Tunnustati elutormides pool sajandit ja kauemgi vastu pidanud abielupaare - Kuulutaja\nTunnustati elutormides pool sajandit ja kauemgi vastu pidanud abielupaare\nKuulutaja | 10. september 2021 | Uudised | Kommentaare pole\nJuba kümnendat korda olid kuldpulmapaarid kutsutud austamisüritusele Rakvere Kolmainu kirikusse. Foto: VIROL\nLääne-Virumaa Omavalitsuste Liit (VIROL) ning Rakvere kristlikud kogudused austasid maakonna abielupaare, kes ühisel teel käinud 50, 55, 60 või koguni 65 aastat. Eelmisel reedel oli Rakvere Kolmainu kiriku võlvide all vastuvõtul mitukümmend väärikat meest-naist.\nOrelil kõlanud Mendelssohni pulmamarss lõi sümboolse helilise mälestustesilla päevaga, mil tänased kuldpulmapaarid aastate eest abiellu astusid. „Oleme kümme aastat korraldanud seda sündmust, et imetleda ja tänada teid. Minu jaoks on see aasta üks tipphetkedest,“ ütles Rakvere Karmeli koguduse pastor Gunnar Kotiesen väärikate paaride poole pöördudes.\nVIROLi juhatuse esimees Einar Vallbaum tõi oma kõnes välja kolm märksõna pikaealise abielu kohta: kunst, juhtimine ja toetamine. „Kõike seda kokku panna on suur kunst. Teie maalil on päike olnud aga alati ühes nurgas,“ ütles Vallbaum paaridele jätkuvalt päikeselisi päevi soovides.\nKolmekümne kolmest ümmarguse verstapostini jõudnud Lääne-Virumaa abielupaarist ei saanud tervise tõttu kahjuks kõik üritusest osa võtta, neile viisid koduvalla esindajad kingitused ja lillekimbud koju kätte.\nIda ja Juhan Laanemägi peavad abielu saladuseks kannatlikkust. Foto: VIROL\nVäike-Maarjas elavad Ida ja Juhan Laanemägi on pool sajandit ühist teed käinud. Nii pulmapäev kui esimene kohtuminegi on neil tänini hästi meeles. „Käisime vanema vennaga Rakveres jäähokit mängimas Dünamo poe vastas, tulime õhtuse liinibussiga tagasi Väike-Maarjasse. Ja siis ta jalutaski vastu…“ jutustas Juhan. „Ja niikaua jalutasime, kui jäimegi koos jalutama,“ lisas Ida.\nKuidas aga aastakümneid koos elada nii, et ollakse ka õnnelikud? Laanemägid ütlevad ühest suust: kannatust on vaja! „Kaks kõva kivi head jahu ei jahvata! Tuleb aeg-ajalt tagasi tõmbuda ja järeleandmisi teha,” täheldas Juhan. „Aeg möödub märkamatult! Lastelaste järgi näed seda.“ Nende peres on kolm last ja kuus lapselast.\n„Kõige suurem rõõm on praegu see, kui lapselapsed külla tulevad! See on kvaliteetaeg. Ja lastele õpetame, et niimoodi pead teistesse inimestesse suhtuma, nagu sa tahad, et sinusse suhtutakse,“ lisas ta.\nVaike ja Aksel Neemel on abieluaastaid pool sajandit. Neid õnnitleb Rakvere vallavanem Maido Nõlvak. Foto: VIROL\nRakvere vallas Taaravainu külas elaval Vaike ja Aksel Neemel tuleb abieluaastaid kokku täpselt viiskümmend. „Ükski meri pole tormideta,” nimetas Vaike. „Halb tuleb prügikasti visata ja edasi minna. Tuleb mõelda positiivselt.“\n„On olnud igasuguseid aegu, aga tuleb meeles pidada ainult head,“ lisas abikaasa Aksel.\n„Kiiremad ajad olid siis, kui lapsed olid väikesed, nüüd läheb sujuvamalt,“ rääkis Vaike. „Nüüd läheb aeg nii, et ei saa arugi,“ täiendas Aksel.\nPaaril on kolm last ja kaheksa lapselast.\nMare ja Harri Kallip on 65 ühiselt elatud aasta jooksul kogenud: armastus võidab.\nÜks kahest pikema staažiga tänavusest paarist – 65 ühist aastat – on Rakveres elavad Mare (85) ja Harri Kallip (93). „Armastus on võitnud,“ ütles elutargalt Harri.\n„Tema on minust üheksa aastat vanem ja jäi mind neljaks aastaks ootama, kuni ma Rakveres õpetajate seminari lõpetasin. Ega ta alati oma tundeid siis välja ei öelnud, aga mina teadsin kindlalt, et tema on minu unistuste mees. Sealt see kõik algas. Tema on minu elu armastus,“ rääkis Mare.\nPärast pulmi alustasid nad oma pereelu Viru-Kabalas – üks õpetajana, teine arstina. „Läksime sinna kaks kätt taskus, aga olime väga õnnelikud,” ütles Mare.\n„Vaesed me ei ole olnud, rikkad ei ole olnud, aga kõik on olemas olnud,“ lisas Harri.\n„Peab oskama õige inimese välja valida, abielusse ei saa uisapäisa tormata. Meil on tänapäevani teineteisega väga hea koos olla,“ ütles Mare ja rääkis, kuidas nad nüüd koos vaatavad vanu pilte ja tuletavad mälestusi meelde. Lapselaste palvel paneb Mare ka need kirja – juba on täis kirjutatud tosin koolivihikut!\n„Teineteise peale me karjunud ei ole kunagi ega sõnasõdasid pidanud. Ennem oleme vaikinud ja järele mõelnud ja siis ära leppinud. Pead olema rahul sellega, mis sul on,” märkis Mare.\n„Tuleb andestada ja rõõmustada,” lisas Harri.\nLapselaps Teele ütleb kõrvalt, et mõlemal vanavanemal on olnud kõvasti kannatlikkust. „Ei mäleta, et nad oleks kunagi kellelegi pahasti öelnud või omavahel jagelenud. Kodu on alati korras, padjad klopitud ja pannkoogid laual,“ kirjeldas ta.\nVanaisa Harril on kindel režiim, milliseid töid ta mingil päeval teeb, kindlad on söögiajad ja koos käib vanapaar ka jalutuskäikudel. „Vanaisa armastab väga korda, alati koristab ja klopib väga hoolega ning see on jäänud külge ka kõigile lastele. Nüüd klopin ka mina ja minu lapsed!” nimetas lapselaps Teele.\nVanapaaril on kolm last, kuus lapselast, üheksa lapselapselast.


Börs: nafta hinnatõus kuue aasta suurim\nMait Kraun • 27. august 2015 kell 20:50\nPärast valusat nädala algust on maailma aktsiaturud näidanud korralikku tõusu. Standard & Poor’s 500 indeks tegi suurima kahepäevase tõusu alates 2009. aastast. Nafta hinnad tõusid aga üle 10 protsendi, vahendab Bloomberg.\nOptimismi aitas turgudele süstida USA teise kvartali majanduskasv, mis oli oodatust suurem – 3,7 protsenti. Ka Hiina aktsiaturgude tõus aitas USA-l taastumist jätkata. Shanghai Composite indeks kallines täna 5,3 protsenti.\nStandard & Poor’s 500 indeks tegi suurima kahepäevase tõusu alates 2009. aastast. Eile kallines indeks 3,9 protsenti ja täna 2,4 protsenti. Päeva lõpuks jõudis indeks 1987 punktini. Dow Jonesi indeks kallines täna 2,3 protsenti 16 654 punktini.\n„Langus oli ära. Nüüd keskendume USA majanduskasvule ja sellele, mida teeb Föderaalreserv,“ ütles investeerimisfirma LPL Financial Corpi strateeg John Canally. „Korrektsiooni keskel ei ole tore. Aga kui korrektsioon läbi saab, siis on võimalik keskenduda sellele, mis on tähtis.“\nUSA majanduskasv ja aktsiate taastumine aitasid tõusuteele ka nafta. WTI toornafta tegi kuue aasta suurima kasvu ja kallines 10 protsenti 42,56 dollarini barrelist. Brent tõusis samuti 10 protsenti ja lõpetas päeva 47,67 dollaril barrelist.


Chris Norman Bio, laulud, vanus, naine, Suzi Quatro, netoväärtus - Kuulsad Inimesed Suurbritannias\nChris Norman Bio-Wiki, laulud, vanus, naine, Suzi Quatro, netoväärtus ja albumid\nChris Norman Biograafia ja Wiki\nChris Norman on Inglismaal auhinnatud pehme roki laulja ja laulukirjutaja, kes on sündinud ja üles kasvanud Redcaris, North Riding of Yorkshire'is, Inglismaal. Norman on kuulus oma 1978. aasta duetthiti “Stumblin’ In ”poolest. Ta sündis Rock and Rolli tuleku ajastul. Lisaks juhtis Norman 70-ndatel üsna kuulsat inglise pehmete rokkide ansamblit Smokie.\nLoe edasi lehelt Chris Norman Bio-Wiki-Songs-Age-Wife-Suzi Quatro-Net Worth-Albums-Daughter-Son Surm-Children-Abielus-Family ja palju muud.\nChris Norman Varane elu\nNorman sündis ja kasvas Redcaris, North Riding of Yorkshire'is, Inglismaal. Kasvades tekkis Rock and Rolli muusikažanr, mis lõpuks tekitas temas huvi muusika vastu. See huvi kasvas spontaanselt ja 7-aastaselt omandas Norman oma esimese kitarri. Tema muusikajumalate hulka kuuluvad täiskasvanuna Elvis Presley, Lonnie Donegan ja Little Richard.\nChris Norman Vanus ja sünnipäev\nEdasi tema juurde vanus, Chris Norman on alates 2020. aastast 70-aastane, ta sündis 25. oktoobril 1950, Redcaris, North Riding of Yorkshire'is, Inglismaal. Ta tähistab oma sünnipäev 25. oktoobril, igal aastal ja tema sünnimärk on Skorpion .\nChris Norman Pikkus ja kaal\nChris on pikka kasvu mees, ka tema fotodel paistab ta olevat üsna pikka kasvu. Ta seisab 5’9 ″ (umbes 1,73 meetrit) kõrgusel. Norman kaalub ka 75 kg.\nChris Norman Haridus\nChris Norman käis mitmes koolis tänu oma vanemate ametialasele harjumusele maal ringi liikuda. Sellegipoolest läks Chris 1962. aastal tagasi Bradfordi, kus ta käis St. Bede’i gümnaasiumis. St. Bede's olles asus Norman üsna kiiresti elama ja sõbrunes Smokie tulevaste liikmete Alan Silsoni ja Terry Uttleyga.\nPealegi õitses nende sõprus, et nad hakkasid kohtuma ja veetsid oma vaba aega kitarril uusi laule õppides. The Beatlesi, Bob Dylani ja The Rolling Stonesi ajastul kasvanud Chris ja tema sõbrad otsustasid moodustada bändi, pakkudes Ron Kellyle oma bändi trummariks. Bändil oli raskusi bändi parima nime üle otsustamisel, kuid jõudis lõpuks ‘The Elizabethans’ juurde. Bänd mängis kogu Suurbritannias 60ndate lõpus ja seitsmekümnendate alguses.\nBänd pidi aga kutsuma Pete Spenceri nimelise vana sõbra, et asuda Kelly trummariks 1973. aastal pärast Roni lahkumist. Elizabethanside ansambel muutis hiljem oma nime nüüdseks kuulsaks Smokie'ks.\nChris Normani perekond\nChris Norman Vanemad\nChris sündis mõlema vanema, tema isa Pip Normani ja ema Pat Normani poolt, kes on Bradfordi emakeel. Õdesid-vendi tal pole. Tema vanemad liikusid maal üsna tihti ringi, mille tulemusena Chris käis üheksas erinevas koolis ja elas erinevates kohtades. Niipea, kui Normani isa, ema, vendade ja õdede kohta on lisateavet saadaval, värskendame tema pereliikmeid kohe.\nChris Normani naine Linda Norman ja lapsed, kellega Chris Norman on abielus?\nNorman abiellus Linda Normaniga 16. märtsil 1970. Chris ja tema naine Linda Norman on õnnistatud nelja lapsega, nimelt Pauliga (s.1972), Michaeliga (s. 1984), Steveniga (s. 1986) ja Susaniga (s.1991). ). Pere elab Londonis Suurbritannias. Paar kohtus 1968. aastal Šotimaal väikeses Elgini linnas, kuhu Chris ja tema bänd olid mängima läinud. Üksikasjad Chrisi naise Normani kohta pole saadaval, kuna ta eelistab madalat profiili hoida. Sellest hoolimata ajakohastame seda kohe, kui teave tema naise kohta on saadaval.\nChris Norman Poja surm ja tütar\nChrisil ja tema abikaasal Lindal oli algul 5 last. Nende esmasündinud Brian, kes sündis 28. juulil 1968, hukkus 2001. aasta oktoobris liiklusõnnetuses traagiliselt. Brian jättis Sarahi lese ja tütre Danielle'ina maha.\nChris on nautinud pikka muusikatööstuse karjääri, mis ulatub peaaegu KUUS aastakümneid. Muusiku ja laulukirjutaja tööst saadud tulu kaudu on ta suutnud koguda tohutu varanduse. Chris Normani netoväärtus on hinnanguliselt 500 miljonit dollarit.\nChris Norman Mõõtmised ja faktid\nSiin on mõned huvitavad faktid ja keha mõõtmised, mida peaksite Chrisi kohta teadma.\nChris Norman Bio ja Wiki\nLaulja Chris Norman Foto\nTäisnimed: Christopher Ward Norman\nPopulaarne As : Chris Norman\nHaridus: Püha Bede gümnaasium\nAmet / elukutse : Muusik / laulukirjutaja\nRahvus : Inglise / briti\nChris Normani sünnipäev\nVanus / kui vana? : 69 aastat (2020)\nSünnikuupäev : 25. oktoober 1950\nSünnikoht : Redcar, Yorkshire põhjaratsutamine\nChris Normani kehamõõtmised\nKõrgus / kui pikk? : 5 ’9 ’(173 cm)\nChris Norman Pere ja suhe\nIsa (isa) : Pip Norman\nEma : Pat Norman\nNaine / abikaasa või abikaasa / abikaasa : Abielus Linda Normaniga\nLapsed : Pojad (Paul Norman, Michael Norman ja Steven Norman) tütar (Susan Norman)\nChris Norman Net vara ja palk\nNetoväärtus : 500 miljonit dollarit\nSissetulekuallikas : Muusika ja laulukirjutamine\nChris Normani ansambel\nChris Normani ansamblisse kuuluvad Chris Norman, Geoff Carline (kitarr / vokaal), Martina Walbeck (klahvpill / klaver / vokaal), Axel Kowollik (bass / vokaal), Dorino Goldbrunner (trummid) ja Michelle Plum (vokaal / kitarr) . Bänd kestis aga aastatel 1964 - 1986.\nTihedate suhete tulemusel moodustas rühmitus omaenda heli Chrisi ainulaadsest vokaalikõlast, mis oli 1974. aasta lõpuks mähitud kitarriroki heli. Smokie esimene album ‘Pass it Around’ ilmus 1975. aastal Micky Mosti RAK-i plaatidel.\nSmokie oli alustanud albumile orienteeritud rokitegevusena ning nende paljud elavad kogemused olid andnud Chrisile ja Smokie'le hea aluse kõigis Rock ‘n’ Rolli kaubanduse trikkides. Chris ütleb, et algselt ei huvitanud neid ansambel pop singlitest nii palju.\nSellegipoolest oli neil 1975. aasta suveks esimene hitt-singel 'If you think you know how to love me.' Sellele järgnes hitt singlite arv nagu 'Living Alice door to Alice', 'Lay back in kellegi käsivarred '' Kohtun teiega keskööl ', et nimetada vaid mõnda. Ei tohi unustada, väga edukas ‘Stumblin In’ duett Suzi Quatroga. See vastav laul osutus Chrisi esimeseks edukuse maitseks väljaspool gruppi.\nNormani soolokarjäär õitses 1986. aasta paiku hittlooga ‘Midnight Lady’.\nChris Norman 2020. aasta tuuri kuupäevad ja toimumiskohad\nKodukrediidiareen , Liberec, Tšehhi Vabariik. / Bonnie Tyler.\nKeskne Osrodek Sportu Hala Torwar , Varssavi, Poola.\nVabariigi palee , Minsk Valgevene.\nTollwoodi suvefestival Münchenis , Saksamaa. / Bonnie Tyler\nChemnitzi raekoda , Saksamaa\nSteintor Variete Halle Chemnitz, Saksamaa\nTeisipäev, 3. mai 2020\nMaja Auensee , Leipzig, Saksamaa\nNeljapäev, 05. november 2020\nTeatrimaja Stuttgart , Saksamaa\nSajandi saal Frankfurdis , Frankfurt Saksamaa\nKulturpalast Dresden , Dresden Saksamaa\nZwickau raekoda , Zwickau Saksamaa.\nNäitusesaal Erfurt , Erfurt Saksamaa\nGetec Arena Magdeburg Saksamaa\nRostocki raekoda , Rostock Saksamaa\nBerliini Tempodrom , Saksamaa\nLaeiszhalle Hamburg , Hamburg Saksamaa\nTeater am Aegi , Hannover, Saksamaa\nChris Norman Albumid\n1982: rokkige pisarad ära\n1986: Mõned südamed on teemandid\n1987: erinevad varjud\n1988: tabamused südamest\n1989: Murdke jää\n1992: kasvavad aastad\n1993: armukade süda\n1994: karjuv armastusalbum\n1995: Iga väike asi\n1997: Koos jõulud\n1999: täielik ring\n2001: Hinga mind sisse\n2003: käsitsi valmistatud\n2005: Üks akustiline õhtu - CD ja DVD (otse privaatses muusikaklubis / otseülekanne Viinis)\n2006: miljon miili\n2006: Koju tulek\n2009: hitid! Alates tema Smokie ja soolo aastatest\n2009: hitid! Tuur - otseülekanne DVD-l Tempodrom, Berliin (Deutschland)\n2009: hitid! Tuur - otseülekanne DVD-l Tempodrom, Berliin (Dänemark)\n2013: seal ja tagasi\n2017: Ära koputa Rocki\n2019: Lõplik kollektsioon - Smokie ja soolo aastad\nNeed on jõulud\nIlma teie armastuseta\nLiiga palju / ilma teie armastuseta\nBeebi, ma igatsen sind\nSinu võimu all\nMõtteid mu elust\nRed Hot karjuv armastus Suurbritannias\nNii hea kui saab\nMa vajan sinu armastust\nKui vajate täna õhtul minu armastust\nHoidke küünalt põlemas\nMa tahan, et mind oleks vaja\nMitte ükski relv ei saa sind kunagi hoida\nMõned südamed on teemandid\nMinu tüdruk ja mina\nKui arvate, et teate, kuidas mind armastada\nÄrge mängige oma Rock’n Rolli mulle\nChris Normani auhinnad\nNorman on kahtlemata hea muusik, nagu on välja toodud järgmisel auhinnal\nCMT Europe'i rahvusvaheline aasta videotäht.\nKas Chris Norman ja Suzi Quatro on abielus?\nEi, need kaks pole abielus, nad lihtsalt tegid koos head muusikat. Chris on abielus Linda Normaniga Suzi Neli oli abielus kitarrist Len Tuckeyga aastatel 1976–1992, kui nad lahutasid. 1978. aastal salvestasid nad oma dueti “Stumblin’ In ”, mis jõudis USA Billboard Hot 100-l 4. kohale ja mida müüdi üle miljoni eksemplari. 1992. aastal laulsid nad veel ühe loo pealkirjaga “Ma vajan su armastust”.\nKKK Chris Normani kohta\nKes on Chris Norman?\nChris on inglise pehme roki laulja, kes oli Smokie bändi laulja.\nMis rahvusest on Chris Norman?\nChris on Suurbritannia kodanik / britt.\nKui vana on Chris Norman?\nNorman on alates 2020. aastast 70-aastane. Ta sündis 25. oktoobril 1950 Redcaris Yorkshire'i North Ridingus.\nKui pikk on Chris Norman?\nChris seisab 5’9 ″ kõrgusel.\nKas Chris Norman on endiselt abielus?\nNorman abiellus oma armastatud naise Linda Normaniga 16. märtsil 1970. Paar on endiselt abielus ka 2020. aastal ja neil on koos neli last.\nKui kaua on Chris Norman abielus olnud?\nChris on olnud abielus 50 aastat.\nKas Chris Norman ja Suzi Quatro olid abielus?\nEi. Suzi Quatro oli varem abielus Len Tuckeyga.\nMida Chris Norman väärt on?\nKuulsa laulja netoväärtus on 2020. aastaks hinnanguliselt 500 miljonit dollarit. Tema peamine sissetulekuallikas on tema muusikaalbumid.\nKus elab Chris Norman?\nPraegu elab Chris Suurbritannia Mani saarel.\nKas C Norman on surnud või elus?\nNorman on endiselt elus ja hea tervisega.\nKas Chris Norman on endiselt Smokie juures?\nEi. Norman lahkus Smokie'st 1980. aastatel, et keskenduda oma soolokarjäärile.\nKus on C Norman nüüd?\nChris on pehme rokkartist.\nChris Norman Sotsiaalmeedia kontaktid\nChris Norman Midnight Lady video\nkui vana on rush limbaugh naine


Armeenia peaminister põgenes kõnelustelt protestide liidritega - DELFI\nArmeenia peaminister põgenes kõnelustelt protestide liidritega\nNikol PašinjanFoto: AFP\nArmeenia protestiliider Nikol Pašinjan ütles, et kohtus täna peaminister Serž Sargsjaniga, kelle tagasiastumist ta juba päevi üheskoos tuhandete meeleavaldajatega tänavatel nõuab.\nTeadaolevalt algas kohtumine Jerevanis täna hommikul kohaliku aja järgi kell 10, aga sai kibekiirelt lõpu, kui peaminister tormas laua tagant minema, süüdistades meeleavalduste juhti, et tema näol on tegemist mitte dialoogipidaja, vaid pesuehtsa väljapressijaga, vahendab uudistekanal BBC.\nAmetis olev peaminister ei soovi meeleavaldajate tingimustel oma ametikohalt lahkuda, kuigi protestiliider ei teinud laupäeval mingit saladust, et just seda ta kavatseb nõuda: „Ma kohtun Sargsjaniga, et arutada tema lahkumise tingimusi ja rahumeelset võimu loovutamist,“ märkis ta enne kohtumist oma Facebooki kontol.\nArmeenia president Armen Sargsjan, kes ei ole Serž Sargsjani sugulane, kohtus meelavalduste eestvedajaga juba laupäeval Jerevani Vabariigi väljakul, kuhu ta saabus, ümbritsetuna ihukaitsjatest,\net suruda Pašninjaniga kätt ja teha talle ettepanek alustada kõnelusi peaminister Sargsjaniniga.\nAktsioonid, mis said alguse pärast ekspresident Serž Sargsjani esitamist peaministriks, on kestnud juba enam kui nädala, esitades nõudmise, et ta loobuks oma ametikohast. Aktivistidele ei ole sugugi meelt mööda, et kahe ametiaja järel presidendina soovib Sargsjan asuda riiki tüürima peaministrina: ametipositsioonilt, mille võimutäiust äsjaste reformidega ka suurendati.


Kas vene keele õppimine on Tallinna Polütehnikumis kohustuslik? - lapsemure.ee\nKas vene keele õppimine on Tallinna Polütehnikumis kohustuslik?\nPraegu käin veel üheksandas klassis, aga soovin minna peale põhikooli sinna kutsekeskharidust saama. Eriala oleks noorem tarkvaraarendaja. Vanemad ütlevad, et ei tasu muretseda ja arvavad et seal pole seda õppida vaja. Kooli enda leheküljel ka ei räägita kas on kohustuslik või mitte, vaid on juttu sellest et kursuseid on võimalik tervenisti läbida vene või Eesti keeles. Kusagil mainiti ka, et inglise keelt õpetatakse võõrkeelena, aga vene keele kohta pole midagi väga.\n20 Nov 2018, 11:20\nRe: Kas vene keele õppimine on Tallinna Polütehnikumis kohustuslik?\nmiks see oluline on? huvi pärast\nkui sa saaks teada et seal on vaja vene keelt õppida, kas siis jätaksid minemata?\nKooli kodulehel on kõik õppekavad üleval, saad vaadata üle kõik ained, mida need sisaldavad. Edu!\n#4 Postitas spaghetto15\nKindlasti kaaluksin minekut vähem, jah. Siiani ei lähe vene keeles hästi ja kuna terve elu on perekonnas venelasi sõimatud/halvustatud siis ei meeldi seda õppida ka. Venelaste endi vastu pole väga midagi, pigem ongi keelega probleem. Mitte midagi lihtsalt ei jää pähe, noh\n#5 Postitas spaghetto15\nOlen põhjalikult lehekülge uurinud ja ka tunniplaane vms uurinud. Kõikjal on kirjas midagi võõrkeelest, kuid mitte mis see võõrkeel olla võiks.\nhttps://www.tptlive.ee/oppetoo/oppekavad/ on õige\nVõõrkeel on minu arusaamise järgi valitav\n20 Nov 2018, 15:40\nB-võõrkeel on igas koolis kohustuslik - see valik tuleb teha (enamasti) 6. klassis ja hiljem muuta tavaliselt ei saa. Kui su gümnaasiumis (siinkohal siis polütehnikumis) on juhuslikult võimalik õppida ka nt saksa keelt b-võõrkeelena, siis võimalik, et saad vahetada - aga sellisel juhul pead ikka koos õppima inimestega, kes seda juba 4 aastat õppinud on. Ise pidin vene keelt nii õppima hakkama, kohe kindlasti ei soovitaks sulle seda.\n20 Nov 2018, 16:40\n#8 Postitas spaghetto15\nNo arvestades et mu vene keel on ikkagist veel umbes seal kuuenda-seitsmenda klassi tasemel siis ei näe erilist vahet\n20 Nov 2018, 21:19\n#9 Postitas Õigusevõitleja\nolen ise õppinud Polütehnikumis noorema tarkvaraarendajana kaks aastat ja annan sulle vastuse.\nVene keele tunnid on kohustuslikud sellel erialal, aga klass on jaotatud kolmeks keelegrupiks - nõrgad, keskmised tugevad. Ise õppisin tugevas aga nii palju kui kuulsin siis nõrgas grupis alustati suht pmst algusest vene keele õppimist. See, mis gruppi lähed, tehakse kindlaks aasta alguses mingi testiga.\nPmst - pole vaja muretseda et ei oska vene keelt, siis alustad otsast ja pole hullu midagi.\nLisan veel juurde:\nVene keelt, inglise keelt ja üldisemaid õppeaineid õpitakse ainult esimesel aastal, teine ja kolmas aasta on ainult erialaained (v.a matemaatika ka lisaks). Halb hinne vene keeles mõjutab su üldist hinnet väga vähe, nii et isegi kui sa seda ei taha õppida, pole hullu.\nAinus koht, kus see oluline on, on stipendiumi taotlemine - Alates teisest poolaastast on sul võimalik taotleda stipendiumi (60€ kuus). Selleks ei tohi olla ükski poolaasta hinne puudulik või välja panemata - ehk kui venitad vene keele kolmele ära, on hästi\nSee mis lugesid, et võimalik õppida eesti/vene keeles, on see et polütehnikumis on võimalik ka õppetööd täis-vene keeles teha, aga sa ei pea sellega pead vaevama kui ise eesti-keelsesse klassi lähed (lihtsalt märgi sisseastumisel ära mis keeles soovid).\nPolütehnikumi tegelt täitsa soovitan, edu kooli valikul!\n#11 Postitas spaghetto15\nTänud nii põhjaliku vastuse eest. Kohe palju rohkem motivatsiooni nüüd sinna õppima tulla Eks vaatab, mis tulevik toob ja loodetavasti varsti õpin seal\n20 Nov 2018, 23:32\nTänane kuupäev on 20 Juun 2019, 20:27


Arhitektid muudavad vanglaala avatud linnaruumiks - Ehitusuudised\nArhitektid muudavad vanglaala avatud linnaruumiks\nTäna allkirjastasid Riigi Kinnisvara AS arendusosakonna juhataja Hannes Kuhlbach ja KOKO Arhitektid OÜ esindaja Raivo Kotov lepingu Tallinnas Magasini tn 35 kinnistu detailplaneeringu koostamiseks.\nLepingu maksumuseks on 950 000 krooni ning detailplaneering valmib eeldatavasti 2010.a lõpuks.\nKOKO Arhitektid OÜ koosseisus Karis Kahr, Raivo Kotov, Margit Kärner, Lea Laidra, Indrek Mikk töö "Ereroheline" valiti 7. novembril Tallinnas Magasini tn 35 asuva, praeguse Tallinna Vangla territooriumi, mahulise planeeringu arhitektuurivõistluse võitjaks viie osaleja seast.\n„Magasini tänava kvartal asub miljööväärtusliku ala naabruses ja planeeringulahendus jätkab mõtteliselt sealset madalate kortermajade stiili. Tulevikus Lõunaväila valmimisel avardub alale transpordiga senisest parem ligipääs,“ sõnas RKAS arendusosakonna juhataja Hannes Kuhlbach.


Commission Européenne - COMMUNIQUES DE PRESSE - Communiqué de presse - Komisjon esitab tegevuskava interneti hasartmängude kohta\nBrüssel, 23. oktoober 2012\nKomisjon esitab tegevuskava interneti hasartmängude kohta\nInterneti hasartmängud on ELis üks kiiremini kasvavaid teenusevaldkondi, mille aastane kasvumäär on ligikaudu 15% ja mille kogutulu peaks prognooside kohaselt ulatuma 2015. aastal 13 miljardi euroni. Interneti hasartmänguteenused arenevad koos võrgutehnoloogiate kiire arenguga. Interneti hasartmänguteenused hõlmavad laia valikut õnnemänge (nt spordikihlveod, pokker, kasiinomängud ja loteriid), milles osaleb ligikaudu 6,8 miljonit tarbijat. Samas on ka tuhandeid reguleerimata hasartmänguveebisaite (sageli väljastpoolt ELi), mida tarbijad kasutavad ja millega võivad kaasneda märkimisväärsed ohud, nagu pettused ja rahapesu.\nInterneti hasartmängud on ELis reguleeritud erinevate siseriiklike eeskirjadega. Hoolimata kohustusest järgida ELi eeskirju, võivad liikmesriigid keelustada kõigi või teatavat liiki internetipõhiste hasartmänguteenuste piiriülese pakkumise või piirata seda avalikes huvides, et pakkuda kaitset hasartmängude eest. Järjest enam liikmesriike üritab leida lahendusi oma probleemidele ning vaatab läbi siseriiklikke õigusakte ja tavasid. Olemasolevaid regulatiivseid, ühiskondlikke ja tehnilisi küsimusi ELis ei saa paraku lahendada üksikute liikmesriikide tasandil. Eelkõige kehtib see interneti hasartmängude piiriülest laadi silmas pidades.\nKomisjon avaldab täna tegevuskava, millega nähakse järgmiseks kaheks aastaks ette algatused, mille eesmärk on täpsustada interneti hasartmängude reguleerimist ja edendada koostööd liikmesriikide vahel.\nSiseturu ja teenuste volinik Michel Barnier ütles: „Tarbijad ja üldse kõik kodanikud peavad olema piisavalt kaitstud, rahapesu ja pettust tuleb tõkestada, sporti tuleb kaitsta kihlvedudega seotud võistlustulemustes kokkuleppimise eest ja liikmesriikide eeskirjad peavad olema kooskõlas ELi õigusega. Need on täna vastu võetud tegevuskava eesmärgid.”\nKomisjon ei tee ettepanekut ELi õigusaktiks interneti hasartmängude kohta. Selle asemel paneb komisjon ette meetmed ja ühised tarbijakaitse põhimõtted.\nKuigi liikmesriikidel on põhimõtteliselt õigus seada hasartmängupoliitika eesmärgid, tuleb ELi eduka hasartmängupoliitika eeltingimusena tagada siseriiklike õigusaktide vastavus ELi toimimise lepingule. Komisjon loob sel aastal eksperdirühma, et hõlbustada hasartmängude reguleerimisega seotud kogemuste vahetamist liikmesriikide vahel. See aitab ELis välja arendada hästireguleeritud ja turvalisema interneti hasartmängude sektori, mis aitab hoida tarbijaid eemal reguleerimata veebisaitidest.\nKaitset vajavad eelkõige lapsed ja muud haavatavad elanikkonnarühmad, kuna 75% alla 17-aastastest ELi kodanikest kasutab internetti. Komisjon kutsub üles töötama välja paremaid vanusekontrollivahendeid ja interneti infosisu filtreid. Samuti soovib komisjon edendada vastutustundlikumat reklaami ja suurendada lapsevanemate teadmisi hasartmängudega seotud ohtude kohta.\nLisaks alaealistele tuleb kaitsta neid kodanikke ja peresid, kes juba kannatavad hasartmängusõltuvuse (0,5-3% elanikkonnast) või hasartmängudega seotud muud laadi häirete all, ja leida tõhusad meetodid sõltuvusest ülesaamiseks ja raviks. Selleks tuleb paremini mõista aluspõhjusi.\nTeine oluline eesmärk on tõkestada interneti hasartmängudega seotud pettusi ja rahapesu. Interneti hasartmängude piiriülese laadi tõttu ei suuda liikmesriigid üksikult pettustevastaseid mehhanisme tõhusalt rakendada. Probleemi igakülgseks lahendamiseks on vaja ELi, liikmesriikide ja hasartmängusektori koostööl põhinevat lähenemisviisi.\nTuleb teha tihedat koostööd, eelkõige spordi terviklikkuse kaitseks. Võistlustulemustes kokkuleppimine seoses kihlvedudega on vastuolus spordi ausa mängu ja konkurentsi põhimõtetega. Selle vastu võitlemiseks edendab komisjon kiiremat teabevahetust, rikkumistest teatamise mehhanisme ning üldist koostööd riiklikul ja rahvusvahelisel tasandil sidusrühmade, hasartmängukorraldajate ja reguleerivate asutuste vahel, et säilitada spordi usaldusväärsus, samuti spordivaldkonnaga seotud isikute paremat koolitamist ja nende teadlikkuse tõstmist.\nKonkreetselt võtab komisjon vastu kolm liikmesriikidele suunatud soovitust: i) ühtse tarbijakaitse kohta; ii) vastutustundliku hasartmängureklaami kohta ning iii) võistlustulemustes kokkuleppimise ärahoidmise ja selle vastu võitlemise kohta.\nMuude meetmetega nähakse muu hulgas ette vanemliku kontrolli vahendite võrdlusanalüüsi ja testimise toetamist; rahapesuvastase direktiivi kohaldamisala laiendamist; rahvusvahelise koostöö edendamist võistlustulemustes kokkuleppimise tõkestamiseks.\nSamuti kutsutakse liikmesriike üles viima läbi uuringuid ja koguma andmeid hasartmängudega seotud häirete kohta; edendama kohtuametnike koolitust pettuste ja rahapesu valdkonnas ning looma riiklikud kontaktpunktid, kuhu koonduvad kõik võistlustulemustes kokkuleppimise vastase võitlusega seotud isikud.\nTänane teatis on järelmeede eelmisel aastal rohelise raamatu raames korraldatud konsultatsioonile(vt IP/11/358).\nEsimene eksperdirühma kohtumine liikmesriikidega peaks toimuma 2012. aasta detsembris ja komisjon korraldab sidusrühmade konverentsi 2013. aastal.\nKomisjon hindab tegevuskava rakendamist ja ELis saavutatud edu kahe aasta pärast alates teatise vastuvõtmisest.\nAlates tänasest saadab komisjon ametlikud teabetaotlused neile liikmesriikidele, kelle suhtes on alates 2008. aastast algatatud rikkumismenetlus, et saada täielikku ja täpset ajakohastatud teavet siseriikliku õiguse hiljutiste muudatuste kohta. Samuti taotletakse teavet liikmesriikidelt, kelle suhtes on esitatud kaebus. Komisjon loodab, et liikmesriikidevaheline koostöö aitab õigel ajal ja rahuldavalt viia siseriiklikud meetmed kooskõlla kehtivate ELi õigusaktidega.\nVt ka MEMO/12/798\nTeatis ja sellele lisatud talituste töödokument, samuti rohelise raamatu raames läbiviidud avaliku konsultatsiooni vastused on kättesaadavad komisjoni veebisaidil:


Kuldse septembrikuu seadistuse vundamendiks võib ilmselgelt pidada seda, et kes on enda elu juba korralikult puhastanud ja oma mõtted seadnud puhtale armastusele, nende eludes on puhas õndsus ja helgus. Kel veel midagi koristamata, siis praegune Merkuuri retrograad aitab selle kõik kenasti nähtavale tuua, et seda siis järgemööda puhastada saaks.\nHirmukihi lahustamiseks suurepärane mantra\nTähtis on mitte teha vihast lähtuvaid otsuseid, seda purustust lappida pole nii kerge. Parem tasa ja targu ja võtta tähtsate otsuste tegemiseks aega vähemalt kuni järgmise nädalani.\nPraegune päiksevarjutus võib olla mänginud ka suuri trikke meie unevajadusega. Mõni tahaks magada kogu aeg, teised ei saa üldse und. Soovitatav on hoolitseda enam oma keha eest, teha trenni, tõsta kange, joosta koeraga metsarajal, korjata loodusest veel looduse ande ja anda endale kõik andeks. Regulaarne päevakava aitab vähendada sisemist ärevust, kui seda peaks olema.\nAndestamine on lihtne, kui mõistad, et kõik on olnud Suure Looja tahe. Nii kaua, kui neid lugusid enda omadeks peame, on see nagu kassipoeg, kes lõngakerast lahti ei lase ja suure pusa sisse keerutab ennast.\nLaskuvad teemantvalguse energiad puhastavad meie teadvust iga päev üha intensiivsemalt. Väga oluline on tähele panna enda seest tulevaid sõnumeid. Nii kui tunned vastuolu enda tegevuse ja sisehääle vahel, siis küsi, mida sisehääl öelda tahab. Need on olulised sõnumid, et olla looduse ehk looja tahtega kooskõlas. Teemantvalgus on tingimusteta OLEMISE valgus. Olla Tingimusteta tänulik, armastav, kohal iseenda jaoks.\nKahtlused, hirmud ja mured on seotud sellega, et inimeste kontakt loodusega on vähenenud, valgus ehk armastus ehk terviklikkuse informatsioon ei pääse läbi. Ja loodust pole vaja otsida kuskilt kaugelt džhungilst, kõige lähem kontakt on Su enda keha, bioloogiline instrument, jumala embus Su hinge valguse ümber, mis Su hinge soove aitab teostada.\nMinu seest tuleb vastus, et saada vastuseid, on vaja kehaga tugevat kontakti. Et kehaga oleks tugev kontakt, on vaja oma keha tunnetada ja olla temaga ühenduses. Selleks on vaja aga teha sõna otseses mõttes tugevdavat trenni - jooga, tants, hea seks jms.\nArenda füüsiline tugevus ja sellega kaasneb ka vaimse tugevuse tugev vundament.\nSiis tulevad vastused iseenesest. Sest selsamal hetkel kui hakkad keha tunnetust järgima ja sellekohaselt tegutsema, oled lülitunud VOOGU. Ja voog kannab iseenesest, see on parim kingitus iseendale.\nVoo all ma ei pea silmas seda, et siis kantakse 24/7 kätel ja hommikuti ei pea hambaid pesema, sest haldjad teevad selle ise ära. Ei. Voo all ma mõtlen seda, et tuleb inspiratsioon, on piisavalt elujõudu, asudes tegutsema, tulevad ressursid ja materjalid, et SAAKSID ENDA SOOVID TEOSTADA LOOMULIKULT JA TOETATULT.\nEhk siis esimene samm: füüsiline tugevus\nTeine samm: kuulata oma keha: meditatsioon\nKolmas samm: tegutse vastavalt\nKirjuta endale kiri. Õigemini – las Su süda kirjutab Sulle, kui Sa seda veel teinud pole. Lihtsalt võta paber ja pliiats ja kirjuta, mis pähe tuleb. Las süda kirjutab. Sina lihtsalt vaatle ja imesta. Usalda, et kõik töötab Su parimaks hüvanguks, kui vastu vaidlemise lõpetad!\nJa kui juba oled selle kirja lähiaegadel kirjutanud, loe seda. Loe iga hommik. Iga õhtu. Las Sinu süda olla Sinu õpetaja!\nEt südamega paremat kontakti saada, võid tulla kogema ka Septembrikuu seadistuse lühiseanssi siit: http://www.stellashakti.com/#!kaugreiki-seansid/ckbo


Liigne antibiootikumide tarbimine on üks üleilmse resistentsusprobleemi alustalasid – Maablogi\nVõime ravimite toimele vastu panna ehk mikroobide antibiootikumiresistentsus on nii Euroopas kui ka kogu maailmas kasvav probleem. Tegevused, mis aitaksid antibiootikumide kasutamist vähendada, antibiootikume mõistlikult kasutada ning resistentsust vähendada hõlmavad endas hügieenimeetmeid, mõistlikult planeeritud antibiootikumravi, õige ravimi valikut. Kõige olulisem on aga inimesi koolitada, kirjutab omanimelisest loomakliinikust Janne Orro.\nMiks hügieenist nii palju rääkida, kui alati on võimalik antibiootikume määrata? Igaüks, kes vähegi antibiootikumide, nende mõistliku kasutamise ja bakterite resistentsuse problemaatikaga kokku on puutunud, teab, et tegelikult on selline mõtteviis üks globaalse resistentsusprobleemi alustalasid. Loomaarstid teavad suurepäraselt, et viimase paarikümne aasta jooksul on kardinaalselt uusi antibiootikume turule tulnud ülimalt vähe ning kui puutume kokku mitme antibiootikumi suhtes resistentse bakteriga, jääb meil „tööriistu“ järjest vähemaks. Seetõttu on oluline tunnetada meie endi vastutust ja järgida reegleid.\nNäiteks, Draki oli väga sõbralik ja tore, hoolivate ning tublide omanikega 11-aastane tiibeti mastif, kelle tervis vandus alla multiresistentsele pseudomonasele. Draki on üks neid patsiente, kelle käekäik ei lähe minul loomaarstina ilmselt meelest mitte kunagi. Täielik abituse tunne olukorras, kus enam mitte ükski väikeloomaarstile kättesaadav antibiootikum ei toimi ja sa näed oma patsienti hääbumas, ei peaks olema osa meie ametist.\nAnaloogseid uuringuid tellivad väikeloomaarstid ka muudest laboritest ja nende osas pole üldse ülevaadet. Olemas on küll kokkuvõte leitud bakteritest, kuid nende resistentsusest antibiootikumide suhtes meil avalikku statistikat ei ole. Igapäevases praktikas näeme resistentseid baktereid aeg-ajalt, eriti on probleemiks resistentsus just teatud bakteriliikide (näiteks Pseudomonas aeruginosa) puhul.\nKäte puhtus on üks kõige olulisemaid haiglanakkuste (nosokoomsete infektsioonide) vältimise viise. Kummaline küll, et tänapäeval tuleb ikka veel inimestele õpetada, kuidas ja millal käsi pesta. Kummaliselt kombel on ebapiisav käte hügieen tõsine probleem nii igapäevaelus kui ka kliinikusituatsioonis.\nMillal siis loomakliinikus käsi pesta? Seda tuleks teha iga tööpäeva alguses ja lõpus, pärast tualetis käimist, enne ja pärast söömist ja suitsetamist, pärast iga kokkupuudet looma ja/või nende kehavedelikega, enne invasiivseid või aseptikat nõudvaid protseduure (koos käte desinfiseerimisega) ning alati, kui käed tunduvad mustad. Käsi desinfitseeritakse enne ja pärast iga patsiendiga kokku puutumist, enne ja pärast kinnaste kasutamist ning enne kõrgema saastumisriskiga (töövahendid, ukselingid, klaviatuurid) objektide puudutamist.\nSee kõik tundub elementaarne, kuid päriselus inimesed sageli neid protseduure ei järgi. Mõned näited: uuring ühe Suurbritannia ülikooli haiglas näitas, et käte hügieen oli korrektne vaid 28% töötajatel, kindaid kasutati korrektselt 2% (sic!) juhtudel ning käed olid bakteriaalselt saastunud 59,1% palatisse sisenevatel arstidel ning 90,9% palatist väljuvatel arstidel! Kahjuks ei ole meil erilist põhjust arvata, et meie loomaarstid oleksid korralikumad hügieenireeglite järgijad.\nKäte hügieen on siiski vaid üks osa üldisest hügieenireeglite paketist, kuhu kuuluvad veel kinnaste ja eririietuse kasutamise reeglid, ruumide koristamise ja desinfitseerimise juhised ning muidugi töötajate ning loomaomanike koolitamine. Allpool toodud lingilt võib iga huviline leida sel teemal kokkuvõtliku postri.\nNimetatud juhendmaterjalid on Internetis vabalt saadaval:\nMaailma Terviseorganisatsiooni (WHO), ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) ning Maailma Loomaterviseorganisatsiooni (OIE) koostöös toimub 13.-19. novembrini ülemaailmne antibiootikuminädal ning 18. novembril tähistatakse ülemaailmset antibiootikumipäeva, mis kutsub vastutustundlikkusele antibiootikumide tarvitamisel.\nLoomade tervis, Loomade tervis, heaolu ja aretus, Loomakasvatus\n2020. aastal maksti maaelu arengu toetusi välja 122 miljoni euro eest 08/06/2021\nTäna tähistatakse rahvusvahelist toiduohutuse päeva 07/06/2021\nOotame huvilisi 10. juunil põllumajandustoodete ja toidu turustamisvõimaluste arendamise toetuse infotundi 01/06/2021\nNimetus „Sõir“ sai lõplikult registreeritud Euroopa Liidu geograafilise tähisena 01/06/2021\nIda-Viru ja Lääne-Viru maakonnas peatati tänasest räimepüük 01/06/2021\nArhiiv Vali kuu juuni 2021 (4) mai 2021 (2) aprill 2021 (12) märts 2021 (6) veebruar 2021 (2) jaanuar 2021 (2) detsember 2020 (4) november 2020 (2) oktoober 2020 (4) september 2020 (1) august 2020 (1) juuli 2020 (5) juuni 2020 (5) mai 2020 (4) aprill 2020 (7) märts 2020 (6) veebruar 2020 (5) jaanuar 2020 (1) detsember 2019 (2) november 2019 (2) oktoober 2019 (2) september 2019 (5) august 2019 (5) juuli 2019 (7) juuni 2019 (2) mai 2019 (8) aprill 2019 (3) märts 2019 (4) veebruar 2019 (2) jaanuar 2019 (1) detsember 2018 (4) november 2018 (2) oktoober 2018 (2) september 2018 (2) august 2018 (6) juuli 2018 (6) juuni 2018 (3) mai 2018 (2) aprill 2018 (4) märts 2018 (2) veebruar 2018 (3) jaanuar 2018 (1) detsember 2017 (2) november 2017 (6) oktoober 2017 (1) september 2017 (5) august 2017 (3) juuli 2017 (1) juuni 2017 (2) märts 2017 (1) veebruar 2017 (1) jaanuar 2017 (5) detsember 2016 (3) november 2016 (2) september 2016 (1) august 2016 (1) juuni 2016 (2) mai 2016 (7) märts 2016 (4) veebruar 2016 (1) jaanuar 2016 (2) detsember 2015 (2) november 2015 (4) oktoober 2015 (3) september 2015 (1) august 2015 (2) juuli 2015 (3) juuni 2015 (6) mai 2015 (7) aprill 2015 (6) märts 2015 (4) veebruar 2015 (4) jaanuar 2015 (2) detsember 2014 (3) november 2014 (2) oktoober 2014 (1) september 2014 (8) august 2014 (3) juuli 2014 (8) juuni 2014 (9) mai 2014 (4) aprill 2014 (3) märts 2014 (6) veebruar 2014 (2) jaanuar 2014 (5) detsember 2013 (3) november 2013 (8) oktoober 2013 (8) september 2013 (5) august 2013 (5) juuli 2013 (3) juuni 2013 (1) mai 2013 (4) aprill 2013 (1) märts 2013 (5) veebruar 2013 (3) jaanuar 2013 (3) detsember 2012 (5) november 2012 (4) oktoober 2012 (4) september 2012 (5) august 2012 (4) juuli 2012 (6) juuni 2012 (3)\nAfrican swine fever: risks from outdoor pig farms 09/06/2021\nEFSA launches ‘EU Choose Safe Food’ campaign on World Food Safety Day 07/06/2021\nRegister for the 2021 Parma Summer School – Food Safety Aspects of Integrated Food Systems 31/05/2021\nONE – Health, Environment, Society – Conference 2022 | Submit your abstract for poster presentation! 31/05/2021\nGrouping chemicals for joint assessments – have your say! 25/05/2021\nPostituste arhiiv Vali kuu juuni 2021 mai 2021 aprill 2021 märts 2021 veebruar 2021 jaanuar 2021 detsember 2020 november 2020 oktoober 2020 september 2020 august 2020 juuli 2020 juuni 2020 mai 2020 aprill 2020 märts 2020 veebruar 2020 jaanuar 2020 detsember 2019 november 2019 oktoober 2019 september 2019 august 2019 juuli 2019 juuni 2019 mai 2019 aprill 2019 märts 2019 veebruar 2019 jaanuar 2019 detsember 2018 november 2018 oktoober 2018 september 2018 august 2018 juuli 2018 juuni 2018 mai 2018 aprill 2018 märts 2018 veebruar 2018 jaanuar 2018 detsember 2017 november 2017 oktoober 2017 september 2017 august 2017 juuli 2017 juuni 2017 märts 2017 veebruar 2017 jaanuar 2017 detsember 2016 november 2016 september 2016 august 2016 juuni 2016 mai 2016 märts 2016 veebruar 2016 jaanuar 2016 detsember 2015 november 2015 oktoober 2015 september 2015 august 2015 juuli 2015 juuni 2015 mai 2015 aprill 2015 märts 2015 veebruar 2015 jaanuar 2015 detsember 2014 november 2014 oktoober 2014 september 2014 august 2014 juuli 2014 juuni 2014 mai 2014 aprill 2014 märts 2014 veebruar 2014 jaanuar 2014 detsember 2013 november 2013 oktoober 2013 september 2013 august 2013 juuli 2013 juuni 2013 mai 2013 aprill 2013 märts 2013 veebruar 2013 jaanuar 2013 detsember 2012 november 2012 oktoober 2012 september 2012 august 2012 juuli 2012 juuni 2012\nKategooriad Vali rubriik ÜRO (28) Biomass ja bioenergia (3) eesti toit (23) eksport (9) EL ühine põllumajanduspoliitika (35) Euroopa Toiduohutusamet (10) Kalamajandus (33) Loomade tervis (24) Loomade tervis, heaolu ja aretus (19) Loomakasvatus (13) Maaelu (63) Maaettevõtlus (7) Maakasutus (3) mahepõllumajandus (3) Mahetoit (30) MAK (9) mesilased (2) Mullakaitse (5) OECD (15) Otsetoetused (5) Põllumajandus ja toiduturg (118) põllumajanduskeskkond (6) Põllumajandussaaduste kaubandus (39) seakatk (5) Taimekasvatus (54) Taimetervis (54) Teadus ja arendus (15) Teraviljakasvatus (12) Toidu hind (21) Toidu märgistamine (25) Toiduainetööstus (25) Toiduohutus (69) WTO (6)


Politsei keelab alates 26. veebruarist Pärnumaal merejääle mineku\nJääolude halvenemine Pärnu lahel on muutnud sealsel jääl liikujatele eluohtlikuks ja seoses sellega keelab politsei homsest Pärnumaal kaldaäärsetel aladel merejääl liikumise.\nAlates 26.veebruarist ei tohi Pärnumaale jääval merejääl sõita kõrgema kui A-kategooria mootorsõidukiga, lisaks sellele on keelatud liikuda kaldast kaugemale kui poolteist kilomeetrit. Keeld ei puuduta kutselisi kalureid, kellel on ette näidata kalapüügiluba. Ka keelu kehtimise ajal tagab politsei valmisoleku päästetööde läbiviimiseks.\nPärnu politseijaoskonna juhi Andres Sinimeri sõnul tingisid keelud jätkuvalt halvenevad jääolud ja sellega mittearvestamine:\n„Olukorras, kus iga nädal tuleb jäält päästa inimesi ja hetkel on üks inimene ikka veel kadunud, pole võimalik inimesi merejääle lubada. Loomulikult ei tähenda see, et hättasattunud abita jääksid. Pärnu politseijaoskonna merepäästepatrull on ööpäevaringses valmisolekus ka kogu keelu aja. Lisaks sellele teevad Pärnu politseijaoskonna ametnikud ka järelevalvet keelu täitmise osas,“ kinnitas Sinimeri.\nViimasel kuul on Pärnu lahel kalamehed abi vajanud neljal korral. Viimane juhtum leidis aset möödunud nädalavahetusel, kui Reiu kandis jäi kadunuks mootorsaaniga kalale läinud mees, keda pole tänaseni leitud.


Inspireeriv klaveritund kõrgelt haritud, kuid sõbraliku tüübiga :) - Tallinn - Private lessons\nNende klaveritundide ajal avastame, mis on kõige ilusam, dünaamilisem ja täidetav instrument :)!\nAitan ja aitan kannatlikult kõiki teie isiksuse ja muusikalise taustaga seotud aspekte.\nOlen mänginud läbi tohutu repertuaari, klaveripaladel pole lõppu, leiame alati midagi lahedat;)\nMul oli tõesti õnn õppida Saksamaal praeguse Juilliardi klaveriprofessori juures, oleksin seda heameelega edasi andnud.\nVõimaldame koos klaverimuusikat nautida!\nOotan huviga koostööd entusiastlike inimestega, olgu nad siis noored või vanad, mehed või naised!\nAt teacher's location: Estonia puiestee, Tallinn, Estonia\nKlaver, Klaviatuur (muusika)\ninglise, saksa, eesti, itaalia\n* Esiteks - ma armastan muusikat ja klaverimängu!\n* Mulle meeldib töötada muusikaliste ja motiveeritud inimestega, ükskõik mis vanuses!\n* Mida rohkem saaksite tunniks valmistuda, seda parem oleks see tund,\nmida rohkem muusikat mängime, seda lõbusam see saab olema :)\nTallinna Muusikakeskkool (Eesti (2000-2012)\njuhendavad proua Eike Sild-Neeme ja prof Ivari Ilja\nHannoveri Muusikaülikool (Saksamaa) 2013-2017\nprof M. Raekallio (praegune JUILLIARDi kool) juhendamisel\nMuusikaülikool Karlsruhe (Saksamaa) 2017-2019\n(prof. K. Randalu juhtimisel)\nSellel klaveriõpetajal on muusika magistrikraad ja tal on hulgaliselt kogemusi nii klaveril õpetamise kui ka esinemise osas. Karl õpetas klaveritunde alates 2010. aastast. Karl on endine klaveriprofessor Matti Raekallio õpilane, kes õpetab praegu New Yorgi Juilliardi koolis. oma karjääri jooksul on Karl esinenud paljudes tuntud kohtades, näiteks - Estonia kontserdisaalis, Rahvusooperis Estonia, Müncheni Gasteigis, Verdi majas Milanos, Arlberg1800 kontserdimajas, Rosengartenis Mannheimis jne. Aastatel 2015 kuni 2017 oli kammermuusika kunstiline juht sari Plathners Eleven Hannoveris, Saksamaal. Nende aastate jooksul korraldas ta kontserte, kuid mis kõige tähtsam - ta mängis koos paljude rahvusvaheliselt tunnustatud klassikaliste muusikutega. Karlil on kogemusi saatjatest lauljate, keelpilli- ja puhkpillimängijatega. Arvestades tema suurepäraseid teadmisi ja kogemusi klassikalise pianistina, lisades oma aeg-ajalt kogemusi džässi, popi ja vabaimprovisatsiooniga, oma positiivse ja energilise hoiaku ning seal on teil - inspireeriv ja professionaalne noor õpetaja.\nKarl is very kind and patient, I've taken 2 classes with him so far, I would like to continue learning with him.\nalates 18€At teacher's location\nalates 18€Internetis läbi veebikaamera


> Elu > Uudised Eesti 2008. aasta parim kommunaalrajatis asub Haapsalus\n7.-8. oktoobril toimus Tartus VIII rahvusvaheline kommunaalmajanduse aastakonverents, mille raames kuulutati v�lja ka parim kommunaalobjekt. Selleks osutus Haapsalu Piiskopilinnuse vallikraav koos sinna rajatud lastepargiga.\nLinnuse vallikraav koos m�ngupargiga valmis kaheaastase europrojekti toel 2008. aasta suvel. Haapsalu Piiskopilinnus on t�nu lastepargile muutunud tunduvalt atraktiivsemaks ja k�lastatavamaks.\nSellel aastal esitati konkursile viis objekti, neist kaks Haapsalust. Auhinnale kandideerisid peale Haapsalu Piiskopilinnuse lastepargi veel Tabasalu-Muraste kergliiklustee, Tartu S�pruse ringtee, Muuga aedlinna l�biv kuivenduskraav ning Haapsalu raudteetammi pikendus. MT� Eesti Kommunaalmajanduse �hing annab auhinda v�lja kolmandat korda. 2006. aastal oli Eesti parim kommunaalobjekt P�rnu rannapromenaad ning 2007. aastal Tallinna kesklinnas asuv Harju t�nava haljasala.


Kolmapäeval said Kuusalu Keskkooli kõik 3. klasside õpilased ise proovida, kuidas päästevestiga paati ronida, kuidas vees sooja hoida ja rongis ujuda, kuidas ohutult vette siseneda ja väljuda. Kas päästevestiga on võimalik sukelduda? Päeva viisid läbi vabatahtlikud merepäästjad Tanel Matsi ja Raido Ruse, Ujumisliidu kooliujumise projektijuht Kirsti Mäesepp ja kehalise kasvatuse õpetaja Maria Trei.\nSamal ajal toimus veeohutuse tund ka 1. klassidele. Lapsed said Päästeameti töötaja Liis Truuboniga mõelda, mis upub ja mis ujub. Lapsed said teada, milleks on päästevest, millised on veega seotud ohud, mida on arukas vees teha ja mida mitte.\n1. klassi avalduste tähtaeg\nOotame avaldusi Kuusalu Keskkooli 1. klassi õppima asumise kohta veel kuni 31.05.2021.\nTaotlus ja täpsem info on leitav: kuusalu.edu.ee/vastuvott/1klass/48-iklassireg\nMeil on rõõm teatada, et maakondlikul matemaatikaolümpiaadil saavutas 4. klasside arvestuses Jarl Aaron Holmar koha esikümnes!\nPalju õnne Jarl Aaronile ja õpetaja Kaire Truusile!\nVeeohutuse tunnid koolis\nTäna, 12.05 said Kuusalu Keskkooli 3. klassi õpilased kuulda ja kaasa mõtelda veeohutuse teemadel.\nVabatahtlikud merepäästjad Tanel Matsi ja Raido Ruse rääkisid, kuidas käituda veekogu läheduses ja vee peal, kuidas ennast päästa ja kuidas hädasolijat aidata. Lapsed said teada, millised on veega seotud ohud, mida on arukas vees teha ja mida mitte.\nJärgmisel nädalal toimuvad ujumistunni raames praktilised veeohutustunnid basseinis.\nAitäh, Tanel ja Raido!\nLastevanemate üldkoosolekud veebis\nSel nädalal toimuvad lastevanemate koosolekud veebis järgmistel aegadel:\n19.05 kell 18.00 1. - 4. klassi lastevanematele\n20.05 kell 18.00 5. - 12. klassi lastevanematele\nTäpsem info ja koosoleku lingid on edastatud vanematele eKooli kaudu.\n- Ülevaade kooli tegevustest käesoleval kooliaastal\n- Ehitustegevus koolis\n- Õppetöö korraldus 2021/2022 õppeaastal\n- Kuusalu Keskkooli arengukava 2021-2026\n- Hoolekogu valimise põhimõtted\nKoosoleku materjal: Lastevanemate koosolek 19.-20.05.2021\nAlates 17.05.21 on lubatud kõik õpilased taas kooli\nTore on jagada rõõmustavaid uudiseid: uuel nädalal - alates 17.05 - on lubatud kõik õpilased taas kontaktõppele!\nTulenevalt meie maja erilisest olukorrast (ehitustegevusest) peame natukene rohkem pingutama, et kõik ikka kooli õppima saaksid tulla. Väljakutse on ruumide planeerimine kõikidele klassidele, aga leiame lahendused! Kasutame ära kõik võimalikud meie koolimaja ja spordikeskuse ruumiressursid, õpime palju õues ning kasutame muid loovaid viise! Meid toetavad kõikidele klassidele ruumide leidmisel praegu hea ilm, see, et 12. klass on juba õppetöö lõpetanud ning mitmed klassid on koolipäevade jooksul õppekäikudel.\nKoolis õppetöö jätkamiseks peame järgima kehtestatud piiranguid ja soovitusi:\n1) Viiruse leviku tõkestamine. Selle jaoks, et koolis viiruse levikut takistada, tuulutame pidevalt klassiruume, pöörame suuremat tähelepanu kätehügieenile, vahetundides suuname õpilasi võimalikult palju õue ning rakendame ka tundides õuesõppemeetodeid.\nLoe edasi: Alates 17.05.21 on lubatud kõik õpilased taas kooli\nLehekülg 7 / 162


Kodutud foorum - Teema: Troojan Horse viirus, nu ei saa tast lahti kuidagi\nKodutud.com » Riistvara, Tarkvara, Internet » Troojan Horse viirus, nu ei saa tast lahti kuidagi\nAutor: Teema: Troojan Horse viirus, nu ei saa tast lahti kuidagi\nViimane külastus: 21.12.2009\npostitatud 30.05.2004 kell 13:08\nTroojan Horse viirus, nu ei saa tast lahti kuidagi\ntõmbasin endale AVG viirustõrje ja juba esimese skännimisega, ta mul tsirka 130 viirus tuvastas. suurema osa ta ka ise likvideeris, aga 9 neist trooja hobuse viirust ei saanud ei tervendada, ega kustutada. ma siis aegajalt olen uuesti tõrjet teinud ja neid kustutamatuid, parandamatuid viiruseid tuleb aina juurde ja ka viruse vault kausta ei anna neid enam paigutada\npostitatud 30.05.2004 kell 13:10\nAVG ei tulegi sellega toime (minu kogemuste põhjal). Proovi MacAfee või Nortoniga...\npostitatud 30.05.2004 kell 13:18\nsa linki ei raatsi anda\npostitatud 30.05.2004 kell 13:42\nSa www.google.com ´i oskad kasutada?\nNorton on saast. Minu autokoolis kontoris oli Norton peal ja asi läks nii hulluks, et arvutiga ei saanud enam mitte midagi teha. Ei avanud ühtegi .doc-i ega .muud_jura Lõppkokkuvõttes tuli välja, et arvutis on 8 viirust ja hunnik trojasid. Ja Norton oli vait kui sukk!!\nTõmmake või ostke ükskord mingi normaalne antiviirus, mis te jamate? Mul nt on .. ostetud ..\nViimane külastus: 26.04.2011\npostitatud 30.05.2004 kell 13:57\nAVG-el ei ole häda midagi!\nPealegi, on tasuta enamus eestlased niikui nii tarkvarale raha ei kuluta\nJuurde tasub kindlasti proovida Spybot-i(googlist leiab ysna lihtsalt)\nProovi safe mode.is skannida viiruseid(kuigi, väga lihtne ei ole )\nBTW, see vist ei ole tarkvara ega interneti foorum\npostitatud 15.06.2004 kell 09:25\nproovi kindlasti nortonit ja avg-d, olen kuulnud et hea viirusetõrje on ka avast antiviirus, aga ma arvan et aitaks uue windowsi panemine\npostitatud 15.06.2004 kell 12:22\n...hetkel nagu endal ZA ja Spy Sweeper ..on veel õnnex läinud aga tööl arvutis on asi tiba tigedam pidevalt miski kamm.....\npostitatud 15.06.2004 kell 12:58\nAlgne postitaja: aive\nSa vaata mis viirustega tegemist on, siis trüki vastava viiruse nimi otsingusüsteemi ja kindlasti leiad õpetuse kuidas seda eemaldada.\nIlmselt ei lase ta neid sellepärast sul eemaldada, et nad on töötavad protsessid. Tee kindlaks kus need viirused sul paiknevad, käivita arvuti safe modes ning siis peaksid sa saama ka need viirusfailid ära kustutada.\nMul on ka aidanud, et olen linhtsalt exe faili txt failiks ümber nimetanud ja siis arvutit restartides ta enam ned käivitada ei saa\npostitatud 15.06.2004 kell 13:42\nsee AVG on yks halb asi....tõmba kasperski ja saad ka lahti...ma arvan\npostitatud 25.09.2004 kell 18:27\nMul on sama jama AVG. Kui panen kontrollima siis viirust üles ei leia. Kuid iga tunni jooksul lendab kiri ette "bla bla teie arvutsit on leitud viirus system volume.... " uuseti otsima pannes ei leia.\nolen proovinud nortoni, kaspersky, mcaffega, pandaga. No deem ei leia üles.\npostitatud 25.09.2004 kell 19:23\nSoovitan eset nod32 viirusetõrje proget 30 päeva on tasuta ja hiljem saab lahti ka muukida.\npostitatud 25.09.2004 kell 19:33\nAlgne postitaja: Aivarg\nKeera viirusetõrje tegemise ajaks arvutil System Restore maha. Siis saad neist viirustest ka lahti.\npostitatud 26.09.2004 kell 09:56\nMul on arvutis F-Secure viirusetõrje ning siiani olen sellega väga rahul. Jagu on ta saanud nii troojalastest kui ka muudest tegelinskitest. Töötab ta kogu aeg ning vaikselt. On pandud automaatika peale ning teeb ise sissetunginud viirustega, mis vaja. Lähimas mastaabis ei kavatse oma viirusetõrjet küll mitte millegi muu vastu ringi vahetada.\npostitatud 26.09.2004 kell 21:45\nSorry, ma olen kollanokk , aga kas see faile ära ei kustuta nagu pildid programmid jne.\npostitatud 26.09.2004 kell 23:11\nEi, see võtab lihtsalt maha süsteemitaaste, kus praegu on pesitsema hakanud ka eelpoolmainit kuri viiruseuss. Erilist ohtu pole igatahes.\nte võiksite arvuti safemode peal tööle panna ja trooja ära kustudada.. Safemode saab arvuti startimise ajal vajutades F8 ja su arvuti läheb tööle ilma interneti yhenduse ja yleliiksete programmide käivituseta\npostitatud 10.10.2004 kell 19:22\nMul enam vähem sama mure nii ,et ei hakanud uut teemat tegema .\nMure siis selline : mul on trooja sees 7 kahjustatud faili neist 5 eemaldas avg 7 ja kahte ei parandanud ära proovisin safemodega ja nortoniga ikka kasu pole.\n(Otsisin siis seda MacAfee viruse tõrjest mis eelpool oli mainitud mida ei leidunud netist .) aga kes keegi oskab öelda kuidas ma nendest kahest failist lahti saan . Ei taha kohe windowse(xp home ) pe*sse keerata kuna just sai peale lastud ( ise arvan et sain trooja lehelt kust taustapilte tõmmata saab )\npostitatud 10.10.2004 kell 21:12\nmm.. põmst spy-ware, jms jaoks ei ole paljud viirusetõrjed mingit kaitset teinud.. enamus on ikka ainult puhtalt viiruste killimiseks.. a näiteks mcafeel on see future olemas..\nspy-ware, ad-ware, mallware jms warede jaoks on oma asjad olemas.. näiteks programm ad-aware (mida kyll hetkel ei soovita kasutada vähemalt järgmise kuuni, sest see keeras paari arvuti registri pekki.. paar updatet on vaja 2ra oodata enne kui seda proget jälle julgelt kasutada võib) .. ja spybot ... need teevad koos oma tööd väga hästi igasuguste selliste nuhtluste vastu..\naga kui nyyd viiruseid tõrjuda siis soovitaksin ise McAfee'd või TrendMicro PC-Chillin kodukasutaja jaoks.... mm F-Secure on ka ok.. aga ma pole selle kodukasutaja poolega väga kursis kui ok see kodus on.. firmasiseseks lahenduseks hea kyll..\nKayleigh´n I .. mm see on nortoni puhul täiesti tavaline .. ja tegelt see ei ole ainus viirusetõrje mis kontrollimise ajal masina enda jaoks hõivab.. suht enamus teevad seda .. lihtsalt adminnide viga, et nad jätavad viiruste scannimise aja nii totakale ajale.. võiks aja ümber muuta näiteks öösel kella kolme aja vms, et kedagi ei segaks..\nAVG .. kahtlane.. kasutasin seda ise suht palju .. aga tagasiside oli kahtlane.. a la et panime teise viirusetõrje ja see leidis hulgi viiruseid.. vat ei tea kas seda uskuda või mitte.. vbla on viirusetõrje tegijatel mingi plaan.. a la nagu nende tõrje installid.. installid selle koos viirusega, et oleks kohe midagi ette näidata, et proge suudab teha.. muidu on ju jama.. kulutad suure hulga raha tõrje ostmisele.. lähed koju installid peale, scannid masina ära ja ei kottigi.. võib jääda mulje et vbla tõrje on vigane või ei tööta yldse.. eksole? ..\nno ok.. ma ise ka enam AVG'd eriti ei usalda\npostitatud 11.10.2004 kell 11:05\nmul on installitud sääne vidin nagu trojan remover. seni ei saa selle töökindluse üle kurta hankisin selle ühest kõigile avatud serverist, mille nime foorumi reegleid austades kirja ei pane\npostitatud 28.10.2004 kell 11:41\nmul ka see trooja ...ei tea kust tuli,on kuskil windowsi failis ja ei saand ära kustutada ega leia ülessegi ....norton 03 ei aidand sis tõmbasin mingi trooja viiruse hävitaja ...ei aidand ....äkki keegi ütleks mis aitab ...ja andke palun link ka ...?\npostitatud 28.10.2004 kell 16:46\nnäiteks mina tõmban võrgukaabli üldse tagant ära, kui viirusetõrje (avast! siis hetkel) lõugama hakkab. Kuid sain paar päeva tagasi jälle veidi tarkust juurde ja tõmbasin sellised asjakesed: interneti browser Mozilla firefox ja Sygate personal firewall, soovitan kõigile kuna paari päeva jooksul mil ma neid kasutanud olen pole avanenud veel ühtki pop up akent, tormanud sisse mõnd viirust vms. Asjad saab kätte vabavarana aadressidelt: http://www.tucows.com/windows.html või http://www.webattack.com/freeware/freeware.html\npostitatud 29.10.2004 kell 08:36\ntänan...aga ma tõmbasin avg- ja see sai ka hakkama\npostitatud 29.10.2004 kell 10:26\nEi ole sel AVG-l kah häda midagi, kui ise lollusi ei tee. Olen kasutanud pikka aega. Kuigi hetkel on avast!, kuna AVG installeerimisvõtme saamine oli häiritud, kui vaja oli.\nMina olen ammusest ajast kasutanud Mozillat (hiljem Firefox-i alates 0.5 vist) ja ZA Personal Firewall-i ja viimase pooleteise aasta jooksul mulle tekkinud viirused võib ühe käe sõrmedel üles lugeda. Spywaret olen küll palju kustutanud, aga enamus sellest on mingid küpsised, mida IE kasutajad on arvutisse tekitanud.\nKust kurat te neid viirusi kogu aeg kokku korjate? Ma liigun palju Internetis ringi, kasutan Useneti, käin porno ja warez saitidel uudistamas ja ... no ei ole viirusi! Loomulikult hoian ma arvutil pidevalt silma peal, et ta midagi ilma minu loata ei teeks.\npostitatud 30.10.2004 kell 12:46\nno ega mul ka harva on olnd ......see aasta võibla 3 ....käin ka igalpool aga tglt pidi norton ka sellega hakkama saama kuid ma suht võhik sel teemal ning ei oska....\npostitatud 19.01.2008 kell 23:02\nsee paneb juba mõtlema\n22 päringut, mis võtsid aega 0.0196769 sekundit


Pinge: 380V 220V valikuline\nNimi: Crossbow Portable CNC Plasma Flame Gas Cutting Machine\nLõike paksus: Plasma võimsus\nJuhtimissüsteem: FL juhtimissüsteem\nToote nimetus: Portable Plasma Cutting Machine\nkaasaskantavat CNC leegi / plasma-lõikamismasinat saab programmeerida, et lõigata kõik beeline-ja kaarest koosnevad tasapinnalised kujuosad, mis on samad, mis suured hammasratta lõikamise masinad. Sellel on 5,7-tolline LED-düür, millel on dünaamiline ja staatiline graafiline kuva. See on otseselt tajutav ja seda on väga lihtne õppida. Seda saab programmeerida osade otse lõikamiseks ja ka arvutiprogrammide tõlkimiseks CAD programmi abil programmifailiks ning seejärel arvutada see U-riistvara abil. Selle masina standardne positsioneerimine on leegi lõikamine, Väline rippuv plasma-lõikur on ka toimiv.\n1.E-majanduslikud ja praktilised, eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete jaoks;\n2.Small maht, kerge kaal, lihtne liikuda, ei asu fikseeritud kohas;\n3.Preseti graafika andmebaas, võib salvestada üle 1000 lõikeprogrammi failide;\n4.Mootorid, ajamid, elektromagnetiline klapp ja muud olulised komponendid kasutavad kõik tuntud kaubamärke kodus ja välismaal;\n5. Plasma lõikamise funktsiooni liides, plasma lõikamise tugi;\n6. Elektriline tõsteraam, mugav käepärane.\n7. Programmeeritavad lõikejõu suvalised kujuosad.\n8. Dünaamiline ja staatiline graafiline kuva, mida on lihtne õppida. CAD-faili saab teisendada arvuti kaudu, USB-mälupulga abil masinaga edastada igasuguste graafikute lõikamine, samuti saab seda programmeerida ja otse masinas käitada.\n9.Track ja liikumisorganisatsioonid vastu ainulaadne disain, mis tagab masina töö täpsuse.\n10. Võib kasutada leegi lõikamist (gaasi lõikamist) ja plasma lõikamist.\n11. Internetis inglise või hiina keelde saab vabalt muuta.\n12.Economical, Portable ja lihtne kasutada.\n13. Suure töö stabiilsus, efektiivne kilp-plasma suure sagedusega häire.\nCE vastav Hiina odavaim tehasehind väike portatiivne lõikamismasin cnc plasma lõikur masin\nNimi: hiina cnc plasma lõikamismasin\nEdasimüüja soovis raske metallist suure täpsusega plasma Cnc lõikamismasinat\nNimi: leegi ja plasma lõikamismasin\n1300 * 2500mm plasma lõikuriga plasmalõikamismasin\nmärksõnad: plasma lõikur\nCNC kõrge kvaliteediga automaatne lõikamismasin müügiks\nTõhus lõikamisala: 1600/2500 * 3400mm / kohandatud\nJuht: hübriid Servo Motor\nProgrammi tarkvara: FastCAM tarkvara professionaalne versioon)\nplasma lõikamismasin cnc tootja\nPinge: 220V / 380V, 220v / 380v\nMõõtmed (L * W * H): 3880 * 2150 * 2000mm\nNimi: 1525/1530 kaasaskantav cnc plasmalõikamismasin\nLõikevahemik: 1500mm * 3000mm või kohandamine\nLõikekiirus: 0-4000 mm / min\nLõikamisrežiim: Plasma / leegi lõikamismasin\nLõike paksus: 0-30mm (plasma) 1-100mm (leek)\nJuhtimissüsteem: Shanghai Fangling\nKasutamine: roostevaba teras, süsinikteras, alumiinium ja mitmesugused metalllehed\nVärv: sinine, punane, must või kohandamine\nCnc leegi plasma lõikamismasin, CNC gaasiplasmide lõikamismasin, CNC Plasma lõikamise tööriist, Cnc Precision Plasma lõikamismasinad, piiriülese kaasaskantav arvuti plasma lõikamismasin, Tööstuslik Cnc Plasma lõikamismasin, plasma kaar lõikamise masin, kaasaskantav cnc leegi lõikamismasin, kaasaskantav CNC plasma lõikur\nTabelis olev plastilõikurite lõikamismasin max 200mm\nKvaliteetne madala hinnaga lihtne kiire operatsiooniga portatiivne CNC-plaadimasin\nEuroopa kvaliteediga süsinikterasest cnc plasmalõikamismasin koos pöörleva\nGantry tüüp CNC Plasma lauaplaadi lõikamismasin plasma lõikur


Manchester Unitedi legend Neville rääkis Mourinho võimalikust vallandamisest: juhatuse käitumine on häbiväärne - Sport\nManchester Unitedi legend Neville rääkis Mourinho võimalikust vallandamisest: juhatuse käitumine on häbiväärne\nGary NevilleFoto: GLYN KIRK, AFP\nReedel ilmusid Briti meedias jutud, et Manchester Unitedi peatreener Jose Mourinho vallandatakse peatselt, sõltumata sellest, missuguse tulemusega lõppeb Unitedi laupäevane kohtumine Newcastle Unitedi vastu.\nEndine Manchester Unitedi paremkaitsja Gary Neville kritiseeris klubi juhatuse käitumist viimaste aastate jooksul. "Ma olen vihane," sõnas Neville Sky Sportsi vahendusel. "Olen vihane, kui mõtlen, kuidas toonane peatreener David Moyes vallandati neli aastat tagasi peatreeneri kohalt, kuid see ilmus juba päev varem meedias."\n"Järgmine peatreener Louis Van Gaal vallandati 2016. aasta FA Cupile eelnenud õhtul ja ta kuulis sellest teiste inimeste, mitte juhatuse kaudu," lisas Neville. "Kui jutud vastavad tõele ning Mourinho läheb laupäevasele mängule vastu vallandatud mehena, siis pöörduvad klubi fännid täielikult juhatuse vastu."\n"See on täielik häbiväärsus. Kus on Manchester Unitedi väärtused? Selline käitumine on toimunud juba viimased viis-kuus aastat."\n"Mourinho on üks maailma parimaid treenereid. Arvestades, kuidas Manchester Unitedi juhatus käitub, oleks igal peatreeneril Unitedi eesotsas raskusi," sõnas Neville. "Ma armastan Unitedit, olen meeskonna nimel andnud kõik, kuid pean tunnistama, et midagi peab muutma. Asi pole peatreeneris, vaid muudatusi tuleb teha klubi juhtide osas."\nManchester United asub Premier League'is pärast seitset vooru 10. kohal. Seitsme kohtumisega on kirjas kolm võitu, kolm kaotust ja üks viik.\nManchester Unitedi eksjalgpallur: Unitedi mänge on lihtsalt valus vaadata\nLužniki staadionil plahvatas üllatuspomm\nUskumatu mäng! Manchester United võitis tabeli eelviimast meeskonda 0:2 kaotusseisust


Kirjaoskus - leiti 594 faili - Annaabi.ee\nOtsingule "kirjaoskus" leiti 594 faili\nkirjaoskus – kirjaoskamatus – haridustase  keskmine oodatav eluiga  iive, sündimus – suremus  vanuseline koosseis – rahvastiku püramiid  tööpuudus  arstiabi kättesaadavus – haiglad, arstis 100 inimese kohta  imikusuremus 1000 inimese kohta\nMinu digitaalne kirjaoskus\nPedagoogilisest vaatepunktist hõlmab digitaalne kirjaoskus oskust otsida teadmisi ning mõista digitaalsete lahenduste kasutamis- ja kaasamisvõimalusi. Digitaalse kirjaoskuse arendamine on oluline osa kaasaegses ühiskonnas, et inimene saaks olla osaline digitaalses ühiskonnas ja teadlikult võtta osa aruteludes. Digitaalse k...\nAllika?petus - Põhikool\nHaridus ja kirjaoskus Rootsi ajal\na. oli Rootsi alistanud kogu MandriEesti. Eesti ala jagunes kaheks osaks: PõhjaEesti moodustas Eestimaa kubermangu, LõunaEesti ja PõhjaLäti kandsid Liivimaa kubermangu nime. Kuninga kõrgemaks esindajaks sai kindralkuberner, kellele allusid sõjavägi, kohalik seadusandlus, kiriku ja koolielu. Li...\nDigitaalne kirjaoskus on võime leida, liigitada, mõista, hinnata ja analüüsida infot, kasutades digitaaltehnoloogiat. Selle aluseks on parasjagu kasutusel oleva kõrgtehnoloogia tundmine ja teadmised selle kasutamisest. Digitaalse kirjaoskusega inimestel on võimalus teha oma tööd efektiivsemalt, eriti koos nende inimestega, kellel on tehnoloogia kasutamisel sarnased teadmised ja oskused. Digitaalse...\nKool ja kasvatus Vana-Liivimaal\nKool ja kasvatus Vanal-Liivimaal Rahvaõpetuse ümberkorraldamise katsed Protestantismi kindlustumisega eestis jõudsid siia ka Lutheri ideed rahvaharidusest. Lutheri arvates pidi iga inimene oskama lugeda vaimulikke raamatuid, esmajoones piiblit. Iga koguduse liige pidi tundma uuendatud kiriku tähtsamaid õpetusi. Emakeeles pidi peast teadma 10 käsku, usutunnistust, meieisapalvet- oluline oli ka arusaami...\nFrangi riik ja selle valitsejad Rahvasterändamise ajajärgul oli frangi kuningatest kõige võimsam Merovingide sugukonnast pärinev Chlodowech, kes kuulus saali frankide hulka. Chlodowech sai kuningaks 481. aastal, olles kõigest vaid 15-aastane. Tal oli vapra, kuid julma sõjapealiku kuulsus, Merovnigide kuningasoo tunnusena kandis ta pikki juukseid. Aastal 486 vallutasid frangid tema juhtimisel suurema o...\nTallinna Prantsuse Lütseum Ottomar Paeväli Saudi Araabia Referaat Tallinn 2012 Sisukord Sissejuhatus...\nKirjanduse areng eestis\nUmbes 20 sajandil eestlaste kirjaoskus oli 96%. Esimesed autorid, mis on seotud 16. sajandiga olid sakslased. Ainult hiljem hakkasid kirjutama Eesti kirjanikud. Esimene tõeline eesti autor oli Käsu Hans,kes kirjutas Oh! ma vaene Tartu Linn! 19. sajandi alguses Tartu Ülikooli tudeng Kristjan Jaak Peterson (1801-1822) hakkas k...\nEesti Iseseisvumine (õpik) · Balti kubermangud kuulusid Vene keisririigi enamarenenud piirondade hulka · 20.saj algus: kohalike mõisnike suve, järkuv venestamine · 1905. aasta sügisel streigid, meeleavaldused linnas; detsembris mõisate rüüstamised ja põletamised (Vene valistsuse karistussalgad surusid maha) · I ms puhkamisel võtsid riigivõimud suunaks Balti erikorra kaota...\nHiina haridussüsteem Hiinas on haridus jaotatud 3 alakruppi: Educational stages in China Age Education Compulsory 18-22 University or college No...


Worldwatch Institute ja selle president Lester Brown\nInimene võib ellu jääda, tsivilisatsiooniga on asi kahtlasem. Nii arvab maailma keskkondlaste guru Lester Brown. Worldwatch Institute ehk Maailmajälgija Instituut on pühendunud keskkondlikult säästvate ühiskondade edendamisele maailmas. See USAs asuv instituut tegeleb laialdase uurimistööga ning kirjastab erinevaid raamatuid ja ajakirja. Neist tuntuim on 1984. aastast välja antav “State of the World” ("Maailma seisund"), mida müüakse pidevalt üle miljoni eksemplari ning tõlgitakse umbes 30 keelde. Esimest korda on selle koguteose üks väljaanne, “Maailm aastal 1999”, nüüd tõlgitud ka eesti keelde. Tõlke algatajaks on Stockholmi Keskkonnainstituudi Tallinna Keskus ja seda toetasid Eesti ja Soome keskkonnaministeerium ning Kesk- ja Ida-Euroopa regionaalne keskkonnakeskus. Lester R. Browni on ajaleht Washington Post nimetanud üheks maailma mõjukamaks mõtlejaks. Teda peetakse ka globaalse keskkonnaliikumise guruks. Asutanud 1974. aastal keskkonnauuringute keskuse Worldwatch Institute, on Brown selle nüüdseks muutnud maailma teenäitajaks säästva arengu suunas. “Kui alustasime 17 aasta eest oma maailma seisundi sarja, olime vapustatud kontrastist igapäevaste uudiste ja tegeliku keskkonnaseisundi vahel,” ütles Lester Brown, iseloomustades paarikümne aasta tagust seisu. “Siis lootsime, et sajandi lõpuks pöördub mõni suundumus paremuse poole, kuid kahjuks pole see nõnda,” kurvastas ta.\nLester Brown: Energeetika ei tohi mõtelda vaid lähiaastatele. Siiani arvatakse, et nn alternatiivenergeetika on marginaalne nähtus. Kas on siin asjad hakanud muutuma? Sel teemal vestles ajakiri Loodus 17. veebruaril Tallinna külastanud Worldwatch Institute’i presidendi Lester Browniga. Allpool väljavõtted vestlusest.\nKas nn roheline energeetika on üldse majanduslikult võimalik?\nJust majandus panebki asjad paika. Niipea, kui rohelise energia eest hakati USAs andma soodustusi, kasvas ka tuulefarmide arv. Traditsiooniliselt on süsi odavaim energiaallikas, kuid tänu tehnilisele arengule on tuuleenergia hind muutumas konkurentsivõimeliseks. Kui farmer laseb oma maale panna tuuleveskid, saab ta kaks tuhat dollarit aastas maa eest, millel teravilja kasvatades saaks ta ehk sada dollarit. Nii tekib põllumajanduslobi tuuleenergia toetuseks. See omakorda on võtmeks vesinikumajanduse ülesehitamisel. Seda on tajunud ka gaasifirmad, kes on hakanud investeerima tuulegeneraatorite tootmisse. Tuule erutav omadus on selle määratu suur potentsiaal. Kolm osariiki, Põhja- ja Lõuna-Dakota ning Texas suudaksid tuuleenergiaga rahuldada kogu USA elektrivajaduse. Hispaaniastki poleks keegi oodanud, et nüüd on see maa tuuleenergia kasutamise esirinnas.\nWorldwatch Institute arvab, et energiamajanduse suundumus on energiatootmise detsentraliseerimine ja demonopoliseerimine. Endist energiamajandust võrdlesite Nõukogude tsentraalse süsteemiga. Eesti on väike riik. Kas selline detsentraliseerimine pole meie jaoks liiga kallis?\nPraegu on juba olemas hulganisti tehnoloogiaid, et tagasi minna hajutatud energiatootmisele. Muidugi otsustab turg, kuid suundumus on hajutatusele. Ning nii nagu uute asjadega ikka, on see alul ehk kallis, kuid uue tehnoloogia tootmise suurenedes muutub see jõukohaseks ka Eesti-sugustele riikidele.\nEestis toodetakse elektrit enamasti põlevkivist. Praegu vaieldakse, kas jätkata endiselt või peatuda sel teel. Jätkamise puhul on argumendiks, et meil on see maavara ja nii saame elektrit isegi müüa. Kas teil on midagi öelda selle argumendi vastu?\nElektriturg peab olema avatud võistlusele. Kui nii juhtub, ei usu ma, et põlevkivi kaua konkurentsile vastu peab. Põlevkivi pole kusagil maailmas konkurentsivõimeline energiaallikas. Selleks saab pigem tuul. Põlevkivi võib olla kõige enam saastav energiaallikas maailmas. Ei usu, et sellel on palju tulevikku.\nKuid Eesti on vaene maa ega jaksa osta söeenergiat või midagi muud. Ja tuuleenergia kohta on arvatud, et Eesti puhul katab see kümnendiku meie energiavajadusest. Energiat on aga vaja. Kuidas sellest olukorrast välja tulla?\nTuuleenergia on paljudel juhtudel juba odavam kui odavaim energiaallikas kivisüsi. Võtmeks on avada turg odavaimale energiaallikale. Paljudes maades alandatakse tuuleenergia pealt võetavaid makse.\nEesti on väike ja kuigi elaniku kohta saastame palju, on kogusumma ikka pisike suurriikidega võrreldes. Sellepärast arvatakse siin vahel, et meist palju ei sõltu. Ootame, kuni USA jõuab säästva arengu faasi ja siis parandame ka ennast.\nKuid peame ju kõik mõtlema tulevikule. Ja mure kliimamuutuste pärast kasvab kiiresti. Jäämütsid sulavad. Investeerides energeetikasse, ei tohi ka väike maa mõelda ainult sellele ja järgnevale aastale.\nTe olite New Jersey osariigis farmer. Mida arvate geneetiliselt muundatud põlluviljadest?\nKui mina farmer olin, et tegelnud nendega isegi mitte teadlased. See on erakordselt keeruline asi. Peame GMOsid palju hoolikamalt testima. Kuid keskkonnas ei saa GMOsid kunagi tõeliselt katsetada. Siis muutuksid nad looduse osaks. Kui CFCd tulid 1920. aastatel kasutusele, tundusid nad kemikaalide maailma imena. Inertsed, mittepõlevad, odavad – ideaalsed kastutada külmkappides. Alles hiljem selgus, et atmosfääris lõhuvad need osooni. GMOdel on sellega midagi ühist. Kuid teiselt poolt ei tea me ka insektitsiidide tõelist mõju loodusele. Tuletan meelde ühe Austrias kohatud Šveitsi teadlase kommentaari. “Tehnoloogia on looduse eksperiment inimesega,” ütles ta. Me ei mõista paljude asjade tõelist tulemit ja tegelikke riske. Igaühel meist on veres vähemalt kakssada kemikaali. Saja aasta eest neid sealt veel ei leitud.\nÜletarbimine, "Ameerika unelm" on arengumaadele väga ligitõmbav. Mida selle vastu teha?\nMeil on haridussüsteem, mille kaudu püüame inimestele selgeks teha, et tarbimine pole veel õnn. Praegu vaadatakse üle printsiipe, millele see "Ameerika unelm" toetub. Me tarbime kolm korda enam kui 1960. aastatel, ent pole kolm korda õnnelikumad. On tekkinud organisatsioon "Uus Ameerika unelm" ning see keskendub elu kvaliteedile. Üha enam tarbimine on tegelikult õnne vastandpoolus. Tõelistel vajadustel on ju palju enam tegemist suhetega ühiskonnas, demokraatiaga. Maal elu toetavaid süsteeme hävitades me õnneni ei jõua.\nKas näete märke, et lähemas tulevikus võidab mõistus äri ja raha?\nUSAs kasvab nende inimeste arv, kes sinnapoole liiguvad. 30 aasta eest oli mul auto, nüüd seda pole, on vaid jalgratas, millega ma Washingtonis liigun. Kui keegi mulle auto annaks, ma ei võtaks, sest sellega liikumine on illusioon. Kõik need parkimise ja liiklemise hädad kaaluvad rõõmud üle. Elu on palju lihtsam ja mugavam, kui autot pole.\nKuidas on USAs lood ühistranspordiga?\nÜhistransport ei kasva. Kuid frustratsioon linnades, liiklustihedus ja müra ning saastumine see-eest kasvavad. Me investeerime üha enam jalgratastesse. 300 linnas on politsei jalgratastel. See on linnasüdames autodest palju efektiivsem. Oleme oma elustiilist liikumise nii elimineerinud, et aastal 2000 võrdub kogu Maal nende inimeste arv, kes on ülekaalulised, nende omaga, kes kannatavad alatoitumise all.\nKas inimkond suudab veel järmised sada aastat elus püsida?\nLiigina jääme küllap püsima. Minu meelest on küsimus, kas tsivilisatsioon, nii nagu me seda praegu tunneme, püsima jääb. Kas poliitilised institutsioonid on võimelised keskkonnaohtudest jagu saama. Kliimamuutused, veepuudus, ökoloogiliste süsteemide kokkuvarisemine näiteks ülekalastamise ja metsaraiumise tõttu ohustavad eelkõige mitte inimest kui liiki, vaid meie tsivilisatsiooni.


Kodumaised krimisarjad naasevad uute osadega - Eesti Päevaleht\nKodumaised krimisarjad naasevad uute osadega\n“Kelgukoerte” uued osad jõuavad peagi eetrisse, “Ohtliku lennu” järge peab veel ootama.\nEsmaspäeval filmiti “Kelgukoerte” stseeni, milles ärimees tapetakse oma koduukse ees.\n“Kelgukoerte” produtsendi Toomas Kirsi sõnul on uusi osasid filmitud juba mitu päeva. “Esmaspäeval salvestasime uue hooaja esimese osa esimest stseeni,” ütles ta. Kui eelmisel hooajal jõudis eetrisse kümme osa “Kelgukoeri”, siis nüüd ootab vaatajaid 12 osa. Teise hooaja osad filmitakse talvistes oludes, aga pisut suve mahub krimisarja ka seekord. Võttegrupp sõidab nimelt sel pühapäeval Egiptusesse.\nToomas Kirss ütles, et uutel osadel on konkreetne ja kindel liin. “Juba paari esimest osa vaadates saab aimu, et igas osas on konkreetne lugu, mis saab lahenduse, aga samas arendatakse üht kindlat liini, mis viimase osaga paika läheb,” selgitas produtsent. Endiselt jääb saladuseks, kes peidab end stsenaristinime Eleonora Berg taga, kuid Kirss kinnitas, et salapärane naisterahvas kirjutab ka uued osad. Praegu on kokkulepe, et “Kelgukoerte” järg algab Kanal 2-s 2. märtsil. “Aga kui nüüd midagi juhtub – meil on näiteks Kalju Komissaroviga mure, ta oli vahepeal haiglas –, siis on tagumine aeg 9. märts,” sõnas Kirss. Kanal 2 “Kelgukoerte” eelmise hooaja osasid ei korda. Programmidirektori Olle Mirme sõnul kordused kunagi tulevad. “Me poleks vanu osasid jõudnudki näidata, sest juba märtsis alustame uutega,” ütles Mirme.\nKonkureeriv krimisari “Ohtlik lend” elab praegu vanast rasvast, ETV näitab laupäeviti sarja kordusi. “Ohtliku lennu” produtsent Raivo Suviste kinnitas, et kokkulepe ETV-ga uute osade tegemiseks on olemas. Teise hooaja kümme osa filmitakse suvel. “Peaosatäitjatega on räägitud,” lisas Suviste. Mihkel Ulman on asunud stsenaariumi kallale. Uued osad jõuavad kõigi eelduste kohaselt eetrisse septembris.\n•• Produtsent Toomas Kirss (Risti Grupp), stsenarist Eleonora Berg, peaosades Mait Malmsten, Ivo Uukkivi ja Kalju Komissarov\n•• Uued osad Kanal 2-s alates märtsist\n•• Produtsent Raivo Suviste (BEC), stsenarist Mihkel Ulman, peaosades Marko Matvere ja Elisabet Tamm\n•• Kordused eetris laupäeviti kell 19, uued osad ETV-s alates septembrist


Venemaa Pihkva oblastis moodustati kuberner Mihhail Vedernikovi korraldusel komisjon, et uurida olukorda seoses tüdrukuga, keda tsaar Vladimirile saadetud kirja pärast hakati kodukülas taga kiusama.\nKomisjoni koosseisu määrati kuberneri esimene asetäitja Vera Jemeljanova, oblasti sotsiaalkaitsekomitee ja hariduskomitee juhid, oblasti laste õiguste volinik Natalia Sokolova, alaealiste komisjoni juht ning Sebeži rajooni esindajad. Selles rajoonis asub Tomsino küla, kus tüdruk elab, vahendab Znak.\nAustraalia politsei otsis seoses Uus-Meremaal Christchurchis reedel toimunud mošeetulistamistega, milles hukkus vähemalt 50 inimest, läbi kaks majapidamist.\nMõrvasüüdistus on esitatud 28-aastasele austraallasele Brenton Tarrantile, kes ilmselt tegutses üksi. Tarrant on pärit Sydneyst 600 kilomeetrit põhjas asuvast Graftonist, vahendab BBC News.\nUus-Lõuna-Walesi osariigi võimud otsisid täna hommikul läbi majapidamised Graftoni lähedal Sandy Beachis ja Lawrence’is.\n„Selle tegevuse esmane eesmärk on saada ametlikult materjali, mis võib aidata Uus-Meremaa politseid nende käimas olevas juurdluses,” teatas Uus-Lõuna-Walesi politsei.\nProkurör peab võimalikuks, et Iman Fadil mürgitati radioaktiivse ainega, vastuse peaks tooma lahkamine.\nItaalia ekspeaminister Silvio Berlusconi on korduvalt kohtu all olnud, kuid alati suuremate probleemideta pääsenud. Hoopis kurvem saatus tabas Berlusconi järjekordse kohtuprotsessi põhitunnistajat, 33-aastast Maroko modelli Imane Fadili, kes suri märtsi alguses pärast pikka haiglas piinlemist. Nädalavahetusel teatas Milano prokuratuur mõrvajuurdluse alustamisest, kuna kahtlustatakse, et Fadil mürgitati.\nHomme läheb taas hääletusele Brexiti-lepe, mille Briti parlament on juba kaks korda tagasi lükanud.\nLäinud nädalal toimunud hääletustel tegi Briti parlament Theresa May valitsusele ülesandeks paluda Euroopa valitsustelt nõusolekut Brexit edasi lükata. Küsimus on nüüd selles, kui pikka järelemõtlemisaega May neljapäeval Euroopa ülemkogul palub ja kas teised Euroopa riigid sellega ka nõus on.\nVähemalt 48 inimest on hukkunud Mosambiigis ja 39 naaberriigis Zimbabwes, mida tabas troopiline tsüklon Idai, teatasid võimud ja meedia täna.\nVeel kümned inimesed on kadunud. Torm tõi kaasa tugeva tuule, paduvihma ja tulvaveed, mis hävitasid sildu ja viisid kaasa elumaju, vahendab AFP.\nMosambiigi riigi omanduses olev ajaleht Jornal Domingo teatas, et seni on hukkunud 48 inimest riigi keskosa Sofala provintsis.\nSerbia meeleavaldajad hõivasid eile korraks telemaja ja piiravad täna presidendipaleed\nSerbia president Aleksandar Vučić lubas täna kaitsta seadust ja korda riigis päev pärast seda, kui opositsiooni poolehoidjad hõivasid lühikeseks ajaks riigitelevisiooni hoone protestiks nende sõnul Vučići autokraatliku valitsemise ja meeleavalduste kallutatud kajastamise vastu riiklikus meedias.\nVučić ütles täna presidendipalees korduvalt, et opositsiooni meeleavaldajad on fašistid, huligaanid ja vargad, vahendab Raadio Vaba Euroopa.\n„Ma olen nende sihtmärk, kui püüdlen Serbia poliitilise konsolideerimise ja majandusarengu poole,” ütles Vučić.\nIndoneesia Papua provintsis hukkus tulvavee tõttu ligi 60 inimest\nIndoneesia idapoolseimas provintsis Papuas hukkus tulvavete tõttu vähemalt 58 inimest. Päästjatel on raskusi kõrvalisematesse kohtadesse jõudmisega ja kardetakse, et hukkunute arv võib kasvada.\nMaanteed on maalihete ja murdunud puude tõttu blokeeritud ning tulvavesi on kahjustanud kaht silda ja enam kui sada maja, vahendab BBC News.\nÜle 4000 inimese on olnud sunnitud kodudest lahkuma.\nKohalike elanike sõnul algas paduvihm kohaliku aja järgi eile õhtul ja jätkus öösel, tekitades mudavoole ja tulvavett.\nUus-Meremaal vahistati 22-aastane mees reedese 50 inimese elu nõudnud mošeetulistamise video levitamise eest.\n28-aastane austraallane Brenton Tarrant tegi veresaunast Christchurchi kahes mošees Facebookis otseülekande. Facebooki teavitati sellest videost ning see eemaldati, aga enne seda oli seda jõutud alla laadida ja internetis jagada, vahendab ABC News.\n22-aastasele mehele, kelle nime ei ole avaldatud, esitatakse süüdistus Uus-Meremaa filmide, videote ja publikatsioonide klassifitseerimise seaduse alusel.\nPutinilt kirja teel abi palunud Pihkva oblasti tüdrukut tabas naabrite viha: kõigil on raske, aga meie kannatame ära\nVenemaa Pihkva oblasti Tomsino külas elav 12-aastane Tasja Pertšikova saatis detsembris kirja tsaar Vladimirile, milles palus pere raske majandusliku olukorra pärast abi. Putinilt abi ei saadud ja tüdruk sattus külaelanike põlu alla.\nTasja kurtis kirjas Putinile, et Tomsino ainus kool suleti ja nüüd tuleb tal sõita iga päev naaberkülla. Tema ema töötab aga sanitarina kahes vahetuses ja saab selle eest 12 000 rubla (163 eurot) kuus.\nVIDEO | Austraalia peaminister asus moslemivastast senaatorit toore munaga rünnanud poisi poolele\nAustraalia peaminister Scott Morrison leidis, et moslemivastasele senaatorile Fraser Anningile tuleks süüdistus esitada teismelise löömise eest, kes talle toore muna pähe puruks virutas.\nAnning on laialdaselt hukka mõistetud moslemite sisserände süüdistamise eest rassistlikes rünnakutes Uus-Meremaa mošeedes, milles hukkus vähemalt 50 inimest, vahendab Associated Press.\n17-aastane poisist, kes Anningile muna pähe puruks lõi, on aga saanud internetikangelane.\nTegemist oli teise korraga kaheksa päeva jooksul, kui Kaczyński kasutab LGBT teemat konservatiivsete valijate üleskütmiseks katoliiklikus Poolas.\nSlovakkia presidendivalimiste esimese vooru võitis korruptsiooni vastu võitleja Zuzana Čaputová