Hüpertoonia | Pärnu Haigla\nKõrge vererõhk ehk hüpertoonia. Kõrgenenuks peetakse vererõhku, mis korduvatel mõõtmistel ületab normiks peetava piiri.\nSüda on lihaseline elund, mis pumbates verd kõikjale organismi, peab töötama kogu elu. See, millist rasket tööd süda igapäevaselt teeb, me tavaliselt ei taju enne, kui süda jääb haigeks.\nKõikides veresoontes toimuvad elu jooksul muutused: veresooned lubjastuvad ja ahenevad. Samuti lubjastuvad ja ahenevad need veresooned, millest süda ise verd saab. See on paratamatu, vananemisega kaasnev protsess, kuid suurel määral sõltub Teist, kui kiiresti need muutused organismis kujunevad.\nSüdamehaigustel on teatud kindlad riskifaktorid nagu suitsetamine, kõrge vererõhk, kõrge kolesteroolisisaldus veres, ülekaalulisus, vähene kehaline aktiivsus, meessugu, pärilikkus, vanus ja varem läbipõetud südamehaigus. Teil on võimalik mõjutada osasid riskifaktoreid, olles mittesuitsetaja, süüa vähese rasvasisaldusega toitu, kontrollida oma vererõhku ja hoida vererõhk normis ning liikuda regulaarselt.\nVererõhuks nimetatakse rõhku, mida avaldab veresoontes voolav veri veresoonte seintele.\nSüda lööb 60-90 lööki minutis ja pumpab verd kogu organismi. Iga löök koosneb süstolist ja diastolist. Vererõhu väärtus koosneb kahest numbrist, näiteks 120/80. Esimene arv näitab südame jõudu vere pumpamise ajal (süstoolne rõhk), teine südame jõudu lõõgastusseisundis, südamelöökide vaheajal (diastoolne rõhk). Normaalne vererõhk on hea tervise oluline komponent. Vererõhk muutub päeva jooksul sõltuvalt inimese aktiivsusest, stressist ja erutusseisundist.\nNormaalne < 130/<85\nPiiripealne 130 – 139/85 – 89\nKõrge > 140/>90\nPiiripealsete vererõhu väärtuste korral tuleks vererõhku kontrollida vähemalt kord aastas ja püüda jälgida tervislikke eluviise. Samuti tuleks vererõhku kontrollida vähemalt kord aastas, kui lähisugulastel on teada kõrgvererõhutõve, südameinfarkti või ajuinsuldi esinemine.\nTeil on kõrge vererõhk ehk hüpertoonia, kui vererõhu väärtused püsivad kõrgel ka siis, kui olete rahulik ja lõdvestunud.\nKuidas teada saada, et Teil on kõrge vererõhk?\nKõrgenenud vererõhu korral ei esine tavaliselt mingeid erilisi haigusnähte. Ainus viis kõrgest vererõhust teada saamiseks on teada oma vererõhu väärtust. Seetõttu tuleb vererõhku korrapäraselt kontrollida.\nMiks tuleb kõrgenenud vererõhku ravida?\nPüsivalt kõrge vererõhk on lisakoormuseks südamele ja kahjustab veresooni, kiirendades oluliselt veresoonte lubjastumist. Te võite ennast tunda tervena ja Teil ei esine mingeid haigusnähte, kuid hüpertoonia tagajärjeks võib olla ajuinsult, südamelihase infarkt, südamepuudulikkus, neerude kahjustus või pimedaks jäämine.\nKõrgvererõhutõbe saab ravida ja kontrolli all hoida kasutades erinevaid ravimeid, millest osasid kasutatakse ka südamepuudulikkuse sümptomite tekke või süvenemise takistamiseks. Korralik ravimite tarvitamine vähendab südametöö nõrgenemist ja haigusnähtude (õhupuudustunde, füüsilise koormuse, nagu näiteks jalutamise järgselt tekkiva väsimuse või pahkluude ja jalalabade turse) süvenemist. Neil haigetel on väiksem tõenäosus sattuda südamepuudulikkuse tõttu haiglasse ning väheneb südameinfarkti tekkerisk.\nVererõhu ravimiseks kasutatavad rohud laiendavad veresooni, nii on südamel kergem pumbata verd kõikidesse kehaosadesse. Veresoonte laienemise tõttu vererõhk langeb. Paljudel südamepuudulikkusega patsientidel aitavad ravimid tõsta südame töö jõudlust.\nKõrgvererõhutõve korral tuleb ravimit võtta iga päev ka siis, kui enesetunne on hea. Ainult kestev, aastapikkune ravi aitab vähendada tüsistuste riski.\nKa ravimit võttes on tähtis olla mittesuitsetaja, kehaliselt aktiivne ning piirata soola hulka toidus.\nSoovitused eluviiside muutmiseks\nVererõhul ja keedusoola (naatriumkloriid) rohkel tarvitamisel on uuringutega kindlaks tehtud seos. Kahjulik on soolas sisalduv naatrium. Liigne sool koormab neerusid ja tõstab vererõhku. Soovitatav soolakogus vererõhuhaigetel on kõige rohkem 5 g ööpäevas. Ärge tarbige konserveeritud toite, eriti valmis suppe ja puljongeid, sest nendes on tavaliselt äärmiselt kõrge naatriumisisaldus. Soola tarvitamise vähendamine annab tulemusi 1-2 kuu jooksul. Ilma soolata toit tundub sellega mitteharjunule maitsetuna. Toitu maitsestatakse teiste maitseainetega, näiteks pipra, sidrunimahla ja maitsetaimedega.\nRohkelt küllastunud rasvu sisaldav toit võib tõsta vererõhku. Vererõhupatsientidele soovitataksegi väherasvast toitu. Toidurasvast saadavad kalorid peaksid päevaste kalorite hulgast moodustama 25-30%, kusjuures küllastunud rasvad ei tohiks ületada 1/3 päevasest rasvakogusest. Kasulik on lisada igapäevasesse menüüsse seemned, pähklid, mandlid, mõõdukas koguses oliive (arvestada soovitusliku 25-30% sisse).\nKoguseliselt kõige enam tuleks tarvitada köögivilju, juurvilju, kaunvilju, marju ja puuvilju. Taimsetes toodetes on palju kaaliumi, mis tuleb kasuks vererõhu alanemisele ja kiudaineid, mis aitavad langetada kolesteroolitaset.\nTeraviljatoodetest eelistada täisteraviljatooteid nii putrude, helveste, jahu kui ka leiva valikul. Lihavalikus on soovitatav eelistada linnuliha (näiteks kana, kalkun) ja kalaliha (näiteks lõhe, makrell, heeringas, sardiin) ning vaid aeg-ajalt (2-3 korda kuus) väherasvast punast liha. Joogiks sobib kõige paremini puhas gaseerimata vesi.\n2. Ülekaalu vähendamine\nSaleduskuuri sooritamine on oluline vererõhupatsientidele, kuna see alandab paljudel juhtudel tüsedate patsientide vererõhku. See ei tähenda ainult ühekordset saleduskuuri, vaid püsivat eluviisimuutust. Kiire kõhnumine ei anna püsivat rõhu alanemist. Sobiv kaalu alanemiskiirus on umbes 500g nädalas. Kaalu alandamisele peab püstitama realistlikud eesmärgid. Ülekaalu vähendamisega saab mõjutada teisigi südame- ja veresoontehaiguste riskitegureid.\n3. Regulaarne liikumine\nRegulaarne liikumine aitab ülekaalu vähendamisel, parandab füüsilist seisundit, hoiab ära vererõhu kõrgenemise ning tugi- ja liikumisorganite haigused. Liikumisharjutusteks piisab kolmest- neljast korrast nädalas, mil 30 – 45 minuti jooksul harrastatakse regulaarselt korduvat energilist liikumist nagu kõndimine, sõudmine, suusatamine ja sörkjooks, mis põhjustavad hingeldamist ja kerget higistamist. Vererõhule mõjub positiivselt ka koduse majapidamise eest hoolitsemine nagu koristamine, aiatööd, marjulkäimine ja remonditööd.\n4. Alkoholi tarbimise vähendamine\nAlkoholi tarbimisel ja vererõhul on täheldatud selget seost. Alkoholi kuritarvitamine on keskne tegur vererõhu kõrgenemisel, mistõttu selle regulaarset tarvitamist tuleb vähendada.\n5. Suitsetamisest loobumine\nSuitsetamine suurendab vereringeelundkonna haiguste ohtu. Kõrgenenud vererõhuga seotult kasvab oht mitmekordseks, seetõttu tuleks suitsetamine lõpetada.\nTerve süda aitab olla aktiivne ja elust rõõmu tunda!


Mälestustahvel õpetaja Aksel Kriisale - Eesti Kirik - Eesti Kirik\nHome » Mälestustahvel õpetaja Aksel Kriisale\nMälestustahvel on valmistatud Kaarmal ja see avati pidulikult päeval, mil möödus täpselt 72 aastat õpetaja Aksel Kriisa Mustjala kogudusse tööle asumisest.\nPidulikul jumalateenistusel Mustjala kirikus teenisid praostkonna vaimulikud ja laulis Mustjala segakoor. Külaliseks oli ka Aksel Kriisa vennapoeg orelimeister Hardo Kriisa, kes 1997. aastal tegi põhjaliku remondi Mustjala kiriku orelile.\nAksel Kriisa sündis 19. oktoobril 1904. aastal Haanjamaal Kokemäe külas oreliehitaja Tannil Kriisa teise pojana. Oma elulookirjelduses konsistooriumile kirjutab Aksel Kriisa: «Nende (vanemate) käe kõrval meie, lapsed, õppisime kannatama ja lootma, otsima ja palvetama oma taevase Isa ees, keda leidsime kajastuvat omas suuruses ja puhtuses kaunis ning vaheldusrikkas Haanja mägilooduses, mille üle võlvub lõputus puhtuses sinine taevas…» Lisaks Akslile kasvas peres veel kolm poissi. Kaks neist, Harry ja Eduard, jätkasid isa tööd, vend Rudolf õppis maalikunstnikuks.\nAksel Kriisa õppis Järve külakoolis, Võru linna algkoolis ja gümnaasiumis ning Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. 5. veebruaril 1933 ordineeriti Aksel Kriisa õpetajaks ning määrati Saaremaale vikaarõpetajaks, asukohaks sai Mustjala. 29. aprillil 1934 valiti Aksel Kriisa Mustjala koguduse õpetajaks. 1940–1941 oli ta Kaarma koguduse õpetaja, hooldades samal ajal ka Mustjala kogudust. Alates 1939. a täitis Kriisa periooditi ka Saaremaa praosti kohuseid.\nKaks nädalat pärast ordinatsiooni abiellus Aksel Kriisa Johanna Tossiga. 1937. a sündisid perre kaksikud poisid Rain ja Joel. Kui abikaasa sõja eel poegadega Ameerikasse emigreerus, otsustas Aksel Kriisa jääda koguduse juurde. Aksel Kriisa arreteeriti 22. juulil 1941 ja mõisteti 10 aastaks vangilaagrisse. Ta suri kaugel Põhja-Siberis Norilski lähedal Dudinka vangilaagris 15. augustil 1949.\nÕpetaja Aksel Kriisa on jäänud koguduse liikmetele meelde südamliku ja osavõtliku inimesena, kes püüdis koguduseliikmeid igati hingeliselt aidata. Tänuks armastuse ja tehtud töö eest Mustjala koguduses võttis tema kunagiste leerilaste nimel Rosalie Peet südameasjaks mälestuse jäädvustamise ja lasi valmistada mälestustahvli.\nEelmine: Vaimulikus ja majanduslikus kasvus\nJärgmine: Ristimisaastale mõeldes


Mitu sekundit võitu annab veredoping suusatamises? - Sport\nSoome dopinguspetsialistid hindavad, kui suurt efekti praegu kurval kombel kuumaks teemaks olev veredoping suusatamises üldse annab.\nVeredopingu näol ei kasutata otseselt mõnda keelatud ainet, aga keelatud võtet - võistluse või treeningu eel süstitakse sportlasele tema enda eelnevalt loovutatud verd, mistõttu suureneb tema vereringes punaste vereliblede arv ning paraneb hapnikutarbimisvõime.\nSäärane doping võib näiteks 15 km klassikasõidus, mille eel Seefeldi MM-il Austria politsei viis sportlast vahistas, võita arvestatava aja: Iltalehti hinnangul võib ajavõit olla säärase umbes 40 minutit kestva sõidu puhul koguni 20-40 sekundit. Seefeldi MM-il oli näiteks meeste 15 km klassikasõidus 20. ja 30. koha vahe 37 sekundit.\nNeli tundi üle kuulatud lokulööja Dürr tunnistas dopingu tarvitamist, aga mitte kontakti...


BABYSEMP 3 JÄTKUPIIMASEGU 9+kuust 800g | Murumuna Lastekaubad\nEsileht / Pood / TOIDUD / Piimasegud beebidele / 10.kuust / BABYSEMP 3 JÄTKUPIIMASEGU 9+kuust 800g\nBABYSEMP 3 JÄTKUPIIMASEGU 9+kuust 800g\nBabySemp3 on ette nähtud kasutamiseks jätkuseguna vanematele kui 9 kuu vanustele lastele.\nBabySemp 3 alus on demineraliseeritud vadakupulber. Kaseiini ja vadakuvalgu vahekord 40/60 on sarnane emapiimas olevaga. Süsivesikud koosnevad laktoosist, piimasuhkrust. Laktoos on peamine toitaine emapiimas. BabySemp 1 piimasegus on hoolikalt valitud piimrasva ja taimsete õlide segu „Lipilact“. Segus on ka polüküllastatud rasvhappeid ja muid aineid, mida leidub piima rasvakuulikeste membraanides (MFGM), näiteks fosfolipiide, gangliosiide, kolesterooli ja glükoproteiini. MFGM-i on looduslikult piimas ja rinnapiimas. BabySemp 3 on rikastatud MFGM-iga.\nVahel on väikelapse organismil raske toota sobivat kogust polüküllastumata rasvhappeid omega 3 (DHR) ja omega 6 (ARA), seetõttu on neid rasvu BabySemp 1 piimasegus. 100 g BabySemp 3 pulbrit on 53 mg omega 3 (DHR) ja 53 mg omega 6 (ARA). 100 ml valmissegu on 6,9 mg omega 3 (DHR) ja 6,9 mg omega 6 (ARA).\nRaud aitab lapse intellektil normaalselt areneda. Vitamiin D on vajalik luude normaalseks kasvamiseks ja arenguks. Jood on vajalik lapse normaalseks kasvamiseks. Seetõttu on BabySemp 1 rikastatud raua, D-vitamiini, joodi ja nukleotiididega, 0,3 g galaktooligosahhariide (GOS / kiudaineid)/ 100 ml valmissegu.\nKooritud piim, laktoos, maltodekstriin, koor, vadakuvalk (piimast), galaktooligosahhariidid GOS (laktoosist), päevalilleõli, rapsiseemneõli, palmiõli, kookospähkliõli, mineraalid (kaalium, kaltsium, naatrium, kloriid, fosfor, magneesium, raud, tsink, vask, mangaan, jood, seleen), emulgaator (sojaletsitiin), vitamiinid (A, D, E, K, C, tiamiin, riboflaviin, niatsiin, B6, foolhape, B12, biotiin, pantoteenhaoe), kalamaksaõli, koliin, taimeõli, (üherakuline), tauriin, inositool, L-karnitiin.\nToitumisalane teave100 g pulbri kohta100 ml valmis segusEnergia1958kJ 290kJ 467kcal 69kcal Rasvu19g 2,8g millest küllastunud 7,1g 1,1g monoküllastumata7,7g 1,1g polüküllastumata3,3g 0,5g Süsivesikuid63g 9,4g millest suhkruid43g 6,3g Kiudaineid (galaktooligosahhariide)1,1g 0,2g Valke10g 1,5g Soola0,45g 0,07g A-vitamiini 460μg 68μg D-vitamiini 7,4μg 1,1μg E-vitamiini 6,2mg 0,92mg K-vitamiini 33μg 4,9μg C-vitamiini 85mg 13mg B1-vitamiini (tiamiin)0,49mg 0,072mg B2-vitamiini (riboflaviin) 0,87mg 0,13mg Niatsiini3,2mg 0,47mg B6-vitamiini 0,32mg 0,047mg Foolhapet 101μg 15μg B12-vitamiini 1,4μg 0,21μg Biotiini14μg 2,1μg Pantoteenhapet 2,9mg 0,43mg Koliini 65mg 9,6mg Inositooli25mg 3,7mg Tauriini40mg 5,9mg L-karnitiini10mg 1,5mg Naatriumi180mg 27mg Kaaliumi 628mg 93mg Kloriidi379mg 56mg Kaltsiumi439mg 65mg Fosforit 277mg 41mg Magneesiumi50mg 7,4mg Rauda8,2mg 1,2mg Tsinki4,8mg 0,7mg Vaske400μg 59μg Mangaani 100μg 15μg Fluoriidi<467 μg <69μg Seleeni 17μg 2,5μg Joodi115μg 17μg\n*Toitmistabelis on toodud soovitatavad toidukorrad ja kogused.\nSäilitamise tingimused ja käitlemine:\nBABYSEMP 3 JÄTKUPIIMASEGU 9+kuust 800g kogus\nTootekood: 638101 Kategooria: 10.kuust\nAptamil 3 jätkupiimasegu Pronutra+ 800g 10+kuust\nAptamil 3 jätkupiimasegu Pronutra+ 800g 10+kuust Aptamil 3 jätkupiimasegu Pronutra+ 800g 10+kuust\nHetkel vaatad: BABYSEMP 3 JÄTKUPIIMASEGU 9+kuust 800g 12.35€


Mis juhtub, kui inimesel on suur suu ja väike pea - Uued uudised\nHome » Эстония » Mis juhtub, kui inimesel on suur suu ja väike pea\nMis juhtub, kui inimesel on suur suu ja väike pea\nMeie telekanalite uudised on ammu muutunud kollaste uudiste lobaraadioks. Tänased TV3 „Seitsmesed uudised“ on aga ületanud iseennast: pool saadet oli pühendatud Vladimir Putinile – teda näidati eest ja tagant, riides ja poolalasti, räägiti tema lastest ja sohilastest, kala püüdmas ja liha süües. Stuudiosse oli kutsutud kaks külalist, kes rääkisid positiivset juttu. Kogu selle klatši ja ülistamise lõpus ütles saatejuht Kethi Uibomägi: Vladimir Putin on šarmantne mees ja loodame, et meie uus president saab oma tegudega sama suureks nagu Putin.\nSeega peaks värske EV president kohe välja mõtlema, kellelt naabritest esimesena ja kellelt teisena napsata territooriume – Lätilt ja siis Soomelt või Soomelt ja siis Lätilt. Keda võiks Politkovskaja ja Nemtsovi pähe maha lasta, kuidas panna kinni pooled riigi väljaanded ja nende töötajad, keda määrida Navalnõi asemel Novitšokiga. Eesti president peaks lendama kure moodi, sukelduma mere põhja ja minema Vändra metsa magama telgis koos kaitseminister Kalle Laanetiga.\nIsegi kui Putinil oleks täna juubel, oleks kogu see truualamlik hosanna eesti telekanali uudistesaates ikka liiast. Venemaa president sai aga kõigest 69. Saade viis läbi ka telefoniküsitluse – kes on suurem, kas Putin või Biden. Suuremaks osutus lühem mees.\nJust täna levisid pikkade juhtmetega eesti meedias ka mõni päev vanad teated sellest, kuidas Venemaa vanglates piinatakse vange ja vägistatakse neid harjavarrega.\nNäib, et Alar Karis peaks suurmeheks saamiseks ka seda tegema. TV3 uudistetoimetus soovitab.


Tsiviilõiguse üldosa | Õigus - Õigus - Tartu Ülikool\nMida ta reguleerib ?\nMis valikud said olla uue tsiviilõiguse väljatöötamisel ?\nMis tähendus sellel on ?\nMillal tekib vajadus õigust rakendada ?\nKuidas viia eluline kokku seadusega ?\nKuidas seda mõtet siis välja selgitada ?\nMille abil olukorda lahendada ?\nKui keegi teeb tehingu, siis kuidas ta teab, et tegu on teovõimelise isikuga ?\nKui on siis mil määral ?\nKaua on tehing hõljuvalt kehtetu ?\nMida naaber saab nõuda ?\nMis tehing olemuselt on ?\nKui on, siis millises mahus on teovõime piiratud ?\nMillest saab / ei saa aru ?\nMille jaoks peab olema eestkosteasutuste (mis see on ?\nMis tähtsust elukoht omab tsiviilõiguse jaoks ?\nMida hooldaja peab tegema ?\nMiks on surnuks tunnistamine vajalik ?\nKuidas 5 aastat arvutatakse ?\nKui füüsilisel isikul ?\nMis õiguslik organ on TÜ Kliinikum ?\nKes on see kõrgem organ ?\nMis saab juriidilise isiku varast ?\nMida vara endast kujutab ?\nMis on siis mittekehaline ese ?\nMis tähendab kehaline ?\nMis on õiguslik tähendus ?\nMis kujutab endast Autoregister ?\nMis saavad olla päraldised ?\nMillised aparaadid kaasas käivad ?\nKuidas toimub tsiviilõiguslik reguleerimine tsiviilõiguses ?\nKellel on siis õigus ?\nKui üürnik ei lähe, siis kas jõuga võib valduse üle võtta ?\nMis on siis hädakaitse ?\nMis on hädakaitse piiride ületamine ?\nKeskne küsimus: millal ületatakse hädakaitse piire ?\nKui on hädaseisund või hädakaitse, vaata kõigepealt ega pole hädakaitse ?\nMillal ta siis on kätte saadud ?\nMille puhul peaks tegema kirjaliku ?\nMis saab kui vormi pole järgitud ?\nKes on teinud oferdi ?\nKui ofert on tehtud eemalviibijale, siis millal tuleb vastata ?\nKuidas kontrollida kas tehing on kehtiv või mitte ?\nMis on head kombed ?\nMis on käsutustehing, mis on kohustustehing ?\nMis on oluline eksimus ?\nMiks praktiliselt vahet teha ?\nMillal on ähvardus õigusvastane, et saaks olla aluseks tehingu tühistamiseks ?\nMillal esindust kasutatakse ?\nKui esindaja kaudu ?\nMis ajast algab rikkumine ?\nMillal on tähtpäev saabunud ?\n1. SISSEJUHATUS ERAÕIGUSESSE. TSIVIILÕIGUSE MÕISTE\n1.1 Eraõigus ja avalik õigus\nÕigusest saab rääkida peamiselt kahes tähenduses: 1) objektiivse õiguse tähenduses 2) subjektiivse õiguse tähenduses\nObjektiivne õigus – õigusnormide kogu; õigusnorm – riiklikult tagatud üldise iseloomuga kirjutatud käitumisreegel (3 olulist tunnust!); üks liik sotsiaalsetest normidest\nSubjektiivne õigus – riiklikult tagatud käitumisvõimalus kas ise teatud viisil käituda või nõuda vastavat käitumist teistelt isikutelt\nEdasi läheme objektiivse õigusega.\nObjektiivne õigus jaguneb kaheks suureks osaks: 1) AVALIK ÕIGUS 2) ERAÕIGUS; seda õigusnormide mõttes (õigusnormid jagunevad era- ja avaliku õiguse normideks).\nEraõiguse ja avaliku õiguse eristamise 3 olulisemat kriteeriumi:\n1) Huviteooria – see eristamine tuleneb Rooma õigusest; avalik õigus on see, mis lähtub Rooma riigi huvist (maksukogumine nt.), eraõigus on see, mis puudutab üksikisiku kasu (abiellumine, pärandamine nt.).\n2) Subjektiteooria – Avalikus õiguses ei ole suhte pooled võrdsed, riik on oma olemuselt üle ja iseloomulikud on alluvussuhted; nt. riik kehtestab seadustega maksumäärad ja kogub makse. Eraõiguses on tegemist võrdsete pooltega – eraautonoomia põhimõte, mis tähendab õigust oma asju ise otsustada ja korraldada, selle üks väljund on lepinguvabadus – tahan sõlmin, tahan ei sõlmi.\n3) Meetodist lähtudes - Eraõiguses kehtib põhimõte - lubatud on see, mis ei ole keelatud! NB! Millegipärast on üldlevinud eksiarvamus, et see on õiguse üldpõhimõte, kuid see on omane vaid eraõigusele! Eelkõige väljendub see lepinguõiguses, pooled võivad leppida kokku selles, milles nad soovivad. Kui seaduses on sätestatud mingid reeglid, võivad pooled teistmoodi kokku leppida, va. siis kui see on keelatud. Avalikus õiguses on lubatud see, mis on lubatud. Nt. kohaliku omavalitsuse üksus saab otsustada vaid selle pädevuse piires, mis talle antud on; makse saab koguda vaid etteantud ulatuses. Karistusõiguses – keelatud on see, mis on keelatud.\nAvaliku- ja eraõiguse eristamine pole omane kõigile õigussüsteemidele, Eestile küll.\n2) mandri-euroopa e. romaani-germaani süsteem\n3) skandinaavia süsteem\nEraõiguse ja avaliku õiguse eristamist ei toimu anglo-ameerika süsteemis; seal räägitakse küll üksikutest õigusharudest, aga seda ei süstematiseerita. Kõige selgemalt on era- ja avaliku õiguse eristamine mandri-euroopa õigussüsteemis (Rooma õiguse mõju). Ka Skandinaavia riikides aktsepteeritakse sellist erinevust õigusvaldkondade vahel.\n2) haldusõigus (riiklik korraldus, kuidas tegelik riigi valitsemine)\n1) Tsiviilõigus (jaguneb: perekonnaõigus, võlaõigus, asjaõigus)\n2) Äriõigus ehk kaubandusõigus\n3) Rahvusvaheline eraõigus\n4) Intellektuaalne omand\n5) Muud normid, mida pole võimalik klassifitseerida – kõiki seadusi ei saa liigitada era- ja avaliku õiguse vahel\nNeli eraõiguse suurt valdkonda! Mis on eraõigus – see koosneb neljast suurest valdkonnast, olulisim tsiviilõigus.\nSee liigitus on õigusnormide liigitus! Siseriiklik!\nKõiki seadusi pole võimalik kindlalt liigitada: tööõigus, konkurentsiseadus sisaldavad nii era- kui ka avaliku õiguse norme.\nSuures osas on Põhiseadus avaliku õiguse all, kuid sisaldab ka eraõiguse norme.\n1.2. Tsiviilõiguse mõiste ja süsteem\nTsiviilõiguse mõiste võib olla objektiivses tähenduses (tsiviilõiguse normide kogum) ning subjektiivses tähenduses.\nTsiviilõigus objektiivses tähenduses – tsiviilõigusnormide kogum. Kuidas tsiviilõiguse normid on struktureeritud? Ajalooliselt tuntakse kahte tsiviilõiguse süsteemi:\n1) Institutsiooniline süsteem – selle kohaselt on tsiviiõiguse normid jaotatud kolme suurde gruppi: isikud, asjad ja hagid . See tuleneb Rooma õigusest. Need kolm gruppi (isikud, asjad, hagid) on need, millele tsiviilõigus põhineb. Isikud on õiguste subjektid , asjad on õiguste objektid, hagi tähendab selles kontekstis omandamise viisi – kuidas need asjad ja muud objektid võivad ühelt isikult teisele üle minna. See institutsiooniline süsteem on iseloomulik Prantsusmaale (Napoleoni koodeks – 1804, vanim) ning Itaalialiale ja muudele Prantsusmaast lõunapoole jäävatele riikidele.\n2) Pandektiline süsteem – välja töötatud Saksamaal, selle alusel jaotatakse tsiviilõigus viide ossa : 1) üldosa 2) perekonnaõigus 3) asjaõigus 4) pärimisõigus 5) võlaõigus. Iseloomulik germaani süsteemile: Saksamaa, Austria, aga ka Eesti. Saksamaa eraseadustik kehtib aastast 1900.\nSamas peame silmas, et tsiviilõigus on kodifitseeritud! Mandri-Euroopa ehk Romaani-Germaani süsteemiga riikides; Romaani-Germaani tähendab, et Romaani on institutsiooniline, germaani pandektiline.\n Anglo-Ameerika süsteemiga maade jaoks on Mandri-Euroopa maad tsiviilõiguse maad.\n Skandinaavia riikides tunnistatakse üldtsiviilõigust, tsiviilõigus pole kodifitseeritud. Saab rääkida üksikutest seadustest , mis kuuluvad tsiviilõiguse alla.\nLevinum on romaani süsteem, nt. ka Belgias, Hollandis, USAs Louisianas; Kanadas on Quebeci tsiviilkoodeks . Pandektiline süsteem on rohkem nendes riikides, mis kuuluvad germaani perekonda, väljaspool Euroopat nt. ka Jaapanis ja Lõuna- Koreas .\nInstitutsiooniline: isikud, asjad, hagid\nPandektiline: sätted, perekonnaõigus, asjaõigus, pärimisõigus, võlaõigus\nSee, mis insitutsoonilises süsteemis on ISIK, leiab väljenduse pandektilises süsteemis üldsätetes, perekonnaõiguses, ASJAD on asjaõiguses, pärimisõiguses, HAGI on võlaõiguses (hõlmab ka pärimisõigust).\nHollandi tsiviilkoodeks kaasaegseim, koosneb 10st raamatust.\nErinevate süsteemidega riikide tsiviilõigused pole üldsegi nii erinevad kui võiks süsteemide erisusest arvata.\nTsiviilõiguse mõiste objektiivses tähenduses – Tsiviilõigus objektiivses mõttes on tsiviilõigusnormid, mis reguleerivad isikute varalisi ja isiklikke suhteid poolte võrdsuse põhimõttel (maksuõigus reguleerib ka varalisi suhteid, kuid mitte poolte võrdsuse põhimõttel). Peamiseks reguleerimise objektiks on varalised suhted; suhted, mis tekivad seoses omamise või vahetamisega (omandisuhted - asjaõigus või vahetusssuhted – pärimisõigus ja võlaõigus). Varalisi suhteid on ka perekonnaõiguses. Isiklikud suhted – eelkõige perekonnaõigus, ka võlaõigus.\nMida ta reguleerib? Varalised ja isiklikud suhted VÕRDSUSE PÕHIMÕTTEL!\nSubjektiivse tsiviilõiguse mõiste – õiguslikult tagatud võimalus ise teatud viisil käituda või nõuda vastavat käitumist teiselt poolelt. Vt. 5 teema!\nTsiviilõigusest võib rääkida ka kui õppeainete kogumist, kui teadusharust.\nTeine loeng - 16. Veebruar\n1.3. Tsiviilõiguse areng ja süsteem Eestis\nKuni 1940. aastani kehtis tsiviilõiguse valdkonnas Balti eraseadus (al. 1865). Selle põhiline autor oli Friedrich Georg von Bunge . Koosnes sissejuhatusest ja neljast raamatust. Kui Eesti sai iseseisvaks kehtis veel Balti eriseadus, hakati ette valmistama tsiviilseadustikku. 1922. võeti vastu abieluseadus. Tsiviilseadustliku eelnõu sai valmis, kuid seda ei jõutud vastu võtta.\nNõukogude ajal kehtis Vene Föderatsiooni Tsviliilkodeks, kuni 1965. Alates 1965 – ENSV Tsiviilkoodeks.\n1990ndate algus oli olukord sarnane 1920ndate algusega; tegu oli iseseisva riigiga, kuid oli oluline erinevus eraõiguse valdkonnas. Nimelt, 1920. aastate alguses polnud tungivat vajadust uue tsiviilõiguse järgi, kuna majanduses ei toimunud olulisi põhimõttelisi muutusi ja oli võimalik kasutada vanu tsaariaegseid seadusi. 1990ndate alguses oli olukord teistsugune – majanduses põhimõtted muutusid; eelnev tsiviilkoodeks oli mõeldud plaanimajanduse jaoks, nüüd oli vaja uut koodeksit turumajanduse jaoks. Enne polnud maa tsiviilkäibes, nüüd tuli maa tsiviilkäibesse. 1990date alguses tekkis vajadus hakata looma täiesti uut tsiviilõigust.\nMis valikud said olla uue tsiviilõiguse väljatöötamisel? Kas võtta eeskujuks Romaani-Germaani süsteem või minna Skandinaavia teed? Ehk... Romaani-Germaani süsteemi puhul tuleks ette valmistada kodifitseeritud tsiviilõigus vs. Skandinaavia süsteem, kus oleks lihtsalt üksikud seadused. Viimane oli ahvatlev – mõnede seadustega kiirem, siis neid luua. Kas Romaani või Germaani süsteem? Romaani süsteem – seda süsteemi tunti kõige paremini, palju asju üle võetud Prantsuse tsiviilkoodeksist; Germaani süsteemi kasuks rääkis ajalooline traditsioon, see mis oli enne 1940ndat aastat. Valikute puhul mängis rolli praktiline asjaolu – oli olemas seaduse eelnõu, kus oli välja töötatud asjaõigus. Kõige kiirem oli olukord asjaõigusega. Mingisuguseid norme polnud maaomanike vaheliste suhete reguleerimiseks. Lihtsaim oli asjaõigusseaduse loomiseks aluseks võtta 1940. koostatud tsiviilseadustiku asjaõiguse eelnõu. See pani paika ka süsteemi – meie tsiviilseadustik saab olema pandektilise süsteemiga ja mõjutatud eelkõige Germaani õigusest. Teine oluline otsus – meie tsiviilõigus saab olema kodifitseeritud, sellisel viisil, et on viis osa, mis annavad tervikuna välja tsiviilseadustiku.\nEesti tsiviilõiguse süsteem on ära määratud viie osa kaudu:\n1. Üldosa – üldosa normid, TsÜS – 1. september 1994  1. juuli 2002; võime eristada:\n hagi aegumine\n2. Perekonnaõigus, perekonnaõigusseadus – 1. jaanuar 1995; põhiinstituudid on:\n3. Asjaõigus, asjaõigusseadus – 1. detsember 1993; põhiinstituudid on:\n omand ( kinnisomand , vallasomand)\n piiratud asjaõigus\n4. Pärimisõigus, pärimisseadus – 1. jaanuar 1997  1. jaanuar 2009\n pärimise alused\n pärimise käik\n5. Võlaõigus, võlaõigusseadus – 1. juuli 2002\n lepinguvälised kohustused\n1.4. Tsiviilõiguse eristamine teistest õigusinstituutidest\nTeised eraõiguse instituudid: rahvusvaheline eraõigus, äriõigus, intellektuaalne omand.\nKõige problemaatilisem : tsiviilõiguse ja kaubandusõiguse ehk äriõiguse eristamine. Ajalooliselt on kaubandusõigus välja kasvanud tsiviilõigusest. Tema tekkimise aeg ja koht: 12-13 saj, Itaalia sadamalinnad. Põhiline erinevus, miks hakkas erinema klassikalisest tsiviilõigusest – kaubandusõigus puudutab ettevõtjate (kaupmeeste) vahelisi suhteid. Praktiline vajadus, et suhtlemine oleks lihtsam.\nPeamine temaatika kaubandusõiguse juures: kes on kaupmees ? Ta on ettevõtja, siia mõiste alla käivad äriühingud, FIEd. Teine keskne küsimus: kaubandustehing; need tehingud, mis on kaupmeeste vahel, neil võiks olla teistsugused reeglid kui kaupmehe ja tarbija vahel. Kaubandustehing: business to business – varalised suhted, kus pooled on võrdsed; business to consumer ; consumer to consumer. Neid hakati kaubandusõiguse raames eraldi reguleerima. Samuti kuulub kaubandusõiguse alla kaubandusesindus - väärtpaberid ja börs; merekaubandus; maksejõuetus ja pankrot. Erisus tsiviilõigusega tuleneb subjektidest, kelle suhteid reguleeritakse; suhe kaupmees-kaupmees puhul on osapooled samuti võrdsed. Suhte olemus on sama.\nOn eristatavad kaks suunda tsiviilõiguse ja kaubandusõiguse seoste kohta:\n1) Dualism – selle käsitluse kohaselt on kaubandusõigus iseseisev haru (nt. Prantsusmaal, kus on tsiviilkoodeks ja kaubanduskoodeks)\n2) Unitarism – selle põhiväite kohaselt on kaubandusõiguse olemus sama, mis tsiviilõiguses, eraldatud on praktilistel kaalutlustel . Unitaristlikes riikides võib olla ka eraldi kaubanduskoodeks nagu nt. Saksamaal, Šveitsis, Austrias.\nUnitaristlike riikide hulgas on ka Eesti, kus pole eraldi kaubanduskoodeksit.\nKa Eestis on lähtutud unitarismist (alates 1995 kehtiv Äriseadustik – see on täpsemalt äriühingute seadustik ).Tsiviilõiguse normid kehtivad ka äriõiguse suhtes, tsiviilõigus on mingil määral äriõiguse üldosaks. Äriõigus, olles küll iseseisvaks normide kogumiks, on kui eriosa tsiviilõigusele. Nt Äriseadustik sätestab normid AS-i ja OÜ kohta, aga samal ajal kehtivad nende kohta TsÜS-is sätestatud normid juriidiliste isikute kohta. Eesti Äriseadustikule ongi see iseloomulik, et see sisaldab norme ainult äriühingute kohta, aga mitte norme kaubandustehingute kohta. Äriõiguse eristamine Eestis on tinglik, tsiviilõiguse ja äriõiguse normid on küllalt palju omavahel seotud.\nIntellektuaalse omandi puhul on eristavaks tunnuseks reguleerimisvaldkond, milleks on intellektuaalse tegevuse resultaat (autoriõigus, patendiõigus). Selle mõte on kaitsta neid inimesi, kelle intellektuaalse tegevuse tagajärjel on vaimne tegevus omandanud mingi konkreetse vormi, nt. on loodud heliteos , kirjutatud raamat.\nRahvusvaheline eraõigus on seotud tsiviilõigusega selles mõttes, et tegu on õigusharuga, mis kujutab endast kollisiooninormide kogu. Kollisiooninorm annab vastuse küsimusele millise riigi õigust kohaldada , kui on tegu nn. välismaise aspektiga. See tähendab olukorda kui on nt. välismaalane, kes tuleb Eestisse ja tekitab siin kahju; kui Eesti resident läheb välismaale ja ostab seal kinnisasja jne. Rahvusvahelise eraõiguse normid vastavad küsimusele – millise riigi seadust tuleb kohaldada?\n1.5. Tsiviilõiguse allikad\nRäägime õigusest objektiivses tähenduses (vt. algusest objektiivse õiguse definitsiooni). Allikas on see, mis midagi sisaldab; see on koht, kus õigusnormid sisalduvad. Seega kui räägime õiguse allikast, räägime sellest, kuskohas objektiivne õigus kirjas on. Õiguse peamiseks allikaks ongi seadus. Olulisim on Põhiseadus, mis on riigi jaoks olulisimaks õigusallikaks. Tsiviilõiguse jaoks on see samuti oluline, annab mitmed olulised põhimõtted, kuid ta ei sisalda eriti tsiviilõiguse norme. Tsiviilõiguse jaoks peamised allikad on seadused, täpsemalt need viis seadust: TsÜS, asjaõigusseadus, VÕS, perekonnaseadus , pärimisseadus. Täiendavalt võivad olla tsiviilõiguse allikaks ka seadusest alamalseisvad aktid . Nt. valitsuse määrused (nt. riigivara müümise korra kohta), ministri määrused, KOVi aktid. Need on aga selgelt erandjuhud!\nTava on tsiviilõiguse allikas ainult siis kui ka seaduses on antud talle selline tähendus, või siis kui pooled on lepinguga nii kokku leppinud (vt. VÕS §23) - dispositiivsuse põhimõte.\nVÕS § 23. Lepingupoolte kohustused\n3) lepingupoolte kutse- või tegevusalal kehtivatest tavadest ;\nLepinguga sätestamata küsimustes toetutakse mõnikord tavale; tava puhul sellele tuginedes saab ka riigilt kaitset ning subjektiivne õigus midagi nõuda tekib samamoodi kui seaduse alusel.\nKüsimus kohtupraktikast, mis tähendus sellel on? Nt. Riigikohtu lahend. Kohtupraktika ei ole õiguse allikaks, sest ta ei sisalda mingeid uusi käitumisreegleid, ei loo midagi uut. Riigikohtu lahend pole kohustuslik analoogilises asjas, Riigikohus võib otsust ka muuta. Sellele viidatakse aga usinalt, kuna suure tõenäosusega ei muuda Riigikohus oma lahendit ka eelnenud küsimuse suhtes.\n1.6. Tsiviilõiguse kehtivus, rakendamine ja tõlgendamine\n1.6.1. Tsiviilõiguse kehtivus\nKehtivuse puhul saab rääkida territoriaalsest ja ajalisest kehtivusest ning kehtivusest isikute suhtes. (Nt. kui eksamil tuleb küsimus “Tsiviilõiguse kehtivus” räägid kõigist kolmest)\nTerritoriaalne: Eesti tsiviilõigus kehtib kogu riigis. Need tsiviilõiguse normid, mis sisalduvad KOVi üldaktis, need kehtivad vastava KOVi territooriumil, nende osakaal on aga väga väike. Enamik norme on seadustes ja seadused kehtivad ikka kogu territooriumil. Rahvusvahelise eraõiguse puhul ütleb kollisiooninorm ise, millise riigi seadus kehtib.\nAjaline: Ajaline kehtivus tähendab seda, et seadus hakkab kehtima siis kui ta on jõustunud. Reeglina ei ole tsiviilõiguse valdkonda kuuluvatel seadustel tagasiulatuvat mõju, va. siis kui on seaduses otseselt sätestatud. Teatud seaduste puhul, kus on rakendussätteid palju, võetakse rakendusseadus eraldi vastu. Võlaõigusseaduse tsiviilseadustiku üldosa seaduse ja rahvusvahelise eraõiguse rakendamise seadus – see kehtib alates 1.juulist 2002 – see on ühtne rakendusseadus. Selle sama seaduse § 2 on oluline TsÜS-i jaoks, kus sätestataksegi see põhimõte, et normil ei ole tagasiulatuvat jõudu, kui seadus ei ole seda just sätestanud.\n Rakendusseadus §2. Asjaolule või toimingule kohaldatav seadus\n Rakendusseadus §11. Võlasuhetele kohaldatav seadus\nKehtivus isikute suhtes: Üldreegel on see, et enamus tsiviilõiguse norme on kehtivad kõigi füüsiliste ja juriidiliste isikute suhtes. On normid, mis on ainult füüsiliste isikute suhtes (nt. mis puudutavad füüsiliste isikute teovõimet, pärimist; abielu ja perekonna kohta käivad normid), need mis on kohaldatavad ainult inimeste suhtes. Kolmandaks , on normid, mis käivad ainult juriidiliste isikute kohta (nt. puudutavad juriidilise isiku asutamist, juhtimist). Neljandaks võivad olla normid nii füüsiliste kui juriidiliste isikute raames mingi grupi kohta, nt. füüsiliste isikute puhul normid, mis käivad ainult alaealiste suhtes, juriidiliste isikute puhul nt. ainult MTÜde kohta käivad normid. Viimaks, võib eristada kodanikud ja välismaalased. Reeglina tsiviilõiguse seisukohalt pole vahet kas tegu on kodaniku või välismaalasega. Välismaalaste puhul võib tekkida küsimus millise riigi seadust kohaldada. Kas välismaalane võib Eestis kinnisasja omada? – Võib küll, kuid teatud äärealadel on kohad, kus on kinnisasja omamiseks aga vaja eriluba.\n1.6.2. Tsiviilõiguse rakendamine\nRäägime õigusest objektiivses tähenduses. Rakendatakse objektiivset õigust, teostatakse subjektiivset. Tsiviilõiguse rakendamine tähendab käitumisreeglite kohaldamist / elluviimist / tegelikku järgmist.\nMillal tekib vajadus õigust rakendada? Kui on mingi õiguslik probleem. Nüüd tekib küsimus kuidas seda probleemi lahendada.\nRakendamise puhul võib eristada kolme eri staadiumi:\n1) Tuleb leida õige norm, mis vastab elulisele situatsioonile . Nt. ühelt jalgrattaomanikult on jalgratas ära varastatud , paari päeva pärast avastab, et keegi sõidab jalgrattaga tema majast mööda. Läheb arvatatava jalgrattavarga juurde ja nõuab tagasi; teine väidab, et on ise turult ostnud, tal on ka tunnistajad  eluline situatsioon. Omanikul on õigus tagasi nõuda (norm asjaõigusseadusest situatsiooni kohta).\n2) Tuleb selgitada kas on olemas selle normi koosseisu tunnused, kas see norm on kohaldatav? Tuleb selgitada vastavalt asjaoludele ja koostöös teiste normidega. Kas on koosseisutunnused? Põhimõte – kui vallasasi on omaniku käest tema tahte vastaselt ära võetud, sellisel juhul on õigus tal nõuda asi tagasi, isegi kui see on heauskse valdaja käes (st. varastatud asja pole võimalik omandada). Nüüd tuleb selgitada kas tüüp 2 ostis ratta turult ja kas see on varastatud (äkki andis sõbrale ja sõber müüs ratta maha). Juhul kui sõber on ära müünud, kaitseb seadus heauskset omandajat; kui tüüp 2 on varas , kaitseb seadus esialgset omanikku .\nVõib jõuda ka järeldusele, et esialgsed normid pole kohaldatavad, siis tuleb hakata otsast peale esimesest staadiumist.\n3) Õiguslik tagajärg. Seaduse rakendamisel on põhiprobleem see, kuidas faktilised asjaolud ja õiguslik tagajärg kokku viia. 1. Saab ratta tagasi nõuda. 2. Ei saa asja tagasi nõuda.\nKuidas viia eluline kokku seadusega? Kuidas kohaldada seaduse sätteid elulise asjaolu suhtes? – kõige olulisem!\n1.6.3. Tsiviilõiguse tõlgendamine\nTõlgendamine teenib seaduse rakendamise eesmärki. Selleks, et osata õigesti rakendada, tuleb osata õigust tõlgendada. Tõlgendamine on eelkõige seaduse mõtte väljaselgitamine (vt. TsÜS §3).\nKuidas seda mõtet siis välja selgitada? Erinevate tõlgendusviiside kaudu:\n1) Grammatiline tõlgendamine – tegelikus elus hakkab asi peale seaduse sõnastusest. Mõnikord on asi selge ja arusaadav – see eluline asjaolu käib selle konkreetse normi kohta. Samas pole asi alati nii lihtne. Nt. üldosa sätted on küllaltki abstraktsed ja üldised ja loota , et iga eesti keelt valdav inimene aru saab, pole reaalne. Nt. TsÜS §6 (4). Grammatiline tõlgendamine ei tähenda vaid sõnadest arusaamist , vaid mõistetest ja nendevahelistest seostest arusaamist. Mõnikord võib asi piirduda ka grammatilise tõlgendamisega.\n2) Süstemaatiline tõlgendamine, vt. TsÜS §3, norme tuleb tõlgendada koos teiste normidega. Üldnorm tuleb sätestamisele, kui pole sätestatud erinormi , nt. TsÜS §77 (1). Kui on tegu üldnormiga tuleb alati veenduda, et pole mingit erinormi, mis situatsiooni kohta käib, st. et sama asja kohta poleks kaht erinevat reeglit! Võib olla ka juhus kui norme tuleb kohaldada koos.\n3) Teleoloogiline tõlgendamine eesmärgi järgi tõlgendamine, nt. TsÜS §83 (1) tuleb vaadata, mis on vormi nõudmise eesmärk\n4) Ajalooline tõlgendamine – abistava tähendusega; seadusemuudatuse juhul tuleb vaadata, kas tegu on sisulise või nt. keelelise täpsustusega; miks seadusandja seda muutis?\nAnaloogiaga on tegemist siis kui seaduses ei ole ühtegi sätet, mis võimaldaks tekkinud probleemi lahendada, kuid samal ajal see probleemilahendus peaks olema õiguslik. Vt. TsÜS §4. Kas juhtumi puhul leidub üldse õigusnorm, mille abil olukorda lahendada? Kui peaks olema õigusnorm, aga ei ole, siis räägime analoogiast. On seaduse analoogia, kus rakendatakse sarnast konkreetset normi või seaduse üldist põhimõtet. Õiguse analoogia puhul rakendatakse õiguse üldiseid põhimõtteid. Vaidluse korral kui üks osapool leiab, et nõudel pole õiguslikku alust, siis on kohtul küllaltki suur hinnanguruum.\nLisaks: TsÜSi esimesed 4 paragrahvi, rakendusseadusest §2 ja § 11; soovitatavalt Köhleri õpikust lk 1-27 (va lk 15-18)\n2. FÜÜSILISED ISIKUD\nKui me räägime tsiviilõiguses isikutest, siis peame me silmas tsiviilõigussuhete subjekte, kelle vahel saavad tsiviilõigussuhted üldse tekkida ja kellele saab kuuluda subjektiivne tsiviilõigus. Isikud jagunevad kaheks: füüsilised isikud ja juriidilised isikud. Füüsiline isik on inimene. Tsiviilõiguses, kui rääkida isikust, võib mõelda nii füüsilist kui ka juriidilist isikut, kes on õigussubjekt – õiguste ja kohustuste kandja. Kõiki neid õigussubjekte saab iseloomustada kahe põhikategooria: õigusvõime ja teovõime kaudu.\n2.1. Füüsiliste isikute õigusvõime\nTsiviilõiguses on isik sünonüüm tsiviilõiguse subjektile; füüsiline isik ehk inimene on tsiviilõiguse subjekti rollis. Tsiviilõiguse subjekti iseloomustab kõige fundamentaalsemalt õigusvõime ja teovõime.\nFüüsilise isiku õigusvõime tähendab füüsilise isiku võimet omada tsiviilõigusi ja kanda tsiviilkohustusi. Kõigil füüsilistel isikutel on piiramatu ja ühetaoline õigusvõime, st. kõigil on põhimõtteliselt ühesugune võimalus omada tsiviilõigusi ja kanda tsiviilkohusi, tegelikkuses... Igaühel on subjektiivne omanikuõigus, tegelikult on inimestel on erinev omand; mõni elab üürilepinguga, mõni mitte, seega on kõik sisuliselt siiski erinevad.\nPiiramatu – ei saa kelleltki võtta õigust ära, et ta ei saa pärandada või müüa; isik võib küll konkreetsel juhul kaotada pärimisõiguse, võidakse ka karistusena piirata õigust töötada teatud ametikohtadel, kuid tegu on üksikutel juhtudel tsiviilõiguste piiramisega.\nÕigusvõime algab elusalt sündimisega ja lõpeb surmaga.\nOluline võib olla ka surma aeg. Ütleme, et autoõnnetuses hukkuvad mees ja naine, neil pole testamenti, neil on erinevad seadusjärgsed pärijad (mehel poeg, naisel tütar). Neil oli tehtud vastastikune testament – kes sureb enne, selle vara saab teine endale. Kui naine sureb enne, pärib naise vara mees ja pärib mehe poeg; kui sureb enne mees, siis vastupidi.\n2.2 Füüsilise isiku teovõime ja selle piiramine\nKui õigusvõime on võme omada õigusi ja kohustusi, siis teovõime on oma tegudega omandada tsiviilõigusi ja võtta tsiviilkohustusi, samuti neid muuta ja lõpetada. Ehk, see on võime teha iseseisvalt kehtivaid tehinguid .\nÕigusvõime on kõigil ühesugune ja piiramatu; teovõime kohta seda aga öelda ei saa. Teovõime (võime iseseisvalt omandada õigusi ja kohustusi) sõltub isikust endast, sellest kas ta saab oma tegudest aru või mitte, vaimsest arengutasemest. Vaimne arengutase sõltub laias plaanis vanusest ja vaimsest tervisest. Vanusekriteerium on selge, seadusandja otsustab et täisealine (al. 18) isik omandab täieliku teovõime.\nTeovõimelised on isikud reeglina alates 18 eluaastast; piiratud teovõimega on alla 18 aastased ja need, kes on vaimselt haiged (vt. TsÜSi §9). TsÜSi §9 võimaldab teovõimet laiendada, kui see on alaealise huvides ja kui tema arengutase seda võimaldab, nt. kui ta tegeleb ettevõtlusega või kui ta abiellub. Alla 18-aastased võivad olla kolmes grupis :\n alla 7-aastased\n 7-18 aastased\n 15-18 aastased (vt. TsÜS §9)\nNB! Need kes on vaimse tervise tõttu piiratud teovõimega, need on objektiivselt piiratud teovõimega. Kedagi ei tunnistata kohtus täielikult teovõimetuks!\nTsÜS §9. Vähemalt 15-aastase alaealise piiratud teovõime laiendamine\nKui keegi teeb tehingu, siis kuidas ta teab, et tegu on teovõimelise isikuga ? Vaidluse korral tuleb selgitada, kas tehingu sooritamise ajal oli osapool täieliku teovõimega.\nTsÜS §8 (2) Täisealise isiku piiratud teovõime mõjutab isiku tehingute kehtivust üksnes ulatuses, milles ta ei suuda oma tegudest aru saada või neid juhtida.\nTsÜS §8 (3) Täisealise isiku piiratud teovõime mõjutab isiku tehingute kehtivust ulatuses, milles talle eestkostja on määratud. Nt. mingist tehingust ta sai piisavalt aru, mõnedest aga ei saa; keeruline on määrata täisealise, kuid vaimselt mitteadekvaatse inimese teovõime ulatust (kas on piiratud ja kui on siis mil määral?)\nTeovõime mõiste on vajalik, et määrata kes milliseid tehinguid võib teha! Kellel on täielik, võib teha igasuguseid tehinguid. Peamine probleem – mida võib / ei või teha piiratud teovõimega isik.\n2.3. Piiratud teovõimega isiku tehingud\nPiiratud teovõimega isikud saab jaotada kolme gruppi:\n1) alla 7-aastased\n2) 7-18 aastased\n3) täisealised, kuid vaimse tervise tõttu piiratud teovõimega\n2.3.1. Alla 7- aastaste alaealiste tehingud\nNende teovõime on kõige enam piiratud.\nTuleb eristada ühepoolseid ja mitmepoolseid tehinguid; ühepoolseid tehinguid ei või alla 7-aastane teha. Ka mitmepoolseid tehinguid ei või alla 7-aastane teha, ei iseseisvalt ega seadusliku esindaja nõusolekul.\nSiiski, kaks erandit ! 1) alla 7-aastane võib teha tehingu rahaga , mis on antud talle vabaks kasutamiseks, nn. taskuraha reegel. 2) ta võib teha ka tehingu rahaga, mis on antud kindlaks otstarbeks; kas siis seadusliku esindaja poolt, või kellegi kolmanda poolt seadusliku esindaja nõusolekul.\n6-aastane läheb mänguasjapoodi ja tahab isa antud rahaga endale mänguasja osta. Müüjal jääb võimalus öelda, et ta ei usu last (too on raha sisse vehkinud vms). Neisse kahte erandisse, eriti teise, tuleb kriitiliselt suhtuda . Teine tehingu pool võiks ikka asja kontrollida (antud juhul poemüüja, kas laps sai raha ikka isalt).\n2.3.2. 7-18. aastaste alaealiste tehingud\nNB! Eksamiks: vastad kõik grupid ja kas ühepoolsed/kahepoolsed\n7-18 aastased võivad teha tehinguid seadusliku esindaja eelneval nõusolekul; seaduslik esindaja on kas vanem või seaduslik eestkostja.\nÜhepoolsed - võib teha seadusliku esindaja eelneval nõusolekul, kui eelnevat nõusolekut ei ole, siis tehing on tühine.\nMitmepoolsed - Põhireegel on selles, et nad võivad iseseisvalt tehinguid / lepinguid teha, kuid vaid seadusliku esindaja eelneval nõusolekul.\nMõlemal juhul peab olema eelnev nõusolek; erisus – mitmepoolsete tehingute puhul juhul kui eelnevat nõusolekut ei ole ja alaealine teeb tehingu, siis tehing on hõljuvalt kehtetu (tegemise ajal kehtetu, pärastise nõusoleku võimalus), mis tähendab, et seaduslik esindaja (või ta ise, kui saab täisealiseks) võib selle heaks kiita ning sel juhul on tehing kehtiv. Kui seaduslik esindaja ei kiida tehingut heaks või alaealine pole täisealiseks saanud, siis jääb tehing kehtetuks või tühistatakse.\nKaua on tehing hõljuvalt kehtetu? Vt. TsÜS §11. Mitmepoolse puhul tehingu teine pool võib küsida seaduslikult esindajalt , kas see soovib tehingut heaks kiita või teeb ettepaneku tehing heaks kiita. Kui tehingut heaks ei kiideta, jääb tehing kehtetuks. Juhul kui seaduslik esindaja kahe nädala jooksul ei vasta, siis loetakse, et ta pole tehingut heaks kiitnud.\nSõltub ka mis staadiumis tehing tehtud on. Nt. 16-aastasele kingiti sünnaks telekas ; natukese aja pärast telekat enam pole, aga poisil on uus jalgratas. Poiss ütleb, et telekas oli tema oma ning ta müüs teleka maha ja ostis saadud raha eest jalgratta. Kas ta võis telekat maha müüa? Tegu mitmepoolse tehingu, lepinguga. Tehingu tegemiseks on vaja siin vanema, kui seadusliku esindaja nõusolekut, seda aga pole  tehing hõljuvalt tühine. Ütleme, et poiss müüs teleka naabrimehele; vanemad ei taha, et poiss oleks teleka maha müünud; vanemad saavad tugineda sellele, et tehing on tühine ja minna naabrimehe juurde ja alusetu rikastumise alusel vahetada tagasi raha ja telku. Ütleme, et vanemad pole avastanud, et poisil on telekas müüdud; naabrimees tahab aga kindlust saada, et ta võib rahulikult telekat vaadata; naaber võib minna poisi vanemate juurde ja küsida, kas nad kiidavad heaks. Ütleme kui vanemad kiidavad heaks, on kõik okei . Kui vanemad ei kiida heaks ja naabrimees telkut tagasi ei anna, on õigus pöörduda kohtusse. Ka jalgrattaostu võivad vanemad mitte heaks kiita.\nTeine variant: tehing on tehtud, kuid pole veel täidetud.\nPoiss müüs teleka, naaber maksis pool rahast ära ja leppisid kokku et õhtul tullakse telku järgi ja makstakse kogu raha. See ost vormistati ka kirjalikult; poiss teleka müüjana kohustub teleka üle andma kui naaber raha maksab. Vanemad sekkuvad ; naabrimees aga ei tagane lepingust. Nüüd vanemad saavad sekkuda; tehing pole veel täidetud, vanemad pole tehingut lubanud ja tehing on tühine ning sel juhul seda täitma ei pea. Mida naaber saab nõuda? Raha tagasi, loomulikult; aga ta nõuab ikkagi telkut; naaber võiks põhimõtteliselt esitada hagi kohtusse ja nõuda täitmist. Sellisel juhul peaksid vanemad esitama kohtus vastuväited, miks tehing on tühine.\nHõljumisperioodil võib tehingu teine pool võtta oma tahteavalduse tagasi, ainult siis kui ta ei teadnud ega pidanudki teadma, et tegu on alaealisega. Ka tehingu teine pool on kaitstud. Hinnang u peaks andma välimuse järgi, kuid nt. mõni 17-aastane näeb välja nagu 18 ja vanem ja siis ei saa eeldada, et nõutaks alati ID-d.\nKa 7-18 aastaste alaealiste puhul kehtivad kolm erandit; teatud tehinguid võivad nad ise teha:\n1) taskuraha reegel\n2) sihipäraseks kasutamiseks (Nt. poiss saab isalt sünnaks 3000 eeku ja isa ütleb, et osta jalgaratas; õigus iseseisvalt tehing sooritada .)\n3) nad võivad iseseisvalt teha tehinguid, millest ei teki neile otseseid tsiviilkohustusi (tuleneb §11 (3)) Põhiline näide – kingituse vastuvõtmine; juhul kui kinkeleping on selline, et sellest ei teki mingisuguseid kohustusi (on ka kinkelepinguid, kus pannakse mingid kohustused)\n2.3.3. Piiratud teovõimega täisealiste isikute tehingud\nNende jaoks kehtivad põhimõtteliselt samasugused reeglid nagu 7-18 aastaste alaealiste suhtes. Ühepoolsete tehingute puhul on vaja eelnevat nõusolekut, kui seda pole, on tehing tühine. Mitmepoolsete puhul on vajalik eelnev nõusolek; kui eestkostja nõusolekut pole, on tehing hõljuvalt kehtetu. Kui inimene saab teovõimeliseks, võib ka ise tehingu heaks kiita. §10 ja §11 on kohaldatavad ka täisealiste piiratud teovõimeliste isikute suhtes.\nPõhiline erinevus! Kuni 1. jaanuarini 2009 polnudki mingit erinevust, aga nüüd, vt. TsÜS §8 lõige 2 ja 3 täiendus. Täisealise teovõime on piiratud objektiivselt, sellises ulatuses, milles ta ei suuda oma tegudest aru saada ega neid juhtida. Vaimuhaigus või nõdrameelsus võib olla vägagi erinev; mõnel on objektiivselt rohkem, mõnel vähem piiratud teovõime. Kui kohus tuvastab selle, et ta on piiratud teovõimega.\nÜtleme, et oli täisealine, palju vara; trauma tagajärjel muutunud piiratud teovõimega isikuks ; teeb mingi tehingu. Müüb vallasasja, oma teleka naabrile 500 eest ja ei saa ise aru oma tehingu tähendusest; mis tehing olemuselt on? Tehing on hõljuvalt kehtetu, oleks vaja seaduliku esindaja eelnevat nõusolekut. Kui tahta naabrilt siiski telekat tagasi saada, siis kes saab siin kohtusse minna? Seaduslik esindaja. Isik peab taotlema enda eestkostjaks määramist; kohus peab tuvastama , kas tehingu sooritaja on piiratud teovõimega; juhul kui eestkostja on määratud, siis kohus peab ka määrama selle, milliseid tehinguid ta võib iseseisvalt sooritada.\nErand on siis: kohus võib määrata milliseid tehinguid piiratud teovõimega isik veel võib teha. Kohus võib oma otsusega seadusest tulenevaid erandeid (nt. on nii nõrgamõistuslik, et tal ei tohiks olla õigust teha ükskõik milliseid tehinguid; kohus võib ka laiendada teovõimet – mida ta võib iseseisvalt veel teha, nt. võib teha kõiki tehinguid, va. kinnisasjadega).\nKohus võib talle anda kas täiendavalt teovõimet juurde või täiendavalt teovõimet piirata.\nPiiratud teovõimega inimestega tehingute tegemine muutub päris riskantseks. Nt. keegi tahab müüa oma kinnistut; pole teada kas omanik on piiratud teovõimega või ei, leitakse ostja, minnakse notari juurde. Notar peab kontrollima nüüd teovõimet! Müüja saab minna arsti juurde ja taotleda ekspertotsust, kas ta saab asjadest adekvaatselt aru.\nPiiratud teovõimega isikul ei pea olema ilmtingimata määratud eestkostjat. Mõni kord ei tekigi vajadust selle järele. Kui keegi aga tahaks temalt kinnistut osta, kõik on nõus. Ostja tahab aga veenduda, et tehing oleks korralik. Ostja peaks otsima üles sugulased, küsima, et keegi neist saaks müüja eestkostjaks, siis oleks tehing täielik.\nKaks olulist küsimust:\n1) Kas ikka on tegu piiratud teovõimega isikuga?\n2) Kui on, siis millises mahus on teovõime piiratud? Kas kohus on määranud tehingute mahu, millest saab / ei saa aru? Kui kohus peab vajalikuks, täpsustakse teovõime mahtu, kui ei – käib asi seaduse järgi.\n2.3.4. Seadusliku esindaja poolt tehtud tehingud\nPõhiline reegel: piiratud teovõimega isiku eest võib teha tehinguid tema seaduslik esindaja.\npiiratud teovõimega isik  seaduslik esindaja  tehingu teine pool (tehing toimub siiski piiratud teovõimega isiku ja tehingu teise poole vahel)\nNt. vanemad müüvad kinnistu , mis on lapse nimel; nad on esindajateks, tehingu pool on ikkagi piiratud teovõimega isik (laps).\nKui ta tehingu ikkagi teeb, siis on oluline teada piiranguid, mis seadus seaduslikule esindajale seab.\nLoe Perekonnaseadusest 11. peatükk! (§97, §50 lõige 2, §99 ja §100)\n§100 on sätestatud tehingud, mille jaoks peab olema eestkosteasutuste (mis see on? – linna-,või vallavalitsus) eelnev nõusolek. Eestkosteasutus peab kontrollima, kas tehing on lapse huvides. § 100 on antud, mida eestkostja ei või üldse teha. Nt. ei või ta teha tehinguid iseendaga . Nt. vanavanemad on pärandanud lapsele kinnistu, siis saaks laste seaduslik esindaja müüa kinnistu endale; va. kingitused, nt. kui lapsevanem tahab lapsele midagi kinkida , siis lapsevanem võtab lapse nimel ise ka kingi vastu (§100 lg 1).\nViga perekonnaseaduses! §100, lõige 2. On jäetud lisamata, et “juhul kui ei teki lisaks tsiviilkohustusi”. Kui vaatame TsÜS §12, 7-aastased ei tohi ise kingitusi vastu võtta, seda võib teha seaduslik esindaja, kui vaatame aga esimest paragrahvi, siis järelikult kui lähisugulased tahavad lapsele kingitust teha, siis pole see võimalik; üle 7-aastased juba saavad ise kingitusi vastu võtta. Tuleb tõlgendada mõistusepäraselt!\nNB! Ära unusta piiratud teovõimega isikut tehingute puhul! Lisaks, et nad võivad ise tehinguid teha, võib ka seaduslik esindaja ise teha tehinguid, arvestades sealjuures Perekonnaseaduse §99 ja §100 piiranguid.\nPerekonnaseadus § 99. Tehingute piirangud\nPerekonnaseadus § 100. Keelatud tehingud\n(1) Eestkostja ei või teha tehingut eestkostetavaga, välja arvatud juhul, kui tehingust ei teki eestkostetavale tsiviilkohustusi. – kui kolmandaks isikuks vanem ise ja ta kingib midagi eestkostetavale ja kui ei teki tsiviilkohustusi,siis on see lubatud\n(2) Eestkostja ei või eestkostetava nimel teha tehingut oma abikaasa, alanejate ja ülenejate\nverontzik Õppematerjali autor\nobjektiivne õigus, eraõiguses, karistusõiguses, era, suures osas, institutsiooniline süsteem, isiklikud suhted, alates 1965, tsiviilõigusest, rahvusvaheline eraõigus, juulist 2002, tsiviilõiguse rakendamine, jalgrattaomanikult, seaduse rakendamisel, üldosa sätted, analoogiaga, füüsiline isik, õigussubjekt, tsiviilõiguses, vastastikune testament, õigusvõime, vanusekriteerium, teovõimelised, alla 18, peamine probleem, alla 7, ühepoolsed, mitmepoolsed, tehingu tegemiseks, poisil, miks tehing, täisealise teovõime, eestkostja, erand, seoses otsusevõimega, otsusevõime, estonia näide, näite puhul, peatükist, juriidiline isik, täisühing, usaldusühing, usaldusosanik, osaühing, osaühingul, aktsiaselts, tulundusühistu, ministeeriumid, vastav register, avaldamisnormatiivne süsteem, asutamisdokumenditeks, juriidiline isik, juhtorgan, aktsiaseltsil, tulundusühistul, keskne küsimus, likvideerimise perioodi, vara tasand, müüjal, tsiviilõiguse esemeks, valdamine, kinnisasi, kinnistusraamat, asendatavad, korteriomand, päraldis, kuur, asja loodusviljad, asja õigusvili, õiguse loodusvili, kasutuseelis, praktiline tähendus, koormised, harilik väärtus, tsiviilõigussuhe, tsiviilõigussuhte sisuks, müüja, subjektiivne õigus, puutumatus, omandiõigus, piiratud asjaõigus, realiseerimisõigus, omandamisõigus, intellektuaalne omand, nõudeõigus, kujundusõigus, vastuõigused, korporatiivsed õigused, hõivamisõigus, tsiviilõigust, nõudeõiguse alus, vastuväide, aegumise vastuväide, edasilükkav vastuväide, juriidiline kohustus, juriidiline fakt, objektiivne tsiviilõigus, omavahelised õigused, müüja, üürileandja, õiguskaitsevahendid, otsene sundtäitmine, kahjustamine, tsiviilõiguse tähenduses, hädaseisundiga, hädaseisund, hädaseisund, valdus, omaabi mõte, omaabi, ühepoolne tehing, mitmepoolsed tehingud, tehingud, mitmepoolsed, mitmepoolsed tehingud, tehingu puhul, kohutustehing, kohustustehingut, tahe, tahteavaldus, sõnaselgelt, vaikimine, tahteavaldus, tehingu tõlgendamine, tõlgendamisel, suuline vorm, kirjalik vorm, teatud juhtudel, notariaalne vorm, õiguslik tagajärg, imperatiivne, ofert, ofert, ofert, oferdi tunnused, ofert, aktsept, vaikimine, aktsept, aktseptimise aeg, tehingu kehtetus, keelud, vastasus, õiguslik regulatsioon, tühised, käsutustehing, teatud juhtudel, käsutus, tühistamisõigus, eksimuse puhul, muudatuse mõte, vägivalla puhul, seljuhul, vägivalla puhul, eksimuse korral, tingimusliku tehinguga, tingimuse saabumine, hõljumisaeg, tingimuseks, esindusega, esinduse sisesuhe, esindus, esindusõigus, seadusjärgne, tehinguline esindusõigus, prokuura, volitus, tähtpäev, tähtaega, tähtajal, katkemise alused\nTsiviilõiguse mõiste objektiivses tähenduses\nTsiviilõiguse eristamine teistest õigusinstituutidest\nKuidas viia eluline kokku seadusega? Kuidas kohaldada seaduse sätteid elulise asjaolu\nFüüsilise isiku teovõime ja selle piiramine\nPiiratud teovõimega isiku tehingud\nAlla 7-aastaste alaealiste tehingud\n7-18. aastaste alaealiste tehingud\nPiiratud teovõimega täisealiste isikute tehingud\nSeadusliku esindaja poolt tehtud tehingud\nVt. TsÜS §13!\nVt. Tsüs §14, §15\nTeadmata kadunud isik ja surnuks tunnistamine\nVt. TsÜS §22\nJuriidilise isiku õigusvõime ja teovõime\nJuriidilise isiku liigid\nTäis- ja usaldusühing\nAvalik-õiguslike juriidiliste isikute\nJuriidilise isiku tegevuse lõpetamise üldkord\nJuriidilise isiku ühinemine, jagunemine ja ümber kujundamine\nMis on õiguslik tähendus?\nMuud subjektiivsed tsiviilõigused\nHädakaitse, hädaseisund, omaabi\nLeping on vastastikuste tahteavalduste kaudu saavutatud kokkulepe teatud õigusliku\nOferdi mõiste ja tegemine\nTehingu kehtetuse põhjused ja tagajärjed\nTehingu tühisus vastuolu tõttu Põhiseadusega\nTehingu tühisus vastuolu tõttu heade kommetega\nMuud tehingu tühisuse alused\nTingimusliku tehingu mõiste ja liigid\nEdasilükkava tingimusega tehing\nÄramuutva tingimusega tehing\nEsinduse mõiste ja liigid\nTähtaja ja tähtpäeva mõiste ning tähendus tsiviilõiguses\nHagi aegumise mõiste\nHagi aegumise kulgemise katkemine\nHagi aegumise kulgmise peatumine\nLepingupoolte kohustused võivad olla kindlaks määratud lepingus või sätestatud seaduses. Lepingupoolte\nkohustused võivad tuleneda ka\nlepingupoolte kutse- või tegevusalal kehtivatest tavadest;\nNt. kui eksamil tuleb küsimus “Tsiviilõiguse kehtivus” räägid kõigist kolmest)\nRakendusseadus §2. Asjaolule või toimingule kohaldatav seadus\nAsjaolule või toimingule, mis on tekkinud või tehtud enne 1. juulit 2002, kohaldatakse asjaolu tekkimise või\ntoimingu tegemise ajal kehtinud seadust, kui käesolevast seadusest ei tulene teisiti\nRakendusseadus §11. Võlasuhetele kohaldatav seadus\nVõlasuhtele, mis on tekkinud enne 1. juulit 2002, kohaldatakse enne käesoleva seaduse jõustumist kehtinud\njalgrattaomanikult on jalgratas ära varastatud, paari päeva pärast avastab, et keegi\nsõidab jalgrattaga tema majast mööda. Läheb arvatatava jalgrattavarga juurde ja\nsituatsioon. Omanikul on õigus tagasi nõuda (norm asjaõigusseadusest situatsiooni\nPõhimõte – kui vallasasi on omaniku käest tema tahte vastaselt\nära võetud, sellisel juhul on õigus tal nõuda asi tagasi, isegi kui see on heauskse\nvaldaja käes (st. varastatud asja pole võimalik omandada). Nüüd tuleb selgitada kas\ntüüp 2 ostis ratta turult ja kas see on varastatud (äkki andis sõbrale ja sõber müüs\nratta maha). Juhul kui sõber on ära müünud, kaitseb seadus heauskset omandajat; kui\ntüüp 2 on varas, kaitseb seadus esialgset omanikku\nSaab ratta tagasi nõuda. 2. Ei saa asja\nsuhtes? – kõige olulisem!\nSeaduse sätet tõlgendatakse koos seaduse teiste sätetega, lähtudes seaduse sõnastusest, mõttest ja eesmärgist\nÕigussuhet reguleeriva sätte puudumisel kohaldatakse sätet, mis reguleerib reguleerimata õigussuhtele lähedast\nõigussuhet, kui õigussuhte reguleerimata jätmine ei vasta seaduse mõttele ega eesmärgile. Sellise sätte\npuudumisel lähtutakse seaduse või õiguse üldisest mõttest\nLisaks: TsÜSi esimesed 4 paragrahvi, rakendusseadusest §2 ja § 11; soovitatavalt\nKöhleri õpikust lk 1-27 (va lk 15-18)\nÜtleme, et autoõnnetuses hukkuvad mees ja naine, neil pole\ntestamenti, neil on erinevad seadusjärgsed pärijad (mehel poeg, naisel tütar). Neil oli tehtud\nvastastikune testament – kes sureb enne, selle vara saab teine endale. Kui naine sureb enne\npärib naise vara mees ja pärib mehe poeg; kui sureb enne mees, siis vastupidi\nFüüsilise isiku teovõime on võime iseseisvalt teha kehtivaid tehinguid\nTäielik teovõime on 18-aastaseks saanud isikul (täisealisel). Alla 18-aastasel isikul (alaealisel) ja isikul, kes\nvaimuhaiguse, nõrgamõistuslikkuse või muu psüühikahäire tõttu kestvalt ei suuda oma tegudest aru saada või\nneid juhtida, on piiratud teovõime\nKui isikule, kes vaimuhaiguse, nõrgamõistuslikkuse või muu psüühikahäire tõttu ei suuda kestvalt oma\ntegudest aru saada või neid juhtida, on määratud kohtu poolt eestkostja, siis eeldatakse, et isik on piiratud\nKohus võib vähemalt 15-aastase alaealise piiratud teovõimet laiendada, kui see on alaealise huvides ja\nalaealise arengutase seda võimaldab. Sel juhul otsustab kohus, milliseid tehinguid võib alaealine teha\nAlaealise piiratud teovõimet võib laiendada tema seadusliku esindaja nõusolekul. Kui nõusoleku andmisest\nkeeldumine on ilmselt vastuolus alaealise huvidega, võib kohus alaealise teovõimet laiendada seadusliku\nMõjuval põhjusel võib kohus alaealise piiratud teovõime laiendamise täielikult või osaliselt tühistada\nTsÜS §8 (2)\nTsÜS §8 (3)\naastane läheb mänguasjapoodi ja tahab isa antud rahaga endale mänguasja osta. Müüjal\njääb võimalus öelda, et ta ei usu last (too on raha sisse vehkinud vms). Neisse kahte\nerandisse, eriti teise, tuleb kriitiliselt suhtuda. Teine tehingu pool võiks ikka asja kontrollida\nantud juhul poemüüja, kas laps sai raha ikka isalt)\nNt. 16-aastasele kingiti sünnaks telekas; natukese\naja pärast telekat enam pole, aga poisil on uus jalgratas. Poiss ütleb, et telekas oli tema oma\nning ta müüs teleka maha ja ostis saadud raha eest jalgratta. Kas ta võis telekat maha müüa?\nTegu mitmepoolse tehingu, lepinguga. Tehingu tegemiseks on vaja siin vanema, kui\ntehing hõljuvalt tühine. Ütleme, et poiss\nmüüs teleka naabrimehele; vanemad ei taha, et poiss oleks teleka maha müünud; vanemad\nsaavad tugineda sellele, et tehing on tühine ja minna naabrimehe juurde ja alusetu\nrikastumise alusel vahetada tagasi raha ja telku. Ütleme, et vanemad pole avastanud, et\npoisil on telekas müüdud; naabrimees tahab aga kindlust saada, et ta võib rahulikult telekat\nvaadata; naaber võib minna poisi vanemate juurde ja küsida, kas nad kiidavad heaks. Ütleme\nkui vanemad kiidavad heaks, on kõik okei. Kui vanemad ei kiida heaks ja naabrimees telkut\ntagasi ei anna, on õigus pöörduda kohtusse. Ka jalgrattaostu võivad vanemad mitte heaks\nPoiss müüs teleka, naaber maksis pool rahast ära ja leppisid kokku et õhtul tullakse telku\njärgi ja makstakse kogu raha. See ost vormistati ka kirjalikult; poiss teleka müüjana kohustub\nteleka üle andma kui naaber raha maksab. Vanemad sekkuvad; naabrimees aga ei tagane\nlepingust. Nüüd vanemad saavad sekkuda; tehing pole veel täidetud, vanemad pole tehingut\nlubanud ja tehing on tühine ning sel juhul seda täitma ei pea. Mida naaber saab nõuda?\nRaha tagasi, loomulikult; aga ta nõuab ikkagi telkut; naaber võiks põhimõtteliselt esitada\nhagi kohtusse ja nõuda täitmist. Sellisel juhul peaksid vanemad esitama kohtus vastuväited\nmiks tehing on tühine\nNt. poiss saab isalt sünnaks 3000 eeku ja isa ütleb, et\nosta jalgaratas; õigus iseseisvalt tehing sooritada.)\nÜtleme, et oli täisealine, palju vara; trauma tagajärjel muutunud piiratud teovõimega\nisikuks; teeb mingi tehingu. Müüb vallasasja, oma teleka naabrile 500 eest ja ei saa ise aru\noma tehingu tähendusest; mis tehing olemuselt on? Tehing on hõljuvalt kehtetu, oleks vaja\nseaduliku esindaja eelnevat nõusolekut. Kui tahta naabrilt siiski telekat tagasi saada, siis kes\nsaab siin kohtusse minna? Seaduslik esindaja. Isik peab taotlema enda eestkostjaks\nmääramist; kohus peab tuvastama, kas tehingu sooritaja on piiratud teovõimega; juhul kui\neestkostja on määratud, siis kohus peab ka määrama selle, milliseid tehinguid ta võib\nEestkosteasutuse eelneva nõusolekuta ei või eestkostja\nvõõrandada eestkostetava kinnisasju või koormata seda piiratud asjaõigusega;\nvõõrandada eestkostetava vallasasja, millel on eestkostetava jaoks eriline väärtus;\nkinkida eestkostetava vallasasja, välja arvatud tavapärased kingitused;\npantida eestkostetava vallasasju;\nvõtta eestkostetava nimel laenu ja loobuda võla sissenõudmisest;\nloobuda eestkostetava nimel pärandi vastuvõtmisest\nKäesoleva paragrahvi 1. lõikes nimetatud tehingute tegemiseks ei või piiratud teovõimega isiku eestkostja\nanda nõusolekut eestkosteasutuse eelneva nõusolekuta\nEestkostja kohta käesoleva paragrahvi 1. ja 2. lõikes sätestatut kohaldatakse ka vanema ja lapse suhtes\nEestkostja ei või teha tehingut eestkostetavaga, välja arvatud juhul, kui tehingust ei teki eestkostetavale\ntsiviilkohustusi. – kui kolmandaks isikuks vanem ise ja ta kingib midagi eestkostetavale ja kui ei teki\ntsiviilkohustusi,siis on see lubatud\nEestkostja ei või eestkostetava nimel teha tehingut oma abikaasa, alanejate ja ülenejate sugulaste ja õdede ja\nvendadega. – jäetud lisamata see,et välja arvatud juhul,kui eestkostetavale ei teki tsiviilkohustusi.Kui\nlähisugulased tahaksid kingitust teha,siis alla 7 aastased ei saaks seda kingitust vastu võtta selle §-i järgi\nEestkostja ei või esindada eestkostetavat vaidlustes iseenda ja käesoleva paragrahvi 2. lõikes nimetatud\nisikutega. Sel juhul esindab eestkostetavat eestkosteasutus\nEestkostja ja eestkostetava kohta käesoleva paragrahvi 1.-3. lõikes sätestatut kohaldatakse ka vanema ja\nTsÜS §13. Otsusevõimetu isiku tehing\nTehing, mille isik tegi vaimutegevuse ajutise häire või muu asjaolu tõttu seisundis, mis välistas tema võime\nõigesti hinnata seda, kuidas tehing mõjutab tema huve (otsusevõimetus), on tühine, välja arvatud, kui isik kiidab\ntehingu pärast vaimutegevuse ajutise häire või muu asjaolu lõppemist heaks\nTehingu teine pool võib teha ettepaneku, et otsusevõimetuna tehingu teinud isik kiidaks tehingu heaks. Kui\nisik ei keeldu heakskiidu andmisest kahe nädala jooksul, arvates ettepaneku saamisest, siis loetakse, et ta on\ntehingu heaks kiitnud\nKui isik tegi käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud asjaolu mõju all olles endale ilmselt kahjuliku tehingu\nsiis eeldatakse, et ta tegi tehingu otsusevõimetuna\n§13 lõige 2: võiks nagu öelda, et kui tüüp juba 10 kilose kella 300 krooni eest maha müüsin\nju ta siis ei saanud aru, mis ta tegin; see eeldus aga eeldab seda, et tal oli siiski\nvaimutegevuse ajutine häire, seljuhul on eeldus kehtiv. Peaks olema meditsiiniliselt või mul\nmoel tõendatud, et otsusevõime oli häiritud. Tuleb pidada silmas, et kui otsusevõimetuna\ntehakse ka endale mittekahjulik tehing, siis on ka see tühine\n§14. Elukoht ja selle muutmine\nIsiku elukoht on koht, kus isik alaliselt või peamiselt elab\nElukoht võib üheaegselt olla mitmes kohas\nElukoht loetakse muutunuks, kui isik asub mujale elama viisil, millest võib järeldada isiku tahet oma\nKui isiku elukohta ei saa kindlaks määrata, loetakse tema elukohaks tema igakordne viibimiskoht\n§15. Alaealise ja eestkoste all oleva isiku elukoht\nPiiratud teovõimega alaealise elukohaks loetakse tema vanemate või eestkostja elukoht. Kui vanemad elavad\nlahus, on alaealise elukohaks selle vanema elukoht, kelle juures ta elab\nKui piiratud teovõimega alaealine elab vanematest või eestkostjast eraldi, võib tema elukohaks vanema või\neestkostja nõusolekul lugeda ka koha, kus alaealine alaliselt või peamiselt elab\nEestkoste all oleva piiratud teovõimega täisealise isiku elukohaks loetakse eestkostja elukoht. Eestkostja\nnõusolekul võib selle isiku elukohaks olla koht, kus isik alaliselt või peamiselt elab\nLoe ka §15!\ntema asukoha kohta pole andmeid 5 aasta jooksul, siis võidakse ta surnuks\nTsÜS 20. Surnuks tunnistatud isiku surmaaeg\nSurnuks tunnistatud isiku surmaajaks loetakse tema eeldatav surmaaeg\nKui isiku eeldatavat surmaaega ei ole võimalik kindlaks määrata, loetakse tema surmaajaks esimese aasta\nlõpp pärast aastat, mil tema elusoleku kohta saadi viimased andmed\nKui isik tunnistatakse surnuks käesoleva seaduse § 19 lõike 4 alusel, loetakse tema surmaajaks sõjategevuse\nvõi loodusõnnetuse lõppemise aeg\nKui käesoleva seaduse § 19 lõikes 3 nimetatud asjaoludel jäi kadunuks mitu isikut ja nende tegelikku\nsurmaaega ei ole võimalik kindlaks määrata, loetakse, et nad on surnud ühel ajal\nNt. 1. veebruar 2003 jäi isik kadunuks; surnuks\nsaab teda tunnistada alates 2. veebruar 2008. Kui nüüd tunnistatakse kohtus\nsurnuks, siis surmaaeg on 31. detsember 2004\nKui selgub, et pärast seda kui ta on surnuks tunnistatud, sai pärijaks tema poeg. Tal oli kaks\npärijat, poeg ja tütar. Pärast seda sureb tema poeg. Pärast poja surma pärib poja naine\nNüüd selgub, et tüüp sureb siis, kui tegelikest pärijatest on alles vaid tütar, siis on tütrel huvi\npöörduda kohtusse ja muuta surma aega\nTsÜS §22. Surma tuvastamine\nKui surmaakti ei ole koostatud, kuid asjaolude kohaselt ei ole isiku surm kahtluse all, võib kohus tuvastada isiku\nsurma ja surmaaja. Sel juhul eeldatakse, et isik on surnud kohtuotsuses märgitud ajal\nLisaks: TsÜS 2. osa 1. peatükist - §7 kuni §23; rakendusseadusest §3, §4, §5; Köhleri\nõpikust lk 54-57; täiendavalt: Perekonnaseadus 11. peatükk, §50, lõik 2 ja §70’;\ntsiviilkohtumenetluseseadustikust peatükid 51, 52 ja 53\nTsÜS §24. Juriidilise isiku mõiste\nJuriidiline isik on seaduse alusel loodud õigussubjekt. Juriidiline isik on kas eraõiguslik või avalik-õiguslik\nTsÜS §26. Juriidilise isiku õigusvõime\nJuriidilise isiku õigusvõime on võime omada tsiviilõigusi ja kanda tsiviilkohustusi. Juriidiline isik võib\nomada kõiki tsiviilõigusi ja -kohustusi, välja arvatud neid, mis on omased üksnes inimesele\nEraõigusliku juriidilise isiku õigusvõime tekib seadusega ettenähtud registrisse kandmisest\nAvalik-õigusliku juriidilise isiku õigusvõime tekib seaduses sätestatud ajast\nTsÜS §25. Eraõiguslik ja avalik-õiguslik juriidiline isik\nEraõiguslik juriidiline isik on erahuvides ja selle juriidilise isiku liigi kohta käiva seaduse alusel loodud\njuriidiline isik. Eraõiguslik juriidiline isik on täisühing, usaldusühing, osaühing, aktsiaselts, tulundusühistu\nsihtasutus ja mittetulundusühing\nTulundusühistu, mille kohta on eraldi seadus – Tulundusühistu seadus (vastu võetud 19\ndetsember 2001; kehtima hakkas jaanuar 2002). Tulundusühistu seaduses (§3) on põhimõte\net selles mittereguleeritud küsimuses kohaldatakse Äriseadustikku\nMTÜ seadus §1. Mõiste\nMittetulundusühing on isikute vabatahtlik ühendus, mille eesmärgiks või põhitegevuseks ei või olla\nmajandustegevuse kaudu tulu saamine\nMittetulundusühingu tulu võib kasutada üksnes põhikirjaliste eesmärkide saavutamiseks. Mittetulundusühing\nei või jaotada kasumit oma liikmete vahel\nSeaduses võib sätestada erisusi teatud liiki mittetulundusühingute asutamise, tegevuse ja lõpetamise kohta\nMittetulundusühingu ümberkujundamine teist liiki juriidiliseks isikuks ei ole lubatud\nSihtasutuste seadus § 1. Sihtasutuse mõiste\nSihtasutus on eraõiguslik juriidiline isik, millel ei ole liikmeid ning mis on loodud vara valitsemiseks ja\nkasutamiseks põhikirjaliste eesmärkide saavutamiseks\nSihtasutuse õigusvõime tekib mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrisse (register) kandmisest ja lõpeb\nSihtasutust ei ole lubatud ümber kujundada teist liiki juriidiliseks isikuks\n§25. Eraõiguslik ja avalik-õiguslik juriidiline isik\nAvalik-õiguslik juriidiline isik on riik, kohaliku omavalitsuse üksus ja muu juriidiline isik, mis on loodud\navalikes huvides ja selle juriidilise isiku kohta käiva seaduse alusel\nVt. Äriseadustiku §9-§15; MTÜ-de seadus §4; Sihtasutuste seadus §3\nTulundusühistuseadus § 64. Nõukogu\nÜhistul peab olema nõukogu, kui ühistul on üle 200 liikme või kui osakapital on üle 400 000 krooni või kui\nsee on ette nähtud põhikirjaga\nNõukogu pädevusele ja tegevusele kohaldatakse vastavalt äriseadustikus aktsiaseltsi nõukogu kohta\nsätestatut, kui seadusega ei ole sätestatud teisiti\nKande tegemine registrisse (juriidiline isik\nVt. eraldi MTÜde, sihtasutuste, tulundusühistute kohta, seal on eraldi reeglid, kes on\n; Äriseadustik täisühing\n§79-80; §88-90; §98-102; usaldusühing - 125-132; OÜ – 135-139, §168-188; AS - §221\n242-248, 256-270, 290-327; 391-392; 434 & 435, §478-483; mõisted §7-21; MTÜde\nseadus tervikuna va. 6 ( sealt ainult 56 &\npt. Sihtasutuste seadus tervikuna, va\n(siit 61 ja 70)\n& 8; Tulundusühistu seadus\nTsÜS §48. Eseme mõiste\nEsemeks on asjad, õigused ja muud hüved, mis võivad olla õiguse objektiks\nTsÜS §66. Vara mõiste\nVara on isikule kuuluvate rahaliselt hinnatavate õiguste ja kohustuste kogum, kui seadusest ei tulene teisiti\nTsÜS §49. Asja mõiste\nAsi on kehaline ese\nSeaduses sätestatud juhtudel kohaldatakse õigusele asja kohta sätestatut\nLoomadele kohaldatakse asjade suhtes kehtivaid sätteid, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti\nAsjaõigusseadus § 241. Hoonestusõiguse mõiste ja ulatus\nKinnisasja võib koormata selliselt, et isikul, kelle kasuks hoonestusõigus on seatud, on võõrandatav ja\npärandatav tähtajaline õigus omada kinnisasjal sellega püsivalt ühendatud ehitist. Ühele kinnisasjale võib\nseada ainult ühe hoonestusõiguse\nHoonestusõigus ulatub lisaks ehitisealusele maale ka kinnisasja osale, mis on vajalik ehitise kasutamiseks\nHoonestusõiguse ulatus ei või piirduda ehitise ühe osaga nagu korrus\nHoonestusõigusele kohaldatakse kinnisasja sätteid, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti\nEhitis, mis on hoonestusõiguse alusel ehitatud või oli selle seadmisel olemas ja millele hoonestusõigus\nlaieneb, on hoonestusõiguse oluline osa\nNB! Eksami puhul kirjuta kindlasti, milline on liigituse õiguslik tähendus!\nMüügilepingus on ette nähtud, et võlgnik peab üle andma 1000 tonni teravilja;\nteravili hävib; ta saab selle asendada. Kui on aga hävinud nt. mingi tuntud kunstniku\nskulptuur, see on müüdud ja ostja pole veel kätte saanud, siis ostja ei saa nõuda müüjalt\nasendamist, sest tegu on unikaalse asjaga.)\nTsÜS §53. Oluline osa\nAsja oluline osa on selle koostisosa, mida ei saa asjast eraldada, ilma et asi või sellest eraldatav osa häviks\nvõi oluliselt muutuks\nAsi ja selle olulised osad ei saa olla eri isikute omandis. Asja ja selle olulisi osasid ei saa koormata erinevate\nasjaõigustega, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti\nTsÜS §54. Kinnisasja osad\nKinnisasja olulised osad on sellega püsivalt ühendatud asjad, nagu ehitised, kasvav mets, muud taimed ja\nKinnisasja osaks ei ole võõrale maale asjaõiguse alusel püstitatud ja maaga püsivalt ühendatud ehitis\nsamuti maaga mööduvaks otstarbeks ühendatud asi\nAsjaõiguse lõppemisel maatükile jäänud ehitis muutub maatüki oluliseks osaks\nKinnisasjaga seotud asjaõigused on kinnisasja olulised osad, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti\nTsÜS §55. Ehitise osad\nEhitise olulised osad on asjad, millest see on ehitatud või mis on sellega püsivalt ühendatud ja mida ei saa\neraldada ehitist või eraldatavat asja oluliselt kahjustamata\nEhitisega mööduvaks otstarbeks ühendatud asi ei ole ehitise osa\nTsÜS §56. Mõtteline osa\nAsja mõtteline osa on tegelikkuses piiritlemata ja selle suurust väljendatakse murdosana asjast\nTsÜS §57. Päraldis\nPäraldis on vallasasi, mis, olemata peaasja osa, teenib peaasja ning on sellega seotud ühise majandusliku\neesmärgi ja sellele vastava ruumilise seose kaudu\nAsi ei ole päraldis, kui seda käibes päraldiseks ei loeta\nPeaasjaga seotud õigused ja kohustused laienevad ka päraldisele, kui seaduse või tehinguga ei ole ette\nnähtud teisiti. Eeldatakse, et asja võõrandamise või koormamise kohustus hõlmab ka asja päraldisi\nviiul ja poogen)\nTsÜS §62. Kasu\nEsemest saadav kasu on eseme viljad ja eseme kasutamisest saadavad eelised (kasutuseelised)\nAsja vili on asjast loodusjõul või inimese kaasabil tulenevad saadused, samuti tulu, mida asi annab\nÕigusvili on tulu, mida õigustatud isik saab õigusest vastavalt selle eesmärgile, samuti tulu, mida õigus\nannab õigussuhte tõttu\nKui isikul on teatud ajavahemiku jooksul õigus asja või õiguse viljale, kuuluvad temale asjast selle\najavahemiku jooksul eraldatud saadused ja asjast või õigusest selle ajavahemiku jooksul saadud tulu\nPerioodiliselt saadava tulu puhul kuulub õigustatud isikule tema õigustuse ajale vastav osa viljast\nTsÜS §63. Kulutused\nEsemele tehtud kulutused on\nvajalikud, kui nendega säilitatakse eset või kaitstakse seda täieliku või osalise hävimise eest;\nkasulikud, kui nendega eset oluliselt parendatakse;\ntoreduslikud, kui nendega taotletakse peamiselt eseme mugavust, meeldivust või ilu\nTsÜS §65. Eseme väärtus\nEseme väärtuseks loetakse selle harilik väärtus, kui seaduse või tehinguga ei ole ette nähtud teisiti. Eseme\nharilik väärtus on selle kohalik keskmine müügihind (turuhind)\nLisaks: TsÜS §48 - §66; Äriseadustiku §5; Asjaõigusseadus §72 ja §241; Köhleri\nõpikust lk 77-90\nSubjektiivse õiguse mõiste ja liik\ntsiviilõiguse jaoks olulisimad!\nNt. on lepitud, et müüja annab asja üle 1\nseptembril; ostja maksab 10. septembril. Kui müüja pole asja üle andnud õigeks\najaks, siis on ostjal vastuõigus müüja rikkumise suhtes\nNt. müüja nõuab ostja käest raha maksmist, ostja\nsaab tugineda oma vastuõigusele, kuna müüja pole oma kohustust täitnud ja asja üle\nObjektiivne tsiviilõigus – õigusnormid; mingid reeglid nt. müügilepingu kohta, kuidas\nsätestada ostja-müüja vahelisi suhteid. Kuidas õigusnormides loodud üldised reeglid\nmuutuvad konkreetseteks kohustusteks ja õigusteks? Selleks ongi vaja juriidilist fakti, mis\ntekitab tsiviilõigussuhte. Antud juhul on juriidiliseks faktiks müügileping, mis tekitab\nKahju tekitamine on juriidiline fakt, mis tekitab õigussuhte kannatanu ja kahju tekitaja vahel\nSuhte sisu tuleb erinevatest õigusnormidest\nMitmepoolsed tehingud ehk lepingud\nnt. mingi teose loomine (autor kirjutab raamatu, tema\neesmärk polnud õiguslik tagajärg, kuid lisaks tekib tal autoriõigus)\nSubjektiivse õiguse tekkimine\nÕigusjärgluse mõtet kasutatakse tavaliselt üldõigusjärgluse kontekstis, kuid\nseda tuleb alati kontrollida\nei lõppe üldse\nõiguse teostamine ja kaitse\nõiguse teostamise mõiste ja põhimõtted\nTsÜS §138 (1)\nÕiguse teostamisel tuleb toimida heas usus\nNt. üürileandja on andnud ruumi üürile, üür saab läbi, ütleb üürnikule\net ruume on ruttu vaja – olgu järgmine päev kõik tühi; üürnikul on õigus nõuda, et üürnik\nläheks välja, kui üürnik ei lähe, siis kas jõuga võib valduse üle võtta? – ei või, õigusi ei tohi\nteostada seadusvastasel viisil). Hiljem võib välja tõstma hakata kohtutäitur\nõiguse kaitse mõiste ja viisid\nTsÜS §140. Hädakaitse\nHädakaitseks tehtud tegu ei ole õigusvastane, kui seejuures ei ületatud hädakaitse piire\nKarS § 28. Hädakaitse\nTegu ei ole õigusvastane, kui isik tõrjub vahetut või vahetult eesseisvat õigusvastast rünnet enda või teise\nisiku õigushüvedele, kahjustades ründaja õigushüvesid, ületamata seejuures hädakaitse piiri\nIsik ületab hädakaitse piiri, kui ta kavatsetult või otsese tahtlusega teostab hädakaitset vahenditega, mis\nilmselt ei vasta ründe ohtlikkusele, samuti kui ta ründajale kavatsetult või otsese tahtlusega ilmselt liigset kahju\nVõimalus vältida rünnet või pöörduda abi saamiseks teise isiku poole ei välista õigust hädakaitsele\nVÕS § 1045. Kahju tekitamise õigusvastasus\nKahju tekitamine ei ole õigusvastane, kui\nkahju tekitaja tegutses hädakaitse- või hädaseisundis\nTsÜS §141. Hädaseisund\nIsik, kes tekitab kahju ennast või teist isikut või vara ähvardava ohu tõrjumiseks, ei tegutse õigusvastaselt\nkui kahju tekitamine on vajalik ohu tõrjumiseks ja kahju ei ole ähvardanud ohuga võrreldes ebamõistlikult suur\nKahju tekitanud isik peab hüvitama kahju, mille ta ohtu tõrjudes tekitas, kui tõrjutud oht tekkis temast\ntuleneva asjaolu tõttu\nKui see on asjaolude kohaselt mõistlik, võib hädaseisundis tekitatud kahju hüvitamist nõuda isikult, kelle\nhuvides kahju tekitati\nKarS § 29. Hädaseisund\nTegu ei ole õigusvastane, kui isik paneb selle toime, et kõrvaldada vahetut või vahetult eesseisvat ohtu enda või\nteise isiku õigushüvedele, tema valitud vahend on ohu kõrvaldamiseks vajalik ning kaitstav huvi on\nkahjustatavast huvist ilmselt olulisem. Huvide kaalumisel arvestatakse eriti õigushüvede olulisust, õigushüve\nähvardanud ohu suurust ning teo ohtlikkust\nAsjaõigusseadus § 41. Omaabi\nValdaja võib oma valdust omavoli vastu jõuga kaitsta, ületamata seejuures hädakaitse piire\nKui vallasasi võetakse valdajalt ära omavoliliselt salaja või vägivallaga, on valdajal õigus teolt tabatud või\njälitatud omavoli tarvitajalt vallasasi kohe ära võtta\nKui kinnisasja valdus võetakse valdajalt ära omavoliliselt salaja või vägivallaga, on valdajal õigus omavoli\ntarvitaja kinnisasjalt eemaldada ja kinnisasi oma võimu alla tagasi võtta\nKäesolevas paragrahvis sätestatud valdaja õigust omaabile võib kasutada ka § 33 3. lõikes nimetatud isik\nLisaks: TsÜS §138-141; Asjaõigusseadus §41; Karistusseadustiku §28,29; TsÜS §5,6\nVÕS §2,3,4,6,24, Köhleri õpik 28-42; 47 – 53\nTehingu mõiste ja liigid\nTsÜS §67. Tehingu mõiste\nTehing on toiming või omavahel seotud toimingute kogum, milles sisaldub kindla õigusliku tagajärje\nkaasatoomisele suunatud tahteavaldus\nTehingud on ühepoolsed ja mitmepoolsed. Ühepoolne tehing on tehing, mille tegemiseks on vajalik ühe isiku\ntahteavaldus. Mitmepoolne tehing on tehing, mille tegemiseks on vajalik kahe või enama isiku tahteavaldus\nMitmepoolsed tehingud on lepingud\ntehingud ehk lepingud\nTsÜS §6. Õigusjärglus\nÕigused ja kohustused antakse üle üleandmise tehinguga (käsutustehing). Iga õigus ja kohustus tuleb eraldi\nüle anda, kui seadusest ei tulene teisiti\nKäsutustehingu kehtivus ei sõltu õiguse ja kohustuse üleandmiseks kohustava tehingu kehtivusest\nTahe ja tahteavaldus, tahteavalduse tegemine ja selle liigid\nTahe ja tahteavaldus\nVastuvõtmist vajavad tahteavaldused\nVastuvõtmist mittevajavad tahteavaldused\nVt. ka TsÜS §75 ja VÕS §29\nVÕS § 144. Käenduslepingu sõlmimine ja vorm\nTarbijakäenduslepingu puhul peab käendaja avaldus, milles ta kohustub võtma endale käendusest tulenevad\nkohustused, olema kirjalikus vormis\nKäendusleping kehtib ka seadusest või tehingust tuleneva vorminõude järgimata jätmise korral, kui käendaja\ntäidab lepingust tuleneva põhivõlgniku kohustuse\nvõib muuta samas vormis\nkuidas tehing on tehtud\nTsÜS §77, lõige 3, 2. lause: Poolte kokkuleppega ettenähtud vormis tehtud tehingut saab\nmuuta muus vormis üksnes siis, kui pooled on selles kokku leppinud\nVÕS §13, lõige 2: Kui leping on lepingupoolte kokkuleppel sõlmitud teatud vormis, ei pea\nseda vormi lepingu muutmisel või lõpetamisel järgima, kui lepingust ei tulene teisiti\nLisaks: TsÜS §67-83; VÕS §11,13,29; Köhleri õpik, lk 91-110; 148-155; 188-195\nLEPING JA SELLE SÕLMIMINE\nLepingu mõiste ja selle sõlmimise viisid\nVÕS § 9. Lepingu sõlmimine\nLeping sõlmitakse pakkumuse esitamise ja sellele nõustumuse andmisega, samuti muul viisil\nvastastikuste tahteavalduste vahetamise teel, kui on piisavalt selge, et lepingupooled on saavutanud\nVÕS § 16. Pakkumus\nPakkumus (ofert) on lepingu sõlmimise ettepanek, mis on piisavalt määratletud ja väljendab pakkumuse\nesitaja (oferendi) tahet olla ettepanekule nõustumuse andmise korral sõlmitava lepinguga õiguslikult seotud\nPakkumus ei ole lepingu sõlmimise ettepanek, milles ettepaneku tegija on otse väljendanud, et ta ei loe end\nettepanekuga seotuks, samuti lepingu sõlmimise ettepanek, mille puhul lepingu olemusest, mille sõlmimiseks\nettepanek tehti, või muudest asjaoludest tuleneb, et ettepaneku tegija ei ole oma ettepanekuga seotud. Sellist\nettepanekut loetakse ettepanekuks esitada pakkumus\nEttepanekut, mis on suunatud kindlaks määramata isikutele ja mis seisneb reklaami, hinnakirjade, tariifide\nnäidiste, kataloogide ja muu sellise saatmises või kaubaväljapanekus, samuti kauba või teenuse konkreetsele\nisikule mittesuunatud pakkumist avalikus arvutivõrgus, loetakse ettepanekuks esitada pakkumus, kui ettepaneku\ntegija ei ole selgesti väljendanud, et tegemist on pakkumusega\nAKTSEPTANT; vahepeal ilmub keegi kolmas isik, kes tahab, et\noferent müüks asja talle; oferent on teinud A-ga oferdi. Ei saa öelda, et oferendil on keeld\nteisele tüübile müüa. Leping on A-ga sõlmitud, aga täita seda võimalik pole (oferent müüs\nasja juba teisele tüübile). Teise tüübi käest ei saa A samuti asja välja\nnõuda, sest ta on juba omanik. Oferent on lepingut A-ga rikkunud\nAktsepti mõiste ja viisid\nPakkumusele nõustumuse andmisega on leping sõlmitud ajast, mil pakkumuse esitaja\nnõustumuse kätte sai. Kui nõustumus väljendub teos, mis ei ole otsene tahteavaldus, on leping\nsõlmitud ajast, mil pakkumuse esitaja teost teada sai, välja arvatud juhul, kui pakkumusest\nlepingupoolte vahelisest praktikast või tavast tulenevalt loetakse leping sõlmituks teo\nVÕS § 20. Nõustumus\nNõustumus (aktsept) on otsese tahteavaldusega või mingi teoga väljendatud nõusolek sõlmida leping\nVaikimine või tegevusetus loetakse nõustumuseks üksnes siis, kui see tuleneb seadusest, lepingupoolte\nkokkuleppest, pooltevahelisest praktikast või nende tegevus- või kutsealal kehtivatest tavadest\nKui isikuni, kelle majandus- või kutsetegevusse kuulub teatud tehingute tegemine või teenuste osutamine\njõuab pakkumus sellise tehingu tegemiseks või teenuse osutamiseks temaga püsivas ärisuhtes olevalt isikult\ntuleb pakkumusele mõistliku aja jooksul vastata. Vaikimine loetakse sel juhul nõustumuseks\nTäienduste ja muudatustega aktsept\nNt. kui oferent müüb auto, kätteandmiskuupäev 1. august; aktseptandile see aga ei sobi ja ta\nteeb kuupäevaks 2. August, siis see pole oluline muudatus\nAktseptimise aeg, hilinenud aktsept, lepingu sõlmimise aeg\nLisaks: VÕS §8,9,16,22; loe koos kommentaaridega; Köhleri õpikut pole vaja lugeda;\nVõlaõiguse üldosa õpikust loe 6. peatükk (lk 93- 108) – “Lepingu sõlmimine”\nToob kaasa tühisuse ja hõljuva tühisuse\nToob kaasa tühisuse\nToob kaasa tühisuse või\nTehingu tühisus vastuolu tõttu seadusest tuleneva keeluga\nVÕS § 5. Seaduse dispositiivsuse põhimõte\nKäesolevas seaduses sätestatust võib võlasuhte poolte või lepingupoolte kokkuleppel kõrvale kalduda, kui\nseaduses ei ole otse sätestatud või sätte olemusest ei tulene, et seadusest kõrvalekaldumine ei ole lubatud või kui\nkõrvalekaldumine oleks vastuolus avaliku korra või heade kommetega või rikuks isiku põhiõigusi\nTsÜS §86. Heade kommete või avaliku korraga vastuolus olev tehing\nHeade kommete või avaliku korraga vastuolus olev tehing on tühine\nNt. makseraskustes võlgnik müüb ära maatüki ja vormistab\nselle müügilepinguna, kuid tegelikult raha ei maksta ja tegu on kinkimisega\n§88. Käsutuskeeldu rikkuv tehing\nKohtu või muu seadusega selleks õigustatud ametiasutuse või ametiisiku poolt antud\nkäsutuskeeldu rikkuv käsutustehing on tühine. Tühine on ka täitemenetluses, hagi tagamiseks\nvõi pankrotihalduri poolt tehtud käsutus, mis rikub eelmises lauses nimetatud käsutuskeeldu\nKäesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatu ei laiene enne käsutuskeelu andmist tekkinud\n§84. Tehingu tühisus\nTühisel tehingul ei ole algusest peale õiguslikke tagajärgi. Tühise tehingu alusel saadu tagastatakse vastavalt\nalusetu rikastumise sätetele, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti\n§85. Tehingu ühe osa tühisus\nTehingu ühe osa tühisus ei too kaasa teiste osade tühisust, kui tehing on osadeks jagatav ja võib eeldada, et\ntehing oleks tehtud ka tühise osata\nTühistamise mõiste ja alused\nSelline tühistamise kord tehtib alates 1. juuli 2002. Enne seda oli samadel alustel teistsugune\nkord, et tehingut kehtetuks saada, pidi esitama hagi kohtusse. Muudatuse mõte on selles, et\nkui alused on olemas, on tühistamine tehtud lihtsaks, ei pea alati minema kohtusse. Kuigi, kui\nteine pool ei aktsepteeri, et tehing on tühine, siis on õigus kohtusse minna\nEksimus pole see kui keegi tahab midagi poest osta\nvaatab et kallis, aga okei, ostab ära; siis läheb teise poodi ja seal on odavam, see ei loe\neksimusena. Eksimus ei saa olla hinnas selle sama asja eest!\nKui ostja tahab maja vaikses kohas aga sinna ehitatakse tegelt tehast ja\nmüüja hoiab ostja teadmatuses, siis selliste asjaolude puhul on tegu tehtud hea usu vastaselt\nja seda saab tühistada\nÄhvardus ja vägivald\nNt. Isik ütleb, et teine on talle raha võlgu ja esitab kohe hagi ja nõuab\nviivistega laenu sisse. Aga siis ei esita kui sa ei osta nt. minu autot teatud summa eest\nRaskete asjaolude ärakasutamine\nNt. ostja saab pärast\nmüügilepingu sõlmimist (ja enne tasumist!) teada, et maja juurde hakatakse tehast ehitama;\nta viib aga tehingu lõpule (tasub raha), siis on tehing muutunud selliseks, et tühistada enam\nLisaks: TsÜS §84-01; Kõhleri õpik 110-131; 195-204; 213-223 + otsi TsÜSi muudatus\nmis puudutab §86\nNt. keegi konkureerib välismaale tööle ja\non teada, et kui otsus tuleb, peab ta olema nädala pärast kohal. Nüüd ta mõtleb, et tahaks\nautot ära müüa, kui välismaale minek. Ütleb ostjale, et ta müüb auto, kuid tingimusel, et ta\nsaab koha. Kui ta koha saab, siis leping jõustub, kui ei saa, siis leping tähendust ei oma\nNt. mees müüski auto ära ja läks välismaale; samal ajal elas vanemate\nmajas, vanemad üürisid toa välja, sõlmisid üürilepingu, mis lõpeb siis kui poeg peaks tagasi\ntulema, kui ta töötamist enam ei pikendata\nTsÜS §104. Tingimuse saabumise takistamine või sellele kaasaaitamine\nTingimus loetakse saabunuks ka juhul, kui selle saabumist takistas hea usu põhimõtte vastaselt pool, kellele\ntingimuse saabumine ei ole kasulik\nTingimust ei loeta saabunuks, kui selle saabumisele aitas hea usu põhimõtte vastaselt kaasa pool, kellele\ntingimuse saabumine on kasulik\nNäiteks keegi autoomanik peab minema välismaale, kandideerib Euroopa Komisjonis kõrgele\nametikohale. Nüüd on teada, et kui ta saab selle töökoha siis peab ta kiiresti Eestist lahkuma\nNüüd ta tahab oma auto siis ära müüa, kui ta saab Brüsselisse. Ta sõlmib juba sügisel\nlepingu ära, et juhul kui ma osutun valituks, siis leping jõustub. Kui ta Brüsselisse ei saa\ntööd, siis tingimusi ei saabu ja leping jääb sõlmimata. Sellel hõljumisajal see müüja ei tohi\nseda autot kellelegi teisele müüa. Ostja saab nõuda kolmandatelt isikutelt auto välja andmist\nkui ta saab Brüsselisse\nVõimatu tingimus. Seadusvastane tingimus\nNt. sõlmitakse tehing, et kui 60\naastane tüüp tuleb sprindi olümpiavõitjaks, müüb teine pool talle odavalt auto\nNt. üks naaber ütleb teisele, et müüb talle auto odavalt kui\nesimene annab vaenlasele tappa; niisiis, kui julged maha lüüa, siis saad auto odavamalt\nTopeltmüügi asjad! Topeltmüügi lepingu sõlmimine pole keelatud, aga käsutus võib\nsiiski olla TsÜSi §106 lg 2 alusel tühine ja esialgne ostja võib nõuda täitmist\nTsÜS §110. Tähtpäeva määramine\nTehinguga kindlaksmääratud õigusliku tagajärje tekkimiseks või lõppemiseks tähtpäeva ettenägemise korral\nkohaldatakse vastavalt käesolevas peatükis edasilükkava või äramuutva tingimuse kohta sätestatut\nLisaks: Vt. TsÜS §102-110; Köhleri õpik lk 209-212\nnt. inimene on kusagil ära; esindaja oskab asja paremini\nadvokaat on kliendi esindaja)\n§118. Volituse andmine\nKui esindajana tegutseva isiku avaldused või käitumine mõjutavad teist isikut mõistlikult uskuma, et\nesindajana tegutsevale isikule on antud volitus tehingu tegemiseks, ning esindatav teab või peab teadma, et isik\ntegutseb tema nimel esindajana ja talub selle isiku sellist tegevust, siis loetakse, et esindatav on volituse andnud\nEsindusõiguseta isiku tegevus\n§128. Esindusõiguseta isiku ühepoolne tehing\nTeise isiku nimel esindusõiguseta tehtud ühepoolne tehing on tühine\nKindlale isikule suunatud ühepoolsele tehingule, mis on tehtud teise isiku nimel esindusõiguseta\nkohaldatakse vastavalt käesoleva seaduse §-des 129 ja 130 sätestatut, kui isik, kellele tehing oli suunatud, ei\nvaielnud tehingu tegemisele vastu, kuigi ta esindusõiguse puudumisest teadis või pidi teadma\n§129. Esindusõiguseta isiku mitmepoolne tehing\nTeise isiku nimel esindusõiguseta tehtud mitmepoolne tehing on tühine, välja arvatud juhul, kui isik, kelle\nnimel esindusõiguseta isik tehingu tegi, selle hiljem heaks kiidab\nTeise isiku nimel esindusõiguse piire ületades tehtud mitmepoolne tehing kehtib esindatava suhtes osas\nmilleks esindajal oli esindusõigus, kui tehing on osadeks jagatav ja võib eeldada, et tehing oleks tehtud ka osata\nmilleks esindajal ei olnud esindusõigust\nKui isik on teinud tehingu esindusõigust omamata või esindusõigust ületades, võib tehingu teine pool teha\nisikule, kelle nimel tehing tehti, ettepaneku tehing heaks kiita. Heakskiit on kehtiv, kui see on avaldatud\nKui isik, kelle nimel tehing tehti, ei avalda heakskiitu kahe nädala jooksul, arvates käesoleva paragrahvi\nlõikes 3 nimetatud ettepaneku saamisest, siis loetakse, et ta ei ole tehingut heaks kiitnud\nKuni tehingu heakskiitmiseni võib teine pool tehingu tegemiseks tehtud tahteavalduse tagasi võtta, välja\narvatud juhul, kui ta tehingu tegemisel esindusõiguse puudumisest teadis või pidi teadma\nKui volitus peab olema antud teatud vormis, peab ka heakskiit olema antud samas vormis\nEsindaja kohustuste rikkumine\nNt. esindajal on volitus müüa\nkinnisasi esindatava nimel. Käsunduslepingu järgi tuleb müüa maatükk ja mitte odavamalt\nkui 1 miljon krooni. Esindaja müüb tüki poole miljoni eest. Sel juhul pole esindusõigust\nrikutud (volituses on kirjas, et ta võib müüa, kuid seal polnud kirjas rahasummat), ta rikkus\naga sisesuhet, ta rikkus käsundiandja juhiseid ja tegi temale kahjuliku tehingu\nLisaks: TsÜS 8. peatükk, 115-131; Äriseadustikust 3. peatükk §16-21, Perekonnaseadus\npeatükk §92-104; Köhleri õpikust lk 167-182\npannakse täitmise tähtajaks 1. jaanuar, uus aasta, suve algus jne\nTähtaja kulgemise algus ja lõpp\n§135. Tähtaja algus ja lõpp\nTähtaja kulgemine algab järgmisel päeval pärast selle kalendripäeva või sündmuse saabumist, millega\nmäärati kindlaks tähtaja algus, kui seadusest või lepingust ei tulene teisiti\nTähtaeg lõpeb tähtpäeva saabumisel\nLisaks: Loe TsÜS 134-137; Köhleri õpik lk 212\nLisaks: TsÜS 10. Peatükk, §142-169; Köhleri õpik lk 42-47\nTSIVIILÕIGUSE ÜLDOSA Tsiviilõiguse üldpõhimõtted: 1) TsÜS sisaldab üldiseid tsiviilõiguse aluspõhimõtteid nii normide kui printsiipidena; 2) nimetatud põhimõtted ja normid on üldkehtivad ...\nTSIVIILÕIGUSE ÜLDOSA 6. september 2012 Loeng  seminarid (seminari algus ...


Madala sagedusega võrguühenduseta päikeseenergia inverter Hiina tootja - Shenzhen ABOTi toiteallika tehnoloogia Co., Ltd.\nMadala sagedusega võrguväline päikeseinverter on integreeritud MPPT päikese laenguregulaatori, kõrgsagedusliku puhta siinusmuunduri ja UPSi funktsioonimooduliga ühes masinas, mis sobib suurepäraselt võrgu välise varutoiteallika ja omatarbimise rakenduste jaoks. Kaugjälgimine on saadaval CubeWiFi / CubeGPRS jälgimiskomplekti abil.\nSeda kasutatakse laialdaselt kodumajapidamiste ja tööstuse jaoks. Tänu meie madala sagedusega võrguvälise päikeseener inverteri suurele töökindlusele ja heale toimivusele oleme teinud koostööd paljude kaubamärkidega, nagu Schneider Electric, HITACHI, Philips, Flextronics, Foxconn, Shenzhen DJI, Saksamaa TRUMPF jne.\nLisaks madalsageduslikule võrguvälisele päikeseinverterile toodab Shenzhen ABOT toiteallikas ka pinge stabilisaatorit, kuiva tüüpi trafot ja katkematut toiteallikat. Oleme olnud valdkonnas professionaalse tootjana alates aastast 2008, usume, et meie rikkaliku esitatud tootmiskogemusega suudame pakkuda klientidele kogu lahenduse komplekti klientide konkreetsete vajaduste rahuldamiseks. Ootame oma tooteid esindama esindajaid ja hulgimüüjaid üle kogu maailma.\nMadala sagedusega võrguühenduseta päikeseenergia muundur Hiina tehas - ABOTi tootja ja tarnija. Kas soovite osta odavat, kvaliteetset, täiustatud, vastupidavat, uusimat, madalat hinda ja hõlpsasti hooldatavat Madala sagedusega võrguühenduseta päikeseenergia muundur? Võtke meiega ühendust, me kohandaksime teie nõudmistele vastavaid, uhkeid ja stiilseid CE Madala sagedusega võrguühenduseta päikeseenergia muundur kaubamärke. Tere tulemast laos olevasse hulgitellimusse, meil on teile konkreetne allahindlus ja tasuta proov. Hiinas tehtud usaldus, usaldage meid! Hinnakirja saamiseks võtke meiega ühendust! ja tsitaat.


ML Arvutite juht: tükitööliste sissetulek on vähenenud - Kaubandus\nML Arvutite juht: tükitööliste sissetulek on vähenenud\n"Tööaega pole me otseselt vähendanud, kuna tootmistöötajatel on niikuinii tükitöö. Kelle sissetulek on seotud tükiarvuga, nendel on vähenenud ka sissetulek," ütles ta.\n"Kui hetkel pole töötajal midagi teha, ei pea neist kõik ka kohal olema. See on alati nii olnud, vastavalt sellele, kuidas tööd on," selgitas Rahi. Müügi kahanemisega väheneb ka tootmine, lisas ta.\nML Arvutite töötajate arv vähenes eelmisel aastal enam kui 15 protsendi võrra. "Töötajate arvu langus on toimunud proportsionaalselt kõikides osakondades. Arv on kogu aeg muutunud vastavalt sellele, kuidas töömahtu on," rääkis Rahi. Hetkel on firmas alla 50 töötaja.\n2008. aastal langes ML Arvutite müük umbes 20 protsenti, detsembris kahanes jaemüük aasta varasemaga võrreldes 24%. "Olime sellega ka arvestanud, et nii uljalt see asi ei kasva, nagu oli siiani kasvanud," ütles Rahi. "Kui varasematel aastatel on tehtud kiirel ajal ületunde, siis eelmise aasta lõpus neid ei tehtud," lisas ta.\nSelle aasta plaanidest Rahi rääkida ei soovinud. "Plaan on hakkama saada, jätkuvalt. Me arvestame ikkagi sellega, et see aasta tuleb võrreldes eelmisega väike langus. Eriti arvestades seda, et 2008 esimene pool oli veel suhteliselt tugev," ütles ta. Praegu ei ole ühtegi head signaali, mis selle numbri peaks tagasi kasvu poole vedama, lisas Rahi.\nML Arvutite käive mullu juunis lõppenud finantsaastal oli 248 miljonit krooni, varasemal perioodil aga 319 miljonit. Ka puhaskasum langes kahe finantsaasta võrdluses ligi kümme korda – 4,6 miljonilt kroonilt poole miljonini.\nAlates 2004. aastast kuulub ML Arvutitega samasse gruppi Eesti juhtivaid digikaupade jaemüügikette Enter IT-Market, mis opereerib 14 poodi.\nASi ML Arvutid suuromanik on Aivar Paalberg.


Praktiline eesti keel teise keelena I – Kersti Võlu Koolituskeskus\nPealeht / Praktiline eesti keel teise keelena I\nPraktiline eesti keel teise keelena I\nKestvus21 ak. t.\nPraktiline eesti keel teise keelena I (koostöös TTÜ Virumaa Kolledžiga)\nKursuse sisu: Suhtlus-, väljendus- ja kuulamisoskuse arendamine. Eri tüüpi tekstide mõistmine. Ettekanne ühiskonna aktuaalsel teemal. Kirjutamine: arvamusartikkel, blogipostituse lühikokkuvõte, lühikiri.\nMaht tundides: 21 ak.t\nEesmärk: Suhtlus- ja väljendusoskuse arendamine vastavalt Euroopa Nõukogu keeleoskustasemele B2, C1. Kuulamis- ja kirjutamisoskuse arendamine. Omandada sõnavara ja grammatika, et aru saada eri tüüpi tekstidest ning osata vestelda konkreetsetel teemadel.\nÕpiväljundid: Kursuse lõpus õppija oskab end spontaanselt mõistetavaks teha; mõistab kuuldut ja loetut; oskab luua selget ja loogilist kirjalikku teksti; oskab pidada suulist ettekannet korrektses eesti keeles.\nHindamiskriteeriumid: Lõpphinne kujuneb kõikide auditoorsete arvestuslike tööde tulemuste alusel.