pumbatakse.\nEesti ühines laevade ballastvee konventsiooniga, et kaitsta merekeskkonda laevadega levivate võõrliikide eest - suurematele Eesti lipu all sõitvatele laevadele toob see kaasa karmimad nõudmised ballastvee käitlemisel, vahendas BNS.\nBallastvee käitlemise nõuetest on kindlatele laevadele, mis sõidavad kindlaksmääratud sadamate vahel, võimalik anda vabastusi. Seda juhul, kui laev sõidab kindlat marsruuti mööda ning oht uusi võõrliike merre tuua on väike. Tõenäoliselt taotletakse Eestis vabastusi regulaarliinide laevadele, mis opereerivad regulaarliinidel, näiteks Tallinna-Helsingi ja Tallinna-Stockholm liinil.\nRahvusvahelise ballastvee ja ballastveesetete käitlemise konventsiooni rakendamine kogu maailmas on vajalik, et võõrliikide levikut merealadel piirata ja vähendada võõrliikide tekitatavat keskkonna- ja majanduskahju. Laevade ballastvee ja -setete kontrolli ning käitlemise rahvusvaheline konventsioon on Rahvusvahelise Merendusorganisatsiooni konventsioon, millega on käesolevaks hetkeks liitunud 69 riiki, mis esindavad 75,11 protsenti maailma kaubalaevastiku mahust.


KISKUMINE - BIOLOOGIA - 2021\nPõhiline - Bioloogia - Kiskumine\nSelgitame, mis on röövloom, olemasolevad röövloomaliigid ja näited. Lisaks, mis on võistlus?\nKiskjatel on haistmisorganid, mis võimaldavad neil saaki tuvastada.\nMis on röövloom?\nKiskumine on bioloogiline suhe, kus ühe loomaliigi indiviid jahib teist, et ellu jääda .\nSelles bioloogilises suhtes identifitseeritakse röövloom või röövloom, kes jahib, ja saagiks on jahitav, kes annab oma energia jahimehele. Harva on seda suhet sama liigi kahe isendi vahel. Lisaks võib loodusesiseselt juhtuda, et kiskja on ühe teise liigi saak.\nNäiteks kui lõvi jahib sebra, oleks sebra saagiks, kuid samal ajal toitub ta taimedest, seega on see ka kiskja. Lisaks näitab see näide, et röövloomad pole tingimata lihasööjad.\nRöövliike iseloomustab see, et neil on teatavad kohandused saagi jälitamiseks ja hõivamiseks. Näiteks on neil teatud haistmisorganid, mis võimaldavad neil saaki tuvastada, või on nad suurepärased kõndijad.\nSamal ajal arendavad tammid ka oma kaitsmiseks teatud kohandusi. Näitena võib tuua selgroog või teatud kehavärvi, mis võimaldab neil end maskeerida keskkonnas, milles nad asuvad.\nVt ka: Tarbijaorganisatsioonid.\nMutualismi iseloomustab ajutisus, kasu saavad mõlemad isikud.\nLooduses on määratletud erinevad kiskjate tüübid, mis klassifitseeritakse järgmiselt:\nKonkurents See on suhe, mis tekib üksikisikute vahel, kes vajavad sama ressurssi, mis on piiratud või piiratud kogustes, ja see viib üksteise konkureerimiseni selle valmistamiseks. Näiteks kui kaks lindu konkureerivad sama pesakoha pärast, tekib konkurentsisuhe. Sel juhul on suhe mittespetsiifiline (erinevate liikide vahel), kuna mõlemad on samad liigid. Kuid kui näiteks kaks eri liigi taime konkureerivad päikesevalgusele juurdepääsu saamiseks, on see eri liikidevaheline suhe (sama liigi vahel).\nParasitism Selles suhtes on röövloomal palju väiksem maht kui saagil ja ta toitub sellest ilma tapmata (vähemalt lühikese aja jooksul), kuna ta vajab oma saagiks, et ta elus püsiks, et seda jätkata.\nMutualism Sellistes suhetes, mida iseloomustab ajutine olemine, saavad need kaks kasu.\nKommensalism Selles suhtes saavad üks isikud (röövloomad) kasu, teised (röövloomad) ei kahjusta ega saa kasu.\nRohusööjad Selles suhtes on tamm taim.\nLooduses võite näha palju röövloomade näiteid, mõned neist on järgmised:\nLinnud, kes toituvad putukatest ja parasiitidest, kes elavad hobuste seljas.\nLõvid, mis toituvad pühvlitest ja sebrast.\nTiiger metssigade küttimisel.\nKalad, kui neid lõvid jahivad.\nKaru, kui ta toidab lõhet.\nHunt põdra püüdmise ajal.\nJaguaarid, kui nad jahivad hirvi.\nHüljeste poolt kütitud kalad.\nKonnad kärbeste toitmisel.\nHiir, kui see jääb kassi poole.\nTiiger metskitsede ettelugemisel.\nGasell, kui see on tiigri saagiks.\nKalad, kui nad on hai saagiks.\nVeel: Kiskjad ja saagiks\nKonkurents ja röövellikud\nKonkurentsis ekspluateerimise nimel kasutab inimene ressursse paremini kui ülejäänud.\nKonkurents on teatud tüüpi röövloom, mis võib esineda sama liigi isendite vahel või mitte. See suhe seisneb kahe või enama inimese konkurentsis piiratud ressursside pärast . Näiteks karjääris, kus on arvukalt taimi (sama või erinevat liiki), konkureerivad nad kõik mulla päikesevalguse, vee või toitainete pärast.\nNiššiks nimetatakse liigi eluviisi, see tähendab ressursse, koostoimeid ja tingimusi, mida ta vajab elus püsimiseks . Seetõttu, kui samas elupaigas on kaks isendit, kellel on sama nišš, siis üks neist ei ela ja sureb välja.\nTeisest küljest saavad need isikud, kellel on osaliselt kattuvad nišid, elada koos ja ellu jääda samas elupaigas.\nKonkurentsi on kahte tüüpi:\nEkspluateerimise teel. See juhtub siis, kui liik kasutab ressurssi tõhusamalt kui ülejäänud. See kahjustab ülejäänud üksikisikuid, sest ellujäämiseks vajalik ressurss on saadaval mõnes annuses.\nSekkumise teel. Sel juhul segab inimene toidu valmistamise viisi ja teeb seda toimingute kaudu, mis seavad ohtu paljunemise või ülejäänud elu. Näiteks omandage toitu agressiivselt.\nMuud tüüpi spetsiifilised suhted\nSümbioosis on kasu vähemalt ühele inimesele.\nMõned näited erinevate liikide isendite vahel tekkivatest röövsuhetest on järgmised:\nÜürnik See suhe tekib siis, kui inimene varjupaika saab teise inimese kehas, saades sellest mingit kasu, samal ajal kui varjupaigana tegutsev isik ei kahjusta ega saa sellest kasu.\nProtokooperatsioon. See suhe konkretiseerub, kui kaks isendipopulatsiooni või kaks isendit saavad üksteiselt kasu. Kuid üksikisikute ellujäämine ei ole oluline suhe, nad saavad seda teha ka siis, kui seda seost ei teki.\nSümbioos See on väga intiimne suhe, millest on kasu vähemalt ühele selle liikmele.\nEkspluateerimine Selles suhtes kahjustatakse ühte liiget, teisest saab aga mingit kasu.\nMetsandus Niisugustes suhetes kasutab üks inimene teist seda kahjustamata, et kasutada seda transpordivahendina.\nTanatokrees Selles suhtes kasutab organism mingil viisil kasu saamiseks teiste surnud indiviidide säilmeid.\nEpibioos Selles suhtes on üks isenditest kahjutu ja elab teise organismi kehal.\nVeel: Interspecific suhted.\nSelgitame teile, mis on visadus ja kuidas inimesed käituvad selle võimeta. Lisaks sellele, kuidas õpetati visadust. Visadus on seotud pingutuse, tahte, jõu ja kannatlikkusega. Mis on visadus? Visadust peetakse vooruseks, mis viib meid oma eesmärkidele lähemale. Paljud usuvad, et visadusena tuleb projektiga edasi liikuda vaatamata ilmnevatele takistustele , kuid arusaam on puudulik, kuna visadus hõlmab ka võimekust, tahet ja karastust. jätkak


Milline on parim nuga? – Joogikoolitused\nMilline on parim nuga?\nNumbrid nugade nimetuse ees ei tähista kohta, vaid testimise järjekorda.\n1. Tramontina, valge peaga, 205 mm. Heade lõikeomaduste, kuid ebamugava ja veidi krobelise peaga. Pisut liiga mehelik ja raske. Hinne 5\n3. Tramontina, südametega, 211 mm. Paljude testis osalenud naiste suur lemmik, kuid sai lõikeomaduste eest head punktid ka mõnelt mehelt. Lõikeomadustelt üks Andrus Laaniste lemmik. Hinne 7\n4. CS Soft Grip Florina, 202 mm. Üks Rain Käärsti, Pille Endeni ja Karin Nuudi lemmik, kuid mõne osaleja jaoks pikemal kasutamisel ebamugav. Kaalust jäi puudu. Hinne 7\n5. Fiskars, 213 mm. Martti Koppeli ja tema abikokkade arvates üks ebamugav nuga nii lühiajaliselt kui ka pikemalt töötades. Hinne 5\n6. CS Noire, 200 mm. Kodus viilutamiseks keskpärane, kui palju ei kasuta. Muidu kehvapoolne. Hinne 6\n12. Tescoma Sonic, 180 mm. Kokatöös mitte, kuid kodus lühiajaliselt täiesti kasutatav. Hinne 6\n13. Tramontina, 254 mm. Karin Nuudi, Martti Koppeli ja Aare Karolini lemmik. Kokanugade kategooria parim. Hinne 8\nNugade ostmine on raske, sest poes saab neid imetleda vaid visuaalselt – pakendist väljas nuge tavaliselt pole ja lõigata ei saa seal ka midagi. Ometi tahaks proovida, kuidas terariist käes tundub ning millised on lõikeomadused.\nSelleks et ostjaid valikus abistada, tegime koka- ja kööginugade seas selguse loomiseks igapäevaselt nuge kasutavate inimestega mahukad katsed.\nKööginuga ja kokanuga\nKööginuga on käepärane abivahend väiksemate lõikamiste teostamiseks. Paljudes köökides on see ka ainus nuga, mida kasutatakse. Mõnes kodus on kööginuge mitu. Nendega lõigatakse lahti pakendeid, hakitakse tomatit ja kurki, tükeldatakse liha ja kala, viilutatakse leiba ning määritakse võid. Nii mõneski kodus leidub katkise otsaga kööginuge, millest selgub, et nendega on üritatud avada kaanega purke.\nKokanuga on suurem ja raskem n-ö kööginoa suurem vend. Kokanoa kasutusala on kodudes sama suur kui kööginoa puhul, st sellega lõigatakse kõiki toiduaineid, mida on vaja tükeldada, hakkida või viilutada. Osa kodukokkasid kasutavad vaid suuri kokanuge, sest need tunduvad mugavad.\nKokad kasutavad oma töös tihti väga erinevaid nuge, aga seekord võtame vaatluse alla just köögi- ja kokanoad ning just need, mida müüakse tavalistes kauplustes.\nKõige parem on terav nuga!\nKatses osales kolmteist nuga: seitse kokanuga ja kuus kööginuga. Neid testisid Andrus Laaniste, Karin Nuut, Martti Koppel, Piia Koppel, Maarja Koppel, Rain Käärst, Kristel Siro, Pille Enden, Lia Virkus, Alo Stamm, Aare Karolin ja mõned kokkade abilised. Nugadele andsid hinnanguid kõik.\nHinnati visuaalset välimust (mõni oli modernselt lustlik), kaalu ja lõikeomadusi eri materjalide puhul ning käes istumise mugavust nii lühiajaliselt kui ka pikemalt töötades. Tükeldati porgandit, rohelist sibulat, kartulit ja tomatit – sest neil kõigil on erinevad omadused ja struktuur. Hinnanguid anti kümnepalliskaalal.\nKokkuvõtteks võib öelda, et testi valikus olnud noad olid kõik omal moel nägusad, lõikasid keskmisest paremini ning istusid mugavalt käes. Proovimise käigus tulid välja igaühe eelistused, sest polnud ühtegi sellist nuga, mida kõik katses osalenud oleks ühehäälselt parimaks kiitnud. Samas polnud ka ühtegi nuga, mis oleks kõigi meelest halb olnud.\nTeha valikut uute ja teravate nugade vahel ongi keerukas, sest parim nuga on terav nuga. Restorani Nero peakokk Andrus Laaniste tõdes, et kodus süüa tegeva inimese jaoks on head peaaegu kõik, kuigi mõni tundus lausa plekitükina. Erinevused ilmnesid pikalt kestva töö käigus. Suurt rolli mängis ka see, kuidas testitav nuga lõikas seismise ja istumise ajal.\n2. Tramontina, valge peaga, 158 mm. Mõned testijad arvasid, et sellega saaks fileerida kala, kuid pigem on see kondistamise nuga. Meeldis rohkem naistestijatele. Hinne 6\n7. Sonic Tescoma, 140 mm. Karin Nuudi lemmik, kuid Martti Koppeli hinne jäi alla keskmise. Hinne 5\n8. CS Noire, 151 mm. Paljude arvates pigem kondistamise nuga. Lia Virkuse lemmik. Hinne 5\n9. Tramontina, musta peaga, 155 mm. Paljude naiste jaoks liiga suur, hirmutav ja raske. Hinne 6\n10. Tramontina, kollase peaga, 152 mm. Lustliku välimuse ja heade lõikeomadus- tega praktiline nuga, mis osutus kööginugade kategooria parimaks. Hinne 8\n11. Fiskars, 160 mm. Nii välimuselt kui ka lõikeomadustelt alla keskpärase. Hinne 5


🟢 LAMZONE OÜ (14610570) - Ülevaade @ Inforegister.ee\nLAMZONE OÜ: Tegevuslugu 29.04.2021\nLAMZONE OÜ alustas peaaegu 3 aastat tagasi, mil juhatuse liige M. M. S. selle asutas, kes alles alustas ettevõtlusega. LAMZONE OÜ valdkond on veebiportaalide tegevus. Samas valdkonnas (EMTAK 63121) on tegutsevaid ettevõtteid 2021 aasta seisuga kokku 665 tükki, kes annavad tööd kokku 3301-le inimesele ja kogu valdkonna 2021 käibeprognoos on ca 836.7 miljonit ...\nLAMZONE OÜ: Sünnilugu 28.04.2021\nLAMZONE OÜ juriidilise keha sünnikuupäevaks on 20.11.2018, kuid äritegevust ei alustatudki. Eesti ettevõtete keskmine eluiga on 6 aastat, LAMZONE OÜ peab selleni jõudmiseks veel 4 aastat aktiivselt tegutsema. Kadunud või deklareerimata käive annab alust muretseda, et kas on alanud hääbumine? Selle firma pani püsti M. M. S. . LAMZONE OÜ juhatuse liikme...\nLAMZONE OÜ: Tudulugu 17.09.2020\nHarjumaa kandi aadressiga ettevõte, LAMZONE OÜ registreeriti 1 aastat tagasi, juba euroliitu kuulumise tähe all. See äsjasündinud ettevõte ei teinud aga kõssugi ning magab tänase päevani magusat und riiulis ettevõtete portfellis, mille sanga hoiab M. M. S.. Üldse on selliseid "okasroosikesi" Eestis täna 75 412 tk (see on tervelt 25.6% kõigist registrisse kantud...\nLAMZONE OÜ on asutatud 2 aastat tagasi.\nM. S. 80 punkti Juhatuse liige\nTelefon (+48) 695414361\nM. M. S. Amet... Logi sisse > () 486...


Kommentaarid: Moekunstnik Ülle Pohjanheimo: "Eesti poliitikud ei oska riides käia!"\nMoekunstnik Ülle Pohjanheimo: "Eesti poliitikud ei oska riides käia!"\nKatrin Lust, 8. oktoober 2013 15:26\nto EFI/ 9. oktoober 2013 13:02\npr. Ilves OLI Pohjanheimo klient ja pean nentima, et sel perioodil oli pr. Ilvese väljanägemine üks ilusamaid ja läbimõeldumaid.\ntollele, kes kiitis siin KE Riigikogu naisi. Ainukesed kaks, kes RK olijatest oskavad riides käia ja kel on maitset, on Urve Palo ja Kaja Kallas, KE omad paistavad eriti venelasliku ja ülespuhvitud maitsega silma. Aga see on tõsi, et olulisem väljanägemisest on poliitiku teod ja ütlemised.\ntuut/ 9. oktoober 2013 12:05\nmaksku töötajatele palk-maksuametile raha ära ja olgu vait\nEFI/ 9. oktoober 2013 10:00\nPr Ilves on Pohjanheimo klient ja mis siin siis niiväga hõisata on. Hirmus raha ära kulutatud, aga tulemus ikka nii ja naa.\nvõiks/ 9. oktoober 2013 08:07\nmõne ameti ära õppida ja tööd teha. moekuntsnik pole ei amet, ega tõsiseltvõetav hobi. klounaad.\nkutt/ 9. oktoober 2013 07:45\nKuule sa moenarrist kunstnik ... enne mõtle kui sellist moetatti pritsid. See on ju otsene soovitus hakkata kallilt ja edevalt riietuma mis omakord võidakse kirjutada kuluhüvitisse mis tähendab ,et maksumaksja raha eest hakkavad näiteks riigikogu liikmed riietuma. Niigi kadrioru ameriklaste kaltsude jaoks on rahvaraha sisse kirjutatud. otsi endale teine koht oma jutumärkides moe realiseerimiseks.\nvana parm/ 9. oktoober 2013 03:59\ntuleb riigikogulastele maksta riietetoetust ja teha riigihange Pariisi ja Milaano moemajadest.\neks / 9. oktoober 2013 01:51\nenne kritiseerimist tule ennast ka kriitilise pilguga üle vaadata. Paljud meie moekunstnikud vajaksid ise moekunstnike ja disainerite abi. Poliitiku nagu iga teise tööd tegeva(loodan,et poliitik on ka töötegija,mitte lihtsalt pinginühkija?) inimese puhul on esmatähtis tema töö tulem ja vajalikkus ning kasumlikkus ühiskonnale. Väline sära ei suuda sisemist ilu äratada,kui seda üldse polegi.\nhm/ 8. oktoober 2013 23:07\nKui mõnel naispoliitikul ongi kaasasündinud hea maitse, siis me moedisainerid oma konkurentsivõitluses suudavad selle täielikult hävitada.\nteadja/ 8. oktoober 2013 20:39\nno mis siin poliitikutest...\nisegi moekunstnik oma teadmiste juures laseb ennast T-shirdis pildistada\npagan/ 8. oktoober 2013 20:08\nMõtlesin,et kirjutan midagi kuid milleks. Täielik JABURDUS.\nEFI/ 8. oktoober 2013 19:28\nÜldiselt olen kriitikaga nõus, kuigi minu arvates on meie poliitikute puhul tähtsamaid probleeme kui viisakas riietus. Savisaare riietus on viimastel aastatel päris šikk, aga tema tegusid see kuidagi paremaks ei muuda. Pohjanheimo disain ei lähe üldse peale, kui keegi siin soliidse riietuse osas midagi võiks ette võtta, siis tema see ei ole.\nheimari haige õde/ 8. oktoober 2013 18:49\nmina ja imekaunis mailis oleme kauneimad!\n8. oktoober 2013 18:28\nNad ei oska mitte midagi teha\nruiii/ 8. oktoober 2013 17:49\nvaadaku enne ise peeglisse, nagu siga\nToriseja/ 8. oktoober 2013 17:30\nKas ja kuidas see riietumisoskus peaks meie poliitikuid ausamaks, paremaks ja toredamaks muutma...?\njaaa/ 8. oktoober 2013 17:16\nRahandusminister Ligi käib mingites kuluvates, ise vana mees ja minister. Kaja Kallas on riigikogus talvel mingis lühikeste varrukatega kleidis. Olen märganud, et 2 daami, Mikko ja Tuus-Laul on alati kenad ja hakkamas, aga vb sellepärast, et nad on ju päris värsked abielunaised. Kadri Simson on ka kaunis, eriti ilus oli ta eilses AK-s.\nRollotaja on viimasel ajal nii imelik, varem ka ikka oli sätitud. Ackermann ja Iva on üldse nagu kaltsukast välja astunud, jubedad.\nlilli/ 8. oktoober 2013 16:57\nsee pealesurutud moe jama ajab juba südame pahaks, käigu riides nii nagu ise õigeks peavad, me ei hinda neid moodsate riiete järgi, vaid tegude,\nmis sellest riiete kandmisest ?/ 8. oktoober 2013 16:55\nnad ei oska enda tööd isegi teha\nvaata/ 8. oktoober 2013 16:20\nMILLINE SA ISE OLED ja kaob tuju teisi kritiseerida- ausõna, täielik õudus kuubis ja seletab eiteamida\nporo/ 8. oktoober 2013 15:59\nÜlle Põhjanheimo?, võin kihla vedada, et sellist inimest pole olemas, ehk Pohjanheimo. Minu teada soome keeles täht õ üleüldse puudub, või on juba eestlaste jaoks tehtud?\n8. oktoober 2013 15:59\nSee on küll viimane, mida ma poliitikutelt ootaks. Ausus eelkõige! Oma hilbud toppige iseendale tagumenti, krdi hilbukummardajad.\n:)/ 8. oktoober 2013 15:59\nNad söövad selle raha äramis muidu riietele kuluks. :)\nd/ 8. oktoober 2013 15:50\ntähelepanek/ 8. oktoober 2013 15:46\neriti masendav oli vaadata endist roheliste pealikku - kasimatu ja rääbakana. Meie kõik esindajad mistahes alal võiksid siiski korralikult ja maitsekalt riietatud olla , raha ju olemas hea palga näol. Samas ka vägagi maitsekaid ülikondi paljudel - kõik poliitikud pole lohakad.\nmaamiis / 8. oktoober 2013 15:41\nsiiu/ 8. oktoober 2013 15:37\nHuvitav kas ta on maksuametile oma võlad ära maksnud? Auväärne daam!


Tiia Tiik, minu blogi: Kolmandik vaidlustatud puudeotsuseid rahuldatakse\nEsmaspäeval käis mul töö juures külas EPLi ajakirjanik Tuuli Jõesaar. Rääkisime pikalt nendest probleemidest ja puuetega inimeste olukorrast, töötusest, oskuste ja kelleoskuse madalast tasemest, ebatäpselt täidetud taotlustest ja telefoni teel nõustamisest, selgitamisest ning inimeste abistamisest, kes sotsiaalnõustamisele tulevad. Probleeme on palju ja need jätkuvad, kuigi aastakümnetega on töövõimetuse ja puude tuvastamise kord muutunud, siis siiani tekib olukordi, kus sügava puude asemel määratakse raske või keskmine puue, raske puude asemel keskmine puue või keskmise puude asemel tunnistatakse inimene terveks ehk otsusele kirjutatakse, et puuet ei tuvastatud ja lisakulutusi ei esine. Aga esineb nii kuuldeaparaadile, abivahenditele, transpordile, ravimitele, juhendamisele, järelvalvele, enesehooldusele ja majapidamisele. Tavaliselt on inimese tööle minemisel need kulud suuremad ja kui toetusi, teenuseid ei ole, siis inimesi ei motiveeri töötama, kui saadav töötasu kulub lisakuludeks. Vaidlustamine on parem tegu kui kodus ohkamine või nutmine. Samas soovitan enda poolt rääkida oma arstiga, sest kõik eriarsti andmed ei jõua perearstini ja kui on tegemist mitme puude ja erineva haigusega, siis ongi kulutused, töövõimetus ja eluga hakkama saamine keerulisem, vaevarikkam. Aga mul on hea meel nende üle, kes selle vaide esitamise teekonna ette võtavad ja võitjatena väljuvad. Artiklis on natuke valesti läinud see, et transporditeenust saavad lisaks sügavale puudele ka raske liikumis-, nägemis- ja liitpuudega inimesed. Aga ühistransport on tasuta vaid sügava puudega inimestele, erandina lisanduvad raske nägemispuude inimesed.\nTÄISMAHUS: Kolmandik vaidlustatud puudeotsuseid rahuldatakse\nPea kolmandikul juhtudel kuulutab vaidluskomisjon ekspertarsti esialgse otsuse valeks. Sotsiaaltöötajate sõnutsi võib puude määramisel näha järjest rohkem sotsiaalkindlustusameti ekspertide praaki. Statistika kinnitab, et järjest rohkem puudeotsuseid vaidlustatakse, kuid endiselt jääb vaidlustatud otsuste arv alla ühe protsendi puudeekspertiiside koguarvust. „Üks naine oli meningiidiviiruse tõttu lapsest saati raske puudega. Nüüd määrati keskmine puue. Aga tervislikus seisundis midagi muutunud polnud! Vaidlustasime. Nädala ajaga tuli vastus, et on ikka raske puue,” tõi Tallinna puuetega inimeste koja sotsiaaltöötaja Tiia Tiik ühe näite. Selliseid näiteid on veel, Tiik meenutab, et üksnes tema on tänavu tegelenud viie vaidlustusjuhtumiga.\nEelmisel aastal tegid sotsiaalkindlustusameti ekspertarstid 38 400 korduvat puudeekspertiisi ehk ekspertiisi neile, kellel varasem puudeaste aegus. Ligi 1100 otsust vaidlustati. Vaidluskomisjon rahuldas neist umbes kolmandiku ja tunnistas ekspertarsti otsuse valeks. Seega, kui inimene tunneb, et talle määratud töövõimetusprotsendi või puudeotsus pole õiglane, on päris suur tõenäosus, et tegu oli eksitusega ja vaidluskomisjon muudab otsust. Medali teise küljena rõhutavad nii sotsiaalkindlustusamet kui ka sotsiaaltöötajad seda, et vaiete arvu rohkenemist põhjustab ka lihtsalt vaesus või soov saada hädavajalikke teenuseid, mis seostuvad vaid kindla puudeastmega. „Puue algab 40-protsendisest töövõimetusest. Kui puuet ei tuvastata, ei saa inimene ka neid teenuseid, mida puuetega inimestele pakutakse. Tallinnas vaidlustatakse raske puue näiteks selleks, et saada sügavat puuet ja sellega kaasnevat koduhooldus- ja invatransporditeenust,” selgitas sotsiaaltöötaja Tiia Tiik. Sotsiaalkindlustusamet toob vaiete kasvu põhjusena esile ka vaesust „Vaietes tuuakse sageli ära töötus, toimetulekuraskused ja teised sellised probleemid,” ütles sotsiaalkindlustusameti pressiesindaja Elve Tonts.\nLoe ka Delfi kommentaare siit.


Kohaliku omavalitsuse huvialakooli / muusika- ja kunstikoolide üleriigilise õppekava kinnitamine, Koor praha liigestele\nKoor praha liigestele. Seotud tooted\nValgus keemiliste ja füüsiliste muutuste põhjustajana. Trossmann alistas Alberts Zvejnieksi. II Turaani turniiri Helsingis Materjal ja aeg.\nIII õppeaasta 1. Õppesisu Skulptuur ja keskkond. Skulptuuri seosed ümbritseva keskkonnaga. Miljöötegurite mõju. Skulptuur interjööris ja eksterjööris. Skulptuuri ruumiline paiknemine.\nSkulptuuri eksponeerimise põhimõtted. Plastika seosed arhitektuuri ja disainiga. Vorm ja valgus. Valguse kulg vormil. Valgus kui vormilõige. Valguse nägemine ja fikseerimine. Valguse muutumine suunamine, hajutamine. Valguse liigid pehme, mahe, terav, ere. Valgus keemiliste ja füüsiliste muutuste põhjustajana.\nMaterjalide valgustundlikkus. Valgus ja ese.\nCarnilove koera konserv pardiliha ja põldtimutiga g\nValgus koor praha liigestele märk. Valgust peegeldavad ja neelavad pinnad.\nVormi rõhutamine valguse abil. Teoste eksponeerimine ja valgustingimused. Vorm ja materjal. Materjali võimaluste avanemine. Materjal ja struktuur.\nMaterjali struktuursed omadused ja nende kasutamisvõimalused. Domineerivate omaduste kasutamine teoste loomisel. Kunstiline idee ja struktuuri omapära.\nMaterjalide füüsilised omadused kõva ja pehme, veniv ja jäik, sile ja karvane, tihe ja poorne. Materjali muutmise võimalused mõjutamine temperatuuriga, mehhaaniline töötlemine jms. Füüsiline peenestamine, poleerimine jms. Materjal ja kontseptsioon. Materjalide omadused tähenduse kandjana.\nSemantilised tunnused. Materjal kui märk.\nKeerukamad vormiloomevõtted. Plastika ja raidkunst. Konstrueerimine ja modelleerimine. Moodulile rajatud kompositsiooni printsiibid. Looduslike ja tehismaterjalide seostamine.\nAuverte valu liigestel kasutamine.\nRavi sisse Praha / politseiriik.ee\nTäis- ja poolproduktid. Valiku ja kasutamise põhimõtted.\nValmisdetail aktsendina. Valmisesemete semantiline potentsiaal. Kontekst ja selle muutmine. Tähendusnihked eseme väljarebimisel harjumuslikust miljööst. Rütm ja dünaamika.\nElementide ühendamise võtted. Korduste kasutamine. Koor praha liigestele ja intervallide varieerimise võtted ja printsiibid.\nComparing the Hard Korr 4 Bar \_u0026 Lifestyle 4 Bar Camping Lighting Kits\nRütm ja seriaalsus. Koor praha liigestele tüübid.\nCandidol Kuju Praha Keskus\nInimese portreeline kujutamine. Pea konstruktsioon. Aktiivsed skeletipunktid. Pea sidumine õlavöötmega.\nEttevalmistus: 30 minutit Kokk: 30 minutit See klassikaline prantsuse vorst on suurepärane alguspunkt algajatele karutoitude valmistamiseks. Tehnika on lihtne, maitseained lihtsad ja kõvendamist saab teha suhteliselt andestavas keskkonnas, näiteks keldris või garaažis, kus pole vaja spetsiaalset varustust. Nagu kõigi vinnutatud liha puhul, on tegemist ka mõne spetsiaalse koostisosaga, nagu dekstroos, kõvendav sool tuntud ka kui Insta Cure või Praha pulber ja sooled. Ravisool sisaldab naatriumnitritit ja naatriumnitraati, mis takistavad botulismi põhjustavate bakterite arengut ja on seetõttu selle retsepti ohutuse tagamiseks hädavajalikud. Liha jahvatamise kinnitusega alusmikser koor praha liigestele selle retsepti jaoks hästi.\nÕlavöötme ehitus. Kaela üldvorm. Näoosade analüüs silm, kõrv, nina jms.\nNäolihaste jaotumine. Juuste üldistatud kujutamine. Jäsemete ehitus ja plastika. Liigeste ehitus, funktsioon ja seos välise vormiga. Liigutuste amplituud. Isikupärane kujutamine ja ekspressiivsus. Individuaalne lähenemisviis ja käekiri. Kompositsiooni ilmekuse suurendamise võtted ja maksimaalse väljendusrikkuse saavutamine. IV õppeaasta 1. Õppesisu Ajamõõde skulptuuris. Eelprogrammeeritud objektid kineetiline, heli- ja valgusskulptuur.\nStabiilne ja mobiilne skulptuur. Protsessuaalne kunst performance, happening jt. Keskkonnakunst land-art. Inimene kui kunstilise kujutamise allikas. Inimese kujutamise viisid ja vahendid.\nInimkeha peamised mahulised vormid. Skelett ja selle tähtsus organismis. Inimfiguuri plastilised konstruktiivsed punktid. Proportsiooniõpetuse põhijooned. Ealised ja soolised iseärasused.\nKehaehituse tüübid. Figuraalne kompositsioon. Liikumise biodünaamiline analüüs. Vorm ja värv.\nMinu nimi on Veronika. Ma tahaksin jagada teiega oma kogemusi kohaldamise koor, liigeste ArtroFast.\nVärvus kui kultusobjektide osa. Värvus eseme funktsionaalse tähenduse kandjana. Värv ja materjal. Illusionism ja optilised efektid skulptuuris. Op-kunsti kogemuse analüüs. Lihtsamate nägemisillusioonide kasutamine kunstiteostes. Ruumi ja vormi näiline ja tegelik deformeerimine. Virtuaalne reaalsus kunstilise keskkonnana. Skulptuursete objektide semantilised tasandid.\nSkulptuuritehnika ja tähendus. Materjal ja aeg.\nMaterjali sõnum konkreetses ajas. Materjali ajalooline sõnum. Stiil ja tähendus. Teoste stiililine ühtsus ja sobivus. Kiti erinevad vormid. Kunstivoolude ja stiilide avaldumine skulptuuris. V õppeaasta 1. Õppesisu Loomeprotsessi teadlik juhtimine. Loomingulise probleemi iseseisev püstitamine. Huvide ja kalduvuste arvestamine tegevuse planeerimisel.


Kas jalgpall on lihtsam kui kergejõustik? - Jalgpall\nKas jalgpall on lihtsam kui kergejõustik?\n19.veebruar 2019 08:49\nMarek Niit, Mihkel Mardna, Norbert Hurt, Rene Zahkna\nFoto: Hendrik Osula, Tiit Blaat, Ilmar Saabas / Kollaaž\nEelmise aasta 19. oktoobril võisid lugejad näha Õhtulehes artiklit, milles lahkasid erinevad asjatundjad Usain Bolti võimalust saada tippjalgpalluriks. Oma sõna ütles sekka ka Eesti sprinter Marek Niit, kelle mõttetera andsime aruteluks nii talle endale kui ka kolmele jalgpalliga seotud inimesele. Niidu kommentaar kõnealuses artiklis kõlas nii: „Eluaeg kergejõustikku teha on raske. Jalka ei ole lihtsam, aga kurnatuse tase ei ole seal nii suur.“ Kas see vastab tõele?\nMarek Niit, Paide Linnameeskonna fitnessitreener ning Eesti 100, 200 ja 400 meetri jooksu rekordiomanik\nTagantjärele tarkusena võin öelda, et võibolla ei ole kurnatus selles lauses päris õige sõna. Minu mõte oli selles, et jalgpalli mängides ei pea sportlane olema pingutuse mõttes nii palju punases tsoonis. Kergejõustikku on pikas perspektiivis keerulisem teha, sest sa pead ennast kogu aeg ületama: kergejõustiku mõte ongi ju selles, et sportlane ajab taga mingisugust pikkust, kaugust, kõrgust, kiirust. Jalgpallis on kurnatuse lävi madalam, sest sa mängid tiimisporti. Loomulikult on tippjalgpallis mängijad pärast mängu omadega täiesti läbi, aga kurnatus on rohkem meeskonna kanda kui kergejõustikus.\nVaimne kurnatus on keerulisem teema. Usun, et jalgpallis sõltub see positsioonist, kus keegi mängib. Kergejõustiku puhul oleneb, millise alaga tegeled. Omast käest võin öelda, et lühikese sprindi puhul on ettevalmistus hoopis teine kui pika sprindi puhul. Kõige raskem on minu arust just 800 meetri jooks ja treening, mis kummalisel kombel sarnanevad kõige rohkem jalgpalli ettevalmistuse ja loomusega.\nNorbert Hurt, FC Flora spordidirektor\nJalgpallis sõltub kurnatus kindlasti keskkonnast, sest on erinevaid kultuure. On näiteks (Raymond) Verheijeni kultuur, kus põhimõtteks on see, et pigem teha üks trenn päevas ja hoida värskust. Sellise mudeli järgi on kurnatus väiksem ja sõltub sellest, kui palju mängija individuaalselt trenni juurde teeb. Teise kultuuri esindaja on Jürgen Klopp, kellel oli Liverpooli minnes tõsine võitlus klubi fitnessiosakonnaga. Klopp tahtis trenni teha kolm korda päevas, Inglismaa fitnessiosakond proovis teda omakorda veenda, et trenni tehakse kaks korda päevas. On selge, et kurnatus ei saa olla väike, kui päevas tehakse trenni kolm korda. Olen kuulnud ka Sergei Mošnikovi käest, et kui ta Poolas oli, siis sealgi tehti kolm trenni päevas. Samuti on Taanis kultuur, kus on väga suured koormused ja paljudes klubides pannakse suurt rõhku jooksule. Meie kultuuris võin ma rääkida Florast. Oleme oma koormuseid suurendanud ja teeme rohkem kaks korda päevas trenne.\nNiisiis ei saa kurnatuse taset üldistada, sest on erinevaid kultuure. Nii kergejõustikus kui ka jalgpallis sõltub see ju tegelikult sportlasest endast. Individuaalaladel on neid sportlasi, kes teevad palju trenni, aga samamoodi on neid, kes ei pühendu sama palju. Ka jalgpallurite seas on mängijaid, kellel on oma eratreenerid, kellega treenitakse juurde. Seega oleks minu tsitaat tippjalgpalli kohta selline: tänapäeval on jalgpall individuaalsport meeskonnaspordi sees. Kes tahab olla kõrgel tasemel, see peab rohkem pühenduma ja elama 24/7 jalgpallurina, treeningprotsess peaks minema suuremaks kui ainult ühine töö meeskonnaga.\nRene Zahkna, laskesuusataja, kes mängib Võru Heliose klubis\nÜtleksin, et Premium liigas on ainult kaks-kolm klubi, kes saavad finantsiliste tingimuste poolest lubada seda, et tehakse trenni kaks korda päevas ehk nii palju, et üleüldse tekiks variant kurnatud olla. Individuaalaladel on samas tavaline see, et teed igapäevaselt kaks korda päevas trenni ja nädalas on ainult üks puhkepäev. Olen kuulnud ka ütlust, et jalgpallis saad sa jala sirgeks lasta selle arvelt, et tiim võib sind välja vedada. Individuaalaladel ei ole mitte kunagi seda võimalust, et saad teistele loota selles osas, et keegi su musta tööd lapib.\nVaimse poole pealt on jalgpallis sellepoolest lihtsam, et sa oled meeskonnaga päevast päeva koos ja käid trennis üheskoos, aga võib tekkida teistsugune vaimne kurnatus. Näiteks kui pead pingil olema, aga tead, et sa oled sama hea või veel parem kui see mängija, kes väljakul sinu koha peal mängib. Näiteks nagu eestlased on välisklubides pingil - usun, et pinginühkimine on vaimselt väga kurnav ja see hakkab inimest ühel hetkel järjest rohkem seestpoolt sööma. Laskesuusatamises on meil väikese riigi eripära see, et kui vähegi rivis oled, siis pead võitlusesse minema. Meie mehed ja naised ei saa teatesõitude puhul valida, millistel MK-etappidel startida, me oleme omamoodi lõksus MK-karussellis.\nKui ma mängin jalgpalli Võru Heliose eest, siis see on minu jaoks suur puhkus - seda just vaimselt. 11 kuud aastast ma elan ja hingan laskesuusatamise nimel ning kuna minu jaoks ei ole jalgpall aastaringne töö, siis mängides mu pea puhkab. Isegi kui füüsiliselt on tõesti raske, siis on vaimne vabanemine hästi suur.\nJalgpallis näen ma ülekoormuse puhul seda, et kuna jalgpall nõuab alati tulemust - igas mängus on vaja võita ja seda juba noorest east saadik -, siis tehakse ainult intensiivseid ja arendavaid trenne, aga tihti jääb puudu vastupidavusest. Jalgpallis ei vaadata sellele normaalselt, kui 13aastane poiss käib lisaks jalgpallitrennile ka suusatamas või judos. Kuna trenne tehakse jalgpallis üks kord päevas ja noorte puhul neli-viis korda nädalas, siis tahavad treenerid aega maksimaalselt ära kasutada, ja seetõttu ei näe me seda, et jalgpallurid tuleksid kokku, teeksid tund aega rahulikku sörki ja ongi kõik. Aga ülekoormus tekib just siis, kui tehakse liiga palju sama asja ehk treeningud ei ole vaheldusrikkad. Mina ütleksin, et kui laps käib iga päev ainult jalgpallitrennis, siis on tal ülekoormusvigastuseks suurem tõenäosus kui sellel lapsel, kes käib iga päev jalgpallitrennis, aga mõnel õhtul ka suusatamas, jooksmas või ujumas.\nMihkel Mardna, Eesti profisportlaste spordiarst ja nõustaja\nEsiteks tahan öelda, et tipptasemel jalgpallurite ja kergejõustiklaste võistluskalender ning ettevalmistus on väga-väga erinevad. Jalgpalluritel kestab hooaeg peaaegu 12 kuud aastas: erinevad liigad, võistlused, koondisemängud. Jalgpall on minu arust spordis täiesti omaette mudel selle aastaringse virvarriga. Kergejõustiku treeningkalender on täiesti teistmoodi käsitlus. Neil on talvine ja suvine hooaeg ning kindlasti ei ole neil nii palju võistluseid kui jalgpalluritel mänge. Kurnatus ja ületreenituse sündroom võivad aga tekkida nii jalgpalluritel kui ka kergejõustiklastel - see võib tekkida kõikidel füüsilistel spordialadel (jätame seega siit välja sellised alad nagu näiteks male, kurling, laskmine, vibusport). Kunst on see, et lisaks treeningule, mis peab olema õigesti üles ehitatud, on väga olulisel kohal ka puhkus. See on üks treeningu osa. Kui puhkuse ja treeningu vahekorda kasutatakse valesti ja tekib ületreenituse sündroom, siis on sellest väga raske välja tulla, ning tippspordis on neidki, kes polegi enam välja tulnud. See oht puudutab nii jalgpalli kui ka kergejõustikku.\nVaimset stressi ja selle teket võib seostada konkreetsete spordialadega. Võtame näiteks triatloni, kus on väga palju tööd vaja ära teha individuaalselt. Selle jaoks peab inimesel olema väga hea rutiinitaluvus ning see peab olema kaasasündinud omadus. Kellel seda pole, need tippu ei jõua. Meeskonnaalad - nagu jalgpall - on teistsugused. Seal tekib stress meeskonna tõttu, sest teatud persoonidel on õlgadel raskus ehk kohustus, sest nad peavad oma töö ära tegema. Kui see mõnes mängus ei õnnestu, tekib stress. Muidugi on ka jalgpallis vaja rutiinitaluvust, sest treeningutel tuleb teha rutiinseid kavasid, aga vaimne stress on suurem vastutuse tõttu. Lisaks meeskonnale tuleb ju vastutada ka sponsorite, klubi, toetajate ees.\nMoskvat tabas pommiähvarduste laine. Pooleli jäi ka maleturniir, kus osaleb Kaido Külaots (19) 19.02.2019\nRootsi laskesuusatajaid tabas tiitlivõistluse eel ebameeldiv üllatus. Peatreener: see on skandaal (1) 20.02.2019


Miks ilmaennustused nii sageli valed on? (Sest seda on nii raske ennustada)\nPõhiline » Huvitav » Miks ilmaennustused nii sageli valed on? (Sest seda on nii raske ennustada)\nKui teadlased nagu Einstein, Newton, Maxwell jt suudavad luua füüsilisi teooriaid, mis suudavad reaalseid sündmusi täpselt ja täpselt ennustada, siis meteoroloogid (ilma- ja atmosfäärieksperdid) seisavad silmitsi teistsuguse reaalsusega.\nMeteoroloogide ennustused ilma kohta on sageli vastuolus tegelike sündmustega.\nInimene on suutnud planeetide, kuude, komeetide asukohta tulevikus kuni sadade aastate täpsusega ennustada, kuid ei oska ikka veel täpselt ennustada, kuidas ilm üks päev ees on? Kas sajab? Mis on õhutemperatuur?\nIlmateadus on kiiresti arenenud\nIlmateadus või meteoroloogia hakkas arenema sajand tagasi, kui matemaatik Lewis Fry Richardson arvutas käsitsi välja 6 nädalat, et ennustada järgmise 6 tunni ilma.\nIlmaennustused sõltuvad arvutite arengust. Meteoroloogide jaoks on see suur saavutus. Meie, laiema avalikkuse jaoks pole see tegelikult oluline.\nIlmaennustus on viimase 20 aasta jooksul läbi teinud märkimisväärseid arenguid.\nTänased 3-päevased ilmaennustused on paremad kui 20 aastat tagasi tehtud ühepäevased ilmaennustused.\nTänapäeva ilmateadlased ei saa töötada ilma numbrilise ennustamiseta, mis kasutab ilma ennustamiseks matemaatilisi võrrandeid.\nNende matemaatiliste võrrandite arvutamiseks on vaja keerukaid arvuteid ja suurt hulka andmeid maa, mere ja õhu füüsikaliste parameetrite kohta.\nSeal on 2 × 10⁴⁴ (200,000,000,000,000,000,000,000,000,000,000,000,000,000,000) molekulid atmosfääris et liiguvad juhuslikult ja püüame arvutada liikumise kõik need molekulid, see on tõesti raske.\nMiljonid andmed, mida tuleb koguda ja töödelda\nLühiajalised prognoosid sõltuvad temperatuurist, pilvedest, sademetest, tuulest ja õhurõhust. Pikaajaline ennustus, lisage maa- ja meretemperatuurid, ookeanihoovused, õhusaaste ja palju muud.\nHomme hommikuse ilma ennustamine nõuab suuri pingutusi. BMKG kogub iga päev miljoneid vaatlusandmeid, mis on võetud kohapealsetest jaamadest, aga ka ilmaõhupallidelt ja satelliitidelt.\nLoe ka: Miks õppida matemaatikat? Pelmeenide ostmine ei kasuta logaritme, eks?\nÜks ilmajaam ei suuda nii palju infot koguda. Kasutatakse suurt ilmajaamade võrgustikku, mis kogub andmeid aja jooksul erinevatest kohtadest.\nMõned jaamad asuvad maismaal, mis koosneb vähemalt tuule kiiruse ja suuna mõõtmiseks anemomeetrist, sademete mõõtmiseks mõeldud veereservuaarist, õhutemperatuuri ja -niiskuse mõõtmiseks mõeldud hüdrotermomeetrist.\nOokeanis vedelevad veel mitmed jaamad, poi on paigaldatud vaatlusseadmed. Ja endiselt on olemas mobiilsed jaamad, lennukitele ja laevadele paigaldatud vaatlusseadmed. Lisaks ilmasatelliidid ja raadiosondidega õhupallid, et saada andmeid ülemistest atmosfäärikihtidest.\nKõigi nende jaamade füüsiliste parameetrite andmed genereerivad iga päev rohkem kui 1 miljon andmeid.\nTeie sülearvuti või arvuti ei saa neid andmeid salvestada, rääkimata nende töötlemisest. Kuid meteoroloogidel on superarvutid, võimsad masinad, mis suudavad arvutada miljoneid andmeid sekundis.\nSuperarvuti ilma ennustamiseks\nAmeerika Ühendriikides on superarvuti, mida haldab National Centers for Environmental Prediction (NCEP). Superarvutitega töötades on rohkem kui 10 000 protsessorit, mis töötavad 2,6 petabaiti andmetega.\nSeal suunatakse vaadeldud andmed superarvuti ajusse, mis kasutab keerulisi matemaatilisi mudelvõrrandeid, et ennustada, kuidas ilmastikutingimused aja jooksul muutuvad. Selle superarvuti ennustuse tulemused edastatakse või levitatakse avalikkusele televisiooni, Interneti-lehtede, rakenduste ja muude kaudu.\nÄrge arvake, et selle superarvutiga on võimatu vigu teha, isegi nii arenenud tehnoloogiaga pole see superarvuti veel suuteline ilma ennustamise suurte väljakutsetega silmitsi seisma.\nLaiaulatuslikud ilmastikunähtused, millest igaüks on mõjutatud erinevatest muutujatest. Mõelge näiteks sellele, kuidas päikesekiirgus soojendaks Maa pinda, kuidas õhurõhu erinevused juhiksid tuuli ning kuidas vee, sulamise ja aurustamise faaside muutumine mõjutaks energiavoogu.\nMeteoroloogid kasutavad nüüd tehnoloogiat ja tehnikaid, mida pidevalt ajakohastatakse, et tulla toime kaosega, näiteks ennustamine ansamblite abil, mis põhinevad mitmel ennustusel, kusjuures iga ennustus kasutab erinevat lähtepunkti.\nKui ansamblis paistavad kõik ennustused ühesugused, siis ennustatav ilm kipub olema normaalne. Kui on ennustusi, mis näevad välja märkimisväärselt erinevad, siis ennustatav ilm tõenäoliselt muutub.\nLoe ka: Mis on tardigrade? Miks see Kuule jõudis?\nKahjuks valitseb kaos endiselt, meteoroloogid ei suuda kunagi absoluutse kindlusega ilma ennustada. Ükskõik, kas tuleb torme, orkaane, äärmuslikke vihmasid, toob see alati kaasa katastroofi vähese hoiatusega.\nKaos, korralagedus kui universumi olemus\nNende keeruliste arvutuste mis tahes muutuja väikesed muudatused võivad tulevasele ilmale suurt mõju avaldada. MIT-i meteoroloog Edwan Lorenz nimetab seda liblikaefektiks.\nNii lihtsalt kirjeldades võib liblika tiibade laperdus keset Aasia metsa põhjustada New Yorgis tugevat vihma.\nTeda tuntakse kaoseteooria isana, teadusliku põhimõttena, mis kirjeldab ülikeerulisi süsteeme, näiteks ilmastikusüsteemi, kus väikesed muutused algtingimustes võivad lõpptulemust drastiliselt muuta.\nSelle kaose või korratuse tõttu on ilmaennustuste täpseks peetav piirang. Lorenz seadis selle piiri kahe nädala pärast.\nLisaks on atmosfääri simuleerimiseks kasutatavad numbrilised võrrandid samuti kaose all, väikeste vigadega, mida saab korrutada.\nIlma kõrgetel laiuskraadidel mõjutab palju erinevate õhumasside liikumine, mida mõjutavad madalrõhusüsteemid. Seda õhumassi liikumist on suhteliselt lihtne ennustada, kuna see liigub järk-järgult.\nSamal ajal saab troopilistes piirkondades, nagu maailm, päikeselt palju energiat, mis muudab konvektsioonitegevuse kaootilisemaks ja muudab selle ennustamise keerulisemaks.\nKaos looduses tähendab, et seni, kuni jätkame oletuste tegemist atmosfääris toimuvate protsesside kohta, on mudelitel alati võimalus vigu teha.\nKuidas saab tulevikus ilma ennustada?\nKõrge eraldusvõimega andmeid on vaja nii ruumiliselt kui ka aja jooksul. Vaja on rohkem, miljoneid ilmavaatlusjaamu erinevates kohtades.\nÕnneks võivad ilmavaatlusjaamad tänapäevase tehnoloogia arenguga olla väiksemad ja mobiilsed. See ilmavaatlusjaam on ilmselt igaühe majas või sõidukis, kasvõi nutitelefonis.\nKuna andmeid kogutakse üha rohkem, on vaja täiustatud ja kiirema arvutustasemega superarvuteid.\nMiski pole kasulikum kui meie enda valmisolek ilmastikuoludeks. Nagu öeldakse, valmista vihmavari enne vihma.\nMiks ilmateade on alati natuke vale\nMiks ei oska teadlased ilma ennustada?


Probleemid värvimisel - Nokitse.ee\nJärgnevalt käsitleme värvimisega seotud üldlevinumaid probleeme ja nende lahendusi. Juhul kui kahtlete milleski või teil esineb siin käsitlemata probleeme, siis küsige julgelt nokitse.ee foorumist. Iga projekt on erinev ning erinevad on ka esinevad probleemid.\nMaalriteip klaasil: Ära paigalda seda sinna. Võib juhtuda, et Te ei saa seda sealt enam korralikult kätte. Võite julgelt klaasile värvida ning hiljem kuivanud värvi eemaldada kasutades selleks žiletitera.\nVärvianuma sulgemine: Esmalt eemalda anuma servalt ning kaanelt üleliigne värv. Seejärel sulge kaas. Enamasti piisab kui vajutate kaane peopesaga kinni. Kui peaksite vajama haamri vms abi, siis katke kaas esmalt kilekoti või riide tükiga. See hoiab värvipritsmed lendamast. Üleliigse värvi eemaldamine tagab ka selle, et teistkordsel avamisel ei ole kaas kinni kuivanud.\nKadunud kinnitusvahendid: Tihti tuleb teil seina või muude elementide küljest midagi eemaldada (akna hinged, ukse käepidemed) ning kinnitusvahenditeks on enamasti kruvid. Vältimaks olukorda, kus asjade omale kohale tagasi kruvimise korral on osa kruvisid kadunud, kinnitage need teibiga vastava eseme külge.\nVentilatsioonirestide värvimine: Ventilatsioonireste on lihtne värvida, kasutades selleks vahtkummi tükki. Selle abil pääsete kenasti keerulistele kohtadele ligi. Teise võimalusena võite kasutada aerosoolvärvi, seda muidugi siis, kui sealt õhku Teie suunas ei puhu.\nÄra värvi üle juba värvitud kohti: Kui olete osa pinnast juba katnud emailvärviga, siis ärge minge selle koha juurde tagasi. Vastasel juhul võib juba värvitud pind jääda triibuline. Kandke värv pinnale selliselt, et Te ei peaks teist korda seda üle tegema. Erinevate kihtide vahelise hea nakke tagamiseks ei tohiks kahe värvimise vahele jääda enam kui kaks nädalat.\nVanad ajalehed vs. tolmukate/kattekile. Kui ajalehtede kasutamine pindade kaitseks oleks ideaalne variant, siis ei oleks kattekilesid leiutatud.\nPiira enda neljajalgsete sõprade liikumist: Ole nendega ettevaatlik, või teie Siiami kass näeb välja nagu trükitud kangas ning põrandaliistul on habe. Vaatamata sellele, et Teie koduloomad käituvad hästi, ei ole värvitud seinte ning värvimise tööriistadega täidetud ruum kohaks Teie lemmikule. Seega, veenduge, et lemmikud on ruumi värvimise ajal maja teises osas. Kui Teil on ka väikesed lapsed, siis nende puhul kehtivad samad põhimõtted (kui Teil juba on väikesed lapsed, siis Te ilmselt teate seda).


Anneli Lahe tunnistab, et ei tahtnudki esiti abielluda! Elukaaslase katsed keeras ta naljaks - Kroonika\nAnneli Lahe tunnistab, et ei tahtnudki esiti abielluda! Elukaaslase katsed keeras ta naljaks\nAnneli Lahe tähistas hiljuti abikaasa Illimariga 12. pulma-aastapäeva, ent selgub, et algselt eelistanuks Anneli hoopis vabas vormis koos elada.\n"Abielu ei olnud minu idee ega algselt ka soov. Leeris käimine, laulatus ja abielu – see oli minu jaoks uus lehekülg elus," tunnistas Anneli, kes kolm aastat järjest kõik kaasa Illimari katsed abiellumisest juttu teha naljaks keeras.\n"Kui Illimar ütles, et tahab abielluda vaid korra ja et mina olen see ainus ja õige, siis oli see minu jaoks ääretult ilus avaldus ja ma olin nõus." Tänaseks on koos oldud pea paarkümmend aastat, sellest abielus 12.\nKroonika on kajastanud, et tänavu tähistati aastapäeva Jurmalas. "Mööda linna jalutades pakuti neid mõne päevaga maha kuluvaid hennatätoveeringuid ja nalja pärast tegimegi," muheles Anneli sotsiaalmeedias.


6371 Kuninglikud väravad, 19.saj. II pool (puit, kullatis) V Alutaguse vald MPEÕK Püha Prohvet Eliase kirik, Vasknarva küla 12. III 10 k-7 kunstimälestis Ava link uuel kaardil\n6370 Ikoon "Prohvet Elias", 19/20.saj. (õli, plekk) V Alutaguse vald MPEÕK Püha Prohvet Eliase kirik, Vasknarva küla 12. III 10 k-6 kunstimälestis Ava link uuel kaardil\n6354 Ristimisvaagen, 15.saj. (vask) V Asukoht pole avalik Asukoht pole avalik 857 kunstimälestis Ava link uuel kaardil\n6353 Karikas, Valentin Adrian, Tallinn, 1717 (hõbe, kullatud, graveeritud) V Asukoht pole avalik Asukoht pole avalik 856 kunstimälestis Ava link uuel kaardil\n6352 Karikas, 17.saj. ? (hõbe, kullatud) V Asukoht pole avalik Asukoht pole avalik 855 kunstimälestis Ava link uuel kaardil\n6351 Evangeelium, Moskva, 1791 (messingköide hõbetatud, email-ja klaaspanused) V Asukoht pole avalik Asukoht pole avalik 878 kunstimälestis Ava link uuel kaardil\n6350 Rist, 18.saj?. (valge metall, hõbetatud, graveeritud) V Asukoht pole avalik Asukoht pole avalik 877 kunstimälestis Ava link uuel kaardil\n6349 Annisäiliti, Moskva töö, 1803 (hõbe, kullatud) V Asukoht pole avalik Asukoht pole avalik 872 kunstimälestis Ava link uuel kaardil\n6348 Karikas, Vene töö, annet. 1755 (hõbe, kullatud, graveeritud) V Asukoht pole avalik Asukoht pole avalik 871 kunstimälestis Ava link uuel kaardil\n6347 Küünlajalg, 1623 (messing, graveeritud) V Asukoht pole avalik Asukoht pole avalik 849 kunstimälestis Ava link uuel kaardil\n6346 Küünlajalg, 1623 (messing) V Asukoht pole avalik Asukoht pole avalik 848 kunstimälestis Ava link uuel kaardil\n6345 Ristimisvaagen, Andreas Berg vanem, Tartu, 18.saj. (hõbe, graveeritud) V Asukoht pole avalik Asukoht pole avalik 847 kunstimälestis Ava link uuel kaardil\n6344 Armulauaveini pudel, 1630 (hõbe, graveeritud) V Asukoht pole avalik Asukoht pole avalik 846 kunstimälestis Ava link uuel kaardil\n6343 Pateen,15.saj. (hõbe, üleni kullatud, graveeritud) V Asukoht pole avalik Asukoht pole avalik 845 kunstimälestis Ava link uuel kaardil\n6342 Karikas, Johann Hernelius, Kuressaare, 18.saj. (hõbe) V Asukoht pole avalik Asukoht pole avalik 844 kunstimälestis Ava link uuel kaardil\n6355 Pateen, Valentin Adrian?, 1717 (hõbe, kullatud, graveeritud) V Asukoht pole avalik Asukoht pole avalik 858 kunstimälestis Ava link uuel kaardil\n6356 Pateen, Moskva töö, 19.saj.(hõbe?) V Asukoht pole avalik Asukoht pole avalik 859 kunstimälestis Ava link uuel kaardil\n6369 Ikoon "Aleksander Nevski", 19.saj. II pool (õli, puit) V Alutaguse vald MPEÕK Püha Prohvet Eliase kirik, Vasknarva küla 12. III 10 k-5 kunstimälestis Ava link uuel kaardil\n6368 Ikoon "Nikolai Imetegija" , 19.saj. II pool (õli, puit) V Alutaguse vald MPEÕK Püha Prohvet Eliase kirik, Vasknarva küla 12. III 10 k-4 kunstimälestis Ava link uuel kaardil\n6367 Ikoon "Kristus Kõigevalitseja", 19.saj. II pool (tempera, puit) V Alutaguse vald MPEÕK Püha Prohvet Eliase kirik, Vasknarva küla 12. III 10 k-3 kunstimälestis Ava link uuel kaardil


Koertekeskus toetab FMBB 2019 IGP Eesti tiimi - Koertekeskus\nKoertekeskus toetab omal väiksel viisil Nutrolini oomegaõlidega (Sport) ja treeningvahenditega (s.h Gappay) meie FMBB IGP (endine IPO) meeskonda. Meie IGP tiimis lähevad belgia lambakoerte maailmameistrivõistlustele neljakordne Eesti IPO meister Erika Piirsalu koos oma noore koera Sämiga, tuntud varrukamehed Aivo Oblikas koos Tüübiga ja Janar Klement koos Elliga ning koerasportlane Reelika Reilson koos Sädega.\nMiks me just FMBB IGP tiimi toetame? Sest Koertekeskuse tiimi liikmed on selle teenistuskoerte kolmevõistluse fännid ning on sel alal ka võistelnud. Ning Koertekeskuse enda sünniloo algus on samuti seotud selle spordialaga.\nMIS ON FMBB\nFMBB ehk belgia lambakoerte maailmameistrivõistlused toimuvad sel aastal 6.-12. mail Tšehhis, Pisekis. FMBB-l toimuvad võistlused mitmel erineval koeraspordialal. Töö- ja sportkoerad võistlevad agilitys, IGP-s, mondioringis, canicrossis ja sõnakuulelikkuses (SK), lisaks toimub ka belgia lambakoerte rahvusvaheline tõunäitus. Eesti koerasportlased on aastaid osalenud nii IGP-s kui ka agilitys. Agility on Eesti koerasportlaste jaoks olnud ka edukaim ala ja sealt on meie Marje Piiroja korduvalt koju toonud ka maailmameistri tiitleid.\nFMBB 2019 IGP EESTI TIIM\nKapten: Kristi Nöps\nAivo Oblikas & Daneskjold Hawk (Tüüp)\nErika Piirsalu & Harmaahurstin Keijokoo (Säm)\nJanar Klement & Amaranthe Manlihaus (Elli)\nReelika Reilson & Happy Hooligan Amy (Säde)\nMIS ON IGP\nIGP on FCI koeraspordiala ja tegu on rahvusvahelise teenistuskoerte kolmevõistlusega, kus tiimid koer ja koerajuht näitavad oma oskusi nii jäljeajamises, kuulekuses kui ka kaitsetöös. IGP on uus nimetus endisele IPO-le. IGP-s võistlevad peamiselt tööliini aretuse koerad (Eestis nii malinoisid, saksa lambakoerad, suur-šnautserid kui ka dobermannid). Tööliin tähendab teenistuskoerte maailmas seda, et neid koeri on aretatud silmas pidades just nende tööomadusi: koostöösoovi inimesega, koolitatavust, enesekindlust, omadusi kaitse- ja jäljetööks ning muidugi ka tugevat tervist. IGP-s toimuvad igal aastal nii rahvusvahelised tõupõhised maailmameistrivõistlused (FMBB, WUSV (saksa lambakoerte MM) jt) kui ka kõikidele tõugudele mõeldud FCI suurvõistlus.\nKes ja mis on malinois\nTegu on ühe belgia lambakoera variatsiooniga, keda kasutataksegi peamiselt võistluskoerana ning töökoerana politseis ja sõjaväes. Ka Eestis teevad malinoisid tööd politseis patrullkoertena ning võistlevad siis IGP-s, IGP-FH-s (erijälg), aglitys ning ka muudel aladel. Eestis on malinoise võrreldes näiteks saksa lambakoeraga siiski suhteliselt vähe, sest tegu ongi töökoeraga, kes vajab väga palju tegelemist ja koolitust.\nFMBB 2019 koduleht\nThis entry was posted in Blogi, Sõbrad, Uudised and tagged FMBB, Koertekeskus toetab, Meie partnerid.