VJL AJALUGU | Viljandimaa Jahimeeste Liit\nAasta algul oli 1452 liiget. Loendati juba 595 põtra, 175 metssiga, 2179 metskitse ja arvukalt muid ulukeid. Aasta algul oli Klubil 49 sektsiooni, mis aasta lõpuks oli kavas vähendada 36-le. Jahimeeste atesteerimiseks moodustati juhatuse otsusega eksamikomisjon, esimehe kohused pandi T.Arusalule. Märgiti jahindusarendaja katseaja edukust.\nNõukogu otsustas panna oma liikmetele kontrolli jahisektsioonide tegevuse üle. Sektsioonide esimeestele viidi läbi seminar kahes grupis. Erilist tähelepanu pöörati rebaste, kährikute, hulkuvate koerte ja kasside piiramisele (hävitamisele). Selles osas tuli klubi teisele kohale vabariigis. Partide talvitumistingimuste tagamiseks keelati jahi pidamine veelindudele Raudna jõel raudteesillani, Viljandi järvel, samuti Sinialliku ojal allikast raudteejaamani. Aasta jooksul lasti 109 põtra, 27 metssiga, 140 metskitse. Riigile anti üle 8 tonni põdra liha. Peaaegu iga jahikollektiiv, kes küttis põtru riigile sai sama arvu ka endale. Peale otsese jahitegevuse rajati arvukalt söödapõlde, varuti heina, vihtasid ja vilja puhastusjäätmeid. Kontroll näitas, et talvise lisasöötmisega võis jääda rahule. Samas karistati jahimehi 14 korral administratiiv korras ja kahele jahimehele langetati poole aastane jahi keeld.\nAasta algul oli klubiliikmeid 1425, aasta lõpuks 1369, seega lahkujaid oli rohkem kui klubisse astujaid. Loendati 690 põtra 207 metssiga, 2699 metskitse, järelikult loomade arvukus oli tõusuteel. EJS-i otsuse kohaselt viidi läbi kõigi klubiliikmete atesteerimine. EJS algatas ka jahitemaatiliste fotode konkursi. Esikoha võitis Evald Raukas. Rajooni tätevkomitee kinnitas kokku 11 uut jahipiirkonda. Põdralube väljastati 237 sellest riigi norm oli 115 põtra. Väikeulukite jaht toimus tuusikute alusel, milliseid väljastati jahimehele üks nädala kohta. Jahilaskevõistlustel kaarrajal ja suuruluki laskmisel tuli klubi kolmandale kohale vabariigis. Klubi koondmeeskond osales klubide kokkutulekul Võru – Kubijal. Klubisiseses võistluses oli esikohal Koidu ja Mõisaküla sektsioonid. Eeesti Metsamajanduse ja Looduskaitse Ministeeriumi poolt tunnistati klubi röövulukite hävitamisel 3 koha vääriliseks. Klubi jahimeestele kuulus kokku 1817 jahipüssi. Jahitrofeede maailmavõistlusele Budabestis saadeti Evald Raukase rebase kolju ja metsseakihvad. Mõlemale omistati kuldmedal.\nAasta algul oli Klubil 1369 ning lõpul 1314 liiget, sektsioone 45, hoolduspiirkondi 35, seega umbes 10 sektsiooni pidid leppima kaashooldamisega.\n12 veebruaril toimus järjekordne Klubi konverents, s.o. juba III konverents. Klubi nõukogu esimees T.Arusalu tegi kokkuvõtte eelmise aasta töödest ja edusammudest. Viidi läbi jahimeeste atesteerimine, millest võttis osa 1352 jahimeest. Võrreldes 1969 aastaga suurenes põdraliha müük riigile kolmekordselt. Rajati rohkem söötmise rajatisi ja koguti tunduvalt rohkem lisasööta. Kahjuks tuli karistada 17 klubi liiget jahieeskirjade rikkumise eest. Soovida jättis võitlus salaküttimisega ja jahieeskirja rikkumistega. Nõuti suuremat tähelepanu kahjulike ulukite arvu piiramisele ja hulkuvate koerte ning kasside hävitamisele. Suuruluki jahtidel peeti vajalikuks parendada jahidistsipliini. Nõuti taas, et linnasektsioonid (ilma hooldusalata) liidetakse maasektsioonidega.\nValiti 23 liikmeline nõukogu kuhu kuulusid põhiliselt rajooni juhtivad seltsimehed ja mõned edukamad jahimehed.\nJuhatuse esimeheks valiti tagasi T.Arusalu. Kultuurimajas korraldati 6 aprillil jahimeeste puhkeõhtu, rajooni lehes avaldati kaks lehekülge materjale sarjast „Jahimehe Jututuba”.\nSel hooajal oli küttimislimiit üks suuremaid, nii et loodussõbrad isegi süüdistasid jahimehi. Kuid soodsad ilmastikutingimused ja ulukihoole aitasid kaasa ulukite kiirele juurdekasvule. Sagenes isegi metsloomade ilmumine taludesse, asulatesse ja teedele. Tekkis rohkem metsakahjustusi. Vastemõisa jahiselts küttis isegi 33 põtra. Kesised lumeolud raskendasid aga metssigade ja huntide tapmist.\nVabariiklikul kokkutulekul saavutas Klubi suuruluki laskemeeskond 3 koha.\nSektsioonides korraldati enne põdrajahi algust laskekatsed kuuliga.\nAasta algul oli klubil 1314 liiget, aasta lõppul 1331 – seega üle mitme aasta toimus taas liikmete arvukuse tõus.\nDetsembris kontrolliti klubi tööd. EJS kompleksrevisioniga olulisi puudusi ei avastanud. Põtru lasti 273, neist riigile 198. Sektsioonidele kes lasid 4 ja enam põtra otsustas juhatus anda enda tarbeks tasuta 50% riigile antud põtrade arvust. Peale sellist intensiivset laskmist jäi arvukus siiski stabiilseks. Tõusnud oli ka metssigade arvukus ja jäneste arvukus.\nAlates 1 novembrist kinnitas rajooni TSN täitevkomitee 13 uut jahikeelu piirkonda ja 3 kohalikku looduskaitseala. Nendes oli lubatud lasta erilubadega vaid röövloomi.\n18 oktoobril avaldati ajalehes „Tee Kommunismile” erilehekülg „Jahimehe Jututuba”, toimetajaks E.Raukas, kus tehti juttu ka Kaansoosse siginenud huntidest. Toimunud eduka jahi kohta võis lugeda kohalikust ajalehest 23 oktoobril. Eelluurega tehti kindlaks huntide liikumine ja tulemuseks oli 5 kütitud hunti ja 2 haavatut. Tulemuseks oli, et Kaansoo piirkonnas võisid ulukid ja elanikud ennast taas rahulikumalt tunda. Sellist hundijahti juhtub väga harva, kus ajujahiga tabatakse nii palju „kriimsilmi”. Antud aastal tabati veel 184 rebast, 227 kährikkoera, 51 nugist, 166 tuhkrut, lisaks 23 hulkuvat koera ja 840 kassi – seega edukas aasta!!!\nEdu saavutasid ka jahilaskurid. Jõgeval tuli Klubi esindus suuruluki laskmises ja Elvas kaarraja meistrivõistlustel 6-7 kohale.\nMaakonnas korraldatud üleliidulisel jahitrofeede näitusel hinnati meie jahimeeste kahed soku sarved kuldmedalile. Klubisiseselt tulid esikohale Nuia, Kaavere ja Mõisaküla sektsioonid. Individuaalselt olid edukamad Heldur Metste(Mõisakülast) ja Ain Ant (Kaaverest).\nMälestusesemega autasustati kauaaegset klubi esimeest ja aktivisti Eduard Kaljustet seoses pensionile jäämisega.\nAasta algul 1331 liiget, aasta lõpul aga 1337. Mai kuus loendati klubi aladel 690 põtra, sigu 231, metskitsi 3621, seega rohkem kui eelmistel aastatel. Klubil oli 40 sektsiooni, hoolduspiirkondi aga 35, seega 5 sektsiooni pidid leppima jätkuvalt kaashooldamisega. Juriidilisi liikmeid oli juba 12. 26 mai IV konvernetsil nõuti suuruluki laskeraja ehitamist Viljandi lähistele (nt Kösti tiiru), kuna selline rada oli ainult Kärstnas. Veel otsustati rajada kõrgistmeid ja jahikantsleid mis olid leidnud laialdast ehitamist ning kasutamist. Otsustati veel vabastada liikmemaksust 65-aastased ja vanemad ning taotleda Heimtali jahilossi (tegelikult endise viinaköögi) üleandmist klubile, et ehitada see õppebaasiks.\nValiti ka nõukogu (24 liiget) ja juhatus ning revisjonikomisjon (põhiliselt eelmise aasta eeskujul).\nKevadiseks jahiks jagati välja 6 metsise ja 48 tedrekuke laskmise luba.\nKlubile osteti esimesed 3 jahikarabiini.\nNimetatud aastal tekkis uus marutaudi puhang. Marutaudi vastast süstimist vajas 32 jahimeest. Kuulutati välja preemiad hulkuvate koerte ja kasside hävitamise eest. Sel aastal lastigi 326 hulkuvat koera ja 1823 kassi. Röövulukite hävitamiseks korraldati 209 ajujahti. 1974 aasta meistrivõistlustel kaarrajal saavutati 7 koht, kaevikrajal 5 ja suuruluki laskmises 4 koht. Oli ka eeskirjade rikkujaid, koostati 52 protokolli, 3 liiget hääletati välja.\nAasta algul oli Klubil 1337 liiget, lahkus või kustutati 16, juurde tuli 18 liiget.\nAugustis ühines senine riigiteenijate sektsioon Koidu ja ka Tänassilma sektsioonidega. Oktoobris liitusid ka ATB – 8 jahimehed Vastemõisa sektsiooniga. Enne sügisjahti korraldati sektsioonide esimeeste ja ühiskondliku loodusinspektorite seminar – nõupidamine. Kerkis üles klubile avaramate ruumide leidmise vajaduse küsimus. Alates 1 novembrist kehtestati uued jahikeelupiirkonnad. Seoses Päri lennuvälja ehitusega laiendati jahikeeluala selle ümbruses.\nAasta oli edukas selles mõttes, et tänu soodsatele lumeoludele õnnestus tabada 13 hunti ja 5 ilvest. Kõige rohkem olid hundid murdnud koeri, lambaid ja metsloomi Leie – Kaavere, Kõpu – Tipu ja Kaansoo ümbruses. Kõige edukamad olid Kaavere jahimehed tabades 7 hunti.\n1975 aastal saavutas Klubi esindus vabariiklikel võistlustel laskmises 5 koha. Klubisiseseid võistlusi korraldati Kärstna ja Nuia laskerajal. Sõpruskohtumises Paide klubiga tulid Viljandlased kaarrajal esikohale.\n1975 aasta vabariiklikust (sotsialistlik) võistlusest arvati välja Viljandi klubi raskete õnnetuste tõttu, mida põhjustas jahieeskirjade ja ohutustehnika jäme rikkumine. Individuaalset paremusjärjestust välja ei toodud.\nRiias toimunud Balti III jahitrofeede näitusele esitati 9 paremat trofeed, neist hinnati 4 kuld-, 3 hõbe-, ja 2 pronksmedaliga. Kahjuks ei saa jätta märkimata raskemaid rikkumisi ja õnnetusi, sealhulgas I. Lillemägi Sõpruse sektsioonist tekitas jahipüssiga raske vigastuse naabrile. J . Kessa Uusnast haavas salaküttimisel registreerimata vintrelvaga surmavalt oma abikaasat. Mõlemad heideti klubist välja. Jahimehed Päri – Pärsti ja Tääksi sektsioonidest heideti välja joobnud olekus relvaga ähvardamise pärast, mistõttu karmistati eeskirju jahirelvaga ümberkäimisel.\nAasta algul oli klubis arvel 1339, aasta lõpul 1348 liiget. Sektsioonide arv kujunes nüüdsest stabiilseks vastatates hooldusalade arvule (35). Juriidilisi liikmeid oli 9, nendelt laekus liikmemaksu 1650 rubla. Toimus ka klubi V konverents (13 märtsil). Kohal oli 130 delegaati 132-st. Liikmeks soovijaid oli aasta jooksul rohkem kui võimaldas jahipiirkondade limiit. 1976 aastal ületati ulukihoolde normid ja biotehnilised plaanid. Paremad tulemused olid Rimmu, Polli, Puiatu, Mõisaküla, Abja ja Suure – Jaani sektsioonidel.\nSuuruluki laskerada polnud võimalik Viljandi lähistele ehitada, see rajati Nuia lähistele. Näidissohvoos ei olnud nõus loovutama klubile Heimtali jahilossi, seega tuli otsida muid võimalusi. Aasta jooksul korraldati arvukalt seminaare, vestlusi, klubiõhtuid jne. Klubi ehitas kahekordse garaaþi Leola tänavale, muretses juurde 4 jahirelva. Tõstatati mõte ehitada klubile avaram hoone, et tagada normaalsed töö- ja ürituste tingimused.\nLisaks revisjonikomisjonile kontrolliti EJS-i rahandusosakonna ja riigipanga poolt. Märkimisväärseid puudusi ei leitud. Raskusi oli sportliku ja majandusinventaari ostmisel.\nVastemõisa ümbruses arvati elunevat paarkümmend hunti, sõraliste arv oli tugevasti läinud tagasi, seetõttu nõuti klubi töötajatelt suuremat initsiatiivi hundijahtide organiseerimisel. EJS hindas kõrgelt klubi tööd karusnahkade müümisel. Plaanilise 3500 rubla asemel saadi karusnahkadest 8100 rubla.\nÜlalnimetatud konverentsil tunnistati klubi töö heaks, seejuures nõuti huntide arvu piiramist. Igat klubi liiget kohustati tegema jahimajanduslikke töid vähemalt 4 päeva aastas. Taas sooviti Viljandi lähistele suuruluki laskerada. Veel tõstatati küsimus seniste klubiruumide rekonstrueerimisest või uue hoone ehitamisest.\nValiti 27 liikmeline nõukogu ja 5 liikmeline revisjonikomisjon, veel valiti 13 delegaati EJS-i konverentsile.\n15 aprillil lahkus omal soovil töölt E.Raukas.\nOtsustati alustada püsside ülevaatust sektsioonide kaupa. Kõlbmatuks muutunud püssid tuli üleanda siseasjade osakonnale.\nKevadiseks jahiks anti välja ainult 3 metsise ja 33 tedrekukkede luba laskmiseks. Sektsioonides kus tetrede arv oli pidevalt vähenenud keelati jahipidamine sootuks.\nSuuremaks sündmuseks oli EJS-i jahilaskmise karikavõistluste läbiviimine Viljandis.\nÜhist tööd tehti 6340 päeva, sellest biotehnilistekstöödeks kulus 4500 päeva. Ehitati arvukalt jahirajatisi ja varuti hulgaliselt lisasööta.\nKlubi liikmed muretsesid juurde jahikoeri (hagijaid, pointereid, spanjeleid, taksisid ja laikasid).\nJahieeskirjade rikkujatele koostati 23 akti, noomitus tehti seekord Vastemõisa, Tääksi ja Lalsi sektsioonide esimeestele suuruluki jahil esinenud väärnähtuste eest.\nAasta jooksul pidas juhatus 6 koosolekut, jahinõukogu 1 koosoleku. Korraldati rida loenguid , seminaare ja vestlusi. Kuulutati välja konkurss ehitatava klubihoone projektile. Aasta jooksul liikmete arv mõnevõrra (21) langes.\nNagu ikka esines mõningaid õnnetusjuhtumeid ja salaküttimisi. Erilist tähelepanu pälvis Viiratsi sektsioon, kus esines kollektiivne salaküttimine.\nKehtestati 4 püsivat keeluala, s.h Päri – Pärsti hooldusalal Pärnu mnt ja Metsküla tee kohal, Viljandi järve ürgorus, Piima metsas, Viljandi järve ja Nuia tehisjärve ümbruses.\nPõtru lasti 281, neist riigile 160, metssigu 90, metskitsesid 640 jne. Riiklike jahimajandite territooriumitelt lasti kokku 13 hunti.\nEdukalt algas ka aasta Mõisaküla jahimeestele. Mõisaküla metskonna Umbsoo vahtkonnas tehti luurega kindlaks kolme ilvese pesitsuspaik, mis piirati sisse ja jaht algas. Varsti peale pauke selgus, et tabati 2 emailvest. Edukad kütid olid Ants Põder JA Peeter Torin. Üks ilves pääses kuid järgmisel jahil Umbsoos tabati veel ca 30 kilone ilves. Seekord oli õnnelik kütt Arnold Andre – sektsiooni esimees. Ilveste tabamisel oli tubli abimees Umbsoo metsavaht Elmar ohtla, kes pidevalt informeeris kiskjate liikumisest.\nSuurulukite jahtidel juhtus kahjuks ka 3 õnnetust. Suislepa ja Karula sektsioonis sektsiooni esimehed ajajana tulistasid põtra ajus ja rikoðettkuul vigastas jahikaaslasi. Tääksi sektsiooni esimees jooksis laetud püssiga, kukkus ja lask tabas teda ennast (jalga). Süüdlasi karistati karmilt.\nSuurulukite nahku müüdi 3889 rubla, karusnahku 5852 rubla eest.\nJätkus ulatuslik sööda varumine ja ulukite lisasöötmine.\nJahikoertest hagijaid oli arvel 93, laikasid 57, takse 32 jne. Seega selles osas oli edusamme.\nKlubi siseselt olid parimad Rimmu, Tänassilma ja Puiatu sektsioonid.\nAktiivsetele korraldati ekskursioon Moskvasse jahitrofeede näitusele.\nSuri omaaegne Klubi juhataja J.Eigo – Klubi aitas kaasa matuste korraldamisel.\nJahieeskirjade rikkujaile koostati 30 protokolli. Suislepa ja Karula sektsioonide esimehed heideti klubist välja. Tääksi sektsiooni esimeest karistati pooleaastase jahikeeluga. Kollektiivse salaküttimise eest karistati 11 Uusna – Viiratsi sektsiooni jahimeest, kes lasid põdrajahil loata 5 metssiga ja jagasid omavahel. Algul karistati süüdlasi 2-3 aastase jahikeeluga kuid EJS-i prestiidium otsustas osalised Klubist välja heita. Karistati veel 5 Metsküla jahimeest, kes üle loa lastud ja surnult leitud põdra matsid ja maha salgasid.\n1977 aasta bilanss oli 145258 rubla, tulud 51582 ja kulud 46192 rubla. Jääk 10386,7 rubla.\nAasta algul oli Klubil 1387, aasta lõpul aga 1213 liiget. Juhatus pidas aasta jooksul 7, nõukogu 2 koosolekut.\nVI konverents toimus 31 märtsil, kus võeti kokku viimaste aastate tulemused ja puudujäägid. Biotehniliste tööde plaanid ja riigile ulukiliha müümine olid täidetud ning mõnevõrra ületatudgi. Parematest sektsioonidest märgiti Kaavere ja Rimmu tulemusi. Aruandes analüüsiti jahiõnnetuste põhjusi ja ka abinõusid ennetamiseks.\nKlubi uue hoone ehitmaiseks oli eraldatud krunt Pargi tänaval endise Kirikumõisa pargis, valminud oli ka lähteülesanne.\nKuigi laskesporti piiras laskemoona puudus, saavutati siiski selles osas edu. Liikmeskonna hulgas oli üks meistersportlane – Peeter Koval. 79 II järgu ja 480 III järgu laskesportlast.\nJahimeeste teadlikkuse testimiseks korraldati arvukalt üritusi, kuid jahieeskirjade tundmine jättis veel mõndagi soovida. Nuriseti jahindusalase kirjanduse nappuse üle.\nTuhalaaane sektsioon avaldas soovi endid ümber nimetada Karksi sektsiooniks. Õnnetuste vältimiseks soovitati ajajatel olla ajus ilma püssideta. Veel soovitati majanditega kokku leppida, et sügisel ei küntaks söödakapsa põlde.\nKontrollimistel leiti puudusi mitmel pool biotehniliste tööde korraldamisel.\nKokkuvõttes tunnistati klubi töö rahuldavaks. Rõhutati vajadust hundijahtide paremaks korraldamiseks.\nValiti 27 liikmeline nõukogu ja 5 liikmeline revisjonikomisjon.\n13 juulil korraldati sektsioonide esimeeste nõupidamine. Juhatuse ettepanekul otsustati osta hundijahi küttimiseks lumesaan „Buran”. Karmi talve tõttu oli metskitsede arvukus oluliselt langenud, seetõttu neid riigile küttima enam ei pidanud.\nVanaveski piirkonnas metsaülema Enn Pastiku korraldatud jahis tabati kahe päevaga 2 hunti, mõlema laskjaks oli Toomas Elmaste.\nVilniuses toimunud IV Balti jahitrofeede näitusel Viljandlased ei osalenud.\nKlubi arvestuses saavutasid paremaid näitajaid Kaavere, Polli ja Tänassilma sektsioonid. Individuaalselt tunnustati parimateks Anton Ant, Ain Ant ja Heino Pukits.\nAasta algul oli Klubil 1313 liiget, aasta lõpus 1303. sektsioone oli aasta lõpul 34, kuna Kõo sektsioon likvideeriti ja liideti Võhma sektsiooniga. Osa endisi Kõo jahimehi heideti klubist välja ilmnenud salaküttimise tõttu.\n23 märtsil oli Klubiõhtu. Moodustati kõikides sektsioonides kolmeliikmelised grupid ülesandega kontrollida kõiki jahimehi ja relvade hoidmist.\nKehtima jäi 4 alalist jahikeelupiirkonda, liskas kehtestas rajooni täitevkomitee 13 ajutist jahikeelupiirkonda.\nEesti NSV Ministrite Nõukogu kohustas organiseerima kõigis rajoonides 5 – 7 liikmelised hundijahi brigaadid, vabastades vajadusel põhitööst ja varustades liiklusvahenditega. Klubi juhatuse otsusega moodustati 12 liikmeline kütibrigaad.\n25 – 26 novembril viidi läbi seminar ühiskondliku järelvalvega suurulukijahtidel tegelevatele aktivistidele.\nJuhatuse otsuse kohaselt kuulusid riigile lastud põtrade sarved Klubile kui nad ei olnud medaliväärilised. Kitsi kütiti tunduvalt vähem kui eelmistel aastatel s.o 73 tükki! (karmide talvede järelmõju).\nÜhiskondliku tööd tehti 4497 isikupäeva, sealhulgas 3772 biotehnilisteks töödeks.\nJahivintrelvi oli 10, eelmiste aastate 3 asemel.\nVabariiklikus võistluses saavutati 6 koht.\nKlubiliselt olid parimad taas Rimmu, Kaavere ja Tänassilma sektsioonid.\nKaristusi said rekordiliselt paljud jahimehed, eeskätt Kõo jahisektsioonis asetleidnud kollektiivse salaküttimise tõttu, mille tagajärjel 19 sektsiooni liiget k.a. esimees heideti klubist välja. Ajutise jahikeelu said veel 4 jahimeest.\nJärjekordne iga-aastane konverents toimus 29 veebruaril, kus tehti kokkuvõte eelmise aasta tööst ja kohandati uusi ettevõtmisi.\nLiikmeskond oli vähenenud 14 jahimehe võrra, kuid kõiki uusi soovijaid ei olnud mitmel põhjusel ka võimalik vastu võtta.\nRaske talve ja suure arvu talvituvate partide tõttu pidi klubi ostma juurde söödateravilja, sealjuures märgiti lisasöötadega halba ümberkäimist mitmes sektsioonis.\nHästi oli lisasöötmine korraldatud Pärsti, Puiatu, Tääksi, Rimmu, Mõisaküla ja Metsküla sektsioonides. Märgiti metskitsede ja halljäneste arvu vähenemist. Märgiti puudusi põtrade üleandmisel riigile, kuna mitmel korral oli lihal lastud halvaks minna või oli see valesti eeltöödeldud.\nLasketreeningute läbiviimiseks tekkis vajadus hankida juurde laskemärke, sealhulgas isegi Riiast.\nEelmise VI konverentsi otsused olid küll põhiliselt täidetud, v.a uue klubihoone ehituse venimine projekti valmimise venimise tõttu „EKE Projekti” poolt.\nEsialgse hinnangu järgi plaaniti hoone maksumuseks 140 000 rubla.\nSõnavõttudes nõuti, et erilubade väljastamisel tuleb sellest teavitada vastavat sektsiooni.\nKaavere sektsiooni delegaat teatas, et suuruluki jahile lubati vaid need jahimehed, kes olid täitnud karusloomanahkade varumise plaani ja ka muud kohustused.\nRahul ei oldud ka jahikoerte vähesusega. Peeti vajalikuks suurendada juriidiliste liikmete arvu.\nUue klubihoone ehitamisele peeti vajalikuks suunata sektsioonidest tööjõudu ühiskondlikus korras. Konverents kohustas liikmeskonda osalema kevadistel metsaistutuse töödel. Arutusel oli ka uue klubihoone parandused ja muudatused. Kokkuhoiu eesmärgil otsustas juhatus jätta ehitamata garaaþi ja elukorteri, ehitades selle teisele korrusele. Hoolimata sellest jäi hoone maksumus ikkagi suuremaks kui oli rahalisi vahendeid.\nKlubi esindajad võtsid osa Eesti Televisiooni korraldatud jahi- ja kalameeste viktoriinist.\nJuhatus moodustas Künoloogilise sektsiooni, selle esimeheks määrati Leie jaoskonna vetarst I. Firov.\nVabariiklikule konkursile esitati Vastemõisa sektsiooni hundijahibrigaad eesotsas E. Konratiga.\nSamal aastal toimus Tallinnas Balti V jahitrofeede näitus. Viljandi klubi esitas 21 eksponaati, mis kõik hinnati medalivääriliseks. Näituse tðempioniks ja ühtlasi NSV Liidu rekordsarveks kuulutati Jaan Kaisi lastud sokusarved hindega 192,13 palli. Näituse tðempioniks tunnistati A. Aandre ilvesenahk ja kolju.\nEdusammude kõrval tuli määrata karistusi ja koostada vastavaid akte 30 korral. Enim rikkumisi oli seotud relvade ebaõige hoidmise ja transpordiga. Kolm liiget heideti Klubist välja, nad tabati sõitmas autoga, kus leidus laskevalmis väikesekaliibriline summutiga kärbikpüss. Tabati ka jahimees, kes viibis jahimaadel proþektoriga varustatud püssiga.\nAasta jooksul Klubi liikmete arv kasvas (1291-st 1332-ni).\nJuhatus pidas 6 ja nõukogu 1 koosoleku. Juhatus määras muuhulgas et sektsiooni üldkoosolekul oli õigus vabastada liikmemaksust teenetega veteraane.\nUue klubihoone ehitus ei kulgenud plaanipäraselt. Tööjooniseid ei jõutud õigeks ajaks valmis. Novembris võeti juhatuse poolt vastu otsus alustada ehitustöödega hiljemalt 1982 aasta veebruaris.\nJuhatuse otsusega toetati peajahindusarendaja sõitu Plovdivis toimuvale ülemaailmsele jahitrofeede näitusele. Viljandi klubi saatis samas sinna 11 trofeed, mille hulgast 9 said kuldmedali, 1 hõbeda ja 1 pronksi. A.Andre rebase kolju (28,80 palli) tunnistati maailmarekordiliseks ja ühtlasi näituse tðempioniks.\nTaas hakkas ähvardama marutaud, 1981 aastal oli neid juhtumeid rohkem kui eelmistel 3 – 4 aastal. Rebastele ja kährikkoertele lubati pidada jahti aastaringselt röövulukitunnistusega. Samas anti jahisektsioonidele korraldus jätkata hulkuvate koerte ja kasside hävitamist.\nKevadiseks jahiks ei antud juba teist aastat lubasid metsise ja tedrekukkede laskmiseks, kuna nende arvukus viimastel aastatel oli kahanenud.\nJuhatus kuulutas välja sektsioonide vahelise komplekse võistluse, tingimuseks seati karusnahkade varumine ja biotehniliste tööde plaani täitmine.\nSektsioonidest tunnistati parimaiks Polli, Rimmu ja Sürgavere sektsioonid. Kahjuks peab nentima, et jahieeskirjade rikkujatele koostati 76 protokolli. Klubist heideti välja 3 alkohoolikut, kes kasutasid kurjasti jahirelva. Kolmeaastase jahikeelu sai Päri – Pärsti liige, kes laetud relvaga kukkudes haavas jahikaaslast jalga.\nVastavalt kolmeaastase tähtaja möödumisele korraldati märtsis järjekordne jahipüsside talvine kontroll ja lubade pikendamine. Ülevaatus tehti sektsioonide kaupa, reeglina kohapeal.\nSuurulukite nahkade eest saadud raha otsustati kasutada klubihoone ehitamiseks. Kuna Ehituspank polnud nõus hoone ehitamist finantseerima vormistati hoone projekt ümber Viljandi Jahimajandi õppe- ja tootmisbaasiks.\n10 aprillil korraldati klubiõhtu. Maha kanti amortiseerunud lumesaan „Buraan” ja paadimootor „Vihr”, osteti kaater „Amuur” ja uus Buraan.\nSelle aasta jahipidamist häiris suu- ja sõrataudi epiteemia, mis kandus siia Läti kaudu. Detsembris keelati igasugune jahipidamine, eriti aga piiriäärsetel aladel.\nSektsioonidele kellel oli eelmise aasta karusnahkade plaan täitmata ei antud suviseid soku lubasid ja vähendati metskitse lubasid.\nKlubi saatis 20 jahitrofeed Kohtla – Järve näitusele, kus lisandus liskas varem hinnatutele veel 16 medalit.\nSektsioonidest olid parimad Polli ja Sürgavere.\nÜhiskondlikke loodusinspektoreid oli arvel 51. Rikkujatele koostati 59 protokolli. Viis jahimeest Koidu sektsioonist viibides jänese jahil lasid põdra?! Laskja heideti välja, teistele määrati 3 aastane jahikeeld.\nHeimtali sektsioonil juhtus õnnetus laetud relvaga – autosse ronides, relv kukkus ja lask tabas meest kätte.\nKolm jahimeest, kes lasid loata põdra erinevatest sektsioonidest (Abja, Nuia ja Mõisaküla) heideti klubist välja.\nKlubis oli aasta algul 1348 liiget, aasta lõpul 1351, sektsioone oli endiselt 34.\nSuvel siirdus pensionile senine Klubi juhataja H. Siigert, tema asemele kinnitati Vello Arumäe. Klubi koosseisulistele töötajatele kinnitati uued palgamäärad.\nSuvel toimus EJS-i VIII kokkutulek Harju rajoonis Pauskilas. Viljandi Klubi esindusest olid edukamad O.Are ja T.Elmaste, kes saavutasid kutsevõistlusel 3 koha.\nJuriidilised kollektiivsed liikmed, kes tasusuid liikmemaksuks 500 rbl, said põdra laskmise loa.\nAasta kestel lasti klubi aladelt 238 põtra ja lisaülesandeks veel 128. Antud aastal tõsteti kokkuostu hindu karusnahkadele.\nUlatuslikult tehti uluki hoolde töid. Kasvas jahikoerte arv (105 hagijat, 76 laikat jne.)\nÜleriiklikus võistluses saavutati auhinnaline 2 koht. Pärnu rajoonidevahelisele võistlusele saadeti 47 trofeed, medaleid omistati 43.\nKlubi palgalisi töötajaid premeeriti tulude plaani ületamise eest.\nEeskirjade rikkumiste eest koostati 67 Protokolli.\n25 veebruaril toimus Jahindusklubi nõukogu koosolek, millest võtsid osa nõukogu liikmed ja EJS-i osakonnajuhataja E. Saks, kelle ettepanekul valiti juhatuse esimeheks Aksel Lund. Samas valiti uus juhatuse koosseis.\nJärgnevatel koosolekutel arutati läbi ja tõsteti esile edukamaid jahisektsioone ning jahimehi. Samas otsustati 20 aprillil korraldada klubiõhtu.\nKuulati informatsiooni klubihoone ehitusega seotud probleemidest ja klubi viktoriini finaalis esinenud võistkondade tulemustest ning premeerimisest. Kõigile finaalist osavõtnutele Koidu, Tääksi, Vastemõisa ning Lahmuse sektsioonidest otsustati anda ühisjahiks tasuta põdra laskmise luba.\nLiikmeskonnast tuli välja heita koguni 11 jahimeest.\nJuhatuse otsusega kohustati kõiki sektsioone osa võtma piirkondlikkest viktoriinidest. Senisest suuremat tähelepanu kohustati pöörama jahitrofeede vääristamisele ja näitustele esitamisele, s.h. II Balti trofeede näitusele.\nJahisektsioonide tähelepanu juhiti jahikoerte soetamisele, õpetamisele ja näitustele esitamisele.\nAasta algul tehti kokkuvõtteid tehtud tööst 1984 aastal ja kavandati uusi eesmärke. Järjekordne klubiõhtu viidi läbi 19 aprillil. Juhatuse koosolekutel tehti personaalseid ettepanekuid paremate jahimeeste premeerimiseks. Määrati vastutaja materjaalsete väärtuste, eriti laskemoona hoidmise ja sihipärase kasutamise eest, kelleks oli klubi juhataja V. Arumäe.\nTehti ülevaade Õppe – tootmibaasi (klubihoone) ehituse seisust, kus tehtud tööde maht ulatus 85 tuhande rublani. Peaettevõtja poolt (Viljandi REV) aasta algul suunati ehituse tõhustamiseks 10 liikmeline ehitusbrigaad. Otsustati paluda EJS – il osutada finantsabi 29 tuhat rubla ulatuses. Katuse materjalide puudumise tõttu oldi sunnitud lükkama katusetööd järgmisele, 1986 aastale ja otsustati katusekivide kasuks. Viljandi KEK Metallitsehh valmistas operatiivselt metallkonstruktsioonid klubi hoonele. 16 majandusorganistatsiooni osutasid koostöölepingute alusel abi klubihoone ehitamisel ja sisustamisel. Tasuks anti neile põdra laskmise load.\n16 novembri nõukogu koosolekul vaadati läbi 1986 aasta tööplaan ja arutati läbi järgmise aasta eelarve. Klubi nõukogu tegi ettepaneku kehtestada tulude suurendamiseks 1986 aastast alates liikmemaksuks senise 10 rubla asemel 15 rubla aastas.\nAasta esimene juhatuse koosolek toimus 14 jaanuaril, kus arutati läbi eelmise aasta arvukad rikkumised ja vastavad karistused.\nÕppe – tootmisbaasi ehitamise käigust esitasid informatsiooni V. Arumäe ja V. Korts (REV juhataja). Leiti, et vajalik oli hankida täiendavat tööjõudu teistest ettevõtetest. Tellijal oli peale selle kiires korras vaja hankida sanitaartehniline materjal, milleks pöörduti ENSV Varustuskomitee poole. Tellida oli vaja veel hoone siseviimistluse projekt.\nAastatel 1985 – 1986 moodustati Jahindusklubi raames Viljandi Jahimajand, töötajate arvlimiidiga vastavalt võimalustele 4 inimest. Lisaks rakendati mittekoosseisulisi töötajaid ning vastavalt vajadusele ka tüüpkoosseisu töötajaid. Selline norm lihtsustas majandustehingute tegemist.\n25 aprillil toimus klubiõhtu, kus tehti ka kokkuvõtteid sektsioonide vahelistest võistlustest. Korraldati viktoriini finaalvõistlus ning autasustamine. Samas kuulati ära informatsioon ulukite loendusest ja laskelimiitide taotlusest. Seoses peajahindusarendaja M.Sallumi pensionile jäämisega (omal soovil), määrati peajahindusarendajaks OSKAR ARE.\n10 aprilli juhatuse koosolekul andsid V. Arumäe ja V. Korts ülevaate ehituse käigust, mis oli põhiliselt graafikus. Katuse valmimine oli lõppjärgus ja mais lõpetati sanitaartehniliste- ja elektripaigaldustöödega.\nV.Korts proovis objekti koristustöödel abi saada, vabastamaks tähtsamatele töödele kvalifitseeritud tööjõu.\nArutusel oli ka kalastajate klubi taotlus võimaldada neile ametiruume ja laoruum. See rahuldati tingimusel, et koostöölepingu alusel kannavad nemad üle 15 tuhande rubla ehitustööde kuludest ning osalevad ekspluatatsioonikulude tasumisel.\nJuhatuse ülesandel otsustati jätkata majanduslike koostöölepingute sõlmimist majanditega ja vajadusel eraldada suuruluki laskmiseks erilubasid kindlustamaks õppe – tootmishoone finantseerimine.\nVastavalt siseasjade osakonnast laekunud materjalidele kustutati nimekirjast 80 jahimeest.\nENSV Metsamajanduse ja Looduskaitse ministri käskkirjaga 26 septembril suurendati riiklikku põdraliha varumisülesannet metsamajandites ja kohustati üle andma 130 põtra Porkuni konservitööstusele ning 11 kohalikele varujatele. Seega kokku riigile 141 põtra. Samas õppe – tootmisbaasi ehitust toetanud 17 majandusorganisatsiooniga sõlmitud lepingud nägid ette väljastada ka neile tasuta põdraload. Seoses sellega tekkis vajadus EJS-i reservist taotleda täiendavalt põdralubasid.\n02 oktoobril toimunud juhatuse koosoleku päevakorra 3 punkti kohaselt arutati õppe – ja tootmisbaasi ehituse käiku, probleeme ja objekti ettevalmistamist talvisteks töödeks. Sisetööde tegemiseks oli vajalik tihendada kõik aknad ja uksed ning alustada kütmist. Jätkata tuli maalritöödega, krohvimistega jne. Eesmärk oli hoone anda käiku 1987 aasta I poolel, selleks tuli tellijal ja ehitajal teha ühine jõupingutus.\nTähtsamad tööd ja tegemised leidsid kajastamist IX konverentsil, kus tõstatati küsimus Metsküla ja Päri – Pärsti sektsiooni liitmise kohta. Nimetatud liitmise tingis endiste sektsioonide väikesus ja territoriaalne liigendus, mis ei võimaldanud jahipiirkondi effektiivselt majandada. Lähtudes nimetatud kaalutlusest otsustas juhatus moodustada ühise Päri – Metsküla hooldusala.\nProbleemiks kujunesid karusnahkade hinnad – hindamise suvalisus.\nPolli sektsioon pidas vajalikuks valida nõukogusse kindlasti üks liige igast sektsioonist. Rahulolematust tekitas jahimaade piiridega korralduskavade koostamine.\nEesti Jahimeeste Seltsi aseesimees tunnustas Viljandi Jahindusklubi tööd, samas pidas õigustatuks paremustada võistluste tingimusi. Pidades kõige olulisemaks ulukite arvu piiramist.\nKõige olulisemaks saavutuseks tunnistati õppe – tootmisbaasi valmimist, mis võimaldab paremini korraldada klubilisi üritusi ja õppusi.\nKokkuvõtteks tunnistati Klubi töö heaks.\nLisaks iga – aastastele töödele vajas õppe – tootmisbaasi hoone sisustamist ning väliseid heakorratöid, milleks kaasati abi ka lähematest sektsioonidest.\nViljandi Jahindusklubi töötajate ja aktiivi põhitööks kujunes Vabariikliku II jahitrofeede näituse ettevalmistamine ja korradaine. Tänu avaratele ruumidele eksponeeriti Vabariigi parimaid trofeesid, hinnati, väljastati medaleid ja diplomeid. Tasemel oli ka trofeede valve ja hoidmine. Kokku esitati näitusele 652 trofeed, sealhulgas pärjati kuldmedaliga 166, milledest 17 olid Viljandist, 192 pärjati hõbemedaliga, milledest 21 olid Viljandist ning 200 trofeed pärjati pronksmedaliga, milledest jällegi Viljandile kuulus 19.\nJahindustegevus jätkus ka järgnevatel aastatel sõltumata poliitilistest muudatustest ja riiklikest ümberkorraldustest.\nJärgmine III Vabariiklik jahitrofeede näitus toimus 1991 aastal ning taas Viljandis. Seekord esitati 493 trofeed, mida polnud varem Balti, NSV Liidu ega ka rahvusvahelistel näitustel esitletud. Hindamiskomisjon töötas kohapeal 3 – 7 veebruarini, mida juhtis Vabariikliku kategooria ekspert O. Are Viljandist. Hindamine toimus kehtivate rahvusvaheliste reeglite järgi. Väljastati 93 kuldmedalit, milledest 16 jäi Viljandisse, 125 hõbemedalit, milledest Viljandisse jäi 29 ning 101 pronksmedalit, milledest taas Viljandisse jäi 35.\nParanenud oli trofeede vääristamine, eelvalik ja eksponeerimine. Näitust aitasid ülesseada veel H. Takk, P. Peta, S. Teas ning H. Sadam, kelle erakogus ka mõned pildid sellest näitusest veel säilinud olid. Pildid\nVILJANDIMAA JAHIMEESTE LIIDU\nMOODUSTAMINE 1991 AASTAL.\nAastatel 1988 – 1991 tekkis vajadus ja võimalus demokratiseerida jahinduse korraldamist ja struktuure. Jahipiirkondades viidi läbi jahimeeste üldkoosolekud, loodi jahiseltsid, valiti juhtorganid. Riiklikult koostati uued jahipiirkondade majanduskorralduskohad, mis väljastati 1988 aasta seisuga.\n30 märtsil 1991 aastal toimunud maakonna jahiseltside delegaatide konverentsil otsustati vormistada Viljandimaa Jahimeeste Liit juriidilise isikuna ja kinnitati selle põhikiri. Sellega konkretiseeriti jahiseltside ja Liidu kohustused ning õigused. Samal ajal võeti vastu Jahimeeste Liidu auliikme statuut. Auliikme esitamise õigus oli jahiseltsidel ja kinnitas Jahimeeste Liidu nõukogu.\nViljandimaa Jahimeeste Liidu ja sektsioonide tööd analüüsiti XI konverentsil 27 märtsil 1 995 aastal. Täiustati põhikirja ja 27 märtsil 1995 aastal esitati avaldus Viljandi Maavalitsusele, millega paluti registreerida põhikiri vastavalt mittetulundusühingute ja nende liitude seadusele, mis registreeriti ümber 30 märtsil 1995 aastal. Kehtestatud korra kohaselt registreeriti ja kanti Viljandimaa Jahimeeste Liit Pärnu Maakohtu registriosakonnas mittetulundusühingute registrisse 1999 aastal.\nVõttes aluseks Viljandimaa Jahimeeste Liidu kehtivat põhikirja ühendab VJL tänaseni 25 jahiseltsi. Koos jahiseltsidega on suudetud säilitada ja arendada ühtne jahindusorganistatsioon, mille liikmetele on tagatud harrastusliku jahipidamise võimalused vastavalt ulukite arvule. Igaastaselt korraldatud uute jahimeeste kursused on täiendanud jahimeeste ridu tublide noortega. Tõusnud on laskespordi tase. Maakonnas tegutseb 2 lasketiiru. Vahepeal soikunud maakondlikud kokkutulekud vastakate võistlustega on taas elavnenud. Elav osavõtt on ka meeleoluka kava ning viktoriiniga klubiõhtutel. Viljandimaa jahimeeste esindused on võtnud osa kõigist vabariiklikest kokkutulekutest ja on edukalt esinenud võistlustel. 2006 aasta 26 vabariiklikul kokkutulekul Põlvamaal saavutati isegi I koht.\nKahjuks on probleeme jahimaade rendilepingute sõlmimisel.\nSuured kulutused ja piirangud suurkiskjate küttimisel on toonud kaasa nende arvukuse järsu tõusu.\nKäesoleva ajani kehtivad 1999 – 2000-ni jahipiirkondade viisi 10 aastaks koostatud jahikorralduskavad koos kõigi vajalike andmete, piirikirjelduste ja kaartidega. Nende alusel väljastas Viljandimaa Keskkonnainspektsioon vastavatele seltsidele jahipiirkondade kasutamise load konkreetsete kohustuste ja õigustega.\nVastavalt põhikirjadele ja kohustustele toimuvad reguraalselt jahiseltsides aruande ja valimiskoosolekud, kus valitakse seltsi esimees ja juhatus. Jahiseltside paremaks majandamiseks on seltside baasil moodustatud vajadusel ka mittetulundusühingud (MTÜ).\nViljandimaa Jahimeeste Liidus on kõrgeimaks organiks ja otsustajaks seltside volinike koosolek, koosoleku vaheajal aga 7 liikmeline juhatus. Revisjoni komisjon koosneb 3 liikmest.\nSeoses VJL-i peahoone müügiga 2005 aastal otsustas volinike koosolek ehitada senisesse garaaþihoonesse uued kompaksemad ametiruumid, mille ülalpidamine vajab


Kuidas valida masin elektroforeesiks kodus - Tonsilliit\nKuidas valida masin elektroforeesiks kodus\nMillised on koduelektroforeesi eelised?\n- ilmne kokkuhoid (sageli makstud protseduurid või kliinikus on 10 tasuta istungit 20-ga);\n- juurdepääsetavus (patsient ei pea kliinikusse minema, protseduuri elektroforeesi seade on alati käepärast);\n- võime ravida igas vanuses patsiente ja kogu perekonda (imikutelt eakatele);\n- suurte valikuvõimaluste võimalus (ENT haiguste ravi, günekoloogia, uroloogia, liigeste ja selgroo valu, hambavigastused, kosmeetilised protseduurid).\n- tõeliselt professionaalne ja võimas seade võib olla kulukas (keskmiselt 10 000 rubla);\n- vajadus lähtekoodi järele, mis on sageli võimatu ilma füsioterapeudi pädeva konsultatsioonita;\n- elektroforeesi metoodika minimaalse uuringu vajadus kodus.\nNiisiis määras arst teile elektroforeesi protseduuri, kuid kas kliinikusse minna on ebamugav, kulukas ja aeganõudev? Küsimus on sobiva elektroforeesiseadme valimisel, aga kuidas mõista esitatud mitmekesisust, isegi kodumaist tootmist? Praegu toodavad elektroforeesi seadmed taimi Moskvas, Peterburis, Jekaterinburgis ja teistes Venemaa linnades.\nKui arst andis elektroforeesile kohtumise, siis välistatakse vastunäidustuste võimalus. Kui viide anti paar aastat tagasi, soovitavad füsioterapeudid spetsialisti uuesti läbi vaadata ja saada heakskiitu. Voolude ravimise kord ei ole kahjutu, tal on vastunäidustused. Kõige sagedasemad ja sagedasemad on südameprobleemid, hüpertensioon, südamestimulaatori olemasolu, healoomulised või pahaloomulised kasvajad kehas ja implantaadid.\nJätkame seadme valiku.\nSammnumber 1. Otsustage, kas vajate keerulise üksuse jaoks mitut funktsionaalsust ja ülemäärast tasumist. Kaasaegsed elektroforeesi seadmed on jagatud kolme tüüpi - kaasaskantavad, pool-professionaalsed ja professionaalsed. Vastab ja toodete hinnakujundus.\nNäiteks, kui teil on vaja ainult liigeseid ravida, on piisavalt pinnaelektroodidega kaasaskantavat seadet (üks + ja üks - seadmes). Kui on ette nähtud vahetatavad ühekordselt kasutatavad elektroodid (stomatoloogia, günekoloogia, uroloogia, ENT haigused) või on vaja protseduure läbi viia kahe + ja kahe korral, siis on vajalik poolprofessionaalne seade. Professionaalsete protseduuride puhul, kus kasutatakse SMT-d (sinusoidsed moduleeritud voolud) või DDT-voolud (diadünaamilised), on vajalik kallis seade, kuid kaasaegsed füsioterapeudid ei soovita selliste protseduuride läbiviimist mitte-spetsialistide poolt.\nSammnumber 2. Olete seadmega otsustanud, nüüd on meil vaja lisavarustust. Kõiki kaasaegseid seadmeid müüakse ilma kangapadjadeta, mis on niisutatud destilleeritud veega, soolalahusega või ravimiga. Neid kantakse kehale ja nende kaudu toimetatakse ravim patsiendi kehasse.\nSiin on vaja mõista, milline elektroforeesimehhanism teie kodus (vana mudel pliielektroodidega või uus PVC või kummist elektroodidega). Metallitöötlusseadmete puhul on vaja osta tihendid, mida nimetatakse hüdrofiilse lapiga tihenditeks, teise tüüpi seadmete puhul on vaja elektrit juhtiva lapiga.\nOn oluline mitte segi ajada elektroodide tüüpe. Plii, metallist, fooliumist, PVCst ja kummist plaate nimetatakse elektroodideks, mille nimed on täiendatud vastavalt sellele, millised need on valmistatud. On koeelektroode, mis jagunevad hüdrofiilseks ja juhtivaks koeks. Kõik need on elektroodid, kuid esimesed on alati koos elektroforeesi seadmetega, teine tuleb alati osta.\nSamm number 3. Valisime täielikkuse jaoks riieelektroodide tüübi, määrame alatüübi. Elektroforeesi kangas on jagatud ühekordseks kasutamiseks ja korduvkasutatavaks, samuti pinnaks ja kõhupiirkonnaks.\nÜhekordselt kasutatavaid ravimeid kasutatakse kõige sagedamini meditsiiniasutustes või kasutatakse kõhuõõne protseduuriks (kõrva ja nina sees - endaural-endonasaalne; vagina ja pärasoole - rektaalne-vaginaalne; suu-gingivaalne jne).\nKorduvkasutatavaid kasutatakse pindmise protseduuri (liigeste ja selgroo) raviks kodus, kui ei ole vaja pärast iga protseduuri pesemist ja kuivatamist.\nSamm number 4. Valige uus alamtüüp erineva suurusega pinnakudede elektroodidest. Näiteks vajate imiku jaoks protseduuri läbiviimiseks (näiteks kõverate jalgade või tortikollide raviks) väikseimat elektroodide suurust - 30 x 60 millimeetrit. Täiskasvanu liigeste raviks sobib rohkem kangast - 60 * 80 või 100 * 100 mm. Selgroolülide ravi nõuab, et elektroodid oleksid 100 x 150 mm suurused.\nSee valik on kõige parem usaldada spetsialistidele. Igal vastutaval tootmisettevõttel on kvalifitseeritud spetsialistid, kes aitavad valida soovitud koeelektroode.\nSamm number 5. Muu dokomplektatsiya. Lisaks kangale on ka muid komponente, mis hõlbustavad protseduuri. Näiteks survekotid, mis on täidetud terade või liivaga ja mis asuvad kangaelektroodide pinnal.\nLoodame, et see artikkel on teile kasulik. Kui teil on vaja valida soovitud elektroforeesi seade, millest üks osta ultraheli või magnetteraapia seade, vastab selle teksti autor teie küsimustele järgmistes väljaannetes, mis on koostatud vastavalt külaliste lugejate soovidele.\nSeadmed elektroforeesi rakendamiseks: tüübid, toimemehhanism, kõrvalmõjud ja mudelite lühikirjeldus\nElektroforeesi seade on professionaalne seade, mis on ette nähtud erinevate etioloogiate haiguste elektrolüüsimiseks ja elektroforeesiks.\nEnne seadme kasutamist on soovitatav konsulteerida arstiga, sest mõnel juhul on protseduur vastunäidustatud.\nElektroforeesi kasutatakse kõige sagedamini dermatoloogias. Esialgu kannab patsient kas aine kahjustatud piirkonda ja seejärel rakendab elektroode või kahjustatud nahapiirkond kastetakse elektrolüütlahusesse, mis sisaldab toimeainet.\nKui toimeaine on elektriliselt laetud osakeste kujul, võib see tõhusamalt läbi naha tungida patsiendi kudedesse või veri. Voolu rakendatakse vahemikus 10 kuni 50 mA. Ravi ajal on oluline aeglaselt suurendada voolu 0-lt lõplikule väärtusele ja pärast ravi lõppu tuleb see tagasi viia ka eelmisele olekule.\nIonoforeesi efektiivsuse uuring viidi läbi mitmes süstemaatilises ülevaates. Meta-analüüsid näitasid, et 20% -lise iontoforeesi tulemuseks oli soovitud tulemus ja 80% -l puudus oluline mõju kehale. Avaldatud uuringutes 1993 ja 1995 märgitakse ka, et iontoforeesi toimemehhanism teaduslikul tasandil ei ole veel täielikult välja selgitatud.\nElektroforeesi näidustuste kirjeldus:\ntundmatu etioloogiaga müalgia;\nElektroforeetilisi seadmeid ei tohiks kasutada järgmised grupid:\ninimesed, kellel on kehaosas metallosad või südamestimulaator;\ninimesed, kellel on avatud haavad;\nväga tundliku nahaga inimesed.\nRasedad naised ei tohiks teostada iontoforeesi, kuna see ei ole hästi arusaadav ja võib lapsele ettearvamatult mõjutada. Kui kehas on metallosasid või on südamestimulaator, tuleb vältida iontoforeesi ravi. Metallosad mõjutavad hästi elektrivoolu kehas.\nMagnetteraapia ja iontoforeesi efektiivsust ei ole tõestatud, nii et kui teil on tõsiseid sümptomeid, tuleb pöörduda spetsialisti poole. Ionoforeesi täpne toime pole veel kindlaks tehtud.\nElektroforees kiirendab ravimite imendumist läbi naha kehasse. Impulssvoolu korral katkestatakse elektroforees regulaarselt. Püsivoolu korral võib patsient ravi ajal tekitada kihelustunnet. Impulssvoolu kasutamisel sellist kõrvaltoimet tavaliselt ei esine, seega on see soovitatav väga tundlike patsientide jaoks.\nSeanss kestab sõltuvalt patsiendist 10 kuni 15 minutit. Kuni 5 seanssi nädalas. Raske sümptomitega patsiendid võivad vajada pikaajalist ravi.\nElektroforeesi seade "Elfor" on kaasaskantav füsioteraapia seade, mida saab kasutada nii kodus kui ka meditsiiniasutustes. Seadmel on põletikuvastane ja analgeetiline toime, nagu on öelnud tootjad, kuid kliinilistes uuringutes ei ole efektiivsust uuritud.\n"Elfor" genereerib pideva galvaanilise voolu, mis tootja sõnul parandab piirkondlikku ringlust, vähendab valu ja vähendab turset. Protseduuri soovitatakse 8 kuni 12 korda.\nRavitoime sõltub kasutatavast ravist. Prokaiini elektroforeesi kasutamisel tekib naatriumikanalite blokaadi tõttu tugev lokaalanesteetiline toime.\nelektroodi pinge: mitte üle 55;\nvool: mitte üle 10 mA;\nPakett sisaldab korduvkasutatavat kummist elektroodi, toiteallikat, pakendit, garantiikaarti ja kasutusjuhendit. Keskmine maksumus on 3200 Venemaa rubla.\n"POTOK-1" on kaasaskantav elektroforeetiline seade, mida kasutatakse peamiselt taastusraviasutustes. Seadet saab kombineerida teiste füsioterapeutiliste protseduuridega.\nmaksimaalne vool: mitte üle 50 mA.\nPakett sisaldab süsiniku- või pliielektroode, toiteallikat, 2-aastast garantiid, kummist sidet, sertifikaati ja kasutusjuhendit. Seadme keskmine maksumus on 20 000 rubla.\n„Refton-01-FS” on multifunktsionaalne seade, mis ühendab 5 füsioterapeutilist funktsiooni: elektroforees, diadünaamiline ravi, amplipulse teraapia, elektriline stimulatsioon ja fluktuatsioon. Seadet kasutatakse nii meditsiiniasutustes kui ka ambulatoorsetes seadmetes. Ravi võib läbi viia patsiendi voodis või kodus.\ntööaeg: 9-10 tundi;\n"voolu" automaatne väljalülitamine pärast protseduuri;\nvoolu korrigeerimine 0-lt maksimaalsetele nõutud väärtustele;\nkaal: 1,5-2 kg.\nPakendis on toiteallikas, garantiikaart, seadme kasutamise juhised, pakendid, tehnilised andmed ja kummist elektroodid.\n„Radius-01” on kaasaskantav ühekanaliline füsioteraapia seade, mis ühendab 4 füsioterapeutilist meetodit: amplipulse ravi, diadünaamilist ravi, galvaniseerimist ja ravimi elektroforeesi. "Radius-01" kasutatakse nii sanatooriumis, hambaravis, kosmeetikas kui ka kodus. Mõnikord kasutatakse seadet sporditeaduses. Patsient või operaator (arst) võib protseduuride põhiparameetreid programmeerida.\ntööaeg: 9 tundi;\ngarantii: 1 aasta;\nkaal: umbes 2500 g;\nvool: kuni 80 milliampe.\nPakett sisaldab võrgukaablit, garantiidokumenti, tehnilisi andmeid, ühekordselt kasutatavaid elektroode ja kasutusjuhiseid. Terapeutilise seadme keskmine maksumus on 30 000 rubla.\nNevoton AK-201 on kaasaskantav füsioterapeutiline seade, mis ühendab 3 kosmetoloogilist funktsiooni: iontoforeesi, tõstmist ja desinkrustatsiooni. Seadet kasutatakse nii ambulatoorselt kui ka spaa-salongides, et parandada naha elastsust, niisutada, kõrvaldada liigne rasv ja akne. Kosmeetika seadme tõhusust ei ole kliinilistes uuringutes tõestatud. Dermatoloogiliste häirete raviainena ei ole seadme kasutamine soovitatav.\nelektroodi pinge: mitte üle 42 V;\nimpulsi kestus: 1000 µs;\nkaal: mitte üle 150 g;\nToiteallikas: 220 V, 50 Hz.\nPakett sisaldab võrgukaablit, 3 salvrätikut, kasutusjuhiseid, garantii 2 aastat, pakendit, kummist elektroode. Nevotoni keskmine turuväärtus on 3000 rubla.\nERETON on elektroforeetiline seade, mis on ette nähtud erinevate etioloogiliste uroloogiliste haiguste raviks. Seade ühendab nelja protseduuri: iontoforeesi, mikrovibratsiooni, püsivat magnetravi ja impulsi elektroteraapiat. Seadet saab kasutada nii kodus kui ka statsionaarsetes tingimustes.\nvõnkumissagedus: 130 kuni 200 Hz;\nkaal: mitte üle 90 g\nToiteallikas, sond, elektrood, aku ja hooldusjuhend sisalduvad füsioterapeutilise meditsiiniseadme pakendis. Keskmine hind: 400 rubla.\nFüsioteraapia seadmete maksumus on soovitatav jaemüüjaga tutvumiseks. Seadmete hind võib oluliselt erineda. Ülaltoodud kulud ei ole lõplikud.\nÜks ravi kestab keskmiselt 10 kuni 15 minutit. Enne protseduuri katavad elektroodid spetsiaalse võrega, et vältida otsest kokkupuudet nahaga. Vannidel on kolm kuni neli tolli kõrgust ja need on täidetud kraaniveega. Soovitud meditsiinilise toime saavutamiseks tuleb ravi teha regulaarselt vähemalt kolm korda nädalas. Reeglina piisab ühest istungist nädalas. Kuna hooldusravi tuleb pidevalt jätkata, on soovitatav patsiendile koduseade. Enne ravi tuleb desinfitseerida vastavad nahapiirkonnad (lihtsalt pesta lihtsa seebiga).\nEnne töötlemist iontoforeesiga tuleb eemaldada töödeldud nahast (käevõrud, rõngad) asuvad metallesemed. Epiteeli defektid tuleb katta vaseliiniga, et kaitsta neid ülemäärase voolutugevuse eest. Vett ei tohi deioniseerida. Vedelikule ei ole soovitatav lisada muid lisaaineid, sest vastasel juhul saab protseduuri efektiivsust oluliselt vähendada.\nPärast iga töötlemist on oluline vannid ja elektroodid põhjalikult desinfitseerida. Jäägid tuleks eemaldada. Hügieenilistel põhjustel tuleks isoleerivaid võrke kasutada ainult ühes patsiendis. Ravi ajal tuleb vältida kreemide ja õlide kasutamist.\nElektrivool ei kahjusta keha. Mõnel juhul võib esineda elektrilisi nahakahjustusi, mis läbivad teatud aja - 2-3 nädalat. Ettevaatliku ja nõuetekohase kasutamise korral ei esine siiski kõrvaltoimeid.\nÄärmuslikel juhtudel on tegemist tõsise valu ja villidega üle kogu keha. Seda saab vältida, kontrollides hoolikalt nahka ravi ajal. Mõnel patsiendil esineb protseduuri piirkonnas kerge kipitus või põletustunne, kuid sümptomid kaovad tavaliselt spontaanselt. Vahetult pärast ravi võib see nahk olla punane. Väga tugev punetus on soovitatav kasutada põletikuvastast salvi.\nHalvimal juhul võivad kemikaalid kahjustada epiteeli konkreetseid piirkondi. Kõikidest keemilistest põletustest tuleb teatada terapeutile, et vältida edasisi tüsistusi.\nPikaajaline ja sagedane elektroforees suurendab ohtlike dermatoloogiliste kahjustuste tõenäosust. Protseduuri soovitatakse rangelt füsioterapeutide või arstide järelevalve all. Sõltumatu ja vale kasutamine võib kaasa tuua tõsiseid ja ettearvamatuid tagajärgi.\nMillist elektroforeesi masinat valida? Kas seadmel on menetluse jaoks piisavalt energiat? Kuidas menetlust teostada? Millised elektroodid on teie puhul vajalikud? Millist ravimit hernia raviks valida?.\nKonsulteerige oma spetsialistiga, et teie probleemid kiiresti lahendada. Aja säästmiseks -\nhelistage tel. 8 (499) 703-41-48. Konsultatsioon ja patsienditoetus - tasuta.\nHernia selg? Lisateave eriarvamuste komplekt "Vector" . Komplektid on heaks kiitnud I.I. Mechnikov.\nSeadme valimisel on vaja nõu - helistage meie ekspertidele või jätke tagasi "tagasihelistamine" (vt eespool). Me vastame teie küsimustele hea meelega.\nOn olemas sellised manustamisviisid:\nKõigil neil meetoditel on oma plusse ja miinuseid.\nKasutades elektroforeesi, on ravimi manustamine inimesele valutu, põhimõtteliselt ei ole kunagi kõrvaltoimeid ja allergiaid, elektroteraapiline toime kestab kuni 15 päeva, ravimite manustamine toimub täpselt organismi valulikus piirkonnas ja ei satu soole, kahjustades seega mikrofloora.\nNarkootikumide süstimine ei ärrita ka kõhtu, võimaldab teil sisestada soovitud annuse, sattuda kohe verre ja on kiire toime.\nRavimite suukaudne manustamine toimub iseseisvalt, ilma igasuguse abita ja on ka mugav ja valutu meetod.\nElektroforeesi abil ei ole võimalik kõiki ravimeid manustada ja on mõned vastunäidustused.\nInimene tunneb süstimise ajal valu ja on samuti riskiks komplikatsioonide nagu trombemboolia tekkeks.\nSuukaudne manustamisviis on kõige aeglasem terapeutiline toime ning avaldab ka negatiivset mõju maole, soolele ja maksale.\nElektroforeesi ravi viiakse läbi erinevate ravimite abil, kõige populaarsem on vool. Arstid on seda seadet kasutanud umbes viiskümmend aastat. Analoogvoolul on digitaalsed indikaatorid, mis näitavad protseduuri aega ja elektriliste impulsside võimsust. Enne protseduuri on teil kohustuslik arst läbi vaadata. Te peate uurima haiguse ajalugu ja veenduma, et praeguse ravi korral ei ole vastunäidustusi.\nEnne protseduuri alustamist uuritakse patsiendi keha hoolikalt, haavade, haavandite või suppuratsiooni puudumine. Esialgu leotatakse elektroforeesi ribad lahustis ja seejärel kantakse neile ravimeid. Seejärel kantakse tihendid valulikele aladele ja nendega ühendatakse elektroodid.\nOn selliseid elektroforeesi meetodeid:\nSalve. Valmistatud konteinerisse, kuhu elektroodid on sisse ehitatud, valatakse lahus ja nõutav ravim, mille järel patsient langeb haigesse kehaosa sellesse.\nInterstitsiaalne. Ravimit manustatakse patsiendile suu kaudu või süstimise teel ja elektroodid on kinnitatud keha kahjustatud piirkonda. Seda meetodit kasutatakse peamiselt hingamisteede haiguse ajal.\nStrip. Selle meetodi käigus süstitakse lahus ja ravim pärasoole või tupe, siis elektrood liigub sinna. Seda meetodit kasutatakse väikese vaagna raviks.\nRavim tungib soovitud asukohta.\nSuurendab narkootikumidega kokkupuute kiirust.\nElfor elektroforeesi seade\nNevoton Elfor-Prof (täiskasvanute seadmete) masin dl.\nSeade darsonvaliseerimiseks kaasaskantav "ultratek.\nElektroforeesi seade Stream-1\nMagnetoteraapia seade almag-01\nRullnõel Biomag VIM-01 (rullmassaaži magnet.\nElamed Multilor seade keeruliseks raviks (Varia.\nSeade surveteraapiaks ja jalgade lümfisõlmeks Light Feet.\nSeade galvaniseerimiseks ja elektroforeesiks Elfor-Prof\nElfor-Plus Electroplating ja elektroforeesi aparaadid.\nLümfiväljastusseade Doctor Life LYMPHA-TRON DL\nSeade galvaniseerimiseks ja elektroforeesiks Nevoton Elfor\nSeade Magniter AMNP-01 magnetravi jaoks\nImpulssmagnetteraapia seade "Vega Plus"\nAlmag-01 magnetteraapia (osteochandrosis / venozid).\nLümfiväljastusseade Doctor Life LYMPHA-TRON Kit.\nDuna-T fototeraapia seade punase ja infrapunaga.\nSeade on galvanoterapeutiline. ravimid.\nSeadmed galvaniseerimiseks ja elektroforeesiks "EMA" Flow-1\nUltraheli seade ESMA 2,64 MHz, 0,88 MHz\nUltraheli seade "Delta Combi"\nFüsioteraapia seade FEYA UTL-01 Elat\nMAG-30 magnetravi seade\nNeuromuskulaarse stimulatsiooni aparaat "Mercury"\nAparaat magneto-infrapuna laserterapeutiline R.\nMavit-seadme kuum-magneto-vibromassaaž. d / ravi c.\nSeade galvaniseerimiseks ja elektroforeesiks Nevoton Elfor.\nNevoton Elfor Plus elektrolüüsimisseadmed ja elektr.\nElamitud magnetteraapia seade "ALMAG-01"\nAlmag + magnetravi seade\nSeade galvaniseerimiseks ja elektroforeesiks "Nevoton" Elf.\nElfor Prof aparaadid galvaniseerimiseks ja elektroforeesiks\nSeade Almag Plus\nGorki taimede sidevahendid. A.S. Popova OUFK.\nELAMED Kompleksteraapia seade Multilor\nLympha Press Optimaalne lümfisüsteem\nSeade galvanotherapeutic elfor professionaalse nevoton jaoks.\nGalvaniseerimise ja elektroforeesi seadmed\nVeno Plus neuromuskulaarne elektrostimulaator\nSeade Elfor-Prof (galvaniseerimiseks ja elektroforeesiks)\nMedal Nevoton aparaat elektrolüüsi ja elektroforeesi jaoks\nElektroforees on füsioteraapia meetod, mida saab teha mitte ainult haiglas, vaid ka kodus. Selle läbiviimiseks on vaja spetsiaalset seadet, mida saab osta mis tahes meditsiinivarustuse kaupluses. Tänu elektrivoolu mõjule probleemsele piirkonnale on see põletikuvastane toime, ravimite toime suureneb.\nSelle ravimeetodi iseärasus seisneb just selles, mida seade toodab. Elektroforees välistab täielikult ärritava toime nahale ja limaskestale. Spetsiaalselt suunatud voolu väljavoolu tõttu langeb ravim keha konkreetsele osale. See tähendab, et ravimite ümbersõidu organites sisalduvad kemikaalid nagu neerud ja maks, mis aitab neid toksiinide eest kaitsta. Seda füsioteraapiat võib määrata ka väikseimatele lastele, kuid ainult vastunäidustuste puudumisel.\nPraeguste nõutavate vedelate lahuste läbiviimiseks võib see olla:\nRavimeid ja teisi vedelaid juhtmeid valib ainult raviarst, sõltuvalt kahjustatud piirkonnast ja põletikust.\nNäo naha elektroforeesi läbiviimiseks on vaja kasutada spetsiaalseid, erineva kujuga labiilseid elektroode, mis on arvutatud spetsiaalselt selle meetodi jaoks. Need valitakse rangelt individuaalselt, kõik sõltub kasutusvaldkonnast. Voolu läbimise hõlbustamiseks läbi naha rakendab arst või kosmeetik näole või konkreetsele piirkonnale spetsiaalset geeli, mis lihtsustab elektroodide liikumist mööda nahka.\nÜks seanss kestab 10-25 minutit. Pärast sellist manipuleerimist peab kosmeetik nahka hästi niisutama ja seda toitainetega rikastama, kasutades maski või kreemi.\nNäo naha ravikuur sõltub probleemi tõsidusest, kuid enamasti mitte rohkem kui 10 protseduurist. Kui dermatiidi või muude nahahaiguste vormis epidermise probleem on terav, tuleb elektroforees ajutiselt peatada.\nSellel füsioteraapial on järgmised mõjud:\nVõitleb aktiivselt põletikuliste protsessidega.\nStabiliseerib ainevahetusprotsesse organismis.\nSuurendab ravimite farmakokineetilisi omadusi, luues ioniseeritud oleku.\nParandab toitumisprotsesse ja rakkude taastumist.\nSedatiivne ja valuvaigistav.\nElektroforees on hea, sest ravimid sisenevad kehasse ilma nahka kahjustamata. Püsiv elektrivool aitab kaasa ainevahetusprotsesside aktiveerimisele rakkudes, noorendades ja taastades nende struktuuri. Naha väikese koguse tõttu on kõrvaltoimete oht minimaalne.\nKõige sagedamini kasutatakse selliseid seadmeid:\nNeed seadmed on mugavad nende kompaktse suuruse ja lihtsuse tõttu. Kõige sagedamini on seadme pinnal ekraanil ajaindikaatori kujutis, praeguste ja muude oluliste funktsioonide toiteallikas, näiteks taimer, mis lülitumise ajal piiksub.\nPraeguse kokkupuute intensiivsust ja kestust on võimalik valida alles pärast arstiga konsulteerimist, tema loal teha füsioteraapiat.\nElektrivoolu kasutavat ravi on kasutatud pikka aega ja see lähenemine võib ravida inimesi paljude haiguste, sealhulgas ENT organite poolt. Narkootikumide elektroforeesi (endonasaalsed ja neuraalsed meetodid) kasutatakse laialdaselt kõrvade, ninaõõne ja paranasaalsete siinuste haiguste puhul. Füsioteraapiaks on ette nähtud vajalik arv kordi, selle rakendamiseks ei ole piiranguid.\nElektroforeesiga ravi Otitis aitab kiiresti toime tulla patoloogiaga ja ennetada retsidiivi. Elektrivoolu mõju aitab mitte ainult haigust ravida, vaid ka teiste organite patoloogiat, sest nakkuse fookus võib mõjutada kopse, liigeseid ja põhjustada sepsist või meningiiti.\nHaiguse ägeda kulgemise korral asetatakse elektrood ninasse, st viiakse läbi endonasaalne elektroforees, millel on palju terapeutilisi toimeid (ärritab kudesid ja viib nende läbilaskvuse suurenemiseni, suurendab ainevahetust, tekitab pikaajalise toime). Kõrvade haiguste korral aitab elektroforees vältida adhesioonide tekkimist, mis viib kuulmiskahjustuste tekkeni.\nIooniravil võib olla järgmised vastunäidustused:\nÄgedate põletikuliste ja mädaste protsesside olemasolu.\nNaha kahjustus ja trauma.\nÄgeda allergilise reaktsiooni korral tuleb manipulatsioon kohe lõpetada. Selliste tüsistuste vältimiseks on väärt ajalugu hoolikalt uurida ja teada saada, kas on allergia ravimite või nende komponentide suhtes.\nEri seadme nõuetekohase kasutamise korral toob elektroforees palju kasu. Selleks, et teada saada, kuidas seda kasutada, peaksite hoolikalt uurima kasutusjuhendit ja leidma arstilt füsioterapeudilt, milline on õige töö seadmega.\nKui protseduur viiakse läbi õigesti, on kõrvaltoimed äärmiselt haruldased ja neid saab väljendada:\nAllergiad kasutatava ravimi suhtes.\nPuhtus kohtades, kus elektroode kasutati.\nKerge naha punetus.\nPärast gastamiinivastaste ravimite kasutamist ja protseduuri tühistamist kaovad negatiivsed ilmingud kiiresti.\nElektroforeesi saab hõlpsasti teha kodus, sest selleks peaksite:\nOsta seade ja manipulatsiooni läbiviimiseks vajalikud meditsiinilised preparaadid.\nKuulake füsioterapeut juhiseid seadme kasutamise kohta.\nKutsuge õde koolitamiseks.\nKui nõutakse limaskestadele mõju, on soovitatav sellist manipuleerimist teha haigla seintes.\nVõtke sobivas suuruses rätik või riie (elektroodi all).\nValmistage ravim. Mõned preparaadid tuleb lahustada, selleks sobib dimetüülsulfoksiid.\nKäsitsemise ajal peab patsient olema horisontaalasendis, lamades diivanil või voodil. Ravitud piirkond peaks olema riieteta.\nNiisutage meditsiinilise segu kude, kinnitage see soovitud kehaosa külge, kehtestage ülemine elektrood. Kõige parem on asetada need riidest ribade vahele.\nLülitage seade pistikupessa sisse ja seadistage see. Elektrivoolu tugevust ja selle kestust määrab arst. Seanss kestab kõige sagedamini 20 minutit. Ravi kestus on 5 kuni 10 seanssi.\nProtseduuri ajal võib patsiendil elektroodi asukohas esineda kerge torkimistunne, kuid see reaktsioon on normaalne. Peaks olema ettevaatlik allergiliste reaktsioonide suhtes kasutatud ravimite suhtes. Samuti võib nahk punaseks muutuda, kui elektroodide kohas on pikaajaline elektrivool.\nSee näonaha naha kosmeetiline meetod on andnud palju positiivset tagasisidet mitte ainult meditsiiniasutustest, vaid ka ilusalongidest. Tasub meeles pidada, et kõrvaltoimed ei ole ainult vastunäidustuste puudumisel ja nõuetekohase manipuleerimisega. Sel põhjusel on oluline konsulteerida arstiga enne seadme elektroforeesi kasutamist.\nIga haiguse puhul on vaja valida elektroodi konkreetsed mõõtmed ja seadme võimsus. Herniated plaadi juuresolekul on oluline teada selle suurust ja asukohta.\nElektroforeesivahendeid võib jagada kaheks suureks rühmaks: kaasaskantavad, millel on väikesed mõõtmed, odav ja kitsas ulatus ning professionaalsed, mis on kallid, kuid mis võimaldavad kodus varustada täiuslikku füsioteraapiat.\nPange tähele elektroforeesi efektiivsust herniated ketaste töötlemisel. Kombinatsioonis papaiini sisaldavate preparaatidega on elektroforeesil tugev terapeutiline toime ja välditakse operatsiooni. Seetõttu on see ette nähtud patsientidele, kellel esineb intervertebraalse ketta hernia, mis näitab konservatiivset ravi.\nSiinkohal ei lõpeta elektroforeesi rakendamist. Seda saab kasutada mitte ainult meditsiiniasutuse seintes, vaid ka kodus. See meetod on osutunud järgmiste haiguste raviks:\nSuurim nõudlus on Potok ja Elfor-Prof. Tootjad pakuvad mitmeid seadmeid, mis ulatuvad kompaktsest eelarvest kuni kallis professionaalini. Seetõttu võivad kõik valida seadme, mis vastab nende vajadustele.\nEforor on meditsiinilise elektroforeesi ja galvaniseerimise seade, mis on äärmiselt tõhus viis valu sündroomi leevendamiseks, erinevate haiguste raviks, näiteks ishias, osteokondroos, vaskulaarne düstoonia, bronhiit ja hüpertensioon. Tugev mõju saavutatakse tänu seadme tööpõhimõttele - see süstib ravimeid inimkehasse galvaaniliste voolude abil.\nMõeldud mitte ainult koduseks kasutamiseks, vaid ka kasutamiseks kliinikutes, füsioteraapia ruumides, hambaravis, sanatooriumides.\nPatoloogiliste fookuste või bioloogiliselt aktiivsete tsoonide galvanilise vooluga kokkupuute meetod. Galvaanne vool annab pehme ja õrnalt stimuleerida kohalikku vereringet, neuromuskulaarseid kudesid, erinevat tüüpi tundlikkusega närvi retseptoreid ja teisi perifeerse närvisüsteemi elemente, parandab rakkude ja sidekoe funktsionaalset seisundit. Galvaanvoolul on vasodilaator ja haavade paranemine. Lisaks on sellel analgeetiline ja sedatiivne toime, pärsib põletikku, kõrvaldab turse, parandab koe trofismi ja parandab nende taastumist,\nTerviklik ravimeetod, mis ühendab voolu poolt tekitatud galvaanilise voolu ja ravimainete mõju patoloogiliste fookuste või bioloogiliselt aktiivsete piirkondade piirkonnas. See mitteinvasiivne ravimi manustamise meetod võimaldab teil neid otse probleemsele piirkonnale toimetada, vältides seedetrakti. Sel juhul on süstitavad ained aktiveeritud ioonivormis, ilma ballastita. Sõltuvalt ravimi omadustest muutub meetodi kogu ravitoime.\nRavimid, mida kasutatakse koos seadmega Elfor\nRavimeid kasutatakse vesilahuse, soola, harva nõrkade alkoholilahuste kujul. Raviaine kontsentratsioon ei ületa tavaliselt 5-10%.\nTugevaid aineid kasutatakse ainult arsti soovitusel, mitte rohkem kui ühe farmakopöa annuses, madala kontsentratsiooniga lahuste kujul.\nRakenda raviaineid, mille ioonid on elektriväljas liikuvad. Praegu on välja töötatud ravimite elektroforeesimeetodid, milles on üle 150 elemendi.\nSõltuvalt ravimi omadustest muutub kogu ravitoime. Niisiis annab Novocain'i elektroforees tugeva lokaalse anesteetilise toime. Magneesiumil, broomi elektroforeesil on hea rahustav toime. Bishofiti elektroforeesil on selge põletikuvastane ja lahutav toime.\nKoos seadmega Elfor on võimalik kasutada muda aplikaatoreid.\nKasutamise lihtsustamiseks on mõned ravimained saadaval valmis aplikaatorite kujul. Näiteks Tambukani muda, mis on turul esindatud kujul:\nühekordsed aplikaatori välispidised aplikaatorid (ühe aplikaatori maht ei ole väiksem kui 0,1 liitrit, aplikaatori tööpinna pindala on kuni 1000 cm2);\nüksiku kummiaparaadid (maht vähemalt 0,005 liitrit);\nüksikud tampooni aplikaatorid (maht vähemalt 0,01 liitrit);\nüksikud aplikaatorid rektaalsete tampoonide, vannide, ümbriste ja õhukese kihi rakenduste jaoks (maht vähemalt 0,2 liitrit);\naplikaatorid, korduvkasutatavad natiivsed muda termokompressoritele (küttekehad) spetsiaalses kestas (maht mitte vähem kui 0,3 liitrit).\nNäidikud seadme Elfor kasutamiseks\nNakkuslik-allergiline artriit ja polüartriit\nBursiit, periartriit, kannapinnad\nVerevalumid, sprains, sprains, liigeste kontraktsioonid\nKardiovaskulaarse süsteemi ja perifeersete veresoonte haigused\nHüpertensiooni etapp I-II\nÄgedad nakkushaigused ja teadmata etioloogiaga palavikud\nKardiovaskulaarsete ja muude tõsiste somaatiliste haiguste ägenemise periood\nIndividuaalne voolu talumatus\nSeadme seade Elfor ja selle omadused\nSeadme aparaat Elfor\nSeade Elfor koosneb:\nGalvaniseerimisrežiimi lubamise nupp\nPraeguse muutuse regulaator\nNupp elektroforeesi režiimis\nSeade on varustatud vähemalt 1 m pikkuste voolujuhtmetega, voolujuhtide värv näitab nende elektrilist polaarsust: punane - anood (positiivne polaarsus); must (valge) värv - katood (negatiivne polaarsus). Elektroodidena on lisaks kaasasolevatele lubatud kasutada alalisvooluga kokkupuutumiseks standardseid füsioterapeutilisi ja ühekordselt kasutatavaid elektroode.\nMõnikord peetakse Mantoux'i testit, mida üldjuhul nimetatakse "nupuks", ekslikult käsitletaks transplantaadina. Ja kui keegi mõistlikult emadele selgitab, ei ole see, et pensüstelisse süstiti koolis, lasteaias või raviruumis, vaktsiin, vaid test, test, siis tekib palju küsimusi.\nSissehingamine merisoolaga nebulisaatoris\nOn juba ammu tõestatud, et merisool on kasulik, et tal on tervendavad omadused. Selle põhjuseks on asjaolu, et selle unikaalse loodusliku materjali osana on palju mikroelemente, mis on inimese jaoks nii vajalikud.\nProtargoli kasutamine raseduse ajal\nTugevad köha pillid täiskasvanutel\nBordisoon koos lapse adenoididega


Hoogne koguperetükk žongleerib osavalt fantaasia, viie küüliku ja publikuga - Must Kast\nHoogne koguperetükk žongleerib osavalt fantaasia, viie küüliku ja publikuga\nRiinu Räim / blogi.kultuur.info / 30.04.2019\n„Ernesto küülikud“ on ootamatuid olukordi ja fantaasiaküllaseid lahendusi pakkuv ning leidliku ruumikasutusega silmatorkav koguperelavastus, mis lummab nii suuri kui väikeseid teatrihuvilisi hoogsuse ja mängulustiga.\nPiret Raua samanimelisel lasteraamatul põhinev lugu on etenduse ümber hõljuva maagia ja siin-seal välgatavate kübaratrikkide kiuste oma põhiolemuselt üllatavalt lihtne ning eluline: elupõline mustkunstnik avastab hommikul ärgates, et tsirkus on kadunud ning koos sellega ka töökoht – on ta ju kogu elu seal mustkunstnikuna töötanud ja suurt muud justkui ei oskakski. Koos ülejäänud tsirkusekollektiiviga minnakse laia ilma õnne ja uut ametit otsima, igaüks küll oma suunas, ent nagu hiljem selgub, ristuvad nende teed läbi suuremate ja väiksemate seikluste nii mõnelgi korral. Küülikufarmist päästetud jänestega rännates leiab Ernesto lõpuks nii uue ameti, kodu kui ka armastuse ning mõistagi ei jää lahenduseta ka kadunud tsirkuse juhtum. Lõpp hea, kõik hea!\nTeatriruumiga on Must Kast oma etendustes varemgi eksperimenteerinud ning seegi kord ei tule publikul pettuda. Lavastust mängitakse Saksa Kultuuri Instituudis ning publik tõmmatakse loo sisse juba enne, kui näitlejad lavale jõuavad: saali püstitatud kogu auditooriumi hõlmav tsirkusetelk lennutab uksest sisse astuja otsejoones tribüünile. Telgiseina tagant kostub vaikne tsirkusemuusika ning publiku pilgud on esimesest hetkest ootusärevalt tribüüni suunas naelutatud. Muusikaline kujundus tervikuna väärib eraldi kiitust: ühtaegu vaid aimatav, ent samas teravalt tabav, lisab helide keel mängule olulise kihi.\nNii nagu lavakujundus ei ole ka näitlejad end sel korral pelgalt laval püsimisega kammitsenud. Ja miks peakski – kokku voorib etendusest nelja näitleja kehastuses läbi terve trobikond ilmekaid ja põnevaid karaktereid. Mõni ime siis, et kõik nad kitsukesele lavale ära ei mahu ja aeg-ajalt kandub mäng üle ka saali, otse publiku keskele. Ometi ei tekita see lastes sellist elevust, mis mõnikord etenduse kahjuks mängima hakkab ja tähelepanu hajutades liigseks siginaks-saginaks paisub, vaid mõjub just mõõdukalt doseerituna ja lähendab publiku suhet laval toimuvaga parajal määral. Kui Agur Seimil on kehastada vaid üks, peategelase Ernesto roll, siis ülejäänud kolmel näitlejal tuleb publiku ette tuua nii palju eripalgelisi karaktereid, et nende kokkulugemisel tuleb sõrmedele lisaks varbadki appi võtta (minu arvepidamine läks igal juhul viieteistkümne peal sassi). Lisaks sellele puhutakse kamba peale elu sisse ka viiele küülikule, kes seiklustes jõudumööda kaasa löövad ja publikule erinevaid kübaratrikke sooritavad. Enim tõusid esile Karl Edgar Tammi kehastatud tegelaskujud, mis olid teineteisest selgelt eristuvad, koomilised ja lastelavastusse sobivalt teatraalsed.\nHoogsalt esitatud loolt ei puudu ka õpetlik kiht, mis kannab olulisi väärtusi ning mida on lihtne ka tänasesse päeva üle kanda. Nii saab näiteks selgeks see, et erinevus rikastab (tsirkuses töötab nimelt tõeline rahvaste paabel, mis omavahelisele sõprusele sugugi takistuseks ei saa), et hasart on ohtlik asi ja võib pimestada (tsirkusedirektori nätsupakipiltide sõltuvus ja sellest tekkinud võlad), et inimeste õigused ei seisa loomade omadest kõrgemal (loomakaitsja Silver ja küülikufarmi sulgemine) ning palju muudki.\nKui lavastust ühe märksõnaga iseloomustada, siis oleks selleks mängulisus selle sõna kõige paremas tähenduses. Värvikad karakterid ning näitlejate lust nende lavale toomisel kiirgab publikuni ja paneb kaasa elama. Erakordselt mänguliselt on suhtutud nii ruumi kui lavakujundusse, mis on pigem minimalistlik ning kus igal esemel on mitu otstarvet: nii saab redelist vastavalt vajadusele puu, mille otsa putkata, või arestikamber, köiejupist kõnetraat või koerakett, nelinurksest vineerkastist aga laud või mootorratas. Minimaalsete vahenditega lahendatud lavastus laseb särada tegelastel ning paneb fantaasia lendama. Ning mis see mäng muud ongi kui üks kõrgelt lendav fantaasia, kus maast leitud oks kõlbab ühtviisi hästi nii püssi põmmutamiseks, ragulkaks kui pulganukuks, kellele oma kõige suuremaid saladusi kõrva sosistada.


kalevipoeg - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nOhtlikult sageli ei märka inimesed oma lihtsameelsuses ja mugavuses, et see halastamatu kiskja võib võtta võimu inimese üle. Seda ei saa juhtuda siis, kui inimene ei võitle mitte välismaailma, vaid iseendaga. Tuleb võidelda selleks, et saada inimeseks, olla inimene ja jääda inimeseks, kirjutab Jaanus Rooba.\nPresident Käsmus: siit otse Porvoo linna on lühem tee kui Tartusse Viru Folgi avakõne\nSoome juubeliaastale pühendatud Viru folgi avasõnad lausus reedel president Tarja Halonen. Muuhulgas tuletati lavalt meile kõigile meelde, et see maaliline kapetniküla esmane nimi oli just soomlaste antud Kesämo.\nTänavu möödub täpselt kakssada aastat Kalevipoja esmamainimisest. Ehkki ka varasematel sajanditel, näiteks soome reformaatori Mikael Agricola või esimese eesti keele grammatika autori Heinrich Stahli kirjatöödes oli juttu olnud samanimelisest muinaskangelasest, oli see siiski baltisaksa estofiil Arnold Knüpffer, kes mainis 1817. aastal ühes ajakirja Beiträge joonealuses märkuses Kalevipoega kui kurja hiidu, kes kündnud puuadraga teatud maa-alasid, mille peal pärast seda ei kasvanud enam ühtki rohukõrt ja mida hakati kutsuma möllikuks.\nKohtualuse kirjaniku portree leidis koha kunstinäituse vägivallatoas\nTartu kunstimuuseumis avatakse täna kunstiajaloolase Tiina Abeli kureeritud näitus «Kehakeeles». Väikeses tumedate seintega toas on näituse alateemaga «Vägi(vald)» haakuvalt maalide, graafika ja fotode hulgas Herkki-Erich Merila «Kaur Kenderi portree» aastast 2011. Sealsamas kõrval on Kristjan Raua «Magav Kalevipoeg» aastast 1933.\nPäeva karikatuur: kuidas pääseda tumedast tulevikust\nKalevipoja jumalad on inimese-armastajad jumalad: meie ei kuule neid kusagil valju kohut mõistma, ega näe nende karistavat kätt, aga tihti leiame neid inimesi avitamas ja õnnistusi jagamas.\nSoomes tähistatakse rahvuseepose päeva Kuula, kuidas «Kalevala» kõlab!\nValdur Mikita: läänemeresoomlase viimane karje 36\nKeeled saavad ka sõnaraamatuteta oma sünni ja surmaga toime. Mõnedest ei koostata iialgi sõnaraamatuid, mõnedest tehakse neid mitu tuhat, mõnedest veel (või ka alles) mitu tuhat aastat pärast keele enese surma. Igatahes, kus elava keele kapitaalne sõnaraamat valmis on saanud, seal on valminud peegel, milles keel saab vaadata omaenese nägu – küllap just meie raalindusajastul eriti sügavasti. Ent kui peegel on enam-vähem ühe mehe töö, säilitab ta mingi kauge kumana ka peegelsepa näo.\nEesti kultuuri täheatlas: eksistentsiaalne eestlus\n«Minu silmis ei ole eesti rahval enam võimet iseseisvaks rahvuslikuks toodanguks ega enam kõrva lihtsa, mittekunstilise loodusluule jaoks, pärast seda kui see on moonutatud ja rikutud temale pealesurutud koolmeistrite ja köstrite kirjandusega. /---/ Nüüd, kui töö valmina mu ees seisab ja ta algus kohe maailma peab astuma, teatan, et võistlus eesti natsionaaleepose loomiseks / - - - / jääb lahti igaühe jaoks. Vähemalt minu «Kp-l» ei ole kõige vähemat pretensiooni nõnda kõrgelennulise tiitli järele ega taha ta olla poeetiline kunstiteos, vaid ainult kogu rahva tõesti elavaid saagasid, mida olen püüdnud teatavas korras üksteisega ühendada.»\nVennäkene, noorekene! Kui sa saad sõdaje minemä, Kui sa lähed lahingisse, Veered vaenu vällä peäle: Ärä siis aja ette sõja, Sõja ette, sõja taha, Keeritä keset sõdada, Sõeda sõja keske’ella‚ Ligi lipukandijaida! Esimesed helbitässe, Tagumesed tapetasse, Äärepeälsed äiätässe, Serväpeälsed surmatasse, Keskmesed kojo tulevad.\nTaasiseseisvumise auks kõlavad kõned ja muusika\nTartus tähistatakse 20. augustil Eesti Vabariigi taasiseseisvumise 25. aastapäeva sõnavõttudega ja muusikaga Kalevipoja monumendi juurde ning kontserdiga Tartu lauluväljakul.\nIndrek Kuus: kumb Kalevipoeg on hullem – kas Kreutzwaldi kloonitud või Kangro planeeritav? 5\nFotod: tänavakunstiklassikut oma teose lapsik täiendus ei morjenda 2\nTartu Vabadussilla all isetekkelises kunstigaleriis on keegi söakas tänavakunstnik täiendanud klassiku staatuse pälvinud Edward von Lõnguse pilti «Kalevipoeg 3.0». Mõne kunstisõbra hinnangul on täiendus lapsik, kuid von Lõngust ei morjenda lisandus ise ega ka selle stiil.\nEilne raamatuesitlus kirjanike majas ei olnud lihtsalt üks paljudest, nagu neid peaaegu iga nädal kusagil toimub. See oli sündmus. Esitlemisele tuli korraga kolm eestikeelset eesti kirjandust ja kultuuri, laiemalt võttes Eesti mõtestamisega tegelevat teost, mis olid varem kas osaliselt või täielikult ilmunud saksa keeles.\nKarl Kello: Kalevipoeg, Eesti vabamüürluse käilakuju 1\nKui 90 aastat tagasi, 1926. a asutati Eestis esimene päris oma vabamüürlaste loož, pandi talle nimeks Kalevipoeg. Vaevalt oleks võidud siis paremat nime välja mõelda, sest Kalevipoeg on lesknaise poeg samuti kui vabamüürlikule traditsioonile alusepanija poolmüütiline meister Hiram, kirjutab Karl Kello Õpetajate Lehes.\nIndrek Treufeldt: varem polegi mul isiklikku elu olnud 1\nTeleajakirjanik Indrek Treufeldt (47) võttis äsja vastu meie ringhäälingu Oscariks nimetatud Valdo Pandi preemia. Belgia, Soome ja Eesti ordenite kõrvale uhke märgina seda rinda panna küll ei saa, kuid igal juhul usub Treufeldt, et elu on ta vastu helde olnud. Kas või see, et tervis on parem kui Pandil ning tööpäevi tänaseks juba rohkem, kui telelegendil eales võimalikuks sai. Kuidas aga on Indrek talle tegudeks antud aega kasutanud?\nTahad uut «Kalevipoega»? Vaata siia!\nKaks aastat tagasi sai kaante vahele «Kalevipoja» pilteepose vormis välja antud esimene osa.\nKaitseliidu kaplan: oma riigis peame ise hoolima 4\nVälismaal töötavad eestlased saavad julmalt petta\nFerdinand Veike 13.11.1924–14.08.2015\nStatistika: noored Eesti naised ohustatud liik\nGlehni pargis algasid Kalevipoja ja krokodilli kujude korrastustööd\nMöödunud nädalal algasid Glehni pargis Nikolai von Glehni loodud kujude «Kalevipoeg» ja «Krokodill» restaureerimistööd.\nTudengid üllatasid teispoolse Kalevipoja ja koerakottidega\nNooruse galeriis Riia mäel algasid eile Tartu kõrgema kunstikooli tänavuse lennu lõputööde kaitsmised. Välja on pandud mitmes laadis ja tehnikas kunsti alates maalist ja nahkehistööst kuni osaliselt virtuaalse skulptuurini.\nEestlase ajab Soome tööle ainult palganumber?\nÜleskutse meestele! Karvaste jalgadega naine otsib kaaslast\nLeheküljel Okidoki on üles pandud kuulutus, kus naine otsib endale meest. Huvitavaks teevad kuulutuse aga selle postitanud naise soovid.\nOskustööliste võõrsilt tagasikutsumiseks vajab Eesti muutust suhtumises\nKui Eestis suhtutakse välismaalt koju tagasitulijatesse tihti kui läbikukkujaisse, kes võõrsil hakkama ei saanud, siis saksa teadlase Thilo Langi sõnul tuleb seda suhtumist oluliselt muuta.\nNelja lapsega maale kolinud Heli: viriseda pole mõtet, tuleb tegutseda!\nKasutusjuhend: kuidas lugeda pilteepost Kalevipoeg\nPilteepose "Kalevipoeg" loojad Marek Laimets, Raoul Annion ja Toom Tragel seadsid eesmärgiks, et Kreutzwaldi teksti illustratsioonid oleksid ajalooliselt ja isegi bioloogiliselt tõetruud.\n«Kalevipoeg» ilmus muinasaega kujutavate tõetruude illustratsioonidega\nInimesed vajavad oma ajalugu. «Troonide mäng» on ülipopulaarne, samuti teleseriaal «Viikingid». Inglased plaanivad «Beowulfist» teha uue teleseriaali ja soome arvutimängumeistrid valmistavad Kalevala-ainelist mängufilmi.\nVideo! Kalevipojad kaugel maal räägivad, kuidas on elu Austraalias\nKaks noort kutti otsustasid eestlastele videopäevikut pidades edasi anda, kuidas on olla kalevipoeg kaugel Austraalias ning kuidas edeneb elukoha ja töö otsimine.


Universaalne Matkabussi Kaamerakorpus Alpine kaamerale HCE-C2100RD - Alpine - KIT-R1MHU\nHome > Tooted > > KIT-R1MHU\nViisakas Alpine HDR kaamera paigalduskomplekt Matkabussidele\nKIT-R1MHU võimaldab viisakat ning lihtsat Alpine HCE-C2100RD mitme-vaatelise kaamera paigaldust sinu matkabussile. Kinnitus oin täiesti universaalne ning selle vaatenurka saab reguleerida vastavalt vajadustele. Korpus on UV ning ilmastikukindlast plastikust mis tagab pika vastupidavuse ning professionaalse välimuse, mis sobitub matkabussiga ideaalselt. Veekindel tihend kindlustab vihmavee sattumise matkabussi.\nKuna paigaldus on universaalne siis on vajalik puurida mõned lisaaugudmatkabussi keresse. Sobitub Alpine HCE-C2100RD kaameraga.\nVõimalik on põhjaplaat kinnitada matkabussi kere külge 4 väikese kruviga või kasutades pikka keermepolti, mis täidab samas ka kaabli läbiviigu ülesannet. Mõlema variandi puhul on tagatud niiskuskindlus tänu alusplaadi silikoontihendile.\nÜhilduv Alpine HDR Kaameratega\nSelle kaamerapaigalduskomplekti kõige tavapärasem kasutus on koos tagurduskaameraga HCE-C2100RD. Võimalik on kasutada seda ka koos Alpine mitmevaatelise esikaameraga HCE-C2600FD.


Venelasi lolliks nimetanud Norra suusataja muutis meelt - Murdmaa - Talisport - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nVenelasi lolliks nimetanud Norra suusataja muutis meelt\n6. jaanuar 2019, 13:48\nHans Christer Holund tänavusel Tour de Skil.\nNorra suusataja Hans Christer Holund nimetas Venemaa suusatajaid eilse Tour de Ski 15 km ühisstardiga sõidu taktikavaliku tõttu rumalaks, kuid muutis hiljem meelt.\nEnne eilset etappi oli norralase Johannes Høsflot Klæbo suurim ohustaja Tour de Ski üldvõidule venelane Sergei Ustjugov. Viimane kustus eile aga juba kümnendaks kilomeetriks. Sellest hoolimata jätkas neli Ustjugovi kaasmaalast grupi eesotsas tempo hoidmist, kuigi oleks võinud oluliselt rahulikumalt tegutseda.\n«Lollid kui lauajalad,» kommenteeris Holund venelaste taktikat. «Kuulsime võistluste alguses, et Ustjugov on maha jäämas ning ühtäkki oli grupi ees otsas rodu venelasi.»\nHiljem teatas Holund sotsiaalmeedias, et reageeris üle. «Palun vabandust Venemaa suusakoondise liikmete ees pärast tänast (eilset – toim) võistlust meediale antud sobimatu kommentaari tõttu. Väljusin veidi kontrolli alt. Tegelikult olete head ning aitate meie, norralaste, jaoks muuta murdmaasuusatamist huvitavamaks,» kirjutas Holund Instagramis.\nTour de Ski kokkuvõttes juhib enne viimast etappi norralane Johannes Høsflot Klæbo, teine on Ustjugov (+1.20,4), kolmas Aleksandr Bolšunov (+1.43,8). Täna algusega kell 15.45 stardivad mehed ränkraske lõputõusuga finaaletapile.


, Teine rasva poletusreziim\nTeine rasva poletusreziim\nLaadimisel jälgi ka teiste toitainete osakaalu. Uuritavas teemas järelduste tegemine on keeruline kuna ei suudeta eristada, milline osa tulemuse muutusest omistada katsealuse kaalulangusele ja milline osa energiatootmise muutusele.\nHarrastusjooksja kogemus ja mõtted jooksu teemal. Ehk innustab loetu teidki oma esimesest pikemat jooksu ette võtma. Sunday, September 6, Jooksuga alustaja treeningplaan: eesmärk püsida terve.\nSisuliselt alustan jooksmisega taas nullist. Üheksa kuud ilma jooksuta andis võimaluse järele mõtelda ning klaarida mõtteid, mida tuleks teha teisiti kui taas jooksmisega alustan. Ma tahan püsida terve. See eesmärk kaalub üles kõik teised eesmärgid. Esimesel kohal treeningplaanis on kaks korda nädalas nõrkadele kohtadele suunatud jõuharjutuse trenn.\nNeed treeningud on isegi tähtsamad kui jooksmine. Esimene jõutrenn nädala esimeses pooles ja teine nädala teises jättes kahe jõutrenni vahele lihaste taastumiseks piisava ajavahe.\nJooksmine on mõnus: Jooksuga alustaja treeningplaan: eesmärk püsida terve.\nUmbes nelja nädalaga lihased kohanevad ette antud harjutuskavaga ning siis koostatakse mulle järgmine harjutuste kava. Kett on nii tugev kui on tema nõrgim lüli kehtib ka inimese kohta. Jooksja vigastused tabavad tema kõige nõrgemaid kohti ning selle vältimiseks tuleb need esmalt tuvastada ning asuda enne jooksuga alustamist tugevdama.\nKindlasti soovitan paluda selles protsessis kõrvalvaataja abi. Kuigi endal võib olla osaline ülevaade nõrkustest aitab neutraalne eksperdipilk tuvastada endale märkamata vead. Kusjuures abi tuleb küsida kogemustega asjatundjalt. Harjutusi teavad teine rasva poletusreziim.\nOluline on teha õigeid harjutusi õigel ajal. Teisel kohal treeningplaanides on kerged jooksutreeningud. Nii umbes kaks kuni kolm korda nädalas minutit korraga.\nArtiklid › Retseptid › Ketogeenne Dieet ja Süsivesikute Laadimine | hingemaailm.ee\nNeed teen aegases tempos. Kulgedes Esimesed nädalad olid joosta väga ebamugavad. Sörgin senikaua kuni suudan nina kaudu hingata. Kui hapnik otsa saab lähen üle kõnnile ja lasen pulsi alla.\nSelle nõksuga hoian pulsi ja kiiruse teine rasva poletusreziim alla. Lisaks õpetab nina kaudu hingamine hingamislihaseid tegema vajalikku tööd. Õhku tuleb vähem peale ja selle kätte saamiseks tuleb rohkem pingutada. Kuu ajaga on jooksmine läinud natuke lihtsamaks, kiirus on vaikselt tõusnud ja järjest protsement rasva eemaldamiseks relvadest pean tegema kõnnipause.\nÜlejäänud treeningud on taastav rahulik kerimine rattaga. Ka selles trennis on eesmärgiks hoida intensiivus piirides, mis võimaldab nina kaudu hingata.\nRatas on hea, kuna võimaldab teha rahulikult pikka aeroobset andes samal ajal võimaluse jooksulihastel taastuda. Kerget rattaga kerimist saan ka talvel sees teha.\nTaastava treeningu pikkus sõltub enesetundest. Sellise plaaniga on mul kavas kulgeda kuni kevadeni.\nVõimalusel tõstan jooksude arvu nelja korrani ning hakkan pikendama nädalavahetuse jooksuotsa. Kindlat kas tsitrusviljab rasva mul ei ole ehk treeninguid teen vastavalt võimalustele ja enesetundele. Kui olen väga väsinud tööpäevast, siis kas puhkan või kerin ratast hästi aeglaselt min. Jooksma lähen vaid siis kui energiatase piisav. Natuke selgitan tausta, miks sedasi teen.\nKetogeenne Dieet ja Süsivesikute Laadimine\nTaastavaid treeninguid teen meelega rattal kuna harrastades teist ala saavad jooksulihased välja puhata. Mitmekülgus on vigastuste vältimiseks hädavajalik. Treeningutele lisaks katsun saada kehakaalus järgmise jõnksu alla. Esmane eesmärk on saavutatud aga jooksjale on vaja kergemat kehakaalu. Hetkel on kaal jäänud püsima, kuid pekipõletustsoonis liikumine loodetavasti tulevikus, kui treeningmaht suureneb, tekitab loodetavasti järjekordse kaalulanguse.\nJooksmine on mõnus:\nLisaks toitumise järk-järgulisele muutmisele proovin õhtuste trennide järel mitte süüa süsivesikuid, et mitte tuua keha välja rasvapõletusreziimist. Kuna ma ei treeni kaks korda nädalas ja treeningute intensiivsus on madal, ei ole trenni järgne kiire lihaste süsivesikutevarude taastamine esmastähtis.\nOluline on püsida võimalikult pikalt rasvapõletustsoonis.\nKuidas eemaldada rasva vistrikud naost


Ootame parimate sportlaste kandidaate! - Saaremaa Spordiliit\nOotame parimate sportlaste kandidaate!\n30. novembrini 2021.a. (k.a.) on kõikidel huvilistel võimalik esitada kandidaate Saare maakonna 2021. aasta parimate sportlaste valimistele.\n3. noorsportlane – neiu (sünd 2003 ja nooremad)\n4. noorsportlane – noormees (sünd 2003 ja nooremad)\n5. seeniorsportlane – mees (40+) (sünd 1981 ja vanemad)\n6. seeniorsportlane – naine (35+) (sünd 1986 ja vanemad)\nKandidaatide nimed ja lisainfo (sünniaasta, kuni viis parimat tulemust, seotus Saaremaaga, jm. ) vorm täitmiseks SIIN, palun saata e-posti aadressile info@saaresport.ee.\nIga esitaja võib üles seada kolm kandidaati kategooria kohta. Parimate valimise juhendi leiate Saaremaa Spordiliidu koduleheküljelt:\nParimad sportlased selguvad kolme rühma (rahvas + spordiklubid + valdade spordikomisjon/ spordiliidu juhatus) valijate hääletustulemuste teel. Internetihääletus, spordiklubide ja spordijuhtide valikute tegemine toimub 7.-19. detsembril 2021.a.\nPS! info@saaresport.ee e-mailile on oodatud ka lihtkirjalised põhjendusega ettepanekud aasta klubijuhi, spordiperekonna, spordisõbra, spordiõpsi ja Saaremaa Spordihinge kohta!\nKõik tulemused tehakse teatavaks spordiaasta pidulikul lõpetamisel.


Helir-Valdor Seeder: naiste osalust poliitikas ei tohi kunstlikult forsseerida - Eesti Päevaleht\nVabadussõjas ei olnud me üksi. Ühe kõige tugevama panuse andsid soomlased. Kui palju nende vabatahtlikke Eesti poolel võitles?\nNo ma usun, et see arv on ikka üle tuhande... Palju meil vabadussõjast osa võttiski, pea 100 000, eks ole... Jään sinna kolme-nelja tuhande kanti.\nVäga hea, vabadussõjas võitles hinnanguliselt umbes 3 500 soomlast.\nNullintressiga laenud ei lase eestlastel intressilangusest osa saada 33


42. #KaotaMindÄra - Kinoteatri eksperiment\nEsietenduse kuupäev: 21. märts\nKavalehes on tutvustatud üht kuulsamaid psühholoogiaalaseid katseid, Standfordi ülikooli vanglaeksperimenti. ‘’1971. aastal jagas psühholoog Philip Zimbardo oma tudengid kahte gruppi – vangid ja valvurid. Ülesandeks oli mängida kinnipidamisasutust. Üllatuslikult muutus mäng kiirelt süngeks. Vangivalvuriteks kehastatud tudengid muutusid aina julmemaks ja vange mängivad osalejad lubasid endaga aina halvemini käituda. Hasatrti sattus isegi Zimbardo ise, kes oli endale eksperimendis võtnud vangla juhataja rolli ja lasi agressiivsel käitumisel jätkuda. Pärast kuute päeva eksperiment katkestati.’’\nLähedast tulemust tõi ka eksperiment, (mille täpseid detaile ma kahjuks ei mäleta) kus koeri asetati puuridesse, mille põrandasse lasti elekrilaenguid. Väikseid kuid piisavalt ebameeldivaid. Pärast piisavat arvu elekrilaenguid puuri uks avati. 80% koertest väljusid järjekordset elektrilaengut tundes, kuid 20% jäid. Nad olid leppinud ebameeldivustega. Nii on ka inimestega. On neid, kel erinevatel põhjustel lootus ja usk paremasse jääb alles lõpuni, kuid on ka neid, kes annavad alla ja jäävad kannatajateks harjumusest.\nPublikuks olid enamasti umbes 14-15-aastased noored. Paljud itsitasid ja isegi naersid vägivaldsete stseenide üle, samal ajal kui minul oli pisar silmis laval toimuvast (mulle meeldib teatril ennast mõjutada lasta erinevalt päriselust, kus eelistan külmalt läheneda otsides võimalikult paremaid lahendusi). Nende hoolimatu naer tegi mind veel natuke kurvemaks.\nTean oma kogemuse põhjal, et kannatades vaimset ja/või füüsilist vägivalda lahenduste otsimine võib minna väga vales suunas. Enesehävitus ja kättemaks on minule lähemalt tuttavad, misjuures kumbki neist ei olnud teadlik eesmärk. Olen ise olnud ka kiusaja, mille ebatervislikkusest sain õnneks piisavalt kiiresti aru, kuid siiani on väga häbi ja halb ja vastik, kui tulevad ette pildid mälestustest. Jällegi õnneks tulin mõistusele piisavalt vara, otsustasin võtta vastutuse oma elukvaliteedi eest. Kuna olen kokkupuutunud mõlema poolega, arvan, et seda teemat tuleb käsitleda väga ettevaatlikult, arvestades kõiki pooli ja parem, kui võimalikult proffesionaalselt.\nEtendus algas juba sünge ja piisavalt valju sissejuhatusmuusikaga. Istusin esimeses reas, tundsin külmavärinaid. Lugu jutustas Karlist, kes oli olnud 7 aastat teadmata kadunud ning lõpuks üllataval kombel välja ilmunud. Tegelikult muidugi polnud see poiss päriselt see, kellena ta end tutvustas. See oli hoopis Marek. Marekil oli jaks otsa saamas. Ta pidi taluma koolikiusamist ja ema ebaõiglast õiendamist kodus, mis aitas tal jõuda ‘’Sinise vaala’’ mänguni. Sinine vaal koosneb erinevatest hirmutavatest, kuid samaaegselt hirmust vabastavatest ülesannetest, kestab 50 päeva ning viimase päeva ülesandeks on sooritada enesetapp. Marelik nii kaugele ei läinud. Tal õnnestus juhuslikult tutvuda armsa tüdrukuga, kes aitas tal taas elus mõte üles leida. ‘’Elu pole ainult sitased põõsad ja raudteerööpad,’’ ütles neiu, kui Marek oli sunniviisiliselt järjekordset ülesannet lahendamas, milleks oli lamada raudteerööbaste vahel ning lasta rong sõita endast üle. Mulle jäi mulje, et see oli kahjuks ainuke positiivne/julgustav/parandav noot.\nMul oli väga ebameeldiv ja ebamugav vaadata seda etendust. Peale nähtut oli peas palju halbu ja kurbasid mõtteid, pea valutas. Mulle üldse ei meeldinud lähenemine. Lavastus näitas põhiliselt ainult halba külge ja väga vähe tegelikke lahendusi. Ma lootsin terve aja kuulda midagi roosat ja lillelist, mis lubaks mul lahkuda lootusega paremasse. Marek küll pääses ja oma eluga oskab vist nüüd paremini hakkama saada, kuid väheks jäi sõnumit vanemate ja kaasõpilaste ja õpetajate suunas.\nVeel üks huvitav asjaolu, mis mõjutas mu kogemust ja mõtlemist: istusin ühe vanema naise kõrval, kellega enne etendust vestlesime teemaväliselt. Peale etendust ta märkis, et tema kõrval istunud poisil ‘’on väga suured probleemid,’’ kuna too vaatas alati eemale vägivalda nähes. Nii tegin ka mina, vaatasin valgusti otsa, sest erk valgus hajutab kõik muu tausta. Ei tea, milliseid probleeme ta mõtles, aga ta toon mulle ei meeldinud ja lahti seletada ta ei tahtnud. Ei tea, kellele see etendus võiks kasulik olla. Minu jaoks liiga palju negatiivsust. Vaatamata sellele, et lugu oli piisavalt kaasahaarav ja möödavaadates ettearvatavatest käikudest ma ootasin, kuni hakkab situatsioon muutuma pehmemaks, elasin kaasa, siiski üldiselt tahaks sellist vähem näha.\nFoto allikas: VAT teater koduleht


Tallinna Sadama uus juhatuse esimees Valdo Kalm asub ametisse 1. märtsil - Logistika ja Transiidi Assotsiatsioon\nTallinna Sadama uus juhatuse esimees Valdo Kalm asub ametisse 1. märtsil\nTallinna Sadama uueks juhatuse esimeheks saab Valdo Kalm, kes asub ametisse 1. märtsil. Eesti Telekomi endise juhina on Valdo Kalmul pikk juhtimiskogemus ühest Eesti suurimast ja ajas palju muutunud ettevõttest, samuti väga tunnustatud ja laitmatu äriline taust, hea analüüsivõime ning tugev strateegilise mõtlemise oskus.\nTallinna Sadama uue juhatuse esimehena näeb Kalm esmaste eesmärkidena uute võimaluste leidmist logistikaahela toimimisel koostöös Eesti Raudtee, Tallinna Sadama klientide ja teiste logistikaettevõtetega; parvlaevanduse edukat käivitamist ja opereerimist; ettevõtte hea maine taastamist; reisijateveo positiivsete arengute jätkamist ning Vanasadama kinnisvaraarenduse edasiviimist .\nTallinna Sadama juhatuse esimehe ametikohale motiveeris Kalmu kandideerima eelkõige ettevõtte potentsiaal – Tallinna Sadamal on head ärivõimalused kui ka märkimisväärne roll Eesti ühe olulisima majandusharu eestvedajana ehk logistikavedurina.\nKalmu visioon on arendada Tallinna Sadamast üks kõige moodsamatest sadamatest Läänemere ääres. Uue juhi jaoks tähendab moodsus näiteks seda, et tulevikus oleks nii reisi- kui ka kaubaveoklientidele kogu asjaajamine tehtud väga lihtsaks, toimib bürokraatia ja paberivaba digitaliseeritud keskkond. Juba töös olev projekt Tark Sadam muudab lähitulevikus laevale mineku ja tuleku mugavaks ja e-teenuse põhiseks ka lõppkliendile ehk reisijale. Lisaks soovib uus juht, et Tallinna Sadamast saaks moodne ja innovaatiline merevärav nii Tallinna linna kui kogu Eesti jaoks.\nTallinna Sadama juhatuse esimehe konkursil oli kokku ligi sada kandidaati: 35 inimest esitasid avalduse avalikule konkursile ning neile lisandus personaliotsingufirma Amrop poolt sihtotsinguga leitud üle kuuekümne kandidaadi.


Hea pakkumine 3tk Metallist Seinale Paigaldatud Rippuvad pajalapi Ringi Planter Lill Bracket Seista < Home Decor / Lasvaperearst.ee\nAvaleht Home Decor 3tk Metallist Seinale Paigaldatud Rippuvad pajalapi Ringi Planter Lill Bracket Seista\nMärksõnad: ii, lillepott seista puust, must lill juhataja, peapael streetwear, malmist taim, samsung galaxy a9 anime, lillepoti ripats, raua planter, kunstlik mari kimp, lillepoti hoidja seista.\nSee hammas võib olla kokku murtud, kui ei kasuta ja ei hõivata ruumi.\nOmanik rõngas on paks ja raskeveokite piisavalt, mahutab kuni raske lillepotis.\nSee hammas võib olla tagurpidi paigaldada, sõltub teie vaja.\nSee on suurepärane dekoratiivne väljas või siseruumides planter.\nKirje Nimetus: Pajalapp Ringi\nOmadused: Vastupidav, Roostevaba, Teenetemärgi, Omaniku Ringi, Lihtne Paigaldada\nSuurus: 17.5 cm x 15 cm x 6.2 cm/6.89" x 5.9" x 2.44" (Ligik.)\n3 x pajalapp Rõngad\nMudeli Number: Pajalapp Ringi\nFeng Shui Kärnkonn Raha, Õnne, Õnne, Rikkust, Hiina Kuldne Konn, Kärnkonn Mündi Vaik Kontori Kaunistamiseks Desktop Kaunistused Õnnelik Kingitused\nVaik Feng Shui Kärnkonn Õnne Õnn Ornament Kodu, Kontor Äri Dekoratiivsed Käsitöö Spetsifikatsioonid: Kõik ornament on valmistatud keskkonna kaitstud vaik.Värvi töö on päris kena ka, hea, kui teie kontor ornament.Lihtne panna ornament laual, auto armatuurlauale, ideaalne ekraan riiulile pood, kodu või auto kaunistamiseks.See on hea valik kingituseks.Kirje Nimetus: Kärnkonn Ornament Materjal: Vaik Juhtudel:


"Tagasi kooli" nädala raames annab tundi üle 800 külalisõpetaja - Õpetajakuu.ee - hea õpetaja kuu, õpetajakuu, hea õpetaja, kiida õpetajat, õpetaja, tagasi kooli, koolikümblus, kool, minu õpetaja. - Õpetajakuu.ee\nTäna algab Vabariigi Presidendi ja Sihtasutuse Noored Kooli eestvedamisel “Tagasi kooli” nädal, mille eesmärk on tugevdada koostööd koolide ja ülejäänud ühiskonna vahel. 19.-23. oktoobrini annavad ligi 300s Eesti koolis tunde üle 800 külalisõpetaja – nii tuntud kui vähemtuntud tegusad kodanikud. Võrreldes varasemate aastatega on tegemist rekordarvudega.\nAktiivsemates koolides on nädala jooksul tunde andmas mitmeid kümneid külalisõpetajaid. Iga kolmandat tänaseks kinnitatud tundi on läbi viimas vilistlased.\nTunnis käsitletavad teemad on tõeliselt mitmekesised. Mõned näited: Vana-Egiptus, kuidas minna oma äriideedega maailma vallutama, digitaalne filmitegemine, lõikeid opereti ja muusikali ajaloost, väikeloomad, lennundus, leiva küpsetamine, e-riik, sihikindlus ja edasipürgimine, kunst minu sees ja ümber, innovatsioon, fotograafia. Ligi 100 külalisõpetajat osales ka tunni ettevalmistamise koolitustel Tallinnas ja Tartus, kogudes näpunäiteid ja soovitusi tegevõpetajatelt.\nAlgav “Tagasi kooli” nädal on järg 2007. ja 2008. aastal Sihtasutuse Noored Kooli poolt korraldatud “Tagasi kooli” nädalatele, mille raames on koolides tunde andmas käinud paljude eri eluvaldkondade esindajad ja arvamusliidrid. 2009. aasta veebruaris kasvas ettevõtmine märksa laiemaks – koostöös president Toomas Hendrik Ilvesega kutsuti kooli kõiki tegusaid kodanikke, kes tunnustavad mõtet, et Eesti haridus vajab erinevate elualade ja erinevate kogemustega inimeste panust. Nüüd, oktoobris, toimub\n“Tagasi kooli” nädal esimest korda Hea õpetaja kuu raames.\nTaustinfo: Noored Kooli Sihtasutusest\nSihtasutus Noored Kooli käivitati kaks aastat tagasi Heateo Sihtasutuse ja Swedbanki initsiatiivil ning erasektori toetusel. Noored Kooli on ellu kutsutud selleks, et luua keskkond uute liidrite kujunemiseks, kes toovad erinevates eluvaldkondades tegutsedes Eesti haridusse positiivseid muutusi.\nNoored Kooli programmi valitakse igal aastal Noored Kooli programmi 15-20 võimekat ja tegusat kõrgharidusega noort, kes lähevad kaheks aastaks kooli õpetama ning läbivad samaaegselt ainulaadse õpetaja- ja juhtimisoskuste koolituse. Täna on programmis 28 noort, alates kevadest on programmil ka esimesed vilistlased.\n“Tagasi kooli” on üks Sihtasutuse Noored Kooli poolt käivitatud eriprojektidest, mida viiakse ellu koostöös Vabariigi Presidendiga. Samuti on tänavu oktoobris esmakordselt toimuva Hea õpetaja kuu üks algatajatest, Lauri Tankler, Noored Kooli 2. lennu osaleja.\nPosted by admin on December 30, 2003, in Uncategorized « Õpin õpetajaks Koolikümblusnädal “Minust saab hea õpetaja” » Recent Posts\tKarjäärinädal


FOTOD JA VIDEO: Öösel soditi Põhja-Tallinna valitsuse hoone sein - Krimi\nHoone fassaadi rikkunud isik märkas ka valvekaamerat ning viipas kaamera poole ning video lõpus on näha ka võidukaid tantsuliigutusi.\nFOTOD JA VIDEO: Öösel soditi Põhja-Tallinna valitsuse hoone sein\nÖöl vastu teisipäeva soditi Kalamajas Niine tänava ja Põhja puiestee ristil asuv Põhja-Tallinna valitsuse hoone. Põhja-Tallinna linnaosa pöördus hoone sodimisega seoses avaldusega politsei poole. Hoonet sodinud isik jäi ka valvekaamera ette, mille salvestus on samuti politseile edastatud. Sodimine leidis aset öösel vastu teisipäeva kell 01.43 ning soditi linnaosa valitsuse Põhja puiestee poolset seina. Hoone fassaadi rikkunud isik märkas ka valvekaamerat ning viipas kaamera poole ning video lõpus on näha ka võidukaid tantsuliigutusi.\nPõhja-Tallinna linnaosa vanema Raimond Kaljulaidi sõnul jäi seinale soditud sõnum linnaosa valitsuse töötajatele mõnevõrra segaseks.\n"Eeldame, et küllap soovis inimene meile häid pühi ja head vana aasta lõppu, kuigi kindel ei saa selles olla. Näeme videost, et kunstnikule endale pakkus see tegevus palju rõõmu ja see on praegusel pimedal ja nukral ajal iseenesest tore, kuid kahjuks peame seina maksumaksja kulul puhastama. Loodame niisiis, et politsest on abi seina sodinud isiku tuvastamisel. Muidugi, tekitatud kahju võib ka vabatahtlikult hüvitada," ütles Kaljulaid.\nKui keegi tunneb ära videos nähtava isiku, siis palub Põhja-Tallinna valitsust selle teada anda e-posti aadressil pohja@tallinnlv.ee


Padar: Peame leidma Lätiga toiduekspordis koostöökohti - Põllumajandus - Maa Elu\nPadar: Peame leidma Lätiga toiduekspordis koostöökohti\n19. juuni 2014, 0:46\nPõllumajandusminister Ivari Padar\nKolmapäeval Valmieras Läti kolleegi Janis Duklavsiga kohtunud põllumajandusminister Ivari Padar ütles, et Eesti ja Läti peaksid tegema rohkem koostööd oma põllumajandustoodetele uute turgude otsimisel.\n«Nii Eesti kui Läti ettevõtjad teevad tõsist tööd oma põllumajandustoodetele uute turgude otsimisel, kuid ühine tegevus võiks tuua kaasa suuremat edu,» ütles põllumajandusminister Ivari Padar. «Läti kolleegid on praegu väga aktiivsed näiteks Kesk-Aasia suunal, kus püütakse kanda kinnitada nii piima- kui kalatoodetega. Kahe riigi ettevõtjate suurem ühistegevus aitaks paremini pääseda suurematele ja kaugematele turgudele,» vahendas ministeeriumi pressiesindaja Padari sõnu.\nLäti põllumajandusminister Janis Duklavsiga olid kõne all ka Euroopa Liidu piimakvoodi rakendamine, perioodi 2014-2020 Euroopa Liidu maaelu arengu toetuste kasutuselevõtt, ühistegevuse edendamine ja kalanduspoliitika. Käsitleti ka ettevalmistusi Euroopa Liidu finantsperioodiks 2021-2027 ja kahe riigi koostööd selle raames.\nPõllumajandusministrit saatsid visiidil Lõuna-Eesti põllumajandusettevõtjad, Võru Talupidajate Liidu esindaja, ministeeriumi kalanduse ja välissuhete asekantsler Olavi Petron ning välissuhete osakonna juhataja asetäitja Janika Salev.\nTerviseamet: nakatunute suure arvu taga on haigena tööl käivad inimesed (9) Loe artiklit