Urve Kallavus: Hallitusseened -tüütud kaaslased niiskes kodus < Arvamus < Uudised < Uudised < Tallinna Tehnikaülikool - Sinu elustiil!\nUrve Kallavus: Hallitusseened -tüütud kaaslased niiskes kodus\n21.05.12 @ 16.06\nViimati muudetud: Terje Talv, 22.05.2012 09:15\nKõik hallitusseened pole mürgised, aga kui siseõhus leidub neid võrreldes välisõhuga ülemäära palju, kahjustavad need tervist.\n„See oli ikka paras ehmatus, kui avastasin akende all põrandaservas jube musta hallituse. Lisaks sellele avanes kohutav pilt ka välisseinaga piirnevas garderoobis, kus üks mantel oli üleni valge hallitusega kaetud," kirjeldab pärast elamu soojustamist tekkinud olukorda Mustamäel elav Kateriina. Naine on ühes ja samas korteris elanud 36 aastat. Tema otsapealne korter asub viiekorruselise maja neljandal korrusel. Kümme aastat tagasi pandi korteritele ette plastaknad, maja vuugivahed täideti kolm-neli aastat tagasi. Maja otsaseinad soojustati Kateriina mäletamist mööda ka samal aastal ja sinna pandi soojakadude vähendamiseks vill ja Gyproci plaadid. Mõned aastad tagasi vahetati korteris ka püstiktorud, mis soojust eriti välja ei anna. Sellel aastal köetakse meie maja siiani ainult öösiti ja õrnalt, päeval mitte. Väljas on ilmad soojad, kuid niiskust tunnen igal pool," kurdab Kateriina.\nTTÜ materjaliuuringute keskuse professori Urve Kallavuse sõnul vajavad seened elutegevuseks orgaanilist toitu, vett ja sobivat temperatuuri. Hallitusseened toodavad elutegevuse jätkamiseks imeväikeseid eoseid - need on 1-20 mikromeetri suurused osakesed. Kontaktis nahaga ja sissehingamisel põhjustavad need ärritus- ning allergianähtusid. Tervisehäireid võivad tekitada ka kuivanult lendu tõusnud seenemass või seene eritatavad keemilised ained.\nSiseruumides võivad hallitusseened kõikjal kasvada. Eosed satuvad majja lahtise ukse või akna, kütte- ja ventilatsioonisüsteemi ning õhukonditsioneeride kaudu. Samuti kleebivad mikromeetrilised imekerged eosed end välisriiete, jalatsite, kottide, kinnaste ja koduloomade karvade külge ning rändavad nii edasi.\n„Siiski ei hakka iga eos kasvama. Arengu eelduseks on vähesest õhu liikumisest tingitud püsivalt kõrge õhuniiskus," kinnitab Kallavus.\nKaks suurt rühma\nPaljud ehitusmaterjalid on hallitusseente arenguks väga sobivad, sest sisaldavad ise vajalikke toiteaineid. Näiteks on märg, tselluloosi sisaldav materjal, papp, kipsplaadid ja puit teatud hallitusseentele eriti sobivaks kasvulavaks. Teistel materjalidel (kivi, tolm, värvid, sünteetiline tapeet, isolatsioonimaterjalid, seinapaneelid, vaibad, tekstiil, polster jm) võib hallitus sobival niiskusastmel samuti kasvama hakata nende materjalide pinnal leiduva, sinna õhust sattunud orgaanilise aine tõttu.\nEhitistes esineda võivad seened saab jagada kahte suurde rühma: puidu pinnal arenevad ja puitu lagundavad seened. Hallitus kasvab väga edukalt isegi värvitud betoonpindadel. TÜ dotsendi Kurmo Konsa sõnul võib hallitus olla rohekas, must, sinakasroheline, helesinine, roosa või ka mõnda muud värvi. Näiteks majavammist kahjustatud puit tumeneb ühtlaselt ja muutub pruuniks, tume-või punakaspruuniks. Puit lõheneb siis risti ja pikikiudu ning laguneb lõpuks kergesti laiali pudenevateks kuubikukujulisteks osadeks.\nAinus lahendus hallitusseente vastu on ruumi õhuniiskuse vähendamine. Hallituse tõrjeks keemiliste vahendite kasutamine eluruumides pole aga eriti mõistlik, sest mürgine tõrjevahend ohustab tervist.\nHALLITUS TULEB MAJJA:\n•• kui kivist välisseintel on vilets soojustus;\n•• kui kivist välisseintes on külmasillad;\n•• kui vihm pääseb välis- ja siseseintesse;\n•• õhuvahetuseta keldrites ja esimese korruse puitpõranda alustes ruumides;\n•• sisemise niiske õhu sattumisel välisesse puitseina;\n••viletsa ventilatsiooniga vannitubade ja duširuumide nurkades;\n•• vigase või olematu veetõkkega vannitubade ja duširuumide seinakonstruktsioonides;\n•• kui vesi pääseb niisketes ruumides kipsplaadi taha;\n•• kui vannide, dušialuste, kraanikausside vahel kasutatakse niiskust kartvaid hermeetikuid;\n•• kui köögipliidi ümbruses puudub korralik tõmme.


Kui vana on pärnu linn. bkbelgique4.be\nhttp://bkbelgique4.be/Kui vana on pärnu linn\nLisaks jäävad Pärnu linna haldusterritooriumile mitmed väikesed kalurikülad nagu Lindi ja Liu. Kui rääkida suplusrandadest, siis Pärnu keskrand on populaarne ennekõike suvekülaliste seas, kohalikud eelistavad pigem väiksemaid Pärnu randu Raekülas, Vana-Pärnus ja Mais või siis minna linna külje alla Valgeranda.\nSest olen piisavalt vana, et teada, kus on parim elukoht. Oma elu jooksul olen mujal kui Pärnus elanud vaid viis aastat, mil õppisin Tallinna tehnikaülikoolis ning mu elukohaks oli meie pealinn. 30 aastat Pärnu volikogu liikmeks olemist ning finantsjuhi, abilinnapea ja vallavanema rollis tegutsemist on andnud mulle kogemuse, mida ei ole ...\nVana-Pärnu linna asutas AD 1251 koos katedraali ja toomkooliga Saare-Lääne piiskop Henricus. Kui paganatest leedulased selle 1263. a rüüstasid, viisid kodanikud linna jőe teisele kaldale, rüütliordu poolt kaitstud territooriumile. Sellest ajast pärinev reliikvia- vana linna rüüstamisel tulekahjus säilinud altaririst oli ...\nAldur Vunk, 2021. Pärnu on rajatud soodsasse peatumis- ja kohtumispaika, kuid samal põhjusel on linna ka korduvalt rüüstatud. Nii pole 1251. aastal esimest korda mainitud Pärnu (Perona) linnast tänase Vana-Pärnu kohal säilinud pea midagi, selle rüüstasid ja hävitasid paganlikud žemaidid juba 2. veebruaril 1263.\nKavandame vana linnakeskuse ja uue Papiniidu linnakeskuse funktsionaalse arengu ja nende sidumise kaasaegsete transpordivõimalustega; Alustame logistiliste sõlmpunktide (RB kaubajaam, Lennujaam, sadam, Loode-pärnu) sidumist kiirete transpordiühendustega selleks, et luua uus võimas majandusmootor linna arenguks; Teeme korda linna jäätmemajanduse – liigiti …\n“Pärnu linna kõrghoonete püstitamise sotsiaalmajanduslik vajadus ja võimalikkus linnaehituslikust aspektist” T. Tuhal, P.Metspalu 6 Hotell Settles Big Springsis Texases (linnas on 27 282 elanikku), rajatud 1930ndal aastal, alates 1980.a seisnud tühjana. Pea iga Texase väikelinn omab sellist aegunud maamärki, millele sageli ei leita\nLinn jagab taas graniitsõelmeid. Detsembris Pärnu Metsa tänavale libedatõrjeks toodud killustikuhunnik kahanes kui kevadine lumi. FOTO: Eno-Gerrit Link. Homsest on Pärnu linna ja Paikuse osavalla kinnistuomanikel ja korteriühistutel taas võimalik saada enda hooldatavate kõnniteede libedatõrjeks tasuta graniitkillustikku.\nVana-Liivimaa linnade teke ja kaubanduse areng. Omaette probleem on linnade teke Vana-Liivimaal ja selle mõju kogu maa sotsiaalmajanduslikule ja poliitilisele olukorrale. Kuigi Eesti alal oli 13. sajandil mitmeid sõjalis-poliitilise ja kirikliku tähtsusega asulaid — Tallinn, Tartu, Otepää, Lihula, Haapsalu, Viljandi, Pärnu — on ...\nPärast Vana-Pärnu mahapõletamist leedulaste poolt 1263. aastal otsustas Saare-Lääne piiskop Hermann I piiskopkonna uue keskuse ... pärast seda, kui selle valdused võeti Magnuselt ära ja liideti Taani kuninga omadega. Vaata ka ... Viimastel aastakümnetel toimunud linna laienemise tõttu maa suunas on linna keskpunkt nihkunud Haapsalu ...\nVäljapakutud lahendus aitab hoida Pärnu linna elavana, sealjuures ka talvel, mil linn on väliskülalistest tühi ning üsna passiivses olekus. Projektilahenduse uudsus peitub vahelduvas ning huvitavas elukeskkonnas. Projekti kandvaks ideeks on väikelinnaliku linnakoe säilitamine ning dialoog vana ja uue vahel.\nPÄRNU LINN, VANA-SAUGA TN 23 KÜ on registreeritud 06.12.2001. Ettevõtte staatus on aktiivne. 2020. aasta müügitulu oli 7 164 eurot. PÄRNU LINN, VANA-SAUGA TN 23 KÜ müügitulu on 2019. aastaga võrreldes langenud. Kasumimarginaal 2020 on -34,73 %. See on 2019. aastaga võrreldes langenud. Ettevõtte tegevusala on enda või renditud kinnisvara …\nKui vana on lõppude lõpuks Sindi kool? 1. septembril 2003 tähtsustas esimest koolipäeva Sindi gümnaasiumis peaminister Juhan Parts. FOTO: Urmas Luik. Sindi kool on vanem, kui arvatakse, ja hariduselu lätted kaugemal, kui teatakse. 1987. aastal anti välja voldik “Sindi kool 150. Killukesi Sindi kooli ajaloost”.\nSedasama tegi ta Pärnus ning jätkas siis oma teed läbi Tallinna Narva poole. Kui ta Vene piirile jõudis, siis Alutaguse talupojad lõid ta maha. Häda tuli. Venelased rüüstasid ja põletasid Pärnu linna nii 1560. kui 1575. aastal. Alates 1562 kuulus linn rootslastele, alates 1575 venelastele ja alates 1582. a.\nVõtkem kõrvale Pärnu. Oletame, et juhtub haldusterritoriaalne ime ja liituvad Pärnu linn, Sindi linn ning Audru, Sauga, Tahkuranna ja Paikuse vald. Ühiseks liignimeks saab Pärnu vald. Pärnul ja Sindil poleks enam linnavalitsust, vaid üks ja ühine vallavalitsus. Isegi kui see ükskõik kui suurt tulu tooks, poleks see emotsionaalselt ...\nJuhtkiri: Pärnu Vana turg on endiselt vana 24. mai 2001, 17:33 Keskkonnakaitsjate üleeilne jalutuskäik Pärnu Vanal turul, mil seal jäi vahele looduskaitsealuste taimedega kauplev naisterahvas, andis taas põhjust rääkida sellest, kui korrast ära on see turg.\nVana-Pärnu linna asutas AD 1251 koos katedraali ja toomkooliga Saare-Lääne piiskop Henricus. Kui paganatest leedulased selle 1263. a rüüstasid, viisid kodanikud linna jőe teisele kaldale, rüütliordu poolt kaitstud territooriumile.\nvana linnasüdamikuga ja Uus- Pärnu tähendab uut ja kaasaegset linnaosa. Pärnu puhul see nii ei ole, sest nii uus kui ka vana tähendavad mõlemad 13. sajandil umbes kümnete aastaste vahega rajatud asustusi, üht ühel, teist teisel pool jõge. Mõlema linna vanuseline vahe on vaid 25-30 aastat. Tänase Pärnu linnasüda paikneb kunagisel ...\nPärnu linna eriomased kaubamärgid on kuurortlinn ja suvepealinn 13. veebruar 2007, 0:01 Juhime tähelepanu, et artikkel on rohkem kui viis aastat vana ning kuulub meie arhiivi.\nPärnu linna on võimalik tormikindlamaks muuta 14. detsember 2005, 0:01 Juhime tähelepanu, et artikkel on rohkem kui viis aastat vana ning kuulub meie arhiivi.\nPÄRNU LINN, VANA-RÄÄMA TN 3 KÜ valdkond on hoonete ja üürimajade haldus (korteriühistud, elamuühistud, hooneühistud jms). Samas valdkonnas (EMTAK 68321) on tegutsevaid ettevõtteid 2021 aasta seisuga kokku 6318 tükki, kes annavad tööd kokku 12012-le inimesele ja kogu valdkonna 2021 käibeprognoos on ca 167.36 miljonit eurot.Turuosa\nPärnu rand laieneb nii mere kui linna poole; 23. aprill 2004, 22:29. Juhime tähelepanu, et artikkel on rohkem kui viis aastat vana ning kuulub meie arhiivi. Ajakirjandusväljaanne ei uuenda arhiivide sisu, seega võib olla …\nUus-Pärnu linn on viletsas seisus, kuid saamas uut nägu. Hiliskevadel lendas järjekordse suurpõlengu tõttu õhku püssirohutorn ja taas põles maha rohkem kui pool linna. Põleng tekkis süütamisest, mille toimepanijaid olevat väidetavalt teole õhutanud üks Vana-Pärnu jutlustaja.\nmis on olustikumaalkuidas ravida villekui suur on madalapalgaliste toetusmis on peptiididkuidas vabaneda kõhugaasidestkodu on seal kus on su südamis on sünnitushüvitiskuidas puhastada hauakivikui külmaga laps õue magamajooni


Metsaomanik: tuleks tunnistada, et kohati kaitstakse Natura aladel elupaiku, mida seal pole - Maaleht\nOtepääl valdavalt sealse looduspargi aladel 400 hektarit metsa omav Magnar Alev on nördinud, et riigiamet paneb oma tegemata töö metsaomaniku õlule.\nMetsaomanik: tuleks tunnistada, et kohati kaitstakse Natura aladel elupaiku, mida seal pole\nVeebruari alguses peatas keskkonnaamet raied Natura 2000 metsaelupaigatüüpides esialgu 28 kuuks, põhjendades seda vajadusega uurida raiete mõju sealsetele elupaikadele ja teostada nende elupaikade inventuur.\nNimelt algatas Euroopa Komisjon rikkumismenetluse Eesti riigi suhtes, selles heidetakse ette, et Eestis ei hinnata raiete lubamisel piisavalt metsamajandamise mõjusid elupaikadele. Ometi elasid metsaomanikud siiani teadmises, et 2004. aastal n-ö maha märgitud Natura 2000 alad on põhjalikult läbi uuritud ja elupaikade kaitse tagatud. Teadupärast plaanis keskkonnaamet veel 2011. aastal Natura aladel inventuurid läbi viia, aga toona jäi asi siiski seisma.\nNii on ka loodud soodne pinnas erinevate hinnangute tekkimiseks, näiteks on keskkonnaameti ametnikud ise metsaomanikele eravestlustes maininud, et kardetavasti kuuel-seitsmel juhul kümnest Natura 2000 alal kaitsmisväärseid elupaikasid ei pruugi olla.\nOtepää ümbruses, sh 1957. aastal asutatud ja 232 ruutkilomeetril laiuva Otepää looduspargi aladel umbes 400 hektarit metsamaad omav Magnar Alev on seda meelt, et see on keskkonnaameti tegemata töö, milleks ometi oli aastaid aega, ning on äärmiselt ülekohtune, kui nüüd peab selle minnalaskmise kinni maksma maksumaksja, piirangud aga laotakse n-ö üleöö metsaomanike õlule.


💄 Sisemine reie treening: 5 balletipõhist liikumist tooni ja pingutage - 2020\nNeed viis eesmärki on sisemised reed, ja boonusena jõuavad välimine reied, põlved ja põkk veidi ka. Lisaks võite mõnda neist muuta üheks suureks abitreeninguks, lihtsalt kaasates oma südamiku. Keskenduge oma puusaluude ja kõhupiirkonna alla lihaste tõmbamisele. "See on see, mis juhtub loomulikult, kui te üllatusega naeratate või hellitate," ütleb Bowers.\nKogu treeningu ajal pöörake tähelepanu jalgade positsioneerimisele. "Balleti tantsijad on pidevalt oma sisemisi, sest nii palju tantsimist tehakse väljavalitud positsioonilt," ütleb Bowers. Nii saavad nad, kui ülejäänud maailm soovib, et nad oleksid tihedad ja jigglevad jalad. Proovige neid samme, mis järgivad seda kommenteerimist, ja saate oma enda paari ka ise käima panema.\n2Töö koos Bend-Stretchiga\n3Inner Reie võidab\nFiltreeritud vesi iga raha säästmisega


8 tk kana poolkoib ilma nahata\nkahe apelsini mahl\n2 sl Tšillikaste\n300 g Šampinjonid\n2 sl(hakitud) Petersellilehed\nApelsini-tšillikaste annab kanakoibadele kerge tsitrusemaitse ning samal ajal ka pisut teravust.\nEttevalmistusteks 30 minutit Hautamiseks 30 minutit\nKuumuta pannil 2 sl õli, lisa kooritud ja viilutatud sibulad. Hauta neid madalal kuumusel 10 minutit ning tõsta pannilt ära. Sega jahu 0,5 tl soola ja 0,5 tl pipraga, paneeri poolkoivad saadud segus. Kuumuta pannil ülejäänud 1 sl õli ja pruunista koivad, tõsta potti. Lisa sinna ka vesi, hautatud sibulad, apelsinimahl ja -koor ning tšillikaste, lase keema. Alanda kuumust ja hauta rooga kaane all 25 minutit. Sega hulka viilutatud šampinjonid, maitsesta soola-pipraga ning hauta veel 5 minutit. Vahetult enne serveerimist raputa peale hakitud petersell. Serveeri keedetud riisiga. Retsept on mõeldud neljale inimesele.\numbes 31.okt 2012 22:45\nVEEL SAMAL TEEMAL Kannelloonid hapukapsa ja kanaga Kanaraguu ahjujuurikatega Kanakarri kõrvitsaga Riisivorm jogurtis marineeritud kanaga ehk kana-\nkõrvitsabiryani Kleepuv kana ananassiga


Reisijad takistasid süüdimõistetud vägistaja riigist väljasaatmise - Elu24\nReisijad takistasid süüdimõistetud vägistaja riigist väljasaatmise\nReisijad Heathrow lennujaamas. Pilt on illustreeriv.\nGrupp inimesi takistas Briti siseministeeriumil süüdimõistetud vägistaja riigist välja saatmist. Vägistaja väidab nüüd, et tal on depressioon.\nSomaalias sündinud 30-aastane Yaqub Ahmed mõisteti 2007. aastal süüdi 16-aastase tüdruku grupivägistamises. Temale ja kolmele kaasosalisele määrati üheksa-aastane vanglakaristus, kirjutas The Sun.\nTa oli eelmise aasta oktoobris lennukis, mis ta tagasi sünnimaale pidi viima, aga Heathrow reisijad lennul Türki said vihaseks ja hakkasid tema vabastamist nõudma. Sündmuskohal filmitud videost on näha, kuidas inimesed karjusid, et mees eraldatatakse oma perest ja nõudsid ta lennukist maha lubamist.\nVäljasaatmise eest vastutanud siseministeeriumi üksus pidid operatsiooni pooleli jätma ning videost on näha, kuidas Yaqub Ahmed toetajaid tänab.\nPraegusel juhul on Ahmedi kinnipidamine läinud Briti maksumaksjale maksma 330 000 naela.\nEelmisel nädalal toimunud kautsjoniistungi ajal väitsid Ahmedi advokaadid, et meest ei peaks riigist välja saatma, kuna ta kannatab vaimse trauma all.\nYaqub Ahmed tuli Suurbritanniasse 2003. aastal, kui Briti valitsus andis talle põgenikustaatusega viisa.\nVägistamisohver aga leiab, et kogu see asi on tobe, sest Ahmedi vaimne tervis seatakse tema omast kõrgemale. «See on äärmiselt tobe ja vastik, et ta kasutab seda põhjust, et riigist väljasaatmist vältida,» ütles naine.\nNaine lisas, et tal pole võimalik oma rahadega terapeudi juurde minna, aga Ahmedile on võimaldatud riigi poolt spetsialisti abi, kes tema vaimset tervist hindab.\nIstungi ajal öeldi ka, et veel enne Suurbritanniasse tuleku oli Ahmed ori. Siseministeeriumi kohaselt ei ole see käik muud kui viis väljasaatmist takistada. Vastavalt Briti seadustele peavad kõik inimesed, kellele viidatakse kui orjanduse ohvrile, läbi tegema 45 päeva kestva protsessi, mis ajal spetsialist nende juhtumi üle vaatab.\nAhmed ja tema kolm kaaslast vägistasid naise 2007. aastal Leicesteri väljakul. Kõik neli meest said üheksa-aastase vanglakaristuse. Ahmed veetis neli aastat vanglas, pärast mida nõudis siseministeerium tema riigist väljasaatmist.


DELFI TV-s: Kas Rail Baltic on ikka EL-i reeglite järgi abikõlblik? - ÄRILEHT\nDELFI TV-s: Kas Rail Baltic on ikka EL-i reeglite järgi abikõlblik?\n07.juuni 2017 21:10\nEesti Rooma Klubi, ELKS, Geograafia Selts, Eesti Looduseuurijate Selts ja ARB korraldavad neljapäeval, 8.juunil kell 10 Riigikogu koosolekute saalis konverentsi "Rail Balticu analüüsi uued tulemused", millest Ärilehe vahendusel on võimalik osa saada.\nKonverentsi keskseks teemaks on Rail Balticu Ernst&Young tasuvusanalüüsi Eesti ekspertide auditi tulemused, millest selgub, et Rail Balticu projekt ei ole Euroopa Liidu abikõlbulik. Samuti antakse hinnang Rail Balticu sotsiaalsetele ja ökoloogiliste mõjudele.\nKonverentsi ajakava ja ettekanded\n10.00–10.05 Sissejuhatus konverentsi. 10.05 – 10.10 Konverentsi avamine. Riigikogu majanduskomisjoni esimees Aivar Kokk\n10.10–10.15 Eesti Vabariigi Põhiseadus ja Riigikogu liikme kohustused. Eesti Rooma klubi president Andres Tarand\n10.15–10.20 Rail Baltic: ühiskonnategelaste pöördumine avalikkusele. Ajakirja Akadeemia peatoimetaja Toomas Kiho\n10.20–10.40 Ernst&Young tasuvusarvutuses selgusid miljardivead. Kodanikuliikumise ARB juhatuse liige Priit Humal\n10.40–11.00 Rail Baltic ja kaubavedu: kuidas jõuda soovitud mahtudeni? ACE Logistics nõukogu esimees Karli Lambot\n11.00–11.20 Reisijateveo võimalikkus Rail Balticul – majandusteadlane Kalev Kukk\n11.20–11.45 K o h v i p a u s\n11.45–12.00 Kas Rail Baltic aitab vältida ääremaastumist? Sotsioloog ja professor\n12.00–12.20 Rail Baltic ja probleemid keskkonnakahju arvutustega. Eesti Geograafia Seltsi president, Tallinna Ülikooli dotsent Mihkel Kangur\n12.20–12.50 Registreeritud sõnavõtud a´3 minutit.\n12.50–13.00 Konverentsi soovitused ja ettepanekud Riigikogule.


VAHASTU HARURAAMATUKOGU: 2016\nKolmapäev, detsember 21\nOn 19. detsembri keskpäev, ilm sügiseselt udune ja sompus. Arutame, kas tulevad taaskord "mustad" jõulud või juhtub veel jõuluime? Naljatledes antakse lubadusi, et lumi on tellitud ning jõuab kohale õigeks päevaks. Tõepoolest, väheke rohkem valgust annaks juurde energiat ning looks helgema meeleolu. Loodame siis, et ennustused ja antud lubadused ka täituvad 😊\nSeniks kuni ootame lumevaiba saabumist, sisustame aega nii hästi kui võimalik.\nVahastu raamatukogus on jõulude tähistamine juba aastaid traditsiooniks. Head tava järgides toimus sellelgi aastal jõuluaja koosviibimine. Nagu fotodeltki näha, siis sisustasime aega juteldes ning teineteise seltskonda nautides. Kõige selle kõrvalt sai muidugi tehtud ka oma põhitööd, ikka loetud kirjandus tagasi ja uus vastu. Kuigi ega hetkel aega lugemiseks suurt ei jätkugi. Jõultööd ja -toimetamised ei anna asu ei suurele ega väikesele.\nOtsevaates paremal istub minu 94 aastane vanaema.\nÜheks toredaks traditsiooniks on eakatele (80+) väikese jõulumeene tegemine. Nii peame meeles Vahastu raamatukogu auväärses eas lugejaid, tänades neid kõige hea ja väärtusliku eest.\nKuusekese tõi Väino, kaunistas Helgi M.\nTänusõnad jõulumeeleolu loojatele.\nAitäh Väino Reinumägile kauni kuusepuue eest, Helgi Männikule, kes kuusekese ehtis ning Maimu Kedrovile, kelle kätetööna valmis kaunis jõulupärg.\nKui kokku saame, siis...\nOlen südamest tänulik meie toredale raamatukogu seltskonnale, kes peavad lugu meie traditsioonidest ja väikestest koosviibimistest.\nMinu inglikesed :)\nKAUNIST JÕULURAHU JA RÕÕMSAT AASTAVAHETUST!\nSiin linkidena mõned lugemissoovitused meie kirjanduse asjatundjatelt:\nMaire Liivamets soovitab\nMart Juur soovitab\nVeronika Kivisilla soovitab\nKõiki neid teavikuid ei ole kahjuks võimalik Vahastu raamatukogust laenutada, kuid alati saan neid teile tuua mõnest teisest raamatukogust.\nkell Pühapäev, detsember 18, 2016 Kommentaare ei ole:\nEsmaspäev, detsember 12\nkell Esmaspäev, detsember 12, 2016 Kommentaare ei ole:\nAllpool haridust ja õppimisvõimalusi tutvustavad lingid:\nTeisel Ringil Targaks (TERITA)\nTäisksvanute gümnaasiumid kaardil\nTeatmik "Abiks otsustajale"\nVana - Vigala Tehnika- ja Teeninduskool\nEesti Hariduse Infosüsteem - õppekavade loetelu\nHaridus- ja Teadusministeerium - täiendkoolitus\nHaridus- ja Teadusministeerium - tasuta kursused\nHaridus- ja Teadusministeerium - õppepuhkus ja koolituse rahastamine\nTäiendavat infot leiab Andrase kodulehelt.\nkell Esmaspäev, detsember 05, 2016 Kommentaare ei ole:\nGustav Suits 133\nAh, kui nii palju, ni palju ei sajaks,\nkui veel see öögi nii otsatu poleks?\nÜhest eesti 20.sajandi mõjukamast kirjanikust loe SIIT.\nkell Kolmapäev, november 30, 2016 Kommentaare ei ole:\nUusi raamatuid Ehalt.\nLeidub kõike - kokandusest vaimse valguseni😊\nkell Teisipäev, november 29, 2016 Kommentaare ei ole:\nTänavu 23. novembril möödub 110 aastat Betti Alveri sünnist.\nSellest, kus, kuidas ja kellega möödus tuntud luuletaja elu ning millest oli mõjutatud tema looming, saab lugeda Betti Alveri Muuseumi kodulehelt.\nHirm ikka läbib nõelana mu rinda\nkui kukub katki peegel, klaas või tass,\nmu kannul jookseb mõni hulkuv kass\nvõi pahempidi tõmban kätte kinda.\nMis kardan ma? Kas pole kõik siin selge?\nMe saatused on peos kui lõngaviht\ntitaanil, kelle muskleist muhklik piht\npeab ülal mängides maailmatelge.\nKuid tema raudselt vääramatuid plaane\nei määra ranged tõed, vaid märgid puus,\nsuits koldes, mõni kulunud poti-kuus\nja käed, mis kallistavad talismaane.\nAlver, A. 1966 Tähetund. Tallinn: Eesti Raamat.\nkell Kolmapäev, november 23, 2016 Kommentaare ei ole:\nKõigile, kes peavad lugu lugemisest ja pildistamisest.\nVõtke väljakutse vastu 😊\nHetked, mis oleme oma elus lugemisele pühendanud - loetud hetked. On neid napilt või heldelt, loevad nad meie tervikloos vähe või palju, seda pole võimalik mõõta. Aga kindel on see, et need hetked loevad - rohkem, kui me sageli ise arvatagi oskame. Meil kõigil on raamatutega oma suhe, oma lugu, oma mälestused....\nJätka lugemist SIIT.\nkell Teisipäev, november 15, 2016 Kommentaare ei ole:\nROL on algatanud koos partneritega (RAEK, Maavalitsus, Partnerluskogu) Raplamaa pooltunni TRE Raadios.\nSaated hakkavad toimuma teisipäeviti kl 11.00-11.30. TRE raadio Raplamaal 91,3 MHz\nTÄNA (15.11) TOIMUB ESIMENE SAADE. Teema - Omavalituste ühinemine Raplamaal.\nStuudios on Tarmo Lukk ja Villu Karu.\nTRE Raadio saatekava\nSelgusid Betti Alveri debüüdipreemia võimalikud saajad\nBetti Alveri kirjandusauhinna 2016. aasta võimalikud saajad on selgunud.\nA. Aina raamat "Pimeduses kulgeb tee" olemas ka Vahastu raamatukogus.\nkell Laupäev, november 12, 2016 Kommentaare ei ole:\nKolmapäev, november 2\nkell Kolmapäev, november 02, 2016 Kommentaare ei ole:\nTULEMUSED ON SELGUNUD!\nA. H. Tammsaare muuseum, Vikerraadio ning Eesti Raamatukoguhoidjate Ühing kuulutasid septembri keskel välja hääletuse "Kes on sinu lemmiktegelane "Tões ja õiguses"?". Valida sai "Tõe ja õiguse" kümne karakteri vahel, teiste hulgas sai mõistagi hääletada Andrese, Pearu, Karini või Indreku poolt.\nkell Teisipäev, november 01, 2016 Kommentaare ei ole:\nTeisipäev, august 30\nRaplamaa raamatukogutöötajate õppereis Leedu Vabariiki\nVilnius ja Palanga - Kura säär\nPiltide vaatamiseks klõpsake lingile.\nPilte õppereisist vaadake ka Kaiu raamatukogu blogist:\nESIMENE PÄEV LEEDUS\nTEINE PÄEV LEEDUS - VILNIUSE VANALINN JA PALANGA\nPildistas Külli Kahl\nkell Teisipäev, august 30, 2016 Kommentaare ei ole:\nKolmapäev, august 17\nPuhkuse ajal ilmunud raamatud\nSajo, Mari "Ja varjude taga on valgus"\nErnits, Marje "Mees Avignonist"\nLeps, Ivi "Öö perihveerijas"\nKütimaa, Janne "Minu Ahvenamaa"\nTremayne, S. K. "Külmakaksikud"\nVaher, Hugo "Jõesaare poisid"\nKaldmaa, Kätlin "Halb tüdruk on jumala hea olla"\nUusi raamatuid lisandub septembri alguses.\nkell Kolmapäev, august 17, 2016 Kommentaare ei ole:\nNeljapäev, august 11\nVana ja huvitav\nMajasõber: käsiraamat - kalender 1934\nPalju huvitavat lugemist. Klikake lingile ja hakake sirvima.\nHuvitavaid nõuandeid ilumaailmast, kokandusest ja paljustki muust :)\nkell Neljapäev, august 11, 2016 Kommentaare ei ole:\nKolmapäev, august 10\nLoeme eluea pikemaks\nTeadlased on teinud kindlaks, et lugemine on igati õigustatud ja lausa ka eluiga pikendav. Küllaltki mõistetav, et lugedes rikastame oma teadmisi ja kogeme erinevaid emotsioone, kuid et raamatute lugemine lisab ka eluaastaid (klikka lingile ja loe), on üsna muljetavaldav avastus.\nEsmaspäevast (15.08.) jällegi tööpostil ning tervistav lugemine/laenutamine võib alata.\nkell Kolmapäev, august 10, 2016 Kommentaare ei ole:\nVahastu raamatukogu kümme enimloetud raamatut.\n01.01.2016 - 30. 06. 2016\nKilumets, Margit "Jaak Joala : kuulsuse ahelad"\nBussi, Michel "Leidlaps lumetormist"\nMuuli, Kalle "Vilja : teine elu"\nNeill, Fiona "Noore ema pihtimused"\nPets, Helju "Meelespead"\nTohvri, Erik "Äri ja armastus"\nJohanson, Katrin "Läbikäidavad toad"\nKiviähk, Andrus "Karneval ja kartulisalat"\nLall, Tea "Ära armasta mind enam"\nLind, Tuule "Kättemaksukohuslane"\nVägagi loetavad on veel Sepetys, Ruta "Hallaaegade algus" ning Bergmann, Kaie "Ära veni, vanaema! : videvikulood".\nAjas aegumatud ja alati menukad teosed on järgmised:\nKalda, Madde "Seitse tähte taeva sõelas"\nKasemaa, Arno "Maa ja armastus", "Rannamännid"\nRannet, Egon "Kivid ja leib"\nViitar, Aili "Kummelimuru".\nKüsitakse ka Silevr Anniko raamatut "Rusikad".\nNeid loetakse ikka ja jälle ning usun teadvat, mis on nende teoste väärtus.....\nKes pole neid veel lugenud, siis soovitan soojalt - ennekõike nooremale põlvkonnale :)\nkell Teisipäev, juuli 05, 2016 Kommentaare ei ole:\nKaljund, Hinge "Ajaratta rehvi peal" Paasik, Tiina "Arbuus ja melon aias ja põllul"\nLember, Ira "Hea kasvatusega mees" Köpp, Gabi "Miks küll sündisin tüdrukuna?"\nAlbri, Jaana "Minu Kreeta" Vaik, Toivo "Suurvete aegu"\nHannanh, Sophie "Vale beebi" Ramqvist, Karolina "Valge linn"\nShaw, Karl "Võimuhullus!" Miler, Zdenek "Väike mutt ja kalake"\nkell Esmaspäev, juuni 27, 2016 Kommentaare ei ole:\nTeisipäev, juuni 21\nPõhjaranniku ilu ja võlu\nMerekultuuriaasta 2016 - Näoga mere poole kutsub rahvast üles sagedamini minema merele ja mere äärde. Märkama seda, milliseid võimalusi, elamusi ja kultuuri meile pakub meri.\nKäsmu lauter. Pildistas Helgi M.\nMerekultuuri otsimas ja vaatamas käis ka Vahastu rahvas.\n16. juunil toimus ekskursioon põhjarannikule. Ekskursiooni alustasime Käsmu Meremuuseumi külastusega, edasi sõitsime mööda põhjarannikut Narva ning lõpetasime Rakvere tarvasega. Mida kõike pikal reisil nägime ja kogesime, sellest jutustavad pildid.\nTäpsemat informatsiooni külastatud objektide ja vaatamisväärsuste kohta leiate allpool loetletud veebisaitidelt.\nSillamäe linn, allee alla randa.\nNarva Issanda Ülestõusmine peakirik\nRohkem pilte SIIT .\n(vajutage sõnale "SIIT")\nAllolevad lingid on lisalugemiseks ja silmaringi laiendamiseks.\nTank T - 34 monument\nSuured tänud toredatele ekskursantidele, idee autorile ja eestvedajale Helgi Männikule ning Kaiu Vallavalitsusele toetuse eest.\nkell Teisipäev, juuni 21, 2016 Kommentaare ei ole:\nTERVITAME JÕULUPÜHI VAHASTU RAAMATUKOGUS ...\nSelgusid Betti Alveri debüüdipreemia võimalikud sa...\nRaplamaa raamatukogutöötajate õppereis Leedu Vabar...


Linnahalliga seotud inimeste saatus on lahtine\n- Eesti Päevaleht\nKaastundeavaldus paberlehteLisa kuulutus paberlehteTöökuulutusedSaada vihjeHoroskoopErilehed\tE, 20. mai\nArvamus Eesti Välismaa Majandus Laupäevaleht LP Kultuur Sport Melu Karikatuur Koomiksid Päevalehe digileht Eesti Päevalehe tellijaletäismahus artiklid nüüd ka veebis\nLinnahalliga seotud inimeste saatus on lahtine (2)\n08. aprill 2009 16:15\nLinnahalli direktori hinnangul ei ole praegu Linnahalli heaks töötavad inimesed pärast renoveerimist hoonega enam seotud, kuid Tallinna abilinnapea sõnul on nende saatus veel lahtine.\nTallinna linnahalli direktor Tõnu Prööm rääkis Päevaleht Online’ile, et Linnahalli renoveerimisega muutub veel palju. „Kui seatakse hoonestusõigus 99 aastaks, siis meil ei ole midagi kaasa rääkida,“ märkis Prööm. Renoveerimistööd kestavad umbes aasta ja sel perioodil Linnahallis kontserte ja etendusi ei toimu. „Renoveerimise ajaks läheb maja kinni,“ viitas Prööm. Pärast renoveerimist otsitakse Linnahallile Pröömi sõnul uus operaator. „Ma arvan, et pärast renoveerimist ei ole meie enam Linnahalliga seotud.“\nTõnu Prööm avaldas heameelt, et mingigi otsuseni on jõutud, kuna see päästab lagunenud hoone virelemast. Mis praegu Linnahalliga seotud inimestest edasi saab, on omaniku nõukogu otsustada.\nTallinna abilinnapea Taavi Aas rääkis Päevaleht Online’ile, et mis saab Tallinna linnahalli töötajatest, on lahtine, seda enam, et pole teada, millal Linnahall renoveerimistöödeks suletakse. Aas märkis, et selle aasta lõpuni on planeeritud üritused, mille kohta pole teada, kas need suudetakse välja müüa.\n„Me eeldame, et saame alustada 2009. aasta lõpus,“ lisas Aas, kelle sõnul seetõttu ette planeeritud kontserdid ilmselt takistuseks ei saa. Ta lisas, et kõige olulisem ongi, millal saab töödega algust teha.\nInvesteerija – kosmeetikahiiu looja poeg\nTallinn jõudis kokkuleppele firmaga Tallinn Entertainment LLC, mis kava järgi investeerib Linnahalli ja selle ümbruse renoveerimisse ja arendamisse üle miljardi krooni. Tehinguga võib Ronald Lauderi veetav ettevõte saada omanikuõigused enese kätte või neid Tallinnaga jagada. „Kui me arvestame investeeringu mahtu, siis kindlasti ei ole tegu lühiajalise projektiga,“ ütles Aas. See tähendab, et investeeritud summa tagasi teenimiseks kulub firmal aastaid. „Seepärast peabki see olema mitmefunktsiooniline,“ lausus Aas. Nii saab Linnahallist ja selle ümbrusest mitmekülgne meelelahutuskompleks, kuhu kerkib veel Linnahalliga ühendatud hotell ja kaks parklat, kus kokku kuni 3000 kohta.\nProjekti finantseerival, Ameerikas loodud firmal Tallinn Entertainment LLC on Aasa sõnul kolm omanikku. Ettevõtte eestvedaja ja kolmandiku omanik on Ronald S. Lauder, kes on maailma jõukamate inimeste seas. Teine kolmandik kuulub investeerimisühingule GF Capital Management & Advisors ja kolmas finantsnõustamise teenust pakkuvale äriühingule Remi International.\nRonald S. Lauderi varanduse suuruseks hindas ajakiri Forbes 2007. aastal kolm miljardit dollarit, millega mees oli maailmas rikkuselt 287. inimene. Pere varandusele pani aluse Ronaldi ema, 2004. aastal surnud kosmeetikakuninganna Estée Lauder. Rikkusi kogunud kosmeetikafirmat juhib nüüd Ronald koos noorema venna, Leonard Lauderiga, kes on firma juhatuse esimees. Ronald tegeleb enam kompaniidest saadud tulude investeerimisega.\nAas rääkis, et kuna linnapea tunneb Ronald Lauderi 1990ndatest aastatest, siis saadi mehega tema Tallinna külaskäigu ajal kokku. Tollel kohtumisel tuli jutuks ka Linnahalli renoveerimise teema ja nii hakkas see pall veerema.\nRonald S. Lauder on olnud veel USA kaitseministri asetäitja, Ühendriikide suursaadik Austrias ja kandideerinud New Yorgi linnapeaks, need valimised ta kaotas.\nJäähall läheb kinni\nTõnu Prööm rääkis, et uuest hooajast pannakse kinni Jäähall. „See toodab kahjumit piisavalt palju,“ selgitas Prööm, kelle sõnul võidakse kinni panna ka uus saal, kuna kontsertide tellimused on märgatavalt vähenenud. Linnapea Edgar Savisaar ütles pressikonverentsil, et kontsertsaali kavatsetakse avatuna hoida aasta lõpuni, kuid sulgemise kohta veel otsust ei ole. Jäähallis uisutamas käijad kolitakse tema sõnul ümber Jeti jäähalli.\nEesti Päevalehe tellijaletäismahus artiklid nüüd ka veebis\nJälgi Eesti Päevalehte Facebookis!\nSamal teemal:\tLinnahalli renoveerimiseks leiti viimaks suurinvestor\nLinnahalli naabruses plaanitakse juba aprillis tööle panna kalaturg\nLinnahalli päevad on ilmselt peagi loetud\nVäikelaevade sadam linnahalli juurde?\nLinnahallil pole niipea lootust lekkivat katust paigata\nTrööstitus olukorras linnahall vireleb endiselt rahahädas\nTallinn annab rahahädas linnahallile 1,4 miljonit krooni\nTallinn rajab linnahalli naabrusesse jahisadama\nLinnahalli võimalik investor: projektide vastuvõtmist tuleb hoolega kaaluda\nAbilinnapea sõidab USA-sse linnahalli investoritega läbi rääkima\nLinnahalliga alustatakse tööd juba juunis\nLinnahalli hoonestusõiguse saaja on jätkuvalt lahtine\nIluuisutajad kardavad jäähalli sulgemisega tekkivat ruumikriisi\nLinnahall ootab eksperte: juunikuine külastus lükati septembrisse\nSelle artikli kohta on 2 kommentaari\nEesti Päevaleht > Eesti


Maineka kelgukoerte võistluse võitnud norralane ja tema neljajalgsed sõbrad pääsesid viimaks kodumaale - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nMaineka kelgukoerte võistluse võitnud norralane ja tema neljajalgsed sõbrad pääsesid viimaks kodumaale\n2. juuni 2020, 20:04\nThomas Wærner ja tema 16 koera on viimaks tagasi kodumaal Norras.\nAlaskal maineka kelgukoerte võistluse Iditarodi võitnud norralane Thomas Wærner ja tema 16 neljajalgset sõpra jõudsid pärast kolme kuud tagasi kodumaale.\nIditarodi võistlust peetakse maailma rakseimaks omataoliseks. Wærneril kulus 1510 kilomeetri pikkuse distantsi läbimiseks üheksa päeva ja kümme tundi. Kuid kui ta oma koertega 18. märtsil finišijoone ületas, oli koroonaviirus maailma lennuliikluse peatanud.\nStill in Alaska😄\nA post shared by Thomas Wærner (@thomas.waerner) on May 5, 2020 at 10:24pm PDT\nKolm kuud pärast kodust lahkumist naasid võitjad tagasi Norrasse. Toetajate abiga saadeti talle järele lennuk, mis maandus täna turvaliselt Stavangeri lennujaama Solas. Kui talle poleks eraldi lennukit järele saadetud, pääsenuks ta koju eeldatavalt alles sügisel. Kokku kestis lennureis 20 tundi.\nJärgmised kaks nädalat peab Wærner veetma kohustuslikus karantiinis, ent seejärel lubas ta maha pidada võidupeo.


Teisenda Terabitt (Tb) (Bait / Bitt)\nTeisenda Terabitt (Tb)\nKui palju on üks Terabitt?\nMõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada Terabitt teisendamiseks.\nTeisenda Terabitt (Tb):\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '775 Terabitt'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühenditnäiteks 'Terabitt' või 'Tb'. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Bait / Bitt'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(51 * 90) Tb'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '775 Terabitt + 2325 Terabitt' või '4mm x 70cm x 15dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.


RAAMATUSÕBRAD: Kädi Õun (vasakul) ja Triin Kilgas loevad raamatuid väga heal meelel.\nLaps, kes raamatutega sinasõber on, saab suure tõenäosusega paremini hakkama ka teistes õppeainetes.\n“No ma võtsin lihtsalt raamatu kätte ja siis lugesin,” meenutab Salme põhikooli 4. klassi õpilane Triin Kilgas oma “lugejakarjääri” algust. Kas nüüd asi päris nii ludinal läks, kuid omavanuste laste seas on Triin ja ta samuti raamatusõbrast klassiõde Kädi Õun üsna erandlikud. Seda kinnitab ka tüdrukute klassijuhtaja Merle Lepik, kes hiljuti aasta klassiõpetaja tiitli pälvis.\nKädi loeb praegu “Videviku saaga” esimest raamatut, Triinul on need ammu läbi loetud. Harry Pottery laadsetest “telliskividest” rääkimata. Või kooli soovituslikust kirjandusest.\nKädi räägib, kuidas ta kooli soovituslikust kirjandusest valis alguses oma arust võimalikult tagasihoidlikud raamatud, kuid lugu lõppes nagu ikka. “Lõpuks lugesin ikka kümme raamatut läbi,” naerab Kädi. Triin ütleb, et temal on praegu väga palju raamatuid pooleli. Nagu päris raamatusõbral ikka.\nÕpetaja Merle Lepiku sõnul loevad tüdrukud ka koolis ja neid on vahel raamatust välja kiskuda üsna raske. Tüdrukud ise ütlevad, et nii mõnigi raamat on nad kaasa haaranud ja olnud hirmus huvitav.\nMõlemad tüdrukud eelistavad raamatute puhul fantaasiamaailmas rändamisi. Teisalt jälle on ka selliseid teoseid, mis pole neile meeldinud. Kädi ütleb, et näiteks Arabella-raamat oli tema jaoks veidi kurvavõitu.\nMõlema tüdruku taust kinnitab ka reeglit, et lugemishuvile annab suure tõuke kodune kasvatus ja harjumused. “Meil on vist igas toas raamatud,” tunnistab Triin. Samamoodi on ka Kädil, kellel terve pere loeb. Merle Lepiku sõnul on juhtunud ka nii, et laps loeb koolis isuga soovituslikku kirjandust ja avastab siis oma üllatuseks, et raamaturohkes kodus on nii palju huvitavat lugemist.\nÕpetaja Lepik ütleb, et laste lugemishuvi suurusest saab rääkida vaid üldistades ja kindlasti on erandeid. Siiski on tema kogemustel põhinev arvamus, et kümnest lapsest vahest kaks võtab raamatu vabatahtlikult kätte.\nÕpetaja märgib, et kooli tulles ei pea laps oskama soravalt lugeda. Lugemine peaks ladusalt selge olema esimese klassi lõpuks. Seda nii teksti ettelugemise kui ka mõistmise osas.\nUmbes veerandil lastest on kooli tulles hea lugemisoskus ja oskus ka teksti mõista, räägib õpetaja. Sõnu kokku lugeda ei ole lapsele reeglina raske, selgitab ta. Raske on pigem mõista, mida selle tekstiga öelda tahetakse.\nMerle Lepiku sõnul on alati meeldiv, kui kooli tuleb lapsi, kellel ei ole raskusi pikemate tekstide lugemisega või on neil juba pikk raamatusõbra staaž ning läbi loetud raamatud, mille poole teised nende paksuse pärast ei vaatagi. Tänapäeval räägitakse ikka ja jälle sellest, et nutiajastu viib lapsed raamatute juurest eemale. Merle Lepiku sõnul on lugemishuviga ja lugemishuvita lapsi alati olnud. Kindlasti ei istunud ka varasematel aegadel kõik lapsed ninapidi raamatus. Lugemisele eelistati näiteks sõpradega õues mängimist või looduses kolamist. “Huvi iseseisvalt lugema hakata võib tekkida ka hiljem, kui leitakse sobiv žanr,” arvab õpetaja.\nSiiski on laste lugemishuvi suuresti kinni ka selle äratamises. Merle Lepiku sõnul enamik vanemaid seda ka teeb. Algama peaks see võimalikult vara ja tekstid peavad olema lapsele eakohased.\nKoomikseid ei pea kartma\nVäga arendav ja oluline on õpetaja sõnul just lastele ettelugemine. Sealt arenevad arutelud ja lapsel tekib huvi ise teada saada, mis kaante vahel peidus.\nLapsel võiks kodus olla näiteks oma raamaturiiul ja üldse võiks kodus raamatuid olla. “Kui on näha, et algklassi last lugemine absoluutselt ei huvita, peab lapsevanem lihtsalt kaval olema,” arvab õpetaja. Igale lapsele meeldib tema sõnul oma vanematega koos olla. “Vahet ei ole, kas emal-isal on käes raamat, reha või puulusikas,” kinnitab õpetaja. Ta ütleb, et kui midagi koos teha ja riidlemata, edenevad kõik asjad, ka lugemine. Emad-isad peavad võtma aega ja lastega koos lugema. Kindlasti ei tohiks Lepiku sõnul karta koomikseid kui kerglast lugemist. “Need on jutustamisoskuse arendamisel tegelikult väga tänuväärsed,” kinnitab Merle Lepik.\nÕpetaja arvab, et meie kõigi kohus on suunata lapsi raamatute juurde, sest sellega hoiame me elus ka oma emakeelt. “Me lapsevanematena ei jõua iialgi igapäevasuhtluses nii palju laste sõnavara rikastada, kui seda teevad raamatud,” on õpetaja Lepik kindel.\nAbiks ka matas\nSaaremaa ühisgümnaasiumi direktor Viljar Aro rõhutas eelkoolist kõneledes samuti lugemise tähtsust. Aro tõi lapse edukust määravate asjaolude kirjeldamiseks esile ühe uuringu, kus edukuse alustalaks peeti muu hulgas ka lugemist. “Uuringu põhjal mõjutab lapse arengut juba raamatute olemasolu kodus,” märkis Aro. Tema sõnul soodustab lugemishuvi teket lapsele ettelugemine ja lapsega koos lugemine.\n“Lugemine ning eriti nii tekkiv ja arenev funktsionaalse lugemise oskus on oluline vundament edasisele toimetulekule ja teiste õppeainete mõistmisele,” rääkis Aro.\nMatemaatikõpetajana võib ta öelda, et lugemishuvi ja -oskus aitab üles ehitada ka head matemaatikaoskust. “Lugemine arendab loomulikult ka kannatlikkust ja püsivust ning tänapäevasele kasvavale pinnapealsusele vastukaaluks ka süvenemist. See paneb mõtlema – analüüsima, arutlema, kujutlema, unistama,” selgitas Viljar Aro. Tema sõnul ei maksa tõrjuvalt suhtuda ka nö kohustuslikku kirjandusse, sest samu raamatuid lugenud õpilased saavad sellelt pinnalt arutada ning võrrelda oma mõttemaailma ja arusaamu.\nVaras ja kelm mõisteti tingimisi vangi\nTurismiarengu eelduseks on planeerimine\nLaulupeo eelproovid läksid hooga käima


Hans Kruus – Vikipeedia\neesti ajaloolane ja poliitik\nHans Johannes Kruus (22. oktoober 1891 Tartu – 30. juuni 1976 Tallinn) oli eesti ajaloolane ja Nõukogude riigi-, haridus- ja kultuuritegelane.\nAjaloolasena oli ta üks eesti professionaalse ajalooteaduse rajajaid. Tartu Ülikooli Eesti ja põhjamaade ajaloo professor, Tartu Ülikooli prorektor (1935-1938), Tartu Riikliku Ülikooli rektor (1940-1941 ja 1944) ning Eesti NSV Teaduste Akadeemia esimene president (1946-1950).\nNõukogude tegelasena oli ta Varese valitsuse peaministri asetäitja juunist augustini 1940, Eesti NSV välisasjade rahvakomissar 1944–1946 ja Eesti NSV välisminister 1946-1950.\n3.1 Kirjutisi jätkväljaannetes\n4 Temale pühendatud teoseid\nKruus lõpetas 1911. aastal Tartu Õpetajate Seminari ja töötas alates 1913. aastast kooliõpetajana. Kui gümnaasiumi küpsuseksamid said tehtud, asus ta 1915. aastal Tartu Ülikoolis ajalugu õppima. Akadeemiliselt oli ta Eesti Üliõpilaste Seltsi liige. Aastail 1915–1916 oli ajalehe Vaba Sõna tegevtoimetaja.\n1916. aastal astus ta Vene sõjaväkke ja 1917 sattus Petrogradi, kus oli ka Veebruarirevolutsiooni ajal. Poliitiliselt ühines Kruus ülevenemaalise sotsialistide-revolutsionääride (esseeride) parteiga, kelle loosungiks oli "maa ja vabadus". Tema valikut mõjutas tõenäoliselt ka see, et esseeride partei oli väheseid Vene poliitilisi jõude, kes vähemalt sõnades tunnustas rahvaste enesemääramisõigust ja föderatsiooniprintsiipi riigi ülesehituses. Pärast eesti rahvusväeosade loomist teenis Kruus 1. Eesti polgus Rakveres ja Tallinnas ning kujunes sel perioodil sisuliselt elukutseliseks poliitikuks. Kruus kuulus poliitilisse rühmitusse (Gustav Suits, Johannes Semper, Jaan Kärner, Villem Ernits, Hugo Reiman, Erich Joonas, Hugo Raudsepp, Karl Freiberg jt), kes lõid Venemaa Sotsialistide-Revolutsionääride (esseeride) Parteist eraldunud Eesti Sotsialistide-Revolutsionääride Partei ning sai selle partei keskkomitee esimeheks. Sama aasta lõpul külastas ta ka Jossif Stalinit, ta esitas viimasele iseseisva Eesti Töölisvabariigi idee, ent see ei leidnud toetust.\n1918. aasta novembris sai Kruusist Eesti Maanõukogu, 1919. aasta aprillis Asutava Kogu liige. 18. novembril 1918 nimetas Eesti Ajutine Valitsus ta Siseministeeriumi juures asuva Saksa käsilaste eeluurimise ameti juhatajaks. Oli 1919. aastal Eesti Sotsialistide-Revolutsionääride partei keskkomitee ajalehe Töörahva Võitlus vastutav toimetaja. 1920. aastal valiti ta Eesti Iseseisva Sotsialistliku Töölispartei (EISTP) ehk isesotside esimeheks. Seejärel süüdistati teda, ilmselt alusetult, mahhinatsioonides Viktor Kingissepa ja teiste Eesti iseseisvuse vastaste tegelastega. Ta käis ka 1921. aastal Moskvas ja püüdis saavutada EISTP vastuvõtmist Kominterni, kuid tulutult. Seejärel pettus ta enamlikus poliitikas lõplikult ning taandus järk-järgult ka Eesti poliitareenilt.\nTa asus üha enam tegelema ajalooga, jätkates varem pooleli jäänud ülikooliõpinguid. Pärast magistrikraadi saamist jäi Kruus 1924. aastast ülikooli tööle ning oli seal ülimalt aktiivne nii õppejõu, uurija kui ka organisaatorina. Ta oli Eesti ja põhjamaade ajaloo erakorraline, alates 1934. aastast korraline professor.\nTa oli Sihtasutise M. Varese Toetusraha juhatuse liige.\n1935 sai Kruusist Tartu Ülikooli prorektor, sellelt ametikohalt vabastati ta seoses uue ülikoolide seadusega 1938. aastal. 1930. aastate lõpus uuris Kruus ka Jaan Tõnissoni tegevust, seda oli ta kohati teinud juba varemgi (1921. aastal ilmus talt uurimus Tõnissoni kui "Eesti kodanluse juhi" kohta), ent nüüd koostas ta mahuka koguteose "Jaan Tõnisson töös ja võitluses". 1. juulist 1939 kuni 30. juunini 1940 oli professor Hans Kruus tema enda palvel õppetööst vabastatud, võimaldamaks tal lõpetada üldise eesti rahvusliku liikumise ajaloo koostamist. Eesti NSV-s Kruusi enda poolt levitatud väide, nagu oleks ta õppetööst eemaldatud konflikti tõttu Eesti valitsusega, pole tõestatud. \nPärast 1940. aasta juunipööret määrati ta Johannes Varese valitsuse ministriks ja ühtlasi peaministri asetäitjaks. 3. augustil 1940 kirjutas Hans Kruus kommunistlikku parteisse astumise avalduse (soovitajateks olid Johannes Vares ja Nigol Andresen). 1940. aasta septembris määrati ta Tartu Riikliku Ülikooli rektoriks. 1941. aasta suvel evakueerus ta NSV Liitu ning täitis seal EKP ja Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu ülesandeid. Ta sai Eesti NSV välisasjade rahvakomissariks ning 1946. aastal Eesti NSV Teaduste Akadeemia esimeseks presidendiks.\n1950. aasta alguses Eesti NSV Teaduste Akadeemia president Hans Kruus vallandati, sest ta langes "kodanliku natsionalistina" põlu alla. Ta vahistati 1950. aasta lõpul ja viibis eeluurimise all Moskva vanglates. Talle ei jõutud esitada süüdistust ega anda kohtu alla. Peale Jossif Stalini surma vabastati ta 1954. aasta algul ning ta jäi elama Moskvasse, kus ta töötas NSV Liidu Teaduste Akadeemias.\nTa tuli 1960. aastal Eestisse tagasi. Hiljem oli ta kuni surmani Eesti NSV Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituudi kaastöötaja, jätkas oma tegevust peamiselt ajaloo ja koduloo alal.\nTa uuris põhjalikult Eesti varauusaega ja kirjutas 1924. aastal magistritööna detailse uurimuse Vene-Liivi sõjast aastatel 1558–1561. Edasised kirjutised annavad märku huvi nihkumisest 19. sajandi esimese poole talurahvaliikumistele, mille mahukal uurimisel – Tartu ja Riia arhiivides ning silla- ja kihelkonnakohtute fondides, aga ka isiklikel kirjavahetustel ja suulisel traditsioonil – põhines ta 1930. aastal kaitstud doktoriväitekiri. Edasised uurimused puudutasid 19. sajandi teist poolt – ärkamisaega, olulisi isikuid selles ja Aleksandrikooli, millest ilmus 1939. aastal monograafia "Eesti Aleksandrikool".\nKruusi toimetamisel ilmusid Eesti ajaloo üldkäsitluse (pealkirjaga "Eesti ajalugu") kolm esimest köidet, mis käsitlesid vastavalt muinas-, kesk- ja varauusaega (kuni Põhjasõjani). Nõukogude okupatsiooni ja Teise maailmasõja tõttu ajalookäsitluse väljaandmine aga katkes (see taastati alles 1999. aastal Lennart Meri initsiatiivil).\nPeetrilinnas ajaloo suurpäivil: Veebruar-märts 1917: [Päevaraamatulised ülestähendused]. Tartu: Noor-Eesti, 1917\nEesti poliitiliste erakondade programmid (toimetaja). Tartu: Eesti Üliõpilaste Poliitilist Kihutustööd Korraldav Toimekond, 1917\nRahvusautonoomia. Tartu: Eesti Üliõpilaste Poliitilist Kihutustööd Korraldav Toimekond, 1917\nSotsialistide-Revolutsionääride Partei agraarprogramm ja maaolud Eestis. Tallinn: E.S.-R.P. Kirjastuse Osaühisus "Töö ja Võitlus", 1917\nVene ja Eesti poliitiliste erakondade programmid. Tartu: Eesti Üliõpilaste Poliitilist Kihutustööd Korraldav Toimekond, 1917\nOinaad: siseminister Oinasest, kommunist Kingissepast, sots.-revolutsionäär Kärnerist ja Eesti sotsiaaldemokraatiast. Tallinn: Vasar, 1919\nLinn ja küla Eestis. Tartu: Noor-Eesti, 1920\nJaan Tõnisson Eesti kodanluse juhina. Tartu: Odamees, 1921\nVene-Liivi sõda : (1558–1561). Tartu: Loodus, 1924 (magistritööna 1923)\nEesti ajaloo lugemik. I, valitud lugemispalad Eesti ajaloo alalt 1561. aastani (koostaja). Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1924\nEesti ajaloo lugemik. II, Valitud lugemispalad Eesti ajaloo alalt 1561.–1721. a. (koostaja). Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1926\nEesti ajalugu kõige uuemal ajal. I, Eesti rahvusliku ärkamiseni. Tartu: Loodus, 1927\nPühajärve sõda : 1841. a. Tartu: Loodus, 1928\nEesti ajalugu kõige uuemal ajal. II. Tartu: Loodus, 1928\nEesti ajaloo lugemik. III, Valitud lugemispalad Eesti ajaloo alalt XVIII ja XIX sajandil (koostaja). Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1929\nEesti Vabariigi Tartu Ülikool : 1919–1929. Toimetaja, koos Peeter Treibergiga. Tartu: 1929\nTalurahva käärimine Lõuna-Eestis XIX sajandi 40-ndail aastail. Mit einem Referat die Bauernbewegung in Südestland in den 40-er Jahren des XIX Jahrhunderts. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1930\nCarl Robert Jakobson võitlejana: äärjooni. Tartu 1932\nPunased aastad : mälestisi ja dokumente 1905. aasta liikumisest Eestis. I. Toimetaja. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1932\nEesti: ajalugu. Tartu, 1932. Äratrükk Eesti Entsüklopeediast, koos Ants Piibuga.\nEesti rahvusliku ärkamise algupäevilt: palvekirjade-aktsioonid 1860-ndail aastail. Tartu 1934\nEesti ajalugu. I, Esiajalugu ja muistne vabadusvõitlus. Peatoimetaja ja autor. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1935 (teine trükk 1936)\nEesti ajalugu. II, Eesti keskaeg. Toimetaja ja autor. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1937\nEesti ja Läti rahvusliku ärkamisliikumise kokkupuuteist. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1938\nJaan Tõnisson töös ja võitluses : koguteos tema seitsmekümnenda sünnipäeva puhul. Toimetaja ja autor. Tartu: Koguteose "Jaan Tõnisson" komitee, 1938\nJakob Hurda kõned ja avalikud kirjad. Toimetaja. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1939\nEesti Aleksandrikool. Tartu: Noor-Eesti, 1939\nEesti biograafilise leksikoni täiendusköide. Toimetaja koos Peeter Tarveli ja Jaan Olvetiga. Tallinn, Tartu: Loodus, 1940 (uustrükk 2002).\nEesti ajalugu. III, Rootsi ja Poola aeg. Toimetaja, koos Otto Liiviga. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1940\nJüriöö ülestõusu ajaloolised käsud tänapäevale. Moskva: ENSV Riiklik Kirjastus, 1943\nEesti ajalugu saksa fašismi vastu. Moskva 1943\nEesti ajaloost XIX sajandi teisel poolel : 60–80-ndad aastad: lühiuurimusi. Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1957\nSajand lõppes, teine algas : mälestusi lapse- ja koolipõlvest. Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1964\nKoos oma rahva ajalooga Suures Isamaasõjas. Tallinn: Eesti Raamat, 1971\nAjaratta uutes ringides: mälestusi, 1907–1917. Tallinn: Eesti Raamat, 1979\nEesti küsimus. Koostajad Hando Runnel ja Toomas Karjahärm. // Eesti mõttelugu 62. Tartu: Ilmamaa, 2005\nEero Medijainen. "Hans Kruusi küsimus" (raamatu "Eesti küsimus" arvustus). Sirp, 26. august 2005, lk 5\nAarne Ruben. "Hans Kruus ilma küla ja linnata" (raamatu "Eesti küsimus" arvustus). Postimees, 23. september 2005, lk 20\nTeet Veispak. "Ajaloolane Hans Kruus, tõepoolest kodanlik natsionalist" (raamatu "Eesti küsimus" arvustus). Eesti Päevaleht: Arkaadia, 11. november 2005, lk 14\nPeeter Järvelaid. Üks mõtteväärne mees. Eesti Elu, 2. detsember 2005\n"Ühe ilmavaate loomiskatse puhul". Looming nr 5 1923\n"Liivi orduriigi hukkumise põhjusist". Ajalooline Ajakiri nr 1 1924\n"Eesti talurahva "välispoliitilisest orientatsioonist". Ajalooline Ajakiri nr 1 1928\n"Liivimaa rüütelkonna võitlus eesti rahvusliku trükisõna vastu 1879.–83. a". Looming nr 4 1929\n"Carl Robert Jakobson võitlejana". Eesti Kirjandus nr 4 1932\n"Murdekuudel 1917–18". Looming nr 9, 1933\n"Eesti rahvusliku ärkamise algupäevilt". Eesti Kirjandus nr 8–11 1934\n"Isik ja ühiskond kultuurilises loomingus". Looming nr 8 1935\n"Isik, ühiskond ja riik". Akadeemia nr 4 1937\n"Akadeemiline haritlaskond ja rahvalähedus". Akadeemia nr 5 1937\n"Opositsioon Tallinna linnaomavalitsuses 1877–1904". Ajalooline Ajakiri nr 3 1938\n"Eesti ja Läti rahvusliku ärkamisliikumise kokkupuuteist". Eesti Kirjandus nr 3 1938\n"Väikerahvalik tunnetus eesti ühiskondlikus mõttes". Ajalooline Ajakiri nr 3 1939\n"Eesti rahva ajaloolise kutsumuse ideest". Eesti Üliõpilaste Seltsi album XI 1940\nTemale pühendatud teoseidRedigeeri\nAjaloo järskudel radadel : [H. Kruusi 75 aasta juubelile pühendatud artiklite kogumik]. Tallinn: Eesti Raamat, 1966\nStudia Historica in honorem Hans Kruus. Tallinn: ENSV Teaduste Akadeemia, 1971\nTema esimene abikaasa oli Linda Bachmann (neiupõlvenimega Paap) ja teine abikaasa oli Vanda Külvik-Kümmel (sündinud Reiman).\n↑ Jüri Kivimäe. Rektor Hans Kruus. 2017. Lk 99–100\n↑ Seletuskiri Riigikogu avalduse eelnõule kommunistliku režiimi kuritegudest Eestis. Lisa 1. Ajalooline ülevaade kommunistliku režiimi kuritegudest Eestis. Riigikogu eelnõude menetlemise süsteem\n↑ Ea Jansen. Hans Kruusist ja Eesti professionaalse ajalooteaduse sünnist. Haridus, 1992, nr 1, lk 40–43\n↑ VASTAB IVALO RANDALU. Teater. Muusika. Kino\n↑ KRUUS, HANS. Eesti biograafiline andmebaas ISIK\nLembi Kadakas. Hans Kruus. Biobibliograafia : diplomitöö. Tallinn 1966\nSahkerdaja Eesti ajalooga. Võitleja nr 11, november 1966. Lk 3\nArnold Tonska. Hans Kruusi kaksikosa eesti ajaloos. Võitleja nr 3–4, märts–aprill 1973\nAllan Liim. "Hans Kruus". // Eesti ajalugu elulugudes. 101 tähtsat eestlast. Koostaja Sulev Vahtre. Tallinn: Olion 1997. Lk 202–203\nJüri Kivimäe. Rektor Hans Kruus. Tallinn: Aasta Raamat, 2017\nLinda Kaljundi. Minevikus toimunut ei ole võimalik muuta, muutuvad üksnes meie hoiakud. Jüri Kivimäe intervjuu, Sirp, 8. detsember 2017\nMarek Tamm. "Vikerkaar loeb. Mõistatuslik Hans Kruus". Postimees, 2. veebruar 2018\nHans Kruusist Vikerraadio saates "Eesti Lugu" . 2011 \nHans Kruus Eesti biograafilises andmebaasis ISIK\nHeinrich Riikoja (1940) Tartu Riikliku Ülikooli rektor\nEesti Omavalitsuse Tartu Ülikooli rektor\nEdgar Kant (1941–1944)\nEdgar Kant (1941–1944) Tartu Riikliku Ülikooli rektor\nAlfred Koort (1944–1951)\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Hans_Kruus&oldid=6090153"\nLehekülje viimane muutmine: 22. aprill 2022, 18:47\nSelle lehekülje viimane muutmine: 18:47, 22. aprill 2022.


Top 7 Kõige Vastupidavama Pealisrõivaste Materjalid 🔧🔧 Näpunäiteid Kodu Paranemist. Tee Oma Käed - 2019\nTeie maja jaoks on õige siduva materjali valimine. See ei pea mitte ainult vaatama osa, vaid see peab olema ka funktsionaalne. Selles suhtes on materjalide õige valik kommenteeritud esteetika ja praktilisuse vahel. Liiga palju inimesi võib jätta hoonest välja, mis on kole või millel on väga niiske sisustus.\nTeie maja jaoks on õige siduva materjali valimine. See ei pea mitte ainult vaatama osa, vaid see peab olema ka funktsionaalne. Selles suhtes on materjalide õige valik kommenteeritud esteetika ja praktilisuse vahel. Liiga palju inimesi võib jätta hoonest välja, mis on kole või millel on väga niiske sisustus. Siin on nimekiri teie maja peamistest vooderdist materjalidest.\nKrohv oma traditsioonilises vormis on tsemendi tüüp, mida on kombineeritud materjalidega nagu lubi, liiv ja vesi. 1950. aastate postitused on paljude kodude jaoks ehitatud materjalidega, mis on sarnased krohvimaterjalidega, ja sageli on neil probleemidele kalduvus. Hea kvaliteediga sünteetilise kipsplaatide kasutamine osutub vastupidavaks ja tagab hea majapidamise. Keraamika värvimine on hea mõte enne selle kasutamist, kuna see võib tulevikus vältida värvimist.\n2. Kivipaneelide külgmine\nKivi on lihtsalt kõige vastupidavam materjal. Ancient kujud, templid ja mälestised on kõik ehitatud kivi ja sageli stand the test ajal. Kaunis välimusega on ka paljud selle vormid, nagu lubjakivi, kiltkivi ja graniit. Kuid see võib olla kallis. Saadaval on keraamilised keraamilised vormid, mis võivad pakkuda kvaliteetset ja vastupidavamat katet, mis pakub kvaliteetset võitu kulude eest.\n3. Tsemendi kiudude külgmine\nSelle liiki sisetükkide hea külg on see, et seda saab modelleerida sarnaselt muude materjalide tüübiga. Puit, krohv või sapukivi saab kõikvõimalikult edukalt kopeerida. See materjal on vaieldamatult hea valik, kui soovite puidu välimust, kuid ei soovi hooldust, mis on tavaliselt vajalik. Tsemendikiududega vanematel kodudel on asbest, mis on tsemendist sisse pandud. Selle materjali eemaldamisel on ohtlik, re-modelers tavaliselt kohaldada uue vooderdis peal vana.\n4. Tellisest ja tellistest vineerist vooderdamine\nTellised on väga karmid, kestvad materjalid, mis sõltuvalt soovitud väljanägemisest võivad tekitada silma pealetõstmise. Tellised kestavad umbes 25 aastat enne remonditööde tegemist ja kestavad ka sajandeid. Keraamiline spoon pakub ka vastupidavust, kuid ei kesta nii kaua kui tõelised tellised.\nPuidust liistud, kui seda korralikult töödeldakse, ületab paljusid selle vasteid ja on endiselt hea välimusega. Vaatamata paljudele sünteetilistele alternatiividele, ei pane midagi tõeliselt puidust põrandalauda, et tuua hoonele kvaliteedi ilme. Puidust lõngad valmistatakse tavaliselt männist, kuust, punasest puidust, küpressist või Douglas'i kuust.\nSeda liiki plekide üks eelis seisneb selles, et see pakub looduslikku puidutoodet, nõudes vähem hooldust, eriti kui värvi, mitte maalimise, koorimine on minimaalne. Hõõguv sillustik sobib kõige paremini metsamaa taustal, et kasutada kõige paremini selliseid maavärve, mida see tavaliselt leitakse.\n7. Engineered Wood Sidings\nSelline vooder on hea, odavam alternatiiv puiduparkidele. Siin on puidust kiud kokku vormitud, et anda traditsiooniline välimus, kuid eeliseks on paneelide paigaldamine kergesti. Kuid ühtlane tera muudab selle konstruktsiooniga puidust ära, kuid pakub siiski paremat välimust kui vinüül või alumiinium\nPõhiline » Välisilme Kodu » Top 7 Kõige Vastupidavama Pealisrõivaste Materjalid


PhD säästva energia tehnoloogia, Nottingham, Suurbritannia 2022\nTeema valdkonnad hõlmavad: soojuse elektrisüsteemid jahutus tehnoloogia soojuse töötamiskorda energia salvestamine ökoloogiliselt linnad / arukate linnade säästva ehitusmaterjalide sõidukid, transport ja reostustõrje fotogalvaanilise soojusenergia süsteemide; päikeseenergia süsteemid (nt päikeseenergial töötavad jahutus); tuuleenergia päikese vee veemagestamissüsteemid säästva jäätmekäitluse ja jäätmete fossiilkütuste puhta ning süsinikdioksiidi kogumise tehnoloogiad See muidugi eeldab 2: 1 või rahvusvaheliste samaväärne ja / või meistrid väärivad tasemel või üle asjakohaste ainevaldkonnas ning IELTS tasandil 6.0 (5.5 Iga element). See on tavaliselt lõppenud jooksul umbes kolm aastat. Rajatised Teil on juurdepääs arvuti rajatised, koos tarkvara pead, hoone tehnoloogia laborid ja tehnilise seminari, digitaalne väljamõeldis suite ja mudel töötuba pakub täiendavaid vahendeid uuriv analüüs. Marmont Keskus Taastuvenergia sisaldab teaduslaborid, mis on varustatud erinevate tehnoloogiate sh fotogalvaanilised paneelid, päikesepaneelide, kerge torud, tuuleturbiinide ja maasoojuspumbad. Säästva Research Building (SRB) eesmärk on olla näide selle hoone, mis näitab riigi-of-the-art tehnikat keskkonnateadlikud säästev ehitus. Hoone annab laboris, kontoris ja seminar majutust ja ruumide on konfigureeritud toetama mitmeid erinevaid kütte-, jahutus- ja ventilatsioonisüsteemid strateegiaid. Integreeritud tehnoloogiate hulka fotogalvaanikale (PV), päikeseenergia kogujad, tuuleturbiinid, soojuse ja elektri süsteemid, kerge torud, isepuhastuv aknad ja vihmavee kogumise süsteeme. Creative Energy Homes Project on presentatsioon uuenduslikke, state-of-the-art energiatõhusate kodude tuleviku. Kuus kodudes ehitatud Ülikooli Park Campus püütakse erineva innovatsiooni ja paindlikkuse võimaldaks katsetada erinevaid aspekte tänapäevaste ehitus. Projekti eesmärk on soodustada jätkusuutlikku disaini ideid ja edendada uusi võimalusi pakkuda taskukohast, keskkonnasäästliku eluaseme, mis on uuenduslikud oma disain. Mitmed rahvusvahelised ettevõtted, sealhulgas EOn, BASF ja Asfalt on rahastanud projekti. Keskkonnahariduse Keskus (EMÜ) - disainistuudio - on keeruline kolme ühekorruselise tiivad ja kahekorruselise sisehooviga kvartalis kesklinnas. Projekteerimise EMÜ vaadeldakse praktilisi küsimusi, sealhulgas jätkusuutlikkuse, madalad hoolduskulud ja madala energiakuluga. Katus on integreeritud 18 võtmesõnaprotokolli PV. Teaduskonna töökoda on kohapeal mudeli tegemise võimalus ja digitaalne väljamõeldis suite 3D ruuter, 3D printer ja laser cutter. Research toetust Toetus kraadiõppe doktorandid koordineerib läbi teaduskonna teadustöö Office. Iga doktorant on peamine akadeemiline juhendaja ja vähemalt ühe täiendava juhendaja. Regulaarne ametliku järelevalve kohtumised, tavaliselt kord kuus, toimub ühe või mõlemad oma juhendajaid. Pakume ka akadeemilise kraadiõppe nõuandjad ja õpilane PGR Reps, kes on saadaval, kui teil on päringu seotud menetlustes uurimus, on mures oma edusamme või rajatiste saadaval. Kõik PhD õpib teaduskonna of Engineering Training Program, see on struktureeritud koolitusprogrammi toetudes ametliku välispoliitika raamistikku nagu ühised oskused avaldus, teadus- ja arendustegevuse seitsmenda (RDF) ja teadusnõukogu juhiseid. Engineering and Science Research Council (EPSRC) on tunnustatud meie teaduskonna programmi sektori juhtiv standard kraadiõppe uurimistöö arengu ja koolituse. Matemaatika on suurepärased sidemed tööstuse ja tagab teil arendada ülekantavaid oskusi, mis tuleb kasuks mitmel karjääri. Sul on ka juurdepääs Graduate School teadur arengukava. Riiki sisenemise nõuded Riiki sisenemise nõuded: 2.1 (või rahvusvahelisel samaväärsel tasemel) ja / või meistrid tasemel või kõrgemal vastaval teemal IELTS: 6.0 (vähemalt 5,5 iga elemendi kohta)


Sa otsisid sõna | 1Partner.ee\nKuulutusi leitud 713\nHarju maakond, Rae vald, Jüri alevik, Koplipere tee 9\nMüüme kinnistu Tallinna ringtee ääres.Kinnistul on kehtestatud detailplaneering. Kommunikatsioonid, vesi, kanalisatsioon, gaas, tee hinna sees, elekter kinnistul. Hoonealune ehitusõigus 12665 m2. Palun helista küsi lisa! Aitan Teid kinnisvara müümisel ja üürile andmisel, ostmisel ja laenu taotlemisel. Korrektsed lepingud ja professionaalsed tehingud. Tasuta konsultatsioon. Kinnisvaraobjekti reklaam internetis ja lehtedes. Kõik meie pakkumised ja teenused leiate kodulehelt…\n46914.0 m2 13.03.2017 649 000 €\nHarju maakond, Rae vald, Lehmja küla, Kurekivi tee 9\nMüüme äri- ja tootmismaa kinnistu Kurekivi tee 9 Lehmja küla, Rae vald. Detailplaneering, hoonealune ehitusõigus 12600 m2. Maksimaalselt kolm hoonet, kõrgus 24 m. Veevarustus - tsentraalne trass kruntide piiril, liitumine olemas Kanalisatsioon - tsentraalne trass kruntide piiril, liitumine olemas Elektrivarustus - tsentraalne trass kruntide piiril, liitumine olemas. Hind 720 000 eur + km. Palun helista…\n16752.0 m2 27.10.2020 720 000 €\nTartu maakond, Tartu linn, Tartu, Ihaste, Pallase pst 11\nMüüa elamukrundid Uus- Ihaste alguses. Pakkumisel on mitu kõrvutiasetsevat krunti. Vee-, kanalisatsiooni-, side- ja elektritrassid on tänaval. Liitumisi sõlmitud ei ole. Detailplaneering puudub. Ehitamine käib projekteerimistingimuste alusel. Läheduses mitmed metsatukad terviseradade ja spordirajatistega. Vahetus naabruses on Ihaste Spordimaja. VAJATE HINDAMISTEENUST? Meie kogenud kutselised hindajad koostavad hindamisaruandeid, mida aktsepteerivad kõik Eesti krediidiasutused. Lisaks koostame eksperthinnanguid ka…\n588.0 m2 01.03.2021 40 000 €\nHarju maakond, Rae vald, Karla küla, Andrekse tee 4\nUUS HIND! TULE JA EHITA!\nKinnistu asub 2004. aastal koostatud Andrekse detailplaneeringu alal. Piirkond valdavalt asustatud üksik- ja paaris- ning ridaelamutega. Kehtiva planeeringu kohaselt võimalik kinnistule ehitada 800 m² suuruse ehitusaluse pinnaga hoone või hooned. Lubatud ehitada 2 põhi- ja 2 kõrvalhoonet. Põhihoone maksimaalseks kõrguseks on arvestatud 9 meetrit. Kinnistu lubatud täisehitusprotsent on 16%. Parkimiskohti arvestatud 20. Liitumised vee-, kanalisatsiooni-…\n4920.0 m2 10.01.2021 98 000 €\nHiiu maakond, Tiharu küla, Hiiumaa vald\nOsta tükike Kõpu poolsaart !\nMüügile tulnud Kõpu poolsaarel asuv hea kujuga krunt. Meri 400 m kaugusel, juurdepääs krundile asfaltteelt. Maa ja mere vahele jääb looduskaitseala ja kuhu kunagi midagi ehitada ei saa. Elektriliin läbib krunti maantee poolsest küljest. Krundil osaline kõrghaljastus. Bussipeatus 100 m kaugusel krundist. Väga kena koht endale suvekodu või püsiva elukoha rajamiseks. Ehituse planeerimiseks pole vaja…\n15309.0 m2 11.02.2021 29 500 €\nHarju maakond, Vaila küla, Harku vald\nVÄÄNA JÕEGA PIIRNEV KINNISTU!\nMüüa Vääna jõega piirnev, looduslikult kaunis ja privaatse asukohaga kinnistu. Müügiobjekt koosneb 18882m2 suurusest maatulundusmaa sihtotstarbega kinnistust ja 2005m2 suurusest elamumaa sihtotstarbega kinnistust. Elamumaale lubatud ehitada üksikelamu ja kaks kõrvalhoonet ehitusaluse pinnaga 350m2. Müügihind sisaldab liitumist naaberkinnistul paiknevast puurkaevust rajatava veetrassiga ja elektriliitumist 3 x 25A. Kinnistul paikneb silikaattellistest seinte ja r/b paneelidest laega kelder.…\n20887.0 m2 18.01.2021 120 000 €\n3104.0 m2 09.02.2021 75 900 €\nHarju maakond, Tallinn, Nõmme linnaosa, Rahumäe tee 7b\nArendusprojekt Rahumäe teel\nMüüa elamumaa Rahumäe tee ääres. Juurdepääs ka Kitsarööpa teelt. Lubatud ehitada 2 kordne hoone ehitusalune pind kuni 260 m² ja lisaks maaalune pind kuni 260 m², suletud brutopind kokku kuni 780 m². Harja kõrgus 9m. Krundi kõrval vee-ja kanalisatsiooni trass ja elekter, mis on liitumata. Võimalik osta koos kõrvalasuva äri-ja transpordimaaga , mille detailplaneering on…\n1535.0 m2 06.03.2021 179 000 €\nKinnistu Saue lähedal! Hea pakkumine! Kiire!\nMüüa kinnistu vahetult enne Sauet, ca.500m Pärnu maanteest. Olemas juurdepääs maanteelt, muud kommunikatsioonid hetkel puuduvad. Palun helista küsi lisa! Aitan Teid kinnisvara müümisel ja üürile andmisel ning hindamisel, ostmisel ja laenu taotlemisel. Korrektsed lepingud ja professionaalsed tehingud. Tasuta konsultatsioon. Reklaam internetis ja lehtedes. 1Partner on Eesti üks juhtivatest kinnisvarafirmadest, mille põhiteenused on: - vahendamine - hindamine…\n39800.0 m2 08.03.2021 99 000 €\nHarju maakond, Rae vald, Jüri alevik, Koplipere tee 25\nMüüa kinnistu Tallinna ringtee ääres. Kaks kinnistud Koplipere tee 25 ja 27. kinnistul on kehtestatud Detailplaneering. Kommunikatsioonid vesi, kanalisatsioon, gaas hinna sees. Elekter kinnistul. 70% ärimaa ja 30% tootmismaa, täisehitus 50%, 4 hoonet. Küsige lisa! Aitan Teid kinnisvara müümisel ja üürile andmisel, ostmisel ja laenu taotlemisel. Korrektsed lepingud ja professionaalsed tehingud. Tasuta konsultatsioon. Kinnisvaraobjekti reklaam…\n10573.0 m2 11.04.2016 366 037 €\nPlasti 18 • Sinu äri uus kodu\n+372 50 52 318 +372 66 84 700


Peamine erinevus: litsents (ameerika inglise keel) või litsents (Briti inglise keel) annab litsentsisaajale loa teha midagi, näiteks juhiluba, äriluba, likööri litsentsi jne. osapoolte vahel sõlmitud leping, nagu nad on otsustanud. Omanik lubab kasutajal või rentnikul kasutada objekti või vara teatud aja jooksul, teatud tingimustel või raha või tasu eest.\nLitsents on luba, mis annab loa teatud ülesande täitmiseks. Litsentsi võivad välja anda konkreetsed asutused. Rendileping on lepinguline kokkulepe, mis võimaldab rentnikul (kasutajal) kasutada vara ja maksta rendileandjale (omanikule) tasu, nagu eelnevalt kokku lepitud.\nDictionary.com sõnul on "litsents" kirjeldatud järgmiselt:\nValitsuse või muu volitatud asutuse ametlik luba teha midagi, mis on seotud mõne äritegevuse või kutsealaga.\nSertifikaat, silt, plaat jne, mis tõendab sellise loa olemasolu; ametlik luba: juhiluba.\nLuba teha või mitte midagi teha.\nTahtlik kõrvalekaldumine reeglist, konventsioonist või faktist, nagu kirjandusliku või kunstilise mõju huvides: poeetiline litsents.\nErakorralises olukorras lubatud erandlik vabadus.\nLiigne või põhjendamatu vabadus või vabadus.\nTeise patendi omamise õiguslik õigus.\nDictionary.com määratleb "rendi" kui:\nMaa, hoonete jms üürimise leping teisele; leping või vahend, mis annab vara teisele kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul või perioodi jooksul, mis on kindlaks määratud rendileandja või rentniku soovil rendi või muu hüvitise eest.\nPeriood, mille jooksul rendileping tehakse: viie aasta pikkune rendileping.\nPõhimõtteliselt annab litsents (ameerika inglise keel) või litsents (Briti inglise keel) litsentsisaajale õiguse teha midagi, näiteks juhiluba, äriluba, likööri litsentsi jne. Litsents võib tähistada ka seda luba sisaldavat dokumenti litsentsiandja poolt välja antud. See võib nõuda tasu või tasu. Töötasu on töö, probleemide või toote eest tasumine või hüvitamine. See nõue võib samuti aidata ametiasutustel teatavat liiki tegevusest teavitada ja anda neile võimaluse kehtestada tingimused ja piirangud, näiteks sigarettide või vedelike müük.\nRendileping on seevastu kahe osapoole vaheline leping, mille nad on otsustanud. Omanik lubab kasutajal või rentnikul kasutada objekti või vara teatud aja jooksul, teatud tingimustel või raha või tasu eest. Näiteks: isik võib üüri rentida üüri eest ühe aasta eest. Või võib ettevõte rentida masinaid 5 aasta eest iga-aastase hüvitise eest.\nPeamised erinevused litsentsi ja rendilepingu vahel on:\nÜürihinnas on vara ülekandmine; kuid mitte litsentsis.\nÜürnik saab rendilepingu ajal valdajaks. Kuid litsents ei kanna valdust üldiselt liceee'le.\nLiising on ülekantav. Litsents ei ole ülekantav.\nRendileping ei ole tühistatav. Litsents on tühistatav.\nLiisinguvõtja võib kaevatajate kohtusse kaevata enda nimel; kuid liceee ei saa.\nKummagi poole surm ei mõjuta üüri. Litsents lõpetatakse poole surmaga.\nIsik võib üürida laost kellelt teisele kümneks aastaks. Siiski peab tal olema litsents, et öelda, et kasutada laoruumi avalikus hoidlas.\nVõib üürida kaupluse ettevõttelt, kuid see nõuab mugava kaupluse avamiseks ärilitsentsi.\nAutot saab rentida, kuid seda on vaja juhtida.


Tänak: Ogier on suutnud iga autoga maailmameistriks tulla, loodame selle seaduspära ümber lükata - WRC - Autoralli MM 2020 - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nTänak: Ogier on suutnud iga autoga maailmameistriks tulla, loodame selle seaduspära ümber lükata\n15. jaanuar 2019, 13:47\nUue rallihooaja eel jagas MM-sarja kolmas mees Ott Tänak oma mõtteid Eesti ajakirjanikega, rõhutades, et tema selge siht on tänavu ihaldatud eesmärgini jõuda. Oma suurimaks trumbiks peab ta Toyotas mullu saadud kogemusi, samas kui nii mõnigi suur konkurent on kahe hooaja vahel tiimi vahetanud ja peab alustuseks uues võistkonnas kohanema.\nUuel aastal on Tänakul vaid üks siht – MM-tiitel. «Kahe hooaja vaheline paus oli lühike, palju sellega teha ei jõudnud, aga arendusi on muidugi tehtud,» sõnas Tänak. «Teisele hooajale samas meeskonnas vastu minna on mugavam, olukord on tuttav. Autoga on juba sõidetud ja inimesed on tuttavad, see peaks aasta esimese ralli Monte Carlos veidi kergemaks tegema,» sõnas Tänak.\nKuigi ennustatakse, et tänavune Monte sõidetakse senisest külmemas ilmas, ei muuda see Tänaku sõnul mõnes mõttes mitte kui midagi. «Lihtsat Montet pole mina veel näinud, mägedes on alati lund, jääd ja muda. Ses mõttes midagi oodata ei ole mõtet, Monte mängib sulle lihtsalt olud kätte ja pead nendega kohanema. Kui suudame ligilähedaseltki õiged otsused teha ja kompromissi leida, suudame ka konkurentsis olla,» vaatas Tänak hooaja esimesele rallile ette.\nOtt Tänaku pressikonverents.\nKahe hooaja vahel on rallimaailma suurim muutus kuuekordse maailmameistri Sebastien Ogier’ siirdumine Citroëni ridadesse. «Tema jaoks on see vist juba kolmas-neljas tiimivahetus. Siiani on ta suutnud igas meeskonnas tõestada, et kõigi autodega võimalik maailmameistriks tulla. Loodame, et meil on kuidagi võimalus seda ümber lükata,» oli Tänak muigvelsui enesekindel.\n«Kaks aastat on meil selleks võimalus olnud, aga me pole neid ära kasutanud,» jätkas ta tõsisemalt. «Kuna läheme uuele aastale vastu samas meeskonnas, on meil ehk natuke lihtsam, tal on uus meeskond ja uus auto. Aga teame, et kui Citroën saab asjad korda, on nad kiired. Sebastien on toonud teadmisi Fordist ja Esapekka Toyotast, infopuudust neil pole,» viitas Tänak mulluse meeskonnakaaslase Esapekka Lappi liitumisele Prantsuse tiimiga.\n«Kui nad suudavad saadud teadmistele õigesti reageerida, saab nendega olema keeruline võidusõit. Samuti on ju jätkuvalt Thierry Neuville Hyundais ja teine Sebastien (Loeb – toim) talle abiks. Tõotab tulla huvitav aasta!» avaldas Tänak usku.\nEttevalmistusest rääkides rõhutas Tänak taas seda, et tal on nüüd kõigilt MM-rallidelt Toyotaga kihutamise kogemus olemas. «Mullu tegime testi ja see andis väikese pildi, aga üldiselt oli suhteliselt keeruline teada, mis tulemas ja mis saama hakkab. Nüüd on meil mingi info olemas ja teame, kus olime tugevad, kus nõrgad. See lubab nõrkustega tööd teha.»\nTänak andis mõista, et tiitlijahi nimel on ta valmis väikesteks kompromissideks, kõige tähtsam on punkte korjata. «Ilmselgelt läheme sporti tegema ja võidu sõitma. Eesmärk on lihtne, kogu ettevalmistus on läinud selle peale, et suudaksime võidelda tiitli eest. Kaks korda oleme võidelnud, aga pole seda saavutanud, selleks aastaks oleme paremini valmis. Iga ralli eesmärk on koguda punkte. Jah, on vaja võita ka rallisid, aga see pole ainuke siht,» sõnas Tänak.


Kuidas kõik tähtis ära teha? - TOP-kiirlaenud.ee\nKuidas kõik ära teha?\nSelleks on vaja ülevaadet kõigest mida sa tahad ära teha. Võib selguda, et on tegevusi, mida sa ei tahagi teha või mida pole vaja teha võrreldes teiste, tähtsamate tegevustega.\nMis see “kõik” on?\nTegevused ja ülesanded sinu elu kõigis olulistes valdkondades.\nKõige ära tegemisel on kolm osa:\nAnalüüsimine ja korrektuuride tegemine eesmärkides ja tegutsemises – mis on millest tähtsam.\nEesmärgid kõigis sinu elu olulistes valdkondades (nt töö, ettevõtlus, pere, hobid, haridus jne)\nTegutsemine e modus operandi\nKõik tegevused tuleb panna ühte konteksti – kõrvuti – sest su elu ja aeg on ka ainult üks.\nSee aitab sul välja filtreerida oma kõige tähtsamat elu suuna ja sellele täielikult pühenduda (practise focus), jättes vähemtähtsaid tegevusi järjepidevalt kõrvale (reduce noise).\nNõnda järjepidevalt tegutsedes muutud sa oma põhitegevuses efektiivsemaks.\nÜks väga mugav variant tegemiste analüüsiks on võtta lahti Excel või OpenOffice Calc ja sinna luua eraldi tab iga oma elu valdkonna kohta, mida arendada tahad (nimetan seda tablinguks).\nTabelites saad jälgida erinevaid tegevusi, nt projektide kasum, oma lihaste-rasva suhte muutused, päevane rahakulu, nato-testi skoor.\nTablingu eesmärk on sind ennast motiveerida, aitab planeerida, fookust hoida ja prioriteetsust jaotada.\nOlles juba kuu aega tablinguga enda tegemisi jälginud, saad üle vaadata:\n– mis takistab ja on pigem koormaks?\n– mida veel jälgida?\n– mida ei peaks üldse tegema?\n– mille peale aega valesti kulutad – liiga vähe, liiga palju.\n– fantoom-tegevused – nende peale kulub aega, aga sisuliselt need midagi ei muuda.\nSee on 80:20-printsiibi järgi tehtud audit oma tegemistele 2 korda kuus. Loe pikemalt: Pareto audit äri arendamisel\nMe tegutseme efektiivsemalt kui meil on eesmärk. Olles eesmärgile orienteeritud näeme ja loome lahendusi kiiremalt. Selleks on vaja selget arusaamist eesmärgist.\nEesmärgi püstitus ja saavutamine:\nMida sa tahad? Võimalikult täpne sõnastus.\nMis ajaks? Kuupäevaliselt.\nMis tingimustel? Võib olla mitu tingimust.\nMIKS ? Kõige olulisem küsimus.\nJa korda neid punkte järjest ringeldes kuni leiad lahenduse.\nVõti peitub kuldses mõtte-teras: „Defineeri, mida sa tahad.“\nJust “defineeri”, mitte “ütle” ega “pane kirja”. Defineeri ehk määratle täpselt, mis see on mida sa tahad, miks ja kuidas, mis ajaks ja mis tingimustel. Mida selle saavutamine sinu jaoks tähendab.\nSellise arutluse tulemusel võid jõuda arusaamale, et sa võib olla ei tahagi seda nii väga või just sellisel kujul nagu algselt arvasid. See aga võib oluliselt muuta eesmärgi saavutamise.\nNt kui tahad raha võid jõuda arusaamale, et tegelikult tahad raha eest autot osta. Seega – sa ei taha raha, vaid autot. Aga raha ja auto saamiseks on erinevad võimalused.\nEesmärgi saavutamine peab olema mõõdetav – mille järgi saad aru, et oled eesmärgini jõudnud? Nt kuu kasum, NATO-testi skoor, blogipostituste arv, külastuste arv jt.\nSee kuidas sa lahendad väikeseid ülesandeid (nt kodus kraani parandus) mõjutab seda kuidas sa lahendad suuri ülesandeid (nt projekti eelarve koostamine).\n“Me saame selleks, mida me praktiseerime.”\nPrioriseerimine on kõige ära tegemise võti – toome esiplaanile kõige olulisema ja anname sellele rohkem ressurssi. Vähemtähtsa jätame kõrvale.\nÜks põhjus miks paljud rapsivad mitmel rindel ennast segaseks on see, et ei anta endale aru et tegutsemine toimub ühel ajateljel – ei saa samaaegselt mitmel erineval ajateljel arendada erinevaid tegevusi ja elu.\nSõnasta tekkinud probleem olukord ümber – ära mõtle sulgevate lausetega (nt “seda ei saa parandada”) vaid küsi avatud küsimusi (nt “kuidas seda saab parandada”). Küsimustel on neurolingvistiline jõud. Proovi nt allolevatele vastuseid leida:\n– Kuidas mul oleks rohkem raha?\n– Kuidas ma oleksin paremas vormis?\n– Kuidas mu aju oleks võimekam?\nPlaneeri päev, nädal, kuu, aasta. Planeerides tuleb välja, et on vaja otsustada, mis on millest tähtsam, sest aega on meil piiratud. Jah, homme on ka päev, aga tänast ei saa sa kunagi tagasi.\nPane kõik oma tähtsamad tegevused kõrvuti konteksti – hinda nende perspektiive ja tähtsust.\nPane eesmärgid igas valdkonnas.\nTegutse ja võta julgelt vastu otsuseid.\nSama mudelit saad rakendada ka kui sulle on antud ÜLESANNE – analüüsid, teed eesmärgi selgeks ja asud otsusekindlalt tegutsema.\nAutor AutorPostitatud 9. august 2016 10. november 2017 Rubriigid ProduktiivsusSildid tabling\nÜks mõte “Kuidas kõik tähtis ära teha?” kohta\nPingback-viide: Elu mõte - 14 küsimust sulle oma elu kire leidmiseks\nEelmine Eelmine postitus: TOP äriraamatu soovitused\nJärgmine Järgmine postitus: Kontoritöö 80 trikki kuidas ülesanded tehtud saada


FOTOD ja VIDEO: Indoneesia randa uhuti hiiglaslik, müstiline ja kõdunev korjus - Lemmikloom\nMõned päevad tagas uhtus vesi Indoneesia saare randa ühe kummalise ja hiiglasliku koletise. Mädanev olend ulbib veepinnal ja algul arvati, et tegu on hoopis mahajäätud paadiga. Uudishimulikud kohalikud on šokeeritud.\nSee, pildil näha olev 15-meetrine hiiglaslik mereloom leiti Hulungi rannalt, Serami saarelt Indoneesias. Müstilise taustaga looma avastas Asrul Tuanakota, 37-aastane saare kohalik elanik, kes esialgu arvas, et tegu on mõne vana ja hüljatud paadiga.\nTänaseks on pooleldi roiskunud ja mädaneva korjuse pildid ja videod vallutanud interneti avarused ja leid on šokeerinud paljusid kohalikke. Rahvas spekuleerib, kas tegu on mõne hiiglasliku kalmaari või kašelotiga ja kohalikku vaatamisväärsust on paljud vaatamas käinud. Mitmetest postitatud videotest on näha, kuidas tundmatu mereolend vaikselt kõduneb ning ümberkaudse vee tumepunaseks muudab.\nHiiglaslik kalmaar võib kasvada kuni 13 meetri pikkuseks, kuid keskmine kašelott on lausa 16 meetrit pikk. Mereteadlased võtsid väidetavalt neljapäeval mereolendilt ka vajalikud proovid, et selgitada, kellega on tegu. Seni on kohalikud müstilist mererümpa uudistamas käinud. Hinnanguliselt oli loom avastuse hetkel olnud surnud juba umbkaudu 3 päeva. Kohalik väeüksus hoiab rümbal silma peal.\nEksperdi sõnul on tegemist kiusvaalalisega. Kiusvaalalised on veeimetajaid, kes kuuluvad vaalaliste seltsi, kuid erinevalt hammasvaalalistest on kiusvaalalistel hammaste asemel kiusaparaat. Sellega filtreerivad nad veest toitu. Alamseltsi arvatakse neli perekonda ja 14 liiki. Ka sinivaal kuulub nende rühma.\nVIDEO: Filipiinide rannalt leiti kuue meetri pikkune müstiline “karvane koletis” (13) 26.02.2017\nLee Kong Chian ajaloomuuseumi hoidja Marcus Chua sõnul on tegemist kiusvaalalisega. "Sellises lagunemisseisus oleva korjuse piltide ja videote põhjal ei ole võimalik kindlaks määrata, kas tegemist on küürvaalaga või mitte," sõnas Chua, kes on samuti ka imetajate ja lindude kuraator. Ta lisas, et suure tõenäosusega ei ole siiski tegu hiiglasliku kalmaariga, sest varasemalt ei ole Indoneesia vetest ühtegi teist sellist leitud.\n"Kui hiiglaslik veeimetaja hukub, siis jääbki ta veepinnale ulpima ning ühel hetkel süüakse ta tõenäoliselt haide poolt ära.


EL kärbib püügikvoote\nSel teemal on intensiivseid läbirääkimisi peetud läinud aasta maikuust peale. Saavutatud kokkuleppe vastu hääletasid Suurbritannia ja Prantsusmaa. Britid leidsid, et kuna paljud mitte-Briti laevaomanikud ostavad Briti kvoote, siis tuleb see probleem enne püügimahu üldist vähendamist ära laendada.\nEuroopa komisjoni volinik Emma Bonino soovitas algselt püüki vähendada 40 protsenti kuue aasta jooksul, kuid enamik ELi liikmesriike polnud sellega nõus, kartes tööpuuduse liigset kasvu suhteliselt vaestes rannikupiirkondades.\nKokkuleppe kohaselt tuleb ELi liikmesriikidel vähendada kõige enam ohus olevate kalaliikide püügimahtu 30 protsenti, teiste kalaliikide püüki 20 protsenti ja külmutada kõigi ülejäänud kalaliikide püügimaht praegusel tasemel kuni aastani 2001.\nEnim ohus olevateks kalaliikideks peetakse turska, heeringat, makrelli, lesta ja merikeelt Põhjameres, sardiini ja süsikat Pürenee poolsaare lähipiirkonnas ning lõhe Läänemeres. Liigpüütavateks kalaliikideks on pik?a, süsikas ja heik Põhjamerel, makrell, sinikala ja mõõkkala Pürenee poolsaare juures ning tursk Läänemeres.\nKokkulepe jätab liikmesriikidele vabad käed, kas nad saavutavad püstitatud eesmärgi laevastiku kärpimise või merel oldud päevade vähendamise teel.\nViimasel hetkel enne kokkuleppele jõudmist soostus Euroopa komisjon, et see ei hõlma kuni 12 meetri pikkuseid traalereid. Algselt oli leppest kavas välja jätta kuni 10 meetri pikkused laevad. Samuti nõustus komisjon Hispaania taotlusega, et käesolev kokkulepe ei hõlma ELi kalalaevade tegevust kolmandate riikide vetes. FT-REUTER-ÄP


Raido Roos: noortekoondistes on kindlasti olemas kujud, kellest võib midagi tulla – Korvpall24.ee\nAvaldatud 13.01.2020; 12:34\nAutor Siim Semiskar 13.01.2020; 12:34\n-Eesti poiste U18 korvpallikoondis | Foto: Siim Semiskar\nKorvpallipodcastis “Möödavise” käis eelmisel korral külas Eesti Korvpalliliidus koondiste juhina töötav Raido Roos, kelle hallata on igapäevaselt kõik meie järelkasvukoondised. Seetõttu oli Roosil jaanuari algus eriti kiire tööaeg, kui Tallinnas peeti iga-aastast BSBC noorteturniiri, kus Eesti U18 poisid teenisid täisedu kolme võiduga esikoha ja U16 poisid jäid ühe võidu peale.\nKuigi poiste U16 koondis võitis vaid ühe kohtumise, siis huvitavaid tüüpe on meeskonnas mitmeid, eesotsas Madridi Reali noorteakadeemias harjutava Henri Veesaarega. Raido Roosi sõnul on U16 koondislaste tuleviku ennustamine täiesti tänamatu töö, kuna tegemist on alles 15-aastaste poistega ning õige töö korvpalluriks saamisel on neil alles algamas.\nKa U18 poiste kohta oli Roosil samasugune sõnum: “Mingeid järeldusi paluks nendest BSBC mängudest mitte teha. Eelmise aasta U18 koondisel läks BSBC üle kivide ja kändude, aga suvel tegid EM-il täiesti okei tulemuse.”\nKa Marko Parkonen soovitab noorteturniiride tulemustesse külma peaga suhtuda. “Praegu siin juba räägiti, et keegi ei mäleta, kuidas meie U18 nii võimas on jne. Aga alles see oli, kui 1999 poisid olid meie kuldne põlvkond ja siis kohe sama jutt 2000. aastal sündinud poiste kohta,” muigas Parkonen.\n“U18 koondise liidrid on kindlasti sellised kujud, kellest võib midagi tulla. Aga seal koondises on huvitavaid tüüpe veel. Kuna eestlane on suhteliselt aeglane ärkaja, siis loodame, et läheb veel kirjumaks see seltskond,” lisas Roos enamasti veel 17-aastaste mängumeeste kohta.\nKoondiste juht tõi jutus välja ka ühe murekoha. “Koondiste peatreenerite suunas tuleb väga palju kriitikat ja mina pole sellega absoluutselt päri. Sest mida teeb peatreener nelja päevase laagriga? Ta paneb kokku oma taktika ja visiooni ning hakatakse mängima,” sõnas Roos.\n“Tegelikkuses tuleb pöörata pilgud klubide poole, mis tööd seal tehakse. Ei ole õige toorelt peatreenereid rünnata, et kuskil on midagi mööda pandud. Meil kõigil on korvpallist oma nägemus. Olen noor ja loll selle koha pealt ja mulle väga meeldib vaielda,” muigas Roos ja kinnitas, et tema seisab kindlasti koondiste peatreenerite selja taga.\nTüdrukute U18 koondise peatreenerina BSBC turniiril tegutsenud Marko Parkonen nõustus: “Loomulikult iga peatreener ja kõik mängijad tahavad võita, aga see võit tuleb välja pigistada teistmoodi, kui see, et ma ainult viie paremaga mängin, istun maa-ala kaitses ning lähen igal juhul võitma.”\nKuula pikemalt Raido Roosist, BSBC turniirist ja Eesti noortekoondistest “Möödaviske” saatest:\nPrevious Post Gerd Kanter: kui poleks olnud Levkoid ja Rebast, ei räägiks me olümpiavõitjast, vaid keskpärasest korvpallurist\nNext PostMediq Eesti kindlustas Rahvaliigas põhiturniiri võidu, selgusid ka vahegruppide koosseisud


Odav lõhesupp | Kokaraamat.ee\naprill 12, 2003 Supid ja pudrud 51\n0,7 kg lõhe supikogu\n2 kanapuljongikuubikut (“Maggi”)\n1. Pane lõhe supikogu keema, lisa pool teelusikatäit soola. Keeda umbes 3 min.\n2. Puhasta liha luudelt ning säilita puljong.\n3. Tükelda sibulad ja prae umbes 5 min. supilusikatäies võis.\n4. Lisa tükeldatud porgand ja hauta u.10 min. (see annab supile hea meki ja värvuse)\n5. Lisa kuubikuteks tükeldatud kartulid ja sibul-porgand leemele ja keeda tasasel tulel valmimiseni.\n6. Serveeri hakitud tilli ja u.kahe supilusikatäie hapukoorega.\n51 kommentaari “Odav lõhesupp”\n25. mai 2008 at 06:35\nvalmis supile võiks lisada sektoriteks lõigatud sidruniviile, annab megahea maitse! aga kindlasti ärge lisage sidruniviile alles keevale supile, saab jube mõru ja võib isegi nii hull tulla, et ei sünni süüagi. Kõige parem panna see sidrun alles taldrikusse\n5. märts 2008 at 11:26\nPiisab ühest forellist või lõhest, mis ostetud näiteks graavlõhe tegemiseks. Kala fileerimisjäägid, s.t. pea,selgroog ja saba panna keema nii vähese veega, et kogu kupatus oleks vaevu veega kaetud. No nii umbes 20 min keeta. Tõsta tükid vahukulbiga välja ja jahutada. Eraldada kalaliha. Natuke seda saab. Keeduleem kurnata ja lisada umbes liiter vett.\nNüüd porgand, sibul ja keeta poolpehmeks.Lõpuks lisada kartul ja kalapuljongi kuubik ning keeta pehmeks.\nMuidugi terapipart ja soola ka. Päris lõpus lisada kalaliha ja rõõska koort. Viimase võib ka ära jätta, kuid just seda lisati kalasupile Turu saarestikus. Tilli ka. Saab umbes 1,5 liitrit head suppi ja väga kiiresti. See siin on võimalus kasutada kalafileerimisjääke. Aga ega keegi keela suisa kala keeta ja luudest eraldada suurema koguse supi saamiseks. Keedetud kalapea saab kass.\n6. apr 2004 at 04:37\nAitähh-et mult supi isu ära võtsid…krt küll…\n31. jaan 2004 at 02:44\nlõhe-forelli segusupikogu annab vääga hää tulemuse (puhas forell jääb pisut lääge mu meelest). soovitan müüjalt üleküsida – üldjuhul lihtsalt \_”supikogu\_” silt ju asjal juures.\n22. okt 2003 at 02:11\nTegin ja maitses. Hästi hea kohe … Soovitan soojalt kõigile;)\n10. juuni 2003 at 01:16\nproovisin ja väha hea soovitan teha ka haugist või angerjast tulemus on väga hea\n5. juuni 2003 at 11:52\nviimati ostetud lõhe supikogus oli paeluss!


Timbery on rahvusvaheliselt tunnustatud USA bränd, mille tehas asub Poolas. Timbery saeraamide ja puidutööseadmete ametlikuks esindajaks Eestis on Aiatäht OÜ.\nOstes saeraami või mõne muu suurema seadme, on see märkimisväärne rahaline investeering. Timbery missiooniks on pakkuda kvaliteeti, seadme lihtsat kasutust ja vastavat seadet oma klassi parima hinnaga. Meie tootevalikus olevad Timbery kaubamärgi saeraamid on heaks ja läbimõeldud lahenduseks just ennekõike kodukasutajatele.\nÜhendades 30+ aastat kogemusi tööstuslike ja portatiivsete saeraamide ehituses, on Timbery inseneridele püstitatud pidevalt kasvavad nõudmised, et saeraamid vastaksid järgmistele tingimustele:\n- madalama hinnaga, kuid saeks sama hästi või paremini kui konkureerivad brändid.\n- vastaksid uuendustele ning pidevale innovatsioonile.\nValides Timbery : saad seadme, mis vastab kõrgele kvaliteedile, puhtale disainile ning korralikule saetööle.\nTaskukohane saagimine mugava ja töökindla saeraamiga algab Timbery´st!\nLogosol on Rootsi juhtiv puidutöötlus- ja puidutööseadmete ettevõte. Tunnustatud ja tuntud lahendused näiteks eraisikutele just väike- kettsaeraamide ning metsanduse abivahendite näol. Logosol tootevalik võimaldab aga toodete näol kasvatada era tarbimist ka teenus osutamiseks.\nLogosol töötab välja ja müüb ainulaadseid puidutöötlus- ja puidutööseadmeid. Uuenduslike ja taskukohaste lahendustega on tuntavalt muutnud metsandus- ja puidutöötlustöid enam kui 20 aasta jooksul. Logosol tooteid tuntakse nende ehituse lihtsuse, töökindluse ja tõhususe poolest. Need toodete ja tarvikute moodul-lahendused aitavad klientidel oma kodust kasutust äriks kasvatada, ning samaaegselt oma seadmeid hõlpsalt ja kiiresti vajadusel uuendada.\nMüüme edasi ka VARI kaubamärgi puidutöö seadmeid - edukas Tšehhi tootmisettevõtte, kelle alguslugu pärineb 1969 aastast. Oma pika ajaloo vältel on toodud turule erinevaid tootegruppe aia-, põllumajandus-, haljastus- ning puhastustehnika valdkonnas. Saeliinid OÜ on VARI toodete maaletooja koostööpartneriks Eestis, pakkudes antud kaubamärgi tehnikaga klientidele kvaliteeti, mugavaid ja tootlike lahendusi mõistliku hinnaga. Toodetele garantii, järelhooldus ning kulu- ja varuosad.\nVARI toodete nimistusse kuuluvad näiteks: puulõhkujad, halumasinad, kreissaed, oksapurustajad (aga ka kõrge heina lõikurid, tänavapuhastusharjad, mullafreesid jne)


Neli tuumakat muusikaloo teksti — Sirp\nNeli tuumakat muusikaloo teksti\n19. sajandi muusikaelu Eestis. Eesti muusikaloo toimetised 9. Koostanud Urve Lippus, toimetanud Meeli Sedrik. Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia, 2008. 292 lk. Tore oleks elada Eesti Vabariigis, kus toimib regulaarne lennuühendus Euroopa tähtsamate linnadega ning riiulist saab võtta uue ja põhjaliku eesti muusika ajaloo köite. Kuni see nii ei ole, saab vähemalt unistuste teises punktis aidata sari „Eesti muusikaloo toimetised”, mida on ilmunud juba üheksa raamatut. Võib ehk küsida, miks ei võiks lihtsalt koondada kõik hakkajamad eesti muusikateadlased, et ühisjõul kokku panna suurte inglis- või saksakeelsete muusikaajalugudega võrreldav raamat.\nAga küllap on sellel sada takistust, alates sellest, et „normaalne” muusikateadlane ei taha midagi välja anda tõeliselt põhjaliku eeltööta. Sarja alusmaterjaliks on olnud seminariettekanded, nagu oli ingliskeelse avaraamatu „Music History Writing and National Culture” (1995) puhul, aga ka muu teaduslik tegevus, alates magistritöödest. Sarjas on varem ilmunud Kristel Pappeli uurimus „Muusikateater Tallinnas XVIII sajandi lõpus ja XIX sajandi esimesel poolel” (ooperid Mozartist Wagnerini, 1996), Virve Lippuse rikkalik töökogemus vormus raamatuks „Eesti pianistliku kultuuri kujunemine” (1997), Heidi Heinmaalt on ilmunud raamat „Protestantlik kantoriinstitutsioon Tallinnas 16.-17. sajandil” (1999). Kogumik „Valgeid laike eesti muusikaloost” valgustas lugejat Tartu varasema muusikaelu, koraaliraamatute ja viiulimeistrite teemal, samade kaante vahelt leiab Merike Vaitmaa üldistuse viimaste aastakümnete muusika suunavõttude kohta, kõrvuti eesti helilooming ja muu maailma nähtused.\nSarjas on ruumi antud ka rahvuslikkuse idee teemale muusikas, eelmise sajandi algupoole muusikaelule ning meestelaulutraditsioonile. Sarja üheksas raamat on „19. sajandi muusikaelu Eestis”. See aeg oli Eesti pinnal tunduvalt huvitavam ja rikkam kui enamik meist tavaliselt kaldub arvama. Ka üsna kummaline: kõnealuses kogumikuski esinevad valdavalt saksa nimed, tollaseid kontserdipileti hindu ja muusikategelaste palku arvutati aga Vene rublades. Kogumikku on enamjaolt lugeda peaaegu sama hea kui kuulata Jüri Kuuskemaa ajaloovesteid. Kirjutised on elavas „inimlikus” keeles ja panevad kujutluse hästi tööle. Faktid ja oletused omaaegse muusikaelu kohta aitavad vaimusilmas elustada tollaseid Tallinna ja Kuressaare tänavaid ning saale ja muidki paiku. Põnev on teada saada, kuidas elasid ja tegid kultuuri tollased Aivar Mäed ja Tõnu Kaljusted.\nSpetsiifilisemaid eelteadmisi eeldab ehk ainult kogumiku viimane, Pille Raitmaa artikkel koraalilaulmise erinevatest võimalustest. Teisi artikleid peaks olema väga kerge haarata ükskõik milliselt elualalt pärit huvilisel. Iga artikli lõpus on saksakeelne resümee, mis tänapäevases angloameerika kaldega maailmas mõjub lausa stiilselt ja on kooskõlas raamatu kontekstiga. Kogumiku avaartikkel, Kristel Pappeli ja Tiinamai Keskpaiga „Tallinna Muusikaühingu kujunemine ja tegevus kontserdielu korraldamisel 1835–1845” paneb tollase Tallinna muusikaelu elegantselt avaramasse Euroopa konteksti. Ülevaates paikadest, kus kontserte tookord anti, saab ettekujutus kunagisest Tallinnast rikkamaks ja kuidagi kaalukamaks. Artiklist saab teada, kes esines, mida ette kandis ning kuidas toimis muusikaelu „olmeline” ja „proosaline” pool. Nii nagu meie ajal müüakse suurtele suveüritustele tavalisest kõrgema hinnaga pileteid, võis ka aastal 1840 suvekontserdi pilet maksta mitu korda rohkem – sihikul olid eelkõige Peterburist saabuvad jõukad suvitajad. Kuna tol ajal tuli kõne alla ainult elav muusika, oli kontserdielu seltsielu oluline osa ja vajadus muusika järele viis muusikaühingu asutamiseni aastal 1841. Ühing korraldas regulaarselt sümfooniakontserte, kaasates ka koori.\nAsi toimis tänu sellele, et professionaalid ei põlanud ära koostööd asjaarmastajatega. Põnev lugemine on artikli lisana antud repertuaari nimekiri. Aastast 1848 hakkas Tallinna muusikaelus olulist osa mängima August Krüger, Saksamaal sündinud ja Riias töötanud muusikategelane, oma panuse lisas tema lauljannast abikaasa. Triin Vallaste uurimusest „August Krüger ja linnakapell Tallinna muusikaelus 19. sajandi teisel poolel” saab ülevaate 1850. aastast elu lõpuni (1883) linna muusikadirektori ametis olnud Krügeri ettevõtmistest ja tööülesannetest, mille hulka kuulus muuseas ka kohustus jälgida muusikute meeleolusid – kardeti, et koos muusikutega levivad Lääne-Euroopa revolutsioonilised ideed ka Vene keisririiki (lk 127). Sellestki artiklist saab rohkesti teadmisi omaaegse muusikaelu korralduse ja repertuaari kohta. Tollasele publikule pakuti Beethoveni, Glucki, Haydni, Mozarti, Wagneri, Schuberti ja teiste klassikute kõrval ka omajagu meie päevil üsna tundmatute autorite teoseid.\nHuvitav võrdlusvõimalus tekib, kui lugeda viidet omaaegse kunstitundja Riesemanni ajaleheartiklile (1860), kus märgitakse, et publik ei oska korraldajate pakutavat piisavalt hinnata, sümfooniakontsertidel napib kuulajaid ning sõna „sümfooniakontsert” seostatakse eelarvamuslikult igavusega. Mõni aasta hiljem leiab anonüümne leheautor, et Krügeril on õnnestunud seda arvamust tublisti muuta (lk 139). Ülimalt tähelepanuväärsele isikule on keskendunud ka Heidi Heinmaa artiklis „Hans Schmidt – suurvaim baltisaksa muusikaloos”. Schmidt, kes muu hulgas jäädvustas end ajalukku Brahmsi tekstiautori ja Aino Tamme esinemispartnerina, oli pianist, klaveriõpetaja, muusikaarvustaja, luuletaja, tõlkija ja helilooja. Mitu aastat elavdas Schmidt muusikaelu Kuressaares, seda korraldades ning ise muusikuna üles astudes. Säilinud arvustustes kiidetakse Schmidti kui virtuoosse, elegantse ja vaimuka mängustiiliga pianisti, näiteks Mozarti Klaverikontserdi d-moll ettekandmisel (lk 186).\nKahju, et see mitmekülgne muusik ja organisaator otsustas aastal 1885 siirduda Riiga ajalehe Rigasche Zeitung muusikaarvustajaks. Pille Raitmaa „Arutlused koraalilaulu teemal Liivimaal 19. sajandi teisel poolel ja 20. sajandi algusaastatel” on erakordselt huvitav artikkel, mille teljeks on teema, kuidas asendada tuimavõitu ühetaoliseks „joruajamiseks” muutunud koraalilaulmise stiil rütmiseeritud, elavama laulmisviisiga. Raitmaa vahendab „koraalitüli” Saksamaal ja selle kajasid Liivimaal. Tuleb välja, et siinmail tehti selles asjas lutsulikult „pool rehkendust”, isegi vähem – ilmus ainult üks rütmiseeritud koraaliviisidega koraaliraamat (1861) ja enamik Liivimaa vaimulikkonnast ei innustunud muutusi tegema (lk 265). Argumendid, millega põhjendati koraalilaulustiili muutmise vajadust või vanas stiilis jätkamist, meenutavad nii mõnelgi juhul praegusi eelarvetülisid: mis on ühe või teise muutuse hind, kellele ja milleks see hea on ja mis on lihtsalt asjaosalistele mugav lahendus.