Leidsin 20882 tulemust märksõnale\nRE: Rohelised looteveed?-kas haigla teeb proovid sellest.. 24.01.2012 19:47\nEsimene laps saigi mingi infektsiooni (minu küsimustele, miks jnt vaikiti, kuid üks ämmaemand ütles, et lapse nabanöör saatus sinna solgivette ja sai põletiku) Ühesõnaga olime 1nädal haiglas ja prooviti kahte eri ab ravi. Teise sünnituse ajal lootsin, et veed norm, kuid sama seis. Laps õnneks ab ei vajanud. Sünniloos peaks ikkagi ju kõik kirjas olema..Samas, […]\nRE: On kellelgi nii keiser olnud ? 06.08.2014 20:22\nJah saab küll kui on hirm sünnituse ees. Mina sain. Aga ma ka põhjendasin oma hirmu. Esiteks on suguvõsas sündinud kõik suured lapsed, 2 neist lausa üle 5kg-sed. Üks neist jäi sünnitusteedesse kinni ja tal tekkis kerge ajukahjustus, millega jäi laps peaaegu pimedaks. Seega ei soovinud mina riskida oma lapse eluga. Arsti arvates oli mu […]\nRE: Istesse tõusuga kõhulihaste tegemine-millal arst lubas või kuna hakkasite tegema? 18.05.2012 14:49\nEsimesel korral vist mõne kuu möödudes,sest oli raske sünnitus. Teisel korral 2nädalat peale sünnitust,sest olin täitsa paranenud aga kohe,kui valu tundsin lõpetasin ära!\nRE: Istesse tõusuga kõhulihaste tegemine-millal arst lubas või kuna hakkasite tegema? 02.06.2012 18:42\nsiin keegi soovitab salli ümber siduda ja siis väikese koormusega teha:\nRE: keisrijärgne toetusvöö 14.07.2013 08:19\nMinul oli keiser. Vööd ma ei kasutanud, ei vajunud see kõht midagi haava peale. Du¨¨i all käies pesin ja kuivatasin korralikult ning kõik oli ok. Miks sa arvad, et sul seda vaja läheb?\nRE: keisrijärgne toetusvöö 15.07.2013 14:37\nHaav paraneb muidugi ilusasti ilma vööta aga kõhunaha kiireks vormisaamiseks on vöö väga hea. Teemaalgataja – küsi apteegist operatsioonijärgset vööd. Arstid on erinevad, üks lubab kohe, teine nädala pärast. Eks enesetunde järgi ise otsustad.\nRE: keisrijärgne toetusvöö 15.07.2013 15:02\nmina teemaalgataja 🙂 ikka kõhu ja selja toestamiseks, mitte keisri armi jaoks 🙂 mul juba mitmes keiser tulemas, ja peale viimast ma kasutasin Scudotexi ülitugevat opijärgset vööd ja see oli nii ebamugav 🙁 seepärast siia kirjutangi, et uurida, milline teistel olnud, et oleks mugav ja samas ka toestaks kõhtu ja selga. Mul on peale igat […]\nRE: jube valusad hemorroidid- mis oleks tõhus ravi?? 18.03.2013 21:24\nIse kasutasin peale sünnitust ka ühte vene geeli mida saab ilma retseptita ! Ja väga tõhus on .. määrisin 2 korda päevas hommikul ja õhtul ja u . kuuajaga oli kõik korras 🙂\nRE: sünnitusel lõdvestamine – mis lihaseid täpselt on vaja lõdvestada? 28.05.2012 12:45\nkui sul õnnestub lõdvestumisega (nt liikumise, vanni või hingamisega) tuhud lõpetada, siis on enamasti libakad. õige sünnituse valud ei kao, vaid muutuvad siiski sagedasemaks ja intensiivsemaks.\nRE: sünnitusel lõdvestamine – mis lihaseid täpselt on vaja lõdvestada? 28.05.2012 13:45\n– maksimaalne surve jalgade vahele tekib kui hoian alakõhulihastega vaagnat kindlas asendis ja pingutan ülemisi kõhulihaseid. Noh minu mõistuse järgi võiks just see variant edasi viia. Kas on nii? See on pressimine, kasuta täisavatuse korral. Endal nii head kehatunnetust ei ole, kui sul, kahjuks. Seega sünnitusel vaid lõdvestusin maksimaalselt, ei mäleta isegi et pressinud oleksin. […]\nRE: sünnitusel lõdvestamine – mis lihaseid täpselt on vaja lõdvestada? 02.06.2012 08:12\nEnda puhul kardan et mingite lihaste pingutamisega avanemise ajal oleks fookus natuke vales kohas. Tahaks voimalikult lodvestuda ja kuna selle saavutamine on suht suur töö, siis veel hakata v6i proovida veel samal ajal mingeid lihaseid kontrollida oleks mulle isiklikult natuke liiga suur amps. Nagunii on lodvestumine suht intensiivne ja n6uab kogu keskendumise. Minu tunnetes on […]\nRE: ITK, kas võtta tasuline ämmakas või mitte? 20.09.2014 11:28\nKindlasti ei jää sünnitamata, sest viimase lapse sünnitasin ITK-s ilma tasulise ämmakata. Kogu personal oli väga viisakas ja sõbralik, ainult minu sünnitus viibis, sest sattusin hommikusele vahetuse vahetusele ja eelmine vahetus ei hakanud enam lootevett avama, mistõttu kannatasin 2,5h kauem tugevate valude käes hoolimata sellest, et mees käis pidevalt tagant torkimas. Peale vete avamist oli […]\nRE: ITK, kas võtta tasuline ämmakas või mitte? 24.09.2014 09:31\nMina võtan tasulise, aga peamiselt sellepärast, et ITKs töötab üks äe, keda ma mingil juhul oma sünnitusele ei taha. Muidu kui see juhtuks valves olema, poleks midagi teha.\nRE: Keisriga sünnitanule 08.05.2012 15:34\nOli erakorraline keiser. Kuna seljasüst ei mõjunud, tehti üldnarkoos. Op kestis 19 minutit. Seljasüsti mõju siis ei olnud ja seepärast tundsin kokkuõmblemist. See oli päris ebameeldiv. Aga pärast sünnitusvalusid oli see muidugi täiesti üleelatav. Jalgu sain liigutada kohe, püsti tõusin tunni aja pärast, kõndisin mõne tunni pärast. Sellest on kuu aega möödas. Esimene nädal oli […]\nRE: Keisriga sünnitanule 08.05.2012 16:16\nMinul oli erakorraline keiser, kohaliku tuimestusega. Olin kogu aja teadvusel. Laps võeti kõhust välja 2 minutiga, kõhu kinni õmblemine pärast võttis 40-45 min aega. Kaks esimest päeva sain valuvaigisteid, hiljem nendeks enam vajadust polnud, sest siis haav enam ei valutanud. Esimene päev pidin lamama, teisel tohtisin juba tõusta. Nädal aega umbes olin ettevaatlikum, kiiresti kõndida […]\nRE: Keisriga sünnitanule 08.05.2012 16:49\n[tsitaat] Kui sünnib laps, on alati tegemist sünnitusega! Seda enam kui tegemist on erakorralise keisriga ja ka sünnitustegevus on juba alanud ja naine võib-olla juba künmeid tunde valudest karjunudki…[/tsitaat] Palun ära hakka. Mine ja küsi parem oma ämmakalt üle see asi.\nRE: Keisriga sünnitanule 08.05.2012 20:22\nOli erakorraline keiser. Enesetunne oli kohe hea välja arvatud meeletu väsimus. Olin ikkagi üle 50h magamata. Järgmine hommik oleks kohe jalule ajanud kui poleks veel tilguti all olnud. Ime kombel ei olnud mul mingeid valusid. Ei haava – ega emaka kokkutõmbe valusid. Nagu poleks midagi olnud. Kuid kõht on hetkel natuke suur veel.\nRE: On kellelgil olnud juhust, et ei jõua sünnituseks haiglasse? 08.01.2013 11:07\nSiin pakuti välja hea mõte, et ennast ja meest võiks kodus sünnitamiseks ka igaks juhuks ette valmistada. Kuna meil ka peres kiired sünnitused (endal esimene 3 tundi, õel esimene 4,5 ja teine 2,5 tundi), siis mõtlen nüüd, et ei teeks see meilegi halba. Eriti arvestades, et tulemas talvebeebi ja kes neid veebruarikuu ilmu teab. Autos […]\nRE: Keiser ja 4.aastat hiljem 30.01.2012 20:47\nOlen teemaalgataja. Minu meelest peaksid ka niidid ise ära sulama. Arvan,et panen uue aja arsti juurde vaatan,mis ta mulle räägib?\nRE: laps kõhus nurga all/risti 12.06.2013 09:31\nMinul oli sama et laps oli risti ja ei ole siiani alla vajunud.Nädalaid nüüd 38+3.Nüüd ülehomme lähen ultrahelisse kontrolli(see on 10 päeva ennem tähtaega) ja kui ikka pole korralikult alla keeranud ennast beebi ja keerutab kõhus ringi siis tuleb keiser.Ma ei ela Eestis ja siin nad välist pööramist ei proovigi üldse,siis on plaaniline keiser.Võibolla ta […]


Kuidas tähistab Eesti Vabariigi 90. aastapäeva Eesti Teaduste Akadeemia? - Estonian World Review\nKuidas tähistab Eesti Vabariigi 90. aastapäeva Eesti Teaduste Akadeemia?\nArvamus 25 Jan 2008 Vello HelkEWR\nSeda suurjuubelit tähistab vist ka Eesti Teaduste Akadeemia (ETA), mille asutamisest möödub 70 aastat. Akadeemikute hulgas peaks olema ajaloolasi, kes oskavad selle päeva tähtsust korralikult hinnata.\nEesti NSV Teaduste Akadeemias oli ajalooteadus enne taasvabanemist esindatud kehtiva ideoloogia parteitruude sõduritega – triumviraadiga Karl Siilivask, Juhan Kahk ja Viktor Maamägi. Enam kui täppisteadlaste juures, mängis ajaloos kõige tähtsamat osa nende ideoloogiline panus rezhiimi ülistavate tõlgendustega. Seepärast oleks nagu mujalgi olnud vajalik ümber organiseerida, muuta ülemnõukogule vastav asutus tõeliseks teaduslikuks teaduste akadeemiaks, asetades endised ideoloogid vähemalt kõrvalrööbastele. Seda aga ei juhtunud. Ehkki akadeemia nimetusest kadus ENSV, jäid endise ideoloogia esindajad esindama ka taasiseseisvunud Eesti Vabariigi ajalooteadust.\nAeg on probleemi lahendamisele kaasa aidanud. Vikatimees viis 1998. a. Juhan Kahki ja 2005. a. järgnes talle Viktor Maamägi. Ainukesena hoiab oma vana teaduslikku kantsi 81-aastane Karl Siilivask, kes on sellega rahvusvaheliselt Eesti summus historicus (ülim ajaloolane).\nKas ETA-l tuleks vabariigi 90. aastapäeval lähtuda Karl Siilivaski toimetatud suurteoses „Revolutsioon, kodusõda ja välisriikide interventsioon Eestis (1917-1920)“ antud hinnangust, mille autoriks on tema eelkäija Joosep Saat: „Kui Eesti kodanlikud poliitikategelased 24. veebruaril 1918 Saksa okupatsioonivägede sissetulekul kuulutasid välja „Eesti iseseisvuse“, ei olnud neil mingisugust reaalset võimu; pealegi ei tunnustanud seda akti ei okupandid ega ükski teine riik.“? (I, 1977, lk. 348)\nSiilivask ise on püüdnud revideerida oma varasemat ülevoolavat ideoloogilist kiitust nõukogude võimule, andes teoses „Eesti maast ja rahvast. Maailmasõjast maailmasõjani“ (1998, lk. 128-133) üsna ammendava ülevaate Eesti Vabariigi väljakuulutamisest. Ehkki seekord ilma jutumärkideta, ei tee see neid olematuks.\nMis painab ETA-t, et ta ei suuda ajaloo alal vabaneda mineviku köidikutest? On ju olnud võimalusi. Juba enne taasiseseisvumist esitati Herbert Ligi kandidatuur, tal oli pealegi partei liikmekaart, aga ikkagi kukkus läbi. Pärast taasiseseisvumist ei peetud väärikaks Enn Tarvelit, viimati Toomas Karjahärmi. Valiti hädaabinõuna pensionile läinud Lennart Meri, kelle aeg jäi väga lühikeseks. Välismaal tuntud ja tunnustust leidnud ajaloolased nagu näiteks Helmut Piirimäe, kes oli juba 1982. a. Uppsala ülikooli audoktor, pole vist üldse tulnud kõne alla? See kehtib ka hiljuti lahkunud Sulev Vahtre kohta. Mis koirohtu oleks vaja vanade ideoloogiate väljatõrjumiseks?\nSama tendentsi on märgata välisliikmete valimisel. Läti Teaduste Akadeemia on ammu valinud Balti Ajalookomisjoni kauaaegse esimehe, Eesti juurtega ajaloolase Gert von Pistohlkorsi oma välisliikmeks, Eestis pole tal nähtavasti selleks väljavaateid. Muuseas on Lätis välisliikmeks ka Enn Tarvel. Paistab, et välditakse teatud ajaloolasi mitte ainult kodumaiste, vaid ka välisliikmete valimisel. Soomest on valitud Päivio Tommila, kes pole tegelnud Eesti ajalooga. Kahe silma vahele on jäetud Kalervo Hovi ja Seppo Zetterberg, mõlemad lisaks eestikeelsed ja -meelsed, mis ei paista olevat plussiks. Lisanäiteks on Aleksander Loit Rootsis. Ta on olnud väga aktiivne, ajalooprofessor Stockholmis, 1989. a. Tartu Ülikooli ja 1993. a. Åbo Akadeemia audoktor. Ta avaldab veelgi häid uurimusi, aga ETA jaoks on ta nähtavasti olematu. Kas ei meeldi ajalooga tegelemine, sest see pole mingi täppisteadus? Täppisteaduste valda ei kuulu ka Eesti vabanemine, seda võib ju vaidlustada. Nii on vist parem mitte võtta väga ühemõttelist seisukohta, mida ei tehtud ka taasvabanemise eel? See jäi üksikute akadeemikute eraasjaks. Igal juhul peaksid akadeemiat esindama tõelised teadlased, mitte Eesti okupatsiooni ideoloogid.\nETA teenistuses on aga veel üks ajaloolane, nimelt pressiesindaja ja teaduspreemiate komisjoni sekretär Villi Ehatamm. Temal on tugev ideoloogiline taust: 1951. a-st kaadritoimikuga parteilane; teenis mitmetel kõrgetel kohtadel komsomolis, oli 1962-1965 Tallinna Internaatkooli direktor, õppis samal ajal Tartu Ülikoolis mittestatsionaarselt ajalugu ja lõpetas 1964. 1971. a., pärast Leningradi kõrgema parteikooli lõpetamist oli ta EKP Keskkomitee propaganda- ja agitatsiooniosakonna lektor, 1989. aastast ENSV vabariikliku tähtsusega personaalpensionär. Ta ei siirdunud aga vanaduspuhkusele, vaid jätkas keskse ametnikuna ETA juures. Kas see on endiste ideoloogide vanadekodu?\nNad pole mingid erandid, vaid pigem näited inimestest, kes pole veel Eestis saanud aru või ei taha aru saada oma ajajärgu lõppemisest. Või kasutavad nad reservatio mentalis moodust, mis lubab neil, nagu ka mõnel poliitikul, oma huve teenides tõelisi mõtteid varjata valetamise või vaikimisega?


Gnocchi tomatipesto ja ahjuköögiviljadega - Toidufotograaf Liisi Laanemäe\nGnocchi tomatipesto ja ahjuköögiviljadega\nGnocchi on Itaaliast pärit klimbid, mille peamiseks koostisosaks on kartul, seega kartuliklimbikesed. Gnocchi valmistamine on tegelikult lihtne ja kodus ette võttes mõnus peretegevust, kuid teinekord on siiski aega vähe ja vaja kiiresti miskit õhtusöögiks teha. Seekord kasutasin poest ostetud gnocchit ja tomatipestot. Viimase võid muidugi ise valmistada selle retsepti järgi.\nGnocchi tomatipesto ja ahjuköögiviljadega. Retsept ja foto Liisi Laanemäe\nGnocchi vajab lühikest keetmist soolases vees. Alustuseks tõsta köögiviljad ahju röstima, siis keeda gnocchi. Keedetud gnocchi sega pestoga ning vala köögiviljade hulka. Serveerimisel puista peale mõnusalt soolakat fetajuustu ja aromaatset basiilikut.\nServings 4 inimesele\n190 g punast pestot\n1 sl hakitud ürte (rosmariini, tüümiani, basiilikut)\nPuhasta köögiviljad. Lõika paprika tükkideks, suuremad kirss-tomatid lõika pooleks, purusta küüslauk. Pane paprika, tomatid, küüslauk ahjuvormi. Nirista peale õli ja sega hakitud ürtidega. Rösti 220-kraadises ahjus 10-15 minutit.\nAja potis vesi keema, maitsesta soolaga. Lisa gnocchi, keeda vastavalt juhendile (ca 4 min). Nõruta. Sega pestoga.\nVala pesto-gnocchid ahjuvormi, sega kergelt läbi. Serveerimisel murenda peale fetajuustu ja basiilikulehti.\nFiled Under: Argitoidud, Taimetoidud\nRubriigid Vali rubriik Argitoidud (118) Grill (7) Hakkliha (13) Hoidised (21) Hommikusöök (38) Jäätis (8) Joogid (14) Jõululauale (58) Juust (23) Kala (41) Keeksid (18) Kevadroheline (12) Koogid (96) Koogid – plaadikoogid (15) Koogid kohupiimaga (15) Koogid marjadega (20) Koogid puuviljadega (16) Koogid šokolaadiga (17) Koogid toorjuustuga (24) Küpsetised (12) Küpsised (25) Liha (8) Lihavõtted (33) Linnuliha (32) Maailmaköök (6) Määrded (8) Magusad küpsetised (65) Magustoidud (48) Maiustused (28) Mereannid (6) Muud köögijutud (1) Õunad (27) Pajaroad (8) Pannkoogid (9) Pastatoidud (24) Peolauale (50) Pirukad (15) Rabarber (22) Riisitoidud (17) Salatid (46) Seened (20) Smuutid (6) Soolased küpsetised (32) Supid (36) Suupisted (22) Taimetoidud (79) Tordid (16) Uncategorized (29) Üritused (9) Vabariigi aastapäev (26) Vastlapäev (7) Võileivatordid (5) Vormiroad (6)\nPidupäeva trühvlid musta leiva ja kaarobiga


Pilte palverännakult: kiilas prantslane ei teadnud, kas pidada meid emaga õdedeks või armukesteks - Reisijuht\nPilte palverännakult: kiilas prantslane ei teadnud, kas pidada meid emaga õdedeks või armukesteks\nPilt on illustreerivFoto: Vida Press\nArmastust on mitut moodi. Selles raamatus on kaks armastuslugu. Avaldame katkendi Hanneleele Kaldmaa ja Kätlin Kaldmaa raamatust "Kaks armastuslugu".\nCAMINO, 21. aprill\nSELLINE TUNNE, nagu oleks kõndinud otse varakevadest varasuvve. Õunapuud on juba õitsenud ning magnooliad, sirelid ja iirised õies. Iga nurga taga uus koht ja aeg. Või peaks ütlema: iga mäe taga.\nVäsinud ja valus, kuid vähem väsinud ja valus kui varem, ning kohtasime fantastilist musta koera, nii et ema arvamus koertest tõusis. Eks seegi ole midagi väärt.\nKui kuuled kedagi aietamas, tähendab: palverändur.\nHommikul võimlesime. Vara üles, sest teised kolistasid. Hea pikk ja jumalik hommikusöök (leidsime siiski jumalate toitu, sedasama, mida esimesel Hispaanias veedetud päeval).\nLäksime läbi Ponferrada äärelinnade, uhkete eramute ja põllulappide vahelt. Tunde ja tunde. Pisilinnad peaaegu külg külje vastas, armsad, rahulikud ja pühapäevahommikused. Inimesed sõitnud põldudele või mägedesse ja nii, traktoreid kui murdu. Edasi üle maanteesilla ja metsikusse! Või noh, esiti mööda asfalti küll, üles, üles, üles, mööda unekülast ja siis üle küngaste Villafranca poole. Tsiviliseeritud metsikus, sest need siin polnud enam mäed ja metsataimed, vaid haritud künkad salude ja käokukkumist täis võsalappidega viinamägede ja põldude vahel.\nReisilugu: nelja vapra Eesti naise palverännak Santiago de Compostelasse (12) 21.03.2015\nMis on maailmas valitseva palverännubuumi põhjus? (2) 21.10.2016\nLõunat sõimegi juba viñedo’de vahel ühes Fabianiga. Korea mehike käis meie ees, suur seljakott alati äratuntav, aga kohtasime ka meie toas ööbinud naisi, üht vene tüdrukut ja teisi. Ester tuiskas kusagil. Imeilus tee läks küngastest üles ja alla mööda kruusast-liivast rada. Seitse-kaheksa kihti mäge silmapiiril. Brilliant! Ilm oli samuti soe — lühikesed püksid ja sandaalid sobisid ideaalselt. Ainult kannakõõlus valutas. Läbisime pisikülakese, kus oli imetabaselt rahulik ning palju naisi sinivalgetes kitlites askeldas aedades või jalutas niisama. Vanamehed traktoreil. Kõikjal viinamäed, inimesed viinapuid lõikamas ja hooldamas. Ojad vulisesid, tee viis nii üles kui alla. Üles tõttas ema, alla mina.\nMukitud suudega vanaprouad, tõukeraamidega või rõdudel, väljas. Isad lastele eesleid näitamas. Mulle on alati vahva tundunud, kui tavalised on eeslid Vahemeremaades. Pered autodes, isa ja poeg ja koer. Imeline varasuveilm ja pühapäev, mil keegi ei malda toas olla. Õitsesid kõik varasuvised taimed, orupõhjas isegi kastanid ja Villafrancas üks tohutu magnoolia. Seal oli ka kummipuu, aga see ei õitsenud. Näha võis imemaju, superkoeri ja kuninglikke kasse, keda oli eriti eeslinnas murdu. Punarinnad ja käod. Rohi juba kolletas ja 25 kraadi käes oli tunne nagu suures suves. Soe ja mahe, ainult külas oli tuuline.\nJa nõnda viinamägede vahel astudes — neid oli erineva tegumoega ja ammugi ei saanud aru, miks nii ja mitte naa ning kuidas need viinamarju kasvatavad — jõudsime otsapidi Villafrancasse. Seal oli palju kirikuid ja vana klooster (12.–13. sajand, romaani stiil, mis meeldis eriti Esterile. Päeva jooksul vestlesime pikemalt ja selgus, et ta on ametilt füsioterapeut, caminol teist korda ja tahab edasi õppida romaani arhitektuuri, mistõttu ta ka kloostrist rääkima hakkas. Sel olevat Itaalia nimipühak, pean tema sõna selle kohta uskuma, on ta ju mitte ainult itaallane, vaid ka pühakutega kursis).\nTänavad olid järsud, oru põhjas, tänavaid mööda alla minnes, voolas jõgi. Tore päikesepaisteline kirik ja endine alkoholivabrik, korstna otsas kurepesa. Palju treppe ja kitsaid, kaelamurdvaid tänavaid, aga ka sõbralik lai keskväljak poekeste ja kohvikutega. Linnake tundus üllatavalt suur ja heal järjel, mõtlesime, kas seda peavad ülal palverändurid või siseturism, midagi muud seal eriti ei paistnud olema. Pühapäevasel päeval jagus igatahes rahvast küll. Poekesi, butiike, müüre, kabeleid, terve pargitäis pojenge… Jõeni aietada ei jaksanudki.\nSEEKORDNE ALBERGE kandis nime Ave Feliz ja oli väga atmosfäärikas ning seda pidasid vahvad hospitalero-vanamehed. Kõik sel päeval kohatud rändurid said seal kokku, linnas vist muid öömaju polnudki, vähemalt mitte spetsiaalseid. Ester ja Alessio, üks teine itaallane, kes ka Ponferradas oli ning ühist sööki valmistas, olid kohal, lisaks terve seltskond sakslasi, Regina ja Georgia ning peotäis prantslasi. Üks kiilas prantslane kutsus mind beauté’ks, mis on meelitav, ent mitte eriti teretulnud, kui seda teeb keskealine kiilas prantslane. Ta oli sel päeval Acebost tulnud ja kavatses kaheksa päevaga Santiagosse jõuda, nii et õnneks ei olnud ohtu teda edaspidi kohata. Hispaanlasi oli muidugi ka, neid oli ikka. Inimesi muudkui tuli ja tuli, eriti rattureid.\nSeekord pakkusid alberges süüa hospitalerod. Vist saime esimest korda Galicia kapsa-umbrohu-kartuli ja kõige muu hooajalise ja söödava suppi. See oli suurepärane. Galdo gallego. Lisaks salat, praemuna, chorizo ja muidugi sai. Créme caramel ka, poe oma, aga siiski. Kõik paari pika laua taga istumas, söömas, vestlemas, kes kuidas jaksas.\nAlbergest paistis kloostri torn.\nPesime pesu sealsete iidsete, ent südamlike pesumasinatega, mis maja taga õues seisid, kirjutasin kodustele paar postkaarti (marke saime hommikul eelmisest albergest) ning selles öömajas oli ka internetipunkt, nii et lõpetasin lõpuks oma tõlketöö. Kontrollida enam ei jaksanud, aga valmis see sai ja muud kirjad-värgid samuti. Kuigi tõeline piin oli õues uitamise asemel arvutis toksida, vähemalt minu jaoks. Ema ajas samuti asju.\nPärast tegime natuke joogavenitusi, see pisut aitas kerehädade vastu.\nIlm tõmbas jahedaks ja tuuliseks, õhtul ka pilve. Prillide ja lokkis hallide juustega saksa mees (ema ütles, et Miguel) arvas, et järgmisel päeval hakkab sadama. Jõime peaväljakul ühe väikese õlle ja ema ka kohvi, ühest poekesest ostsin Mucha pildiga šokolaadikarbi, seni ainsa suveniiri. Banaane ja saia sai ka.\nKiilas prantslane ei teadnud, kas pidada meid emaga õdedeks või armukesteks. See tegi palju nalja. Lugesin emale oma kaasavõetud prantsuskeelset raamatut ette, tähendab tõlkisin otse. Peaaegu peatüki. Võib-olla sai prantslanegi sellest rõõmu.\nÕhtusöök oli meeleolukas ning juttu jagus teistegagi. Seal oli näiteks üks jaapani poiss, kes ei rääkinud inglise keelt, ja üks tüdruk Rosie Brasiiliast, kes tuli Saint-Jeanist nagu enamik teelisi. Ta oli teel olnud kakskümmend üks päeva ja imeilus.\nAga see selleks, kõige eriskummalisemat ja huvitavamat kaasteelist kohtasime samuti just sealses õhtusöögilauas. See oli üks naine Prantsusmaa keskosast Auvergne’st, aga palveteed alustas ta hoopis Genfist. Šveitsist! Ta oli käinud juba kolm kuud 40–45 kilomeetrit päevas, olgu vihm või lumi (alguses oli olnud mõlemat), rahulikult, aga vankumatult õhtul kuue-seitsmeni. Meie lõpetasime oma päevad märkimisväärselt varem, nagu päevikki tõendab. Tal oli kuus last vanuses 16–25 ning ta oli õpiraskustega laste psühholoog.\nNaine oli hästi hakkaja ja sõbralik, laia naeratuse ja lühikeste hallide juustega, võib-olla umbes viiekümnene. Ta kavatses reedeks kohale jõuda, aga ma ei mäleta, kumba ta seejuures mõtles, Santiagot või Finisterrat. Ette rutates võib öelda, et kohtasime teda Santiagos oma viimasel päeval Hispaaniast lahkudes ja siis oli ta juba Finisterras käinud ja tagasi tulnud ning teel koju. Kujutasin teda teel otse üle mägede astumas — ta võttis otseteid, kus sai —, visalt ja peatumata.\nTa kirjeldas pikalt ja põnevalt oma tee algusetappi, sest palvetee on korralikult tähistatud ainult Hispaanias ja Portugalis ning sealgi, kus kuidas. Muidugi ei ole see märgitud Šveitsis, nii et alguses (või mis alguses, pool teed) lumes kõndides oli ta pidanud raja omal käel leidma. Nii mõnegi korra oli ta ära eksinud ja pidanud tagasi minema, kui lumi liiga paksuks läks. Aga ta ei olnud hetkekski alla andnud ning naeris pealekauba, et on mägedes kasvanud — Kesk-Prantsusmaa on mägine, kuigi need pole just Alpid, ja ta oli alati sportlik olnud ja mägedes palju käinud. Igatahes sai temast peagi minu peas tõelise, peaaegu hullumeelse, ent murdumatu ja samas inimsõbraliku palveränduri võrdkuju. Keegi, kes meist alati eespool mägedes edasi rühkis, mitte nagu kaljukits-hispaanlane, kes hüppas kivilt kivile, vaid nagu visa ja sitke inimene. Muljetavaldav.\nMeie kohtumise hetkeks oli ta läbinud oma 1500 kilomeetrit.\nPalverännak Aberdaroni ja Bardsey Saarele\nTOP 7 | Kohad, kuhu tasub sõita oktoobris


Martin Helme võib viia EKRE peaministriparteiks\nKui EKRE tahab muutuda peaministriparteiks, peavad nad hääli juurde saama senistelt Keskerakonna ja Isamaa valijatelt ning nendelt inimestelt, kes valimas ei käi, ütles ajakirjanik Urmas Jaagant Kuku raadio saates «Keskpäevatund».\nValijabaasi laiendamiseks on ainus variant muutuda vähem konkreetseks ja kaugeneda maailmavaate tuumast, nagu tegi Reformierakond Andrus Ansipi ajal. Selline taktika on osade EKRE valijate jaoks pehmenemise märgiks, sõnas Jaagant.\nAjakirjanik ja kooliõpetaja Ainar Ruussaar tõi välja, et oma tänases kõnes EKRE kongressil vastandus Mart Helme tugevalt kahele koalitsioonipartnerile. Helme hoiatas Jüri Ratast selle eest, et kui EKREt kuulda ei võeta, siis kahekümne aasta pärast Eestit sellisel kujul ei ole. Eestist saab üks suur Ida-Virumaa. Lisaks hoiatas Helme karmide sõnadega Isamaa esimest Helir-Valdor Seederit selle eest, et Isamaa ei leia oma kohta või ei suuda endale eesmärki seada.\nJaagant märkis, et EKRE juhivahetus ongi kõige ohtlikum Isamaale, sest seni on nad teisest konservatiivsest erakonnast eristunud tasakaalukama väljendusviisiga. Ta küsis, et kui EKRE laiendab end Isamaa mängumaale, siis mis mõte Isamaal üldse on.\nSaatejuht Priit Hõbemägi viitas selle peale Seederi intervjuule päevalehes, kus erakonna esimees ise tunnistas, et EKRE ja Isamaa vastandumine on avalikkusele suunatud näitemäng. Olulistes asjades töötavad EKRE ja Isamaa koos.\nMart Helme taandumine EKRE juhi kohalt ei tähenda, et ta hakkab poliitikast lahkuma. Küll aga on Mardi ja Martin Helme vahel erinevusi, ütles Ruussaar. «Mart Helme on natuke teravam. Natuke otsekohesema ütlemisega. Martin on natukene meediakorrektsem. Kui palju see valijaid kaasa aitab tuua, on omaette küsimus.»\nJaagant lisas, et Martin Helme on tipp-poliitikutest üks võimekamaid. «Tundub, et ta on väga osav poliitika tegemises. Kui keegi EKRE eesmärgi [saada peaministriparteiks] suudab ellu viia, siis tõenäoliselt on see just tema,» hindas ta.\nTa kirjeldas, et kui Martin Helme töötab väljapoole ehk valitsuse, välismaa ja laiema avalikkuse suunal, siis Mart Helme töötab jõuliste sõnumite abil erakonna sissepoole, et hoida kinni senist EKRE tuumvalijat. Jaagant arvas, et Mart Helme EKRE asejuhina hakkab veel enam senist rolli rõhutama, eriti kui temast saab EKRE presidendikandidaat.


Vegani päevaraamat: miks peab liha olema kurgikujuline? - sõbranna.ee\nPaljud inimesed ei hakka veganiks, sest neile ei maitse liha või juust või muu loomne, vaid nad soovivad loomi säästa kannatustest ja tapmistest. Siis ongi hea, kui üleminek taimsele toidule on võimalikult lihtsaks tehtud. Eriti just algajale võib olla oluline, et ta saab tuttavaid tooteid edasi süüa ning ei peaks liigselt stressis olema ja mõtlema, mida nüüd küll tarbida.\nPaljud mõistavad, et loomade tapmine ja ärakasutamine on vale, kuid tunnistavad, et liha maitseb liialt, et sellest loobuda. Ka neile on sellised taimsed tooted heaks lahenduseks, kuidas loomi säästa ja samas ise nautida edasi tuttavaid maitseid. Kahjuks on paljude mitte-veganite menüü väga loomsekeskne, nii et sellest loobudes pole enamikul tihti aimugi, et mida üldse süüa. Siin tulevadki alguses appi taimsed tooted, mis sarnanevad juba tuttavatale toodetele. Järk-järgult aga tutvutakse rikkaliku taimetoidu maailmaga ning siis tavaliselt väheneb ka selliste toodete osakaal menüüs, hakatakse rohkem ise kokkama ja terviktoite (whole foods) sööma.\nTaimsed vorstikesed ja juustud ei ole mingisugused tervisetooted, aga sellena neid ka ei käsitleta. Kuid aeg-ajalt midagi sellist süüa ei ole surmapatt ja ei tekita püsivaid tervisekahjustusi. Tuleks meeles pidada, et ka lehma rinnapiimast tehtud juust pole tervisetoode, samuti pole tervisetoode tapetud looma purustatud kehaosad ehk vorst. Ükski vegan ei söö taimseid vorstikesi või juustusid sama palju, kui sööb vorstikesi või juustusid keskmine mitte-vegan. Ja kui keegi postitab näiteks Facebooki-gruppi, et nägi poes uut taimset vorsti, siis ei saa selle põhjal teha järeldust, et veganid ainult selliseid asju söövadki.\nKüsiksin ka vastu: miks peab tapetud ja purustatud looma keha olema kurgi- või porgandikujuline? Viineri või vorsti kuju ei ole lihale omane kuju, see on selliseks vormitud. Miks vastsündinud vasikale mõeldud lehma rinnapiima joomine pole imelik, aga taimedest väljapressitud vedeliku joomine on kaheldava väärtusega? Taimepiimad ei ole viimase aja trend, vaid traditsioonilised ja pika ajalooga toidud. Mandlipiima kasutati juba keskajal, sest vastupidiselt lehma rinnapiimale säilis see paremini, samuti kasutati seda paastu ajal. Sojapiima tunti juba 200 aastat e.m.a Samasugused traditsioonilised tooted on tofu, tempeh ja seitan – need ei ole tänapäeva taimetoitlaste jaoks välja mõeldud trenditooted, vaid täiesti omaette toiduained, mida on juba sadu või tuhandeid aastaid kasutatud.\nTofu, tempeh ja sojapiim on mul iganädalaselt menüüs, sest need on tervislikud ja maitsvad toidud, mis samas oma maitselt ei meenuta liigselt loomseid võetusi. Taimseid vorste ja juustusid tarbin harva, sest sel ajal, kui loobusin loomseid võetusi söömast, ei olnud selliseid tooteid saadaval. Lihast loobusin lisaks vägivallatuse ideele ka poolenisti seetõttu, et see hakkas lihtsalt vastu, seega ei ole ma kunagi liha maitsest puudust tundnud ning alternatiivid, mis meenutavad liialt liha, ei ole minu jaoks meeldivad. Taimseid juustusid oleksin tõenäoliselt söönud, kui neid oleks tol ajal saadaval olnud, sest teadagi tekitab juust sõltuvust ja seetõttu on sellest loobumine kõige keerulisem. Aga nüüd ei tunne ma enam ammu juustu järele igatsust, vaid vahel harva ostan taimset juustu, et teha näiteks pitsat. Samuti ostan selliseid tooteid aeg-ajalt lihtsalt huvi pärast, et proovida ja näha, et mida põnevat on leiutatud.\nSoovitan samal teemal vaadata lühikest ja tabavat videot tuntud ja pikaaegselt veganilt Colleen Patrick-Goudreau'lt:


Krediidi tagasimaksmise aega võib pikendada vajaliku ajani. Kiire laenude internetis on suurepärane lahendus siis, kui mõne ostu või makse jaoks on kiirelt raha vaja.\nKiirlaen ilma intressita, ebamõistlik intress. Minicredit.\n. Kiirlaenu taotlemine on väga lihtne ning nagu eelnevalt mainitud võib kogu laenuprotsess alates taotluse tegemisest kuni laenusumma laekumiseni võtta aega üksnes tunnike. Kiire laenude internetis on praegu üks kõige populaarsematest krediidimudelitest, mida pakub enamik tasuta kiirkrediiti pakkuvaid ettevõtteid.\n. Ebamõistlik intress. Laen elva Krediit firmale on vaja töötada et võtta smsraha krediidi. Laen ilma tsikust. Soodsaimad kiirlaenud laen pandi vastu. Arvete refinantseerimine BigBank laenukalkulaator. Kiirlaen ja pank, SMS laenu võtmine. Kiirlaen mõne minutiga. Ebamõistlik intress. Lisaks võib sellise kiirlaenud vormistada internetist kodust väljumata.\nKuidas saada tagatiseta laenu. Ebamõistlik intress kuidas.\n. Kui laenu tuleb pikendada, peate arvestama komisjonitasudega, mis on sätestatud lepingus, mille olete kiire laenude andjaga sõlminud. Mees kes annab laenu. Ebamõistlik intress kuidas võtta laenu inimeselt inimesele Laen et pank ei tea. Kiirlaen rahaotsekätte. Kiirlaen kinnisvara tagatisel. Maksimaalne intressimäär. Vaike laen Estonii kiirlaen ID kaardi tuvastamisel.


kuidas valmistada aloe vera geeli värsketest aaloe lehtedest | wellness mama"\nHiljuti saime uue toidupoe minu lähedal asuvasse linna. Vaatasin seda ühel päeval üle ja leidsin hulgaliselt lõbusaid ja ebatavalisi toite, mida enamikus keskmistes toidupoodides harva ette ei nähtud. Seal olles nägin mitu pikka kaunist aloe vera lehte ja otsustasin mõned neist osta.\nShoppamist jätkates peatas üks naine mind ja ütles: 'Vabandage, et küsisin, aga mis see on? ” Naeratasin ja selgitasin talle lühidalt, et need on aaloetaime lehed ja kuidas seda kasutada põletuste ja lõikude jaoks. Ta lahkus naeratus näol ja mul oli hea meel õpetada talle midagi uut.\nMa tean, et mõnikord kõlab mul nagu katkine plaat, kuid aloe vera geel on üks neist asjadest, mis ma üles kasvasin, uskudes, et neid saab osta ainult poest, töödelda ja uhkes pakendis. Kuid nagu nii paljusid muid asju, on ka seda kodus valmistamine uskumatult lihtne ja odav.\nMilleks Aloe Vera sobib\nEnamik inimesi on teadlikud aloe vera geeli eelistest päikesepõletuse korral. See on imeline leevendades valu ja vähendades põletust, mis on põhjustatud väiksematest põletustest, kuid lisaks sellele on sellel laialdane kasutusala.\nLooduslik päikesepõletuse leevendamine\nMitmed muud käsimüügis olevad esmaabitooted saab hõlpsasti asendada omatehtud looduslike versioonidega. Aloe vera on põletikuvastane, antiseptiline ja antioksüdantsete omadustega, mis aitavad paraneda.\nKodune käte desinfitseerija\nSünnitusjärgne leevendav sprei\nKodune sügelemisvastane pihusti\nMa kasutan aloe vera geeli mitmes oma iluhoolduse retseptis. See on nahka väga niisutav, kuid ei jäta õlist tunnet, nii et see on hea enamiku nahatüüpide jaoks. Need omadused muudavad selle suurepäraseks ka juustele ja peanahale, eriti kui võitlete kuiva, sügeleva peanaha ja kõõmaga.\nDIY juuste kasvu seerum\nLoodusliku vedeliku fond\nNatural Creme põsepuna\nLooduslik omatehtud ripsmetušš\nEeterliku õli jahutussprei\nPaljud inimesed võtavad aloe verat ka sisemiselt, et aidata seedimist ja leevendada maohaavandeid. Aloe vera geel sisaldab arvukalt vitamiine ja mineraale, mis aitavad keha täiendada. Neid abinõusid tuleks kasutada oma tervishoiuteenuse osutaja nõuannete alusel.\nAloe verast saab imelise toataime. See mitte ainult ei aita teie kodus olevat õhku filtreerida, vaid on teil ka kogu selle suurepärase kasutamise jaoks alati käepärast. Väikest aloe vera taime ei tohiks lasteaias liiga raske leida.\nAloe taim on hooldusnõuete poolest sarnane kaktusega. See nõuab hästi kuivendavat, liivast pinnast ja ei talu pakast, kuid saab siseruumides väga hästi hakkama. Vesi põhjalikult, kuid seejärel laske mullal enne uuesti jootmist umbes 2 tolli alla kuivada. (Kontrollige kindlasti oma konkreetse taime hooldusjuhiseid.)\nNagu ma mainisin, suutsin ma kohapeal saada lõigatud aloe vera lehti toidupoe toodete sektsioonist, kuid tõenäoliselt on need tervislikumaks elamiseks mõeldud mahepoodides või turgudel hõlpsamini saadaval. Võite proovida ka väiksemat toidupoodi, mis on spetsialiseerunud India toidule, kui teil seda teie piirkonnas on.\nAloe Vera geeli koristamine\nAloe vera lehed on pikad ja kergelt kumerad, sakiliste servadega. Geel on paks lihakas osa, mis jääb lehenaha vahele.\naloe vera leht\npuhas õhukindel anum hoidmiseks\nsegisti või kastmikser\npuhas kauss (kui kasutate kastmikserit)\nLõika leht umbes 8-tollisteks osadeks. See muudab selle veidi paremini hallatavaks.\nLõika sakiline serv ära. Proovige saada lihtsalt serva, sest nendest tükkidest on geeli keeruline välja saada.\nLõika 8-tollised pikkused 2 või 3 pikaks ribaks.\nPöörake oma tera küljele ja libistage see ühe riba otsa naha alla.\nLibistage nuga naha alumist serva ettevaatlikult kogu lehe ulatuses. Püüdke jääda naha lähedale, et saaksite nii palju geeli kui võimalik.\nKui olete kogu nahatüki lahti saanud, pöörake osa ümber ja korrake seda teise küljega.\nLõigake liha 2 või 3 tükiks ja asetage puhtasse kaussi (kui kasutate kastmikserit) või segisti kannu.\nKorrake samme 4-7, kuni kõik sektsioonid on kooritud ja segisti kannu kogunenud.\nBlenderda ühtlaseks massiks. Blenderit käivitades vahutab see peaaegu kohe. See on normaalne. Kui kasutate kastmikserit, segage see lihtsalt kausis ühtlaseks massiks.\nVaht läheb lõpuks alla. Võite oodata või võite lihtsalt minna ja valada geel puhtasse mahutisse ja hoida külmkapis.\nSee säilib külmkapis umbes nädala.\nVärske aloe vera geel sobib külmkapis vaid umbes nädalaks. See ei pruugi olla probleem, kui kasutate oma toataime väiksemat lehte, kuid suure lehe ostmisel on teil tõenäoliselt rohkem geeli, kui nädala jooksul saate kasutada. Selle säilitamiseks on ka muid viise, nii et ükski neist ei läheks raisku.\nKui olete järgmisel nädalal kasutatava aloe vera geeli säilitanud, valage lisageel jääkuubikuplaatidesse ja külmuge tahkeks. Seejärel kandke aaloekuubikud sügavkülmikukindlasse konteinerisse või kotti. Tõmmake aaloekuubik välja põletushaavade jaoks või kasutamiseks ühes ülaltoodud retseptidest. See on suurepärane võimalus seda käepärast hoida, kui oma taime omamine pole valik.\nEnne viljaliha segamist lõigake see kuubikuteks ja pange pärgamendiga kaetud ahjuplaadile ning külmuge tahkeks. Kui tükid on tahked, viige see sügavkülmikukindlasse konteinerisse või kotti. Tõmmake tükk välja vastavalt vajadusele.\nLisage looduslikud säilitusained\nKui ma saan ühe suure lehe, siis tavaliselt on mul umbes 1,5 tassi. Panen 1 tassi puhtasse pinti müürseppi. Ülejäänud geel külmub, nagu ma eespool juhendasin. Ootasin enne seda, kui vaht maha läks, nii et teadsin täpselt, kui palju mul on.\n1 tassile lisan 2000 mg C-vitamiini ja 1600 RÜ (1 supilusikatäis või 4400 RÜ kapsleid) E-vitamiini. Pulbristatud C-vitamiin töötab hästi või võite purustada sobiva koguse tablette. Segage korralikult, kuni vitamiinid on hästi sisse lülitatud. Segasin natuke ja lasin siis istuda. Kui ma tagasi tulin, et seda uuesti segada, oli C-vitamiini palju lihtsam sisse segada.\nSamuti võiksite seda segada oma kastmikseriga. See peaks pikendama geeli eluiga umbes 8 kuuni, kui seda hoitakse külmkapis.\nKas teil on aloe vera taim? Kuidas geeli kasutate?\n18. mai Sinine Kuu Antarese lähedal, Jupiter, Ceres\nMiljardiaastased Marsi luited paljastavad planeedi ajaloo\n23 liiki, mida kavatsetakse nimekirjast kustutada, on nüüdseks välja surnud\nTeadlased tuvastavad Maa puhtaima õhu\nAmazonase jõgi kosmosest


Soovin üürida elamispinda Soomes või Helsingi lähedal\n6. märts 2012 16:02\nSoovin seda üürida koos oma mehega, kes elab ja töötab juba pikemat aega soomes. Üür võiks olla 800 eur/kuus ringis. Võib ka olla viimasel korrusel. Võiks olla pigem värvitud kui tapeeditud korter. Võiks olla valgurikas ja vanniga korter. Me ei suitseta ja lapsi ka ei ole. Sooviksime seda korterit üürida pikemaks ajaks. Ühistransport võiks ka olla lähedal. Mööblita korter sobib ka ideaalselt.\nAga pakkuda võib igasugu kortereid, tuleme heameelega vaatama :)\n53 98 3224\n6. märts 2012 16:13\nVana ja vastamiseks suletud teema asub siin http://trip.ee/node/34549\n7. märts 2012 11:16\nOtsin 1–2 toalist korterit 2-le mehele pikemaks ajaks(seoses töökoha muutusega)Helsingis,Vantaas,Espoos või selle lähiümbruses. Võib olla ka osa majast. Töötan Soomes juba 11 aastat.\nTeated saab saata pallingvello@hot.ee või telefonil +372 56627941,\nEtte tänades, Vello.\n7. märts 2012 16:13\nElukoht Helsinkis (kuni 300 eurot kuus)\nOotan üüripindade pakkumisi Helsinkis või selle läheduses. Asjaga on üsna kiire- kui elukoht olemas, siis oleksin valmis peatselt kolima.\nPakkumisi ootan eelkõige otse omanikelt ja maksimaalne hind võiks olla 300 eurot kuus. Sobilikud on kõik variandid (korter, tuba majas vms).\nIse olen korralik ja rõõmsameelne keskealine naisterahvas :)\nVastuseid ootan trip.ee keskkonnas või telefonil 556 926 48\n8. märts 2012 07:31\n2 neiut otsivad ajutist majutust Helsinkis! Kiire!\n10. märts 2012 16:57\nSilvar, kust maalt "korralikuks" hakkasid?\n12. märts 2012 10:45\nSoov üürida korterit Soomes, Nummelas\n47-aastane Soomes töötav naine(koos tütrega)soovib üürida 1,2-toalist korterit Nummelas.\nHind võiks olla kuni 350 EUR/kuus.\nKõik pakkumised oodatud:\nEesti nr- +372 567 82 233\nSoome nr- +358465321790 või +358465322487\n12. märts 2012 22:04\nSoov üürida 1-2 toalist korterit helsingi piirkonnas pikemaks ajaks\nKorralikule 3 liikmelisele perele.\nPakkumised saata meilile või tel marcoveermets@gmail.com\n13. märts 2012 11:37\n17. märts 2012 11:22\nSoomes anda üürile...\nSoomes, Espoos, Espoonlahtis, Lippulaiva lähedal(350 m), anda üürile 1 tuba 2 toalisest korterist, puhtust ja rahu armastavale kuni kahele naisterahvale, pikemaks ajaks. Köögis vajalik olemas, dušširuum, pesumasin, klaasitatud rõdu(pääs köögist), väljaüüritavas toas ainult 3 kappi. Majas lisaks: külmkelder ja tavaline kelder, rattale hoiuruum, saun ja omakorda veel riietele pesutuba ja kuivatustuba. Mereni ca 800 m, bussiühendus Helsinkiga (ca 18 km, Kamppikeskus) 25 min, bussipeatusse 3 min. Hinnas: üür, vesi, elekter, netiühendus. Kontakt: daibichetanaa@gmail.com / Tel: +358 408 788 576\n16. juuni 2012 00:43\nSoovin üürida tuba või väksemat korterit Helsingis või selle lähedal, Kirkkonummis, Vantaas.\nOlen 47-aastane mittesuitsetav, lemmikloomi mitteomav kokk. Rein\ntel.+372 56688842, keskular@yahoo.com\n16. märts 2012 13:12\nÜürin tuba Poris\nSooviksin üürida Pori kesklinnas tuba. Meil.sottapp@gmail.com Rene 37a.\n20. märts 2012 19:01\nAnnan üürile toa 2 toalises korteris Idakeskuses augusti lõpuni.\nHelistada nr 0417422624\n21. märts 2012 16:55\nTuba Helsingi kesklinnas,kahele,soovitavalt naised.\nVäga hea asukoht,Hakaniemi turu kõrval,Kallios.\nTuba asub kahetoalises korteris,2 korrusel,remonditud 2011a,olemas pesumasin,pliit,külmik,net,mööbel.\n22. märts 2012 14:08\nSoovin üürida 2 toalist korterit Espoos või Helsinkis, koos tüdrukuga. Asjaga on väga kiire. Minu nr 0465501115\n23. märts 2012 21:49\nSoovime üürida tuba vms helsingis või lähiümbruses - 2 noormeest.\n27. märts 2012 11:49\nOlen üksik naine ja annan üürile toa (korter 3-e toal) Helsingis, Herttoniemis vähemalt kuni aasta lõpuni. Soovitavalt üksik inimene. Vajalik 1. kuu üüri ettemaks. Hind 300 eur(sisald, vesi+elekter) Helistada peale kella 19,telef. +358 400259801\n29. märts 2012 13:46\nSoovin üürida 1-2 toal korterit Helsingis\nHelsingis töötav korralik meesterahvas soovib üürida 1 toal. korterit või tuba elamsipinnast Helsingis.\nVõib pakkuda ka 2 toal. elamispinda kahele töötavale meesterahvale.\nHea, kui mõlemad elamispinnad oleks sadama läheduses aga oodatud on samuti kõik pakkumised.\n30. märts 2012 14:17\nEelmine minu pakkumine veel jõus! Olemas ka autokoht kui vaja. Korter on kaunis kohas mererannas, lähedal bussipeatus nr. 81 ja metroopeatus.\n30. märts 2012 21:53\nendiselt soovin üürida tuba või korterit - 2 noormeest. Helsingis või lähiümbruses :)\n10. apr 2012 10:31\nSoovin üürida möbeleeritud 2 toalist korterit soomes. Pakkumised teha leiake@hot.ee meilile\n12. apr 2012 11:01\nSoovib keegi (soovitavalt naine) 3-4 kuuks 2-toalisest möbleeritud korterist 1 tuba? Ida-Helsingis, metroopeatusest 7 min jalutuskäigu kaugusel.\nNaabriks keskealine naine. Hind 380 e, sisaldab elektrit, vett, kiiret netiühendust, sauna. e-mail: evely.tamman@mail.ee\n13. apr 2012 08:48\nTuba Kallios, 2 toalisest korterist, soovitavalt 2hele kindla töökohaga inimesele, alates 1. maist.Hhind kokkuleppeline.\nOtsin soodsamat eluaset (tuba) Helsingis või lähiümbruses.Tähtis on kas metroojaama lähedus või rongiühendus Pasilaga.Olen töötav vanem naine, üksik.\n2. juuli 2012 16:25\nOlen keskealine naisterahvas ja otsin ühte toakest koos hädavajalikuga. Sobiksid Espoo keskus , kivenlahti , lipulaiva ja ka veidi helsingi poole.Rahulik ja vaikne -- asjaga kiire !!! Meil peps44@hot.ee või tel 0456304506.\n19. apr 2012 15:14\nOtsin üürile 1 toalist korterit või tuba 24.06 -30.07.2012 ajavahemikuks Helsingis, Pasilas.\nOlen noor, korralik 25 aastane naine.\nPakkumised saatke meilile tatjana.romanova@gmail.com\n22. apr 2012 13:23\nHakunilas , Vantaas on vaba üks tuba, hind umbes 300 euri kuus. Internet ja eesti sat hinna sees. Otsin naiskorterikaaslast, eriti oodatud naisterahvas vanuses 40–50. Alates 1. maist tuba vaba.\nÜhendust saab võtta kayrely@gmail.com või tel.+358440707793 Kaire.\n24. apr 2012 13:26\nKiiresti anda üürile 2 toaline korter Helsinkis 3 kuuks,\nAadress,Kolmas Linja 3,teine korrus,suur sisehoov,autoparkimis võimalus.\n25. apr 2012 16:54\nAlates 01.05 vaba Vantaal Hakunilas 1 tuba 3 toalisest korterist. Otsime 1-2 naist kaasüüriliseks.\n26. apr 2012 09:41\nÜürin välja 1-toal. Tamperes\nÜürin välja 1-toal krt Tamperes. Soovijatel jätta palun meil.\n27. apr 2012 12:19\nOn veel vaba see pind? Vajan kiiresti elukohta Tamperes. Töökoht olemas ja tööle vaja asuda võimalikult kiiresti. Kui veel vaba palun infot mis piirkond, mis rahasummad jne. Mail on saarekene5@hot.ee jätan ka oma telef nr igaks juhuks +358449199262. Tänud.\n27. apr 2012 14:57\nHelsinkis, Kallios tuba , kahetoalisest korteris anda üürile, korralikule naisterahvale pikemaks ajaks, ei sobi öises vahetuses töötajale.\n2korrus, Hakaniemi turu kõrval.\nOtsin kaasüürilist Soomes\nOtsin korterikaaslast Espoo keskuses. Alles ehitatud kortermaja, 2 tuba, suur saun, r6du, pesumasin, n6udepesumasin, mööbel sees. kõik olemas. ÜÜr 1000 € ehk 500 nägu. Asjaga kiire!!!\nLisainfo: wendy558@hot.ee +358449172624\nSoovin üürida toa Pasilas või kohas, kus on hea transpordi ühendus Pasilaga. Kontakt; minnim3@gmail.com.\n2. mai 2012 17:56\nTahaksin Helsingisse kolida mai lõpus.\nOtsin paariks kuuks elukohta, võimalusel kolin hiljem sõbranna korterisse.\nVõib saata ka tööpakkumisi, nt koristajana :)\nOlen kohusetundlik ja hakkaja neiu. Vanust hetkel veel 21 aastat. Soome keel algtasemel, inglise keel väga hea.\nPakkumised võib saata sõnumitesse :)\n17. mai 2012 20:54\nPihlajamäel täiesti remonditud 3me magamistoaga korteris anda üürile 1 tuba. ja teine tuba kus 2 voodit .Soovitavalt 1 ja-2 naisterahvale ja korterisse võib kolida kohe sisse elama. Huvi korral kirjad postkasti.\n4. mai 2012 22:55\nSoovin üürida toa Helsingis. Olen 48 aastane naine. Puhas, korralik, ei joo, ei suitseta.\n12. mai 2012 07:53\nOtsin kaasüürilist. Anda kahetoalisest korterist tuba. Asukoht Vantaa Ikea juures. Bussiühendus eriti hea. Olen keskealine naisterahvas, siis kaasüüriliseks soovin ka naisterahvast. Hind oleks 300+umbes 15 nett+elekter, vesi on juba üüri sees.Jätke telf. nr., võtan ühendust, vastused korter.vantaa@mail.ee\nSoovin üürida 1-toalist korterit Espoo,Vantaa kandis.\nOlen 35 aastane naisterahvas.Sooviksin sinna kolida koos oma 7a tütrega.\nHind võiks olla 300 euro kanti.\nTeated jätta lampanu@hot.ee\n21. mai 2012 19:35\nPihlajamäel täiesti remonditud 3me magamistoaga korteris anda üürile 1 tuba. ja teine tuba kus 2 voodit .Soovitavalt 1 ja-2 naisterahvale ja korterisse võib kolida kohe sisse elama. Huvi korral kirjad postkasti. kaido69@hotmail.com\nSoovin üürida toa Vantaas (Hakunilas või selle lähedal). Olen 48 aastane mees. Puhas, korralik, ei joo, ei suitseta.\n2. juuni 2012 09:19\nMõtlesin et tekitan ka ühtse teema, kus kõik toredad tegelased saavad omi otsimise ja pakkumise kuulutusi seoses soomes olevate elamispindadega siia üles panna.\nTeen ise otsa kohe lahti :)\nVäike pere – mees, naine ja pisipoiss – otsivad väga ja suure hoolega Turkus või selle lähiümruses 2he (võib ka 1he) toalist korterit, kõik pakkumised on oodatud meilile: noem@hot.ee\n3. juuni 2012 18:50\nOtsin kahe toalist korterit Helsingi kesklinnas või selle lähiümbruses.\nHind võiks jääda normaalsuse piiridesse, alla 1000 euro kahe toalise eest.\nKui on kellelgi midagi pakkuda või teab kas kuskil midagi leidub, andke märku siin või meili aadressil regiina_p@hotmail.com\n4. juuni 2012 11:58\nTöötav naine 50+ vajab tuba Helsinkis umbes juuli algusest. Ei suitseta. E-mail: kaja.maare19@hot.ee\n9. juuni 2012 02:55\nSoovin üürida tuba Espoos.Naine 40+, korralik. Asjaga kiire.\n10. juuni 2012 14:38\nAnda üürile tuba alates juulist,üksikule naisterahvale,\nKahetoalisest korterist,üks tuba,1 korrus,lähedal trammi peatused,metro,bussi peatused,kohvikud,marketid,meri ja Hakaniemi turg.\n12. juuni 2012 18:45\nPakkuda tuba üürile kahetoalisest korterist Nummelas,50 km Länsisadamasse.\n14. juuni 2012 13:32\nAnnan üürile korralikule naisterahvale omaette toa kahetoalisest korterist Helsingis esialgu 2kuuks kuid tõenäoliselt saab pikemaks ajaks. Kiire! Kuulutus kehtib nädal aega, hiljem palun mitte enam helistada.\n13. juuni 2012 11:02\nKaks keskealist 50+ naist otsivad tuba Kivenlahti , Lipulaiva, Espoo keskus või selle ligiduses koos vajaminevaga. Vaiksed ja korralikud. Asjaga kiire! Kontakt meilile peps44@hot.ee või tel.0465304506\n15. juuni 2012 12:40\nAnda üürile 1-toaline korter Helsingis Käpylas juuli keskpaigast kuni augusti keskpaigani. (täpsed kuupäevad saab hiljem kokku leppida). Hind 400 eur\n15. juuni 2012 23:31\nSoovin üürida tuba või väksemat korterit Helsingis või selle lähedal, Kirkkonummel, Vantaas.\nOlen 48-aastane mittesuitsetav, lemmikloomi mitteomav kokk. Rein\n16. juuni 2012 13:41\nAnnan rendile 2-toalise korteri Helsingis lühikeseks ajaks, nt suve perioodiks, Hind kokkuleppel, võib rentida ka ühte tuba.\n17. juuni 2012 11:11\nTuba anda üürile,\nHelsinki kesklinn, 1korrus hind 450€\n18. juuni 2012 18:59\nSoov tuba Veikolas üürida...äkki kellegil on midagi pakkuda?!\n18. juuni 2012 20:06\nSoovin üürida 2-3 toalist korterit Helsingis või selle lähiümbruses.Sobib kui üür 800 eurot ja asub metroo või raudtee ligidal.\n20. juuni 2012 13:05\nOtsin üürikorterit Suoenjoki's kahele inimesele. Oleme puhtusehoidjad, korralikud, usaldusväärsed inimesed. Üürihind sobiks kuni 300eur. Sobib ühetoaline ka.\nKui oskab keegi midagi soovitada siis paluks meilile kiri mummukiisu@gmail.com\nEttetänades Mari-Liis :)\n21. juuni 2012 16:06\nAnda üürile tuba Pitajanmäel, Helsinki.\nTelefon: +358 41705 1790 Marve\n22. juuni 2012 12:47\nOtsin ehitajast kaasüürilist Soomes, Vantaa linnas (Martinlaakso) asuvasse täiesti möbleeritud ja renoveeritud 2-toalisse korterisse. Hind kokkuleppel. Soodsalt.\nHelistada +372 50 21627. Eino.\n22. juuni 2012 16:57\nPakkuda üürituba naisele!\nHelsingis Konalas üürituba naisterahvale 1st Juulist.\n27. juuni 2012 18:26\nSoovin üürida 2–4 toalist korterit Helsingis või selle lähiümbruses.\nPakkumised : mimmux@hot.ee\n3. juuli 2012 20:02\nPerekond soovib üürida 2-3 toalise korteri Helsingisse või Tuusulasse. Oodatud on kõik pakkumised!\n5. juuli 2012 20:08\nSoovin üürida korteri Helsingis või selle lähiümbruses 2 inimesele.\n7. juuli 2012 21:45\nKorralik noormees soovib üürida Helsinkis-Espoos või Vantaas tuba. Kui kellegil midagi pakkuda, siis email: mysterio17@hot.ee ; tel: +358449542960 või +3725154898\n8. juuli 2012 21:25\nPere soovib üürida 1-2 toalist korterit Helsingis pikemaks ajaks, soovitatavalt möbleeritud. Töökoht olemas. 56 993 911\n8. juuli 2012 22:25\nYyrida mööbleeritud 3toaline korter helsinkis.1400eur.kuu\n13. aug 2012 21:23\nSoovin üürida ühetoalist korterit või tuba Helsingi-Eespo piirkonnas. Võimalusel alates 1.08.2012 kuni jaanuari lõpuni või kokkuleppel lühem periood. Asun õppima Aalto Ülikooli ning olen vaikne ja korralik noorem naine.\n10. juuli 2012 18:25\nKiiresti anda üürile tuba kesklinns, Kallios,\non möbleeritud, esimene korrus, suur siseõu, kohe kõrval on turg, Sokos, palju poode, 4 metroo jaama, bussi ja trolli peatused, Hessburger, Samopo, Nordea pank, Handelspank, suur park, loomaaiani 4km, mustikamaa jooksurajad jne.\n16. juuli 2012 13:00\nÜürida korter,ridaelamu,maja Turus\nSoovin üürida Turus pikemaks ajaks heas seisukorras korterit. Asjaga on kiire, kuna soov oleks juba sel reedel sisse kolida. Kõik pakkumised on teretulnud.\n19. juuli 2012 10:55\nSoovin üürida toa või 1-toalise korteri Hämeenlinnas.\n21. juuli 2012 16:46\nAnda tuba üürile Helsingis,hind 430€.\n22. juuli 2012 12:12\nSoovin üürida ühte tuba või ühetoalist korterit alates 1.augustist. Sobiksid piirkonnad- Ida-keskus, Mellunmäki, Länsimäki, Jakomäki, Siltamäki, Puistola, Tikkurila ja Helsinki.\nOlen 47.a Naine Telef. nr. 0465254096 või kirjuta mulle kytt.ivi@gmail.com\nKõike head! Ivi.\n29. juuli 2012 07:22\nAlates detsembrist anda üürile 2 toaline korter kesklinnas,900€ kuu.\n29. juuli 2012 10:09\nTere, yyrile anda 2-toaline korter Vantaal.\n30. juuli 2012 15:35\nAnda uurile Helsingis 01.08.2012.a.korterist kaks väikest tuba\n4. aug 2012 19:01\nTere,soovin üürida 2toalist korterit Helsinkis alates 01.08.2012\nTel.0465456245 Või kirjutada mailile ylleriisalu@hot.ee\n6. aug 2012 06:35\nÜürida välja tuba kahetoalisest korterist Helsinkis. Kesklinnast 10 min rongiga. Üür 340 eur.\n8. aug 2012 20:31\nSoovin üürida väiksemat korterit (umb. alates septembrist 2012) või suuremat tuba korterist Helsingis või lähiümbruses, kuhu pääseb ühistranspordiga.\nKui kellelgi on pakkuda, olen tänulik!\n9. aug 2012 10:51\nKui suur see tuba on ? 340euri\n15. aug 2012 17:28\nKaks naisterahvast (26a/29a) võtavad üürile korteri TURKUS või selle lähedal (kuni 20/30km). Asjaga on VÄGA kiire, kuna oleme siin hetkel juba kohapeal olemas ning kodutud :)\nOleme sõbralikud, vaiksed, puhtad ja maksejõulised. Korterit soovime üürida pikemaks ajaks ning lemmikloomad peaksid olema lubatud, nii korteriomaniku kui ühistu poolt.\nHelista/sms: 046 844 9520\n16. aug 2012 07:53\nSoovime öömaja üheks ööks Helsingis.\nNeljal vähenõudlikul noorel on soov tulla kaheks päevaks Helsingisse, selleks aga on vaja öömaja. Tuleksime siis 20. augusti õhtul ja siis 21. augusti hommikul lahkuksime. Kui kellelgi on informatsiooni mõne väga odava motelli kohta või kui keegi tahaks meile öömaja pakkuda, siis võtke palun ühendust tuuli.kams@gmail.com\n16. aug 2012 08:18\nÜürida 3 toaline korter, tubasi Helsingis tel.0468432147 priit@hotmail.com\nYyrida 3 toaline korter,tubasi helsinki tel.0468432147 priit@hotmail.com\n19. aug 2012 19:15\nAlates 01.09.2012.a. üürile anda pikemaks ajaks möbleeritud tuba ridaelamus Helsingis. Ridaelamu asub 8 km kaugusel Helsingi kesklinnast. Ridaelamus on saun, kamin, terrass, köögitehnika, pesumasin jne. Kõrval on suur kaubanduskeskus, bussipeatus. Tasuta auto parkimine. Hind: 1 inimene 500 €/kuu, 2 inimest 580 €/kuu, üürile lisandub vesi 20 €/kuu + tagatisraha 500 €.\n22. aug 2012 19:34\nSoovin üürida 1-toalist korterit Helsingis alates 5ndast septembrist. Võimalikult soodsa üürihinnaga :)Olen väga korralik ;) Sobib ka 1 tuba naisterahva juures !! sandraku@windowslive.com\n20. aug 2012 18:02\nSoovin üürida ühetoalist korterit või tuba Helsingis. Pole tähtis see, et peaks asuma otse kesklinnas, aga võiks olla ikka Helsingi piirkonnas ca. siis 10-15 minuti sõidu kaugusel kui rongiga liikuda. Ei suitseta. Saame kokkuleppele. Töötan juba Helsingis ja oleks valmis sisse kolima alates septembrist. Kõik pakkumised oodatud. miami002@hot.ee\n30. aug 2012 17:44\n32 aastane mees soovib üürida tuba Helsingis, või Helsingi lähiümbruses. tel: 56793373\n4. sept 2012 02:03\nSoovin üürida tuba või 1-toalist korterit Vantaal, võib ka Keraval, Tuusulas, Sipoos, Helsinkis. Olen sportlik, karske, puhas 43-aastane nooruslik mees.\n5. sept 2012 12:22\nVantaas rendile anda suur tuba, bussipeatus maja ees.\n5. sept 2012 16:19\nOtsin tuba Helsinkis ajavahemikus 15. september/ 1. oktoober - 1. juuni (või kuni detsembri lõpp/jaanuari algus). Olen 23-aastane 4. kursuse arhitektuuritudeng (Eesti Kunstiakadeemia) ning viibin büroopraktikal.\nMinu meiliaadress on artur.staskevits@artun.ee , telefoni nr. +372 56496899\neelarve max 500eur/kuu\n5. sept 2012 16:55\nAnda tuba üürile Helsinki kesklinnas, Kallios.\nAlates detsembrist, hind 500€, sobib ka kahele, pole läbikäidav.\n21. sept 2012 15:05\nÜürile anda korralikule naisterahvale tuba kahetoalisest korterist Helsingis.\nOn antud üürile kuid ei oska kuulutust maha võtta.\n14. sept 2012 04:14\nÜürile anda tuba kahetoalisest korterist Helsingis Kannelmäel alates 15. Oktoobrist 5 kuuks.\nÜür 350€ + elekter. Vesi on hinna sees.\nKaasüüriline saaks enda käsutusse rõduga elutoa mis on kahest toast suurim. Toad ei ole läbikäidavad.\nIse veedan seal iga 10 päeva kohta 4 päeva, mil ma seal päeval kl 8 ja 19 vahel öötööst puhkan. Vaba aja veedan tavaliselt Eestis ja minu äraolekul ajal saab kasutada ka minu tuba. Isiklikke asju ma seal eriti ei hoia. Seega sobiks see koht põhimõtteliselt ka näiteks paarile kuna privaatsust peaks piisavalt olema. Kahele inimesele maksaks see veits rohkem ehk 400€ + elekter.\nKorter asub ca 500m kaugusel rongipeatusest kust saab 15 minutiga kesklinna. Rongid käivad iga 10-20 min tagant.\nKorter kuulub Helsingi linnale ja saan selle 5 kuuks enda käsutusse oma töökaaslaselt. Ametlikku üürilepingut selleks ajaks mul sõlmida võimalik ei ole. Kuigi see ei takista seal elamast.\nIse olen 26-aastane noormees.\nFacebook: Mirt Maller\nPs! Mingit tagatisraha maksta vaja ei ole, aga üür tuleb iga kuu eest ette maksta nagu ikka ja minuga on võimalik kohtuda nii Soomes kui Eestis.\n18. sept 2012 10:15\nPakkuda üürile tuba kahetoalisest korterist Helsinkis. Üür 350 euri kuu. Korter asub kesklinnast 8 min rongisõidu kaugusel. Korter on värskelt remonditud ja osaliselt möbleeritud.\n18. sept 2012 14:32\nPakkuda 1toaline korter koos köögi ja eraldatud vannitoaga. Üür on 800+kommunaalid. Korter asub Helsinkist 2-3km, Pasilas.\n23. sept 2012 14:53\nÜürile anda Vantaal Hakunila keskuses 1 tuba alates 1 oktoobrist 2012. Täpsem info +37258133580\n26. sept 2012 15:01\nSoovin üürida Helsinkis 1tuba või Espoos , Leppävaaras on olemas töö koht. Asjaga on väga kiire 0449249503või marika.lemvald@mail.ee\n30. sept 2012 09:09\n20a. noormees soovib üürida ühe toalist korterit või tuba korterist Espoos või selle lähiümbruses. Oodatud kõik pakkumised. E-mail: verno.saveljev@mail.ee\n1. okt 2012 11:33\nVälja üürida 1 toal. kööktuba Tamperes\nTampere keskusest 4km kaugusel ilusas ümbruses saadaval kööktuba, hind 230 eur.\n2. okt 2012 21:27\nSoovin üürida 1 tuba korterist helsingis. sobivad kohad, mis jäävad Vantaa ja Helsinki piirkonda. Tuba võiks majutada kahte inimest. Korralike elukommetega. Asjaga on kiire!\nelmo.kralle@gmail.com või +358404401208; +3725214496\n6. okt 2012 19:08\nvabandan keel, Sorry about language, i use only Google Translate\nÜür kuni 3 kuud, alates 10. oktoober-jaanuar 2013. Elutuba, magamistuba, köök, rõdu. Täielikult möbleeritud ja mõistliku hinnaga. Elektri-, vee-ja internetiühendus sh rent. Hoone on ka pesuruumi, tasuta.\nNice vaikses kohas, ainult 10-15 minuti kaugusel Helsingi kesklinnas metrooga.\nVõta mind kui huvitatud jarmom@gmail.com\n6. okt 2012 23:56\nYyrida tubasi ja 3 toaline korter helsinkis +358468432147 priit@hotmail.fi\n8. okt 2012 10:51\nAnnan üürile omaette toa kolmetoalisest korterist Vantaas.\nMöbleeritud, bussipeatus maja ees.\n18. okt 2012 18:46\nSoovin üürida ühe või kahe toalist osaliselt või täielikult möbleeritud korterit Soomes, Espoo kandis, hinna klass 500.- kuni 1000.- euri kuu plus kommunaalid, elama hakkan kolmekesi, mina, naine ja 3 aastane tütar pidutseja ja kärarikas pereond pole, ise töötan Espoo ümbruses juba 4 aastat, naine tahab ära Soome elama ja tööle tulla, et pere jälle koos oleks, muidu pole peregonnal enam mõtet koos olla, kui koos elada ei saa.\nTel: Eestis +372 588 033 04\nSoomes +358 468 469 968\n24. okt 2012 22:20\nTere. Sooviks üürida tuba vantaa piirkonnas.Olen keskealine mees, ei joo ,ei suitseta,käin tööl aasta algusest.Olen rahulik ja puhtusest lugu pidav.hinnas jõuame kindlasti kokkuleppele. tlf.´+358449639423 või meil eiku88@hot.ee\n29. okt 2012 20:50\nÜürin tuba Vantaal\nAnda üürile üks tuba korralikule, puhtale ja usaldatavale inimesele. Meelsamini naisterahvale.\n30. okt 2012 19:00\nvõtan kaasüürilise Helsinkis 1 toal korteris hel 0417291020 hind300 eur.Korter asub Pasilas\n2. nov 2012 09:00\nSoovin kohe üürida tuba Espoo või Lääne Helsinki piirkonnas. Olen keskealine meesterahavas,rahuliku loomuga, puhas ja korralik.Pakkumised võib saata mailile\nenleon@hot.ee , võtan kindlasti ühendust.


LEPINGUTE HALDUS Dynamics 365 Business Central äpp - BCS Itera\nLEPINGUTE HALDUS Dynamics 365 Business Central äpp\nLahendus pakub müügi- ja ostudokumentide lepingute jälgimise funktsionaalsust Microsoft Dynamics 365 Business Centralis.\nMüügipäise ja müügiridade summade jälgimine lepingu numbri alusel\nOstupäise ja osturidade summade jälgimine lepingu numbri alusel\nLepingute mugav uuendamine ja uuenduste planeerimine tänu teavitustele, mis annavad lepingute lähenevast lõpptahtajast õigeaegselt märku.\nÜhene ülevaade kõikidest lepingutest\nÜkski leping partneritega ei jää õigeaegselt uuendamata.\nKulude kokkuhoid lepingute konsolideerimise ja automatiseerimise kaudu.\nÄririski maandamine lepingute reaalajas jälgimisel.\nLepingute haldus tooteleht


NIISKUSKINDEL VAHTPLAST EPS 120 PERIMEETER PLUSS 1000X1200X100MM 5TK/6M² - bauhof.ee\nhttps://www.bauhof.ee/et/uldehitusmaterjalid/niiskuskindel-vahtplast-eps-120-perimeeter-pluss-1000x1200x100mm-5tk-6m-420799 4253180 NIISKUSKINDEL VAHTPLAST EPS 120 PERIMEETER PLUSS 1000X1200X100MM 5TK/6M² https://www.bauhof.ee/media/catalog/product/4/2/420799_D1.jpg 43.99 53.00 EUR InStock /Kõik tooted/Üldehitusmaterjalid /Kõik tooted/Üldehitusmaterjalid /Isolatsioonimaterjalid /Kõik tooted/Üldehitusmaterjalid /Isolatsioonimaterjalid /Vahtplastid /Naudi talve /Naudi talve/Soojustus /Kõik tooted/Kingiidee /Jõulumöll /Pakkumised /Pakkumised/Märgistatud üldehitustooted 4=5 /Kataloog • Isolatsiooniplaat niiskete kohtade isolatsiooniks. • Ei vaja pinnase poolt eraldi niiskustõkkega kaitsmist. • Mõõtmetega: 1000 x 1200 x 100 mm. Pakendis 5 tk = 6 m². • 14-päevane tagastusõigus. ESTplast EPS 120 PERIMEETER Pluss on spetsiaalne niiskuskindel, tihe ja tugev isolatsioonimaterjal, mis sobib hästi niiskete kohtade isolatsiooniks. Madala veeimavuse tõttu ei vaja PERIMEETER pluss plaadid pinnase poolt eraldi niiskustõkkega kaitsmist. EPS 120 PERIMEETER pluss sobib: • maja vundamendi ja vundamendialuse pinnase soojusisoleerimiseks; • välimiste keldriseinte, soklite ja alusmüüride välispidiseks soojustamiseks; • hoonete ja hooneosade külmakergete vähendamiseks; • torustike, torukaevikute, kaevude ja drenaažide isoleerimiseks külmumise eest. EPS 120 Perimeeter vahtplast isolatsiooniplaat on mõõtmetega: 1000 x 1200 x 100 mm. Pakendis 5 tk = 6 m². EPS isolatsiooniplaadid on kerged, lihtsalt käsitletavad, ei kaota aja jooksul soojust isoleerivaid omadusi ega deformeeru. Samas omavad konstruktiivset tugevust. EPS-isolatsioonimaterjale kasutatakse nii uusehitistes kui ka ehitiste renoveerimisel. add-to-cart 1 pakk 23% 43,99


Kipper.ee :: Vaata teemat - Kütuse lõppemine merel\nKütuse lõppemine merel\nhttps://foorum.kipper.ee/viewtopic.php?f=8&t=4181 1. leht 1-st\nAutor: rumsu [ Esmaspäev, 10 Aug 2009 19:22 ]\nTeema pealkiri: Kütuse lõppemine merel\nhttp://www.delfi.ee/news/paevauudised/1 ... d=25040455\nTekitas korra segadust küll\nAlusele nime pannes ei oodanud küll selle kordumist.\nKiire pilk hoovile ja süda jälle rahul.\nAutor: AndresA [ Esmaspäev, 10 Aug 2009 19:32 ]\nhttp://purjekas-minni.blogspot.com/ - tuli eelmine nädal sama asi ette. RIB aerutas ja küsis bensiini keset merd... Inimestel hakkab raha otsa saama või mõistus?\nAutor: merehuviline [ Esmaspäev, 10 Aug 2009 20:14 ]\nMinul alati 20l kanister kaasas, nö.(puutumatu tagavara).\nAutor: rumsu [ Esmaspäev, 10 Aug 2009 20:32 ]\nÜkskord samuti olnud väga karuse ilmaga juhus,et kas tuleb välja või mitte,vabanduseks ainult niipalju öelda,et polnud alguses plaanis nii suurele ringile minna.\nPeale seda alati kütust varuga kaasas.\nAutor: PriitV [ Esmaspäev, 10 Aug 2009 21:13 ]\nKui kütust võeti kaasa lihtsalt vähe, on kapten süüdi. Kuid ärgem unustagem, et tegu on siiski tehnikaga ja sel on omadus mõnikord ebasobival hetkel "tala panna". Sädelev küünlajuhe, loksuma hakanud jagaja laager või lekkima hakanud karpatihend võib suuremate padade kulu nii ulmeliseks viia, et ka parima tahtmise juures ei saa põletusainet jaguda. Maismaal ei pane me seda tähelegi, astud välja, lööd ukse kinni ja jalutad või hääletad lähimasse tanklasse. Vanade ja veel vanemate autodega palju sõitnud, kogemused Samas võib ootamatus ka merel tabada ja alati ei tasu kohe kaptenit süüdistada. Nagu öeldakse, see on tehnikasport... viimane kogemus peale seda, kui olin Dorothea meeskonna eesotsas Miq'uga kaldale sööma toonud ja neil kellaaeg tagus tagumikku, otsustas rumpli ja karpa ühenduslüli katki minna. Tuli sõita hõige eluohtlikumal viisil, reguleerides gaasi pöörleva hooratta hammasvöö alt. Mehed jõudsid kellaajaliselt Haapsalusse ja mul ikka veel näpud otsas. Mootor läks osandamisele.\nAutor: noorkapten [ Teisipäev, 11 Aug 2009 06:34 ]\nMinul kahh alati nüüd 20l kaasas. Olen korra suurema laine ja tuulega ilma kütusta naissaare ja tilgu vahel istunud . enam ei taha .Aga mis puutub kütusekulusse siis on seda suht raske ette arvestada kuna suure lainega väga klissi ei aja ja siis oioioi kui palju rohkem läheb va petrooli.Bensiinijaamade tihedusest eesti vetes pole vist mõtet üldse rääkida\nAutor: seekel [ Teisipäev, 11 Aug 2009 06:57 ]\nEks selliseid asju merel ikka juhtub, pole mõtet siin nn "süüdlast" otsima ja materdama hakata.\nHea oleks, kui ka omanik/kipper, kes tõenäoliselt foorumil osaline, oma kogemust siin jagaks. Võibolla oleks teistel sellest midagi õppida, et tehtud vigu vältida. Kui üdse mingi apsakas tehti?\nFlipper 520HT "Mummu" vist juba teist suve Sõru sadamas...\nAutor: myller [ Teisipäev, 11 Aug 2009 11:09 ]\nMüügimeeste pakutud kütusekulu võib reisi planeerides kahega korrutada, sest see on saadud pleki mere ja plaanis aluse puhul. Näide: reklaamis oli alla liitri miilile, tubli tagantlainega oli tulemuseks aga liiter kilomeetrile. Vees istuva paadi puhul pole vahe nii masendav.\nAutor: Mark [ Teisipäev, 11 Aug 2009 12:09 ]\nKõige parem tehniline lahendus sellise asja vastu on ikkagi kütusekulu mõõdik. Paljude päramootoritega on see funktsioon vist saadaval koos mootori omade kelladega ja samuti on selliseid mõõdikuid mitmetel paaditarvikutega kauplevatel firmadel letist võtta. Tavaliselt näeb nii hetkekulu kui ka kulutatud kütusekogust viimasest nullimisest alates jms. Nii öelda pardakompuuter. Saadaval on ka programmeeritavad tankiandurid, mis on võimelised näitama mitu liitrit sul veel täpselt alles on. Näiteks BEP Marine'l on selline. Tõsi, täpsemate järelduste tegemiseks peab siis ikkagi kinni pidama ( paadi trimmi rõhtsaks saama ). Loksumisega oskavad kallimad andurid ise juba toime tulla.\nPole väga odavad lahendused, aga head ja turvalised.\nJa muidugi traditsiooniline lahendus: võta koka vana särk, pikk tokk ja jupp otsa merele kaasa\nMüügimeeste vilepillilugudest: normaalne müügimees ütleb lisaks madalaimale võimalikule kütusekulule ka kiirusvahemiku ja mootori pöörete arvu millise juures ökonoomne käik on. Hülgemöla, et nii palju/vähe võtabki ja selgitusi juurde andmata on pehmelt öeldes vastutustundetu käitumine.\nAutor: koka vanasärk [ Teisipäev, 11 Aug 2009 14:37 ]\nMark. On väga tore teile merel abiks olla\nKuigi vanasärk hulpis isegi 30 miili gotlandist ilma kütuseta ja tuulevaikuses.\nAutor: kassoggy [ Teisipäev, 11 Aug 2009 17:35 ]\nSeltsimehed, meie PUPU ajastul tuleb liikuda tuule jõul Kütus saab merel otsa, lohe kotist välja ja ikka saab, iseasi küll muidugi kuhu, aga võib ka õnneks minna. Lohemüüjatel peaks prääga käed ja jalad tööd täis olema, kui nad oskavad ja tahavad müüa. Oggy on viimastel aastatel liikunud enamasti ilma fossiilkütust põletamata. Ikka jõuan kohale.


Aeg väljas | Kodu - 2019\nAvaldatud: Kodu • Vaatamisi: 24636\nSiin on HowToMintMoney artikkel, mis annab 9 näpunäiteid oma kodu eraldamiseks teie ettevõttest. See räägib piiridest kodu-põhises äris. Üks asi, mida ma saan oma nimekirja lisada (mis muudaks selle isegi 10-ks), on „kavanda aega mõnda aega ära võtta”. Möödunud nädalavahetusel ma olen tulnud gripi väga vastikust juhtumist ja see on aeg, kus ma pean lihtsalt äri lahkuma kellegi teise kätes. Ma isegi ei tee seda blogipostit väga pikkaks, sest iga väike asi, mis tundub olevat töö, on praegu väga valus. Nii et olgu\nAllpool on HowToMintMoney artikkel, mis annab 9 näpunäiteid oma kodu eraldamiseks teie ettevõttest. See räägib piiridest kodu-põhises äris. Üks asi, mida ma saan oma nimekirja lisada (mis muudaks selle isegi 10-ks), on „Kavatse mõnda aega ära võtta”.\nMöödunud nädalavahetusel olen tulnud gripi väga vastikust juhtumist ning see on aeg, kus ma pean ettevõtteist lahkuma kellegi teise kätte. Ma isegi ei tee seda blogipostit väga pikkaks, sest iga väike asi, mis tundub nagu töö, on praegu väga valus.\nNii et olge valmis puhkama ja omama “plaani b”, kui te haigestute või teete töövõimetu. See tähendab tavaliselt seda, et kellelgi teisel on võimalik teie heaks tööd teha. Siin on mõned muud HowToMintMoney artiklid, mis käsitlevad Elu / Töö tasakaalu.\nHome Alone: Kümme näpunäiteid, kuidas võidelda isoleerimisega kodupõhises äris\nVideo: Mallukas on väljas ja lapsed magavad!!! KarTuubril on aeg striimida - The Last Of Us Ep4


NÕID MARILYN KERRO paljastas müstilise saladuse | Buduaar\nNÕID MARILYN KERRO paljastas müstilise saladuse\n2020. aasta 9. oktoober 16:55\nHinnatud nõid Marilyn Kerro rääkis inimestele elu ja hingemaailma teemal oma tõde.\nNimelt tõdeb Kerro, et väga tihti uuritakse temalt, millist metoodikat ta oma töös inimestega kasutab – kas kaarte, käelt lugemist või sootuks miskit muud.\nNõid tõdeb, et tegelikult kasutab ta mitmeid erinevaid meetodeid kokku. Rääkides aga kaartide panekust, tõdeb ta, et kaardid mitte ei ennusta, vaid aitavad suunata inimest õigele teele ja kui vaja, siis saadavad nad inimesele ka hoiatuse.\n“Elus on palju erinevaid teid, mida mööda saame käia ning läbi taro saad valida endale sobiliku tee. See ei ole lõbustuseks ega lihtsalt huvi jaoks loodud, kuna iga kaardi tähendus omab energiat, mis suunatakse küsijale. Kui inimene tuleb vastuseid saama, siis peaks ta keskenduma eelkõige iseendale, luba küsimata inimese energiavälja avamine võib suunata energia küsija vastu,” nendib Marilyn.\nTaro kaart peegeldab nõia sõnul inimestele seda, mida vajalikuks peab. “Kaart on aken elu ja hingemaailma vahel – suhtuda tuleks aususe ja austusega. See pole tühine kaardimäng, kus võidavad tugevamad ja nutikamad. Me ei pea elus kõike teadma ning jumalat mängida ei tasu. Kaardid peegeldavad seda, mida peetakse vajalikuks sulle teada anda antud hetkel. Veinipudeli taga ennustamine jäägu lõbustuseks, sest kõrgemad jagavad neile, kes austavad hinge puhtust.”


4) «Ehitusseaduses» sätestatud juhtudel omanikujärelevalve (edaspidi omanikujärelevalve) tegemine.\n14) omanikujärelevalve tegemise kulud, mis moodustavad kuni 3% § 2 lõigetes 1 ja 2 nimetatud toetatava tegevuse abikõlblikust maksumusest.\nTaotleja sõlmib töö tegija või teenuse osutajaga kirjaliku kokkuleppe, mille kohaselt eristab töö tegija või teenuse osutaja selgelt oma raamatupidamises toetuse kasutamisega seotud kulud ning neid kajastavad kulu- ja maksedokumendid muudest kulu- ja maksedokumentidest.\n13) paragrahvis 9 nimetatud dokument.\n4) uue vesiviljeluskasvanduse püstitamise või olemasoleva rekonstrueerimise korral vesiviljeluskasvanduse hoone põhiprojekti või rajatise ehitusprojekti.\n2) 5 hindepunkti vee korduvkasutusega sellise vesiviljeluskasvanduse püstitamise või rekonstrueerimise eest, mille puhul basseini- või tiigiveest eraldatakse tahked jäägid, vesi rikastatakse hapnikuga ja suunatakse uuesti basseini või tiiki;\n3) 10 hindepunkti sellise veeretsirkulatsiooniga ehk suletud veeringlusega vesiviljeluskasvanduse püstitamise või rekonstrueerimise eest, mille puhul basseinist väljavoolav vesi suunatakse valdavas enamuses läbi setteeraldusfiltri biopuhastisse ja sealt basseini tagasi;


Maailma Relvad: vähem surmav\n1/3 _DSC6038_phatchfinal 2 of 3 FHP-01_phatchjpeg 3 of 3 S-500S_phatchjpeg Oma igapäevases vestluses kasutame pidevalt spetsiifilisi tootenimesid kui kõikehõlmavaid termineid. Näiteks viitavad kõik maitsestatud želatiinist magustoidud kui “Jell-O”, kuigi see on ühe konkreetse toote kaubamärk. Me nimetam\n1/7 _DSC6012_phatchfinal Et kaitsta ennast ohtlike kohtade eest ja kandke mingisugust vähem surmavat relva. Taseri C2 võimsus on tohutu. 2 of 7 Kimber JPX Business End_phatchfinal Kimberi JPX on kahekordne OC projektor, mis põleb nüüdisaegseid pipra lõhkamisi. 3/7 KimberLLPDWPHDUntitled-1 Kimberi Guardian Angel OC projektor võib tulistada kahele nõrgestavale 10% pipraga toote pildile. 4 of 7\nKaitsetehnoloogia OC Spray\nSafariland avaldas hiljuti oma kaitsetehnoloogia kaubamärgis First Defense MK-9S 0, 7 protsenti OC Vapor. MK-9S piparipihustil on tugev kapsaitsinoidide intensiivne kontsentratsioon mittesüttivas EDW-ohutu valemis. Kanister toodab suure mahuga udu, mis ületab CRT ja DOT tuleohtlikkuse protokolle. See koostis aurustub väga lühikese vahemaa tagant, välistades vajaduse ulatuslike pindade puhastamise või isikliku saastest puhastamise järele. MK-9S\n1 2-st PDWTacticalPens2-st Kunai akna purustamisel või purustamisel ei kahjustata Kunai tugevust. Kunai Tactical Pen on valmistatud kõrgeima kvaliteediga materjalidest. Kunai sportib pöidla ja ainulaadse bambusest sõrmedega, mis võimaldab ergonoomilist "jääklambrit" ja hõlbustab taktikat. Hädaol\n1, 4, 1578, BurgBlast-spraying_phatchfinal 2 of 4 1551 BurBlast-frontright_phatchfinal 3 of 4 12506-tripwire paneeli_phatchfinal 4 of 4 1563 BurBlast-düüsi detail_phatchfinal Olgem ausad: On teatav rahulolu, et kurjategijad kannatavad oma tegevuse tagajärgede all. Kui kuulsin Burglar Blasterist, oli minu esimene mõte, et süsteem vajab kaamerat, et mitte ainult aidata õiguskaitset, vaid ka suurendada oma naudingut. Trad\nASP laiendatav Baton\nMis alumiiniumist "crosshatch" haarata käepide P12 on 5 tolli pikk, kui suletud, 12 tolli laiendatud, P16 läheb 6, 5 tolli suletud üle jalg pikk, kui avatud. Integreeritud klambri abil saab neid varjatud püksid kasutaja pükside sisse libistada või kanda taskusse ja neid saab kasutada relvana, millel on randme libisemine. ASP;\nDeFuser Pepper Spray'l on sisseehitatud blokeerimissüsteem, mis lülitab ründaja poolt tõmmatud mehhanismi mehhaaniliselt välja. Klahvid jäävad kasutaja randme külge kinni, kui ründaja tõmbab DeFuseri ära, võimaldades ohvril pääseda ohutusele, tehes samal ajal ründajale pipar pihustuks kasutu. Enamik turul\nTaser tsiviil C2\n1/1 c2_phatchfinal Taser C2 on elektrooniline juhtimisseade (ECD), mis annab töövõimetu impulsi, mis on ülimuslik närvisüsteemi sensoorsetele ja motoorsetele funktsioonidele. See neuro-lihaste töövõimetuse (NMI) tehnoloogia võib peatada isegi kõige agressiivsemad isikud, sealhulgas narkootikumide ja / või alkoholi mõju all olevad isikud. C2 ECD kasu\n1 1-st PepperBlaster II _GRAY__beauty_phatchfinal Sama mitte-aerosoolpürotehnilise tarnimissüsteemiga, nagu originaal, pakub PepperBlaster II püstoli haarde ja vaatamisväärsuste täiendavaid eeliseid kontrolli ja täpsuse suurendamiseks. Igal üksusel on kaks võimsaid lahuseid, mis sisaldavad OC (oleoresin capsicum) lahust. OC-l on\n1 of 1 Palm Defender Action_phatchfinal Traditsioonilised keemilised ärritavad ained on vähe rohkem kui spetsiaalselt laaditud pihustuspurkid. ASP kaitsjad on spetsiaalselt loodud keemiliste ärritavate ainete dispersioonisüsteemiks. Selle asemel, et täita standardse aerosooli purki OC-ga, on kaitsjatel varustatud spetsiaalse konteineriga, spetsiaalselt toodetud klapisüsteemiga ja patenteeritud väljastussüsteemiga. Need o\nMoodustab mündi Sap\n1 neljast saps04_phatchfinal 2 4-st saps03_phatchfinal 3 4-st saps01_phatchfinal 4 4- st Todd Fosteris on suured mudelid, mida säilitavad turvavööde hoidjad ja tema populaarsed „mündi rahakotid”, mida saab muuta muutustega. "Mees, kes kannab relva, mis on ette nähtud tema vastase kolju korrastamiseks, " kirjutas 1978. Aastal\n1/4 1_häälfinaali Vasakult paremale: CRKT Elishewitz Tao Pen, Benchmade 1100-seeria pliiats, Cuma Ram, Timberline LCP, 4Sevens FS.TiPen koos valikuliste nõuetega, Schrade taktikaline pliiats ja S&W M&P ja Stylus mudelid. 2 of 4 2_phatchin Eriti siis, kui on varustatud hämarate raamidega, võivad taktikalised pliiatsid tugevalt hammustada, tehes olulist kahju. 3 4\nLevitamise ja ametliku Smith & Wesson® litsentsisaaja CampCo teatas täna, et lisab uue rea Smith & Wesson® brändi pipra pihustamisvahendeid isikliku kaitse ja õiguskaitse turgudele. Võimas Smith & Wesson® Pepper Spray valemi retsept sisaldab 2 000 000 Scoville'i soojusseadet, millel on potentsiaal immutada ründajad kuni 30 minutiks. Valmis\nGuard Dog taskulamp / uimastusvahend\n3 Guard Dog's Flashlight 2.900.000 Stun Gun on kvaliteetne LED-taskulamp ja 2900-kimpine uimastuspüstol. Sellel on laetav aku ja turva nupp, mis takistab uimastamise funktsiooni kogemata juhtimist. Kiiresti paigaldatav, taskulambil on randmepael ja kindel ots klaasi purustamiseks. See on MSRP $ 14.\nBoker Plus lained MFS Titan\nBoker Plus Waves MFS Titan on multifunktsionaalne tasku, mille on välja töötanud Rainer Wenning. Waves MFS on väga kasulik vahend enesekaitse olukordades, kuid sellel puudub tera või terav punkt, mis võib tõsta tähelepanu ja kahtlusi. See on 6-tolline pikk kvaliteetne tööriist, mis on valmistatud Bokeri poolt ning on mugav hoida ja valmistatud puhtast titaanist. MFS Tita\nPowerTech Night Armor taktikaline pliiats\n1 of 1 6b. PowerTechi taktikaline pliiatsi otsik PowerTech, Inc. Night Armor Tactical pliiatsid kirjutavad pliiatsid, mis kahekordistuvad viimaste kraavide isikukaitsevahenditena. Tugev, et klaasi murda, on Night Armoril sabavalgustus pimedas valguses. Töötamine Smith & Wessoniga, PowerTech Night Armor Tactical pliiatsid on pakitud ka käeshoitavate tuledega ja kokkuklapitavad noad (powertechinc.co\n1 1-st sülest SABRE RED Spitfire on praegu turul olev kõige kiiremini paigaldatav ja kõige kompaktsem võtmehoidja. Spitfire'i ergonoomiline disain võimaldab kasutajal viivitamatult tunda, milline on dosaatori asukoht ja suund, tagades täpse kohaletoimetamise ja leevendades pihustust. Spitfire'i patenteeritud kasutuselevõtu- ja kiirklahvide abil saab Spitfire'i kiiresti ja hõlpsalt puusa või üle õla kasutada. Saadaval\nVõitluskunstide kool ütleb, et vanemate suhkruroog on parim enesekaitse\n1 1-st vanemast jalutuskäigist Tibers Way Martial Arts School of Peterburi andmetel ei saa suhkruroo kasutamine olla puue. See on eelis. Tigers Way on spetsialiseerunud enesekaitse õpetamisele reaalsetes olukordades, kaasa arvatud suhkruroo ründamisel. Suhkruroog võib pakkuda ohvrile oma käeulatuses kahe jala laiendust, ütles Tony Billota, Tigers Way'i juhendaja. Suhk\nIsa võitleb sissetungijaga, kui pere põgeneb\nIdaho Fallsi politsei ütles, et isa, kes võitles oma perekonna kaitseks, tõi endas maha röövimise. Ametnikud vastasid Hoopese 700-korruselisele kella 10: 10-ni esmaspäeval pärast seda, kui Josois Andres Rodriguez, 23-aastane, Duboisest, väidetavalt hoidis paari ja nende last oma tahte vastu. Kacy Elliott pidi olema ärireisil linnast väljas, kuid ta tuli koju, et tähistada oma tütre kolmandat sünnipäeva. Kindlasti ei\nOhutustehnoloogia Stun Master Stun Baton\n1 2-st sm-flex_1 2 2-st sm-flex_1 Turvalisuse tehnoloogia, riigi juhtiv enesekaitsevahendite hulgimüüja, on loonud uue rea „Stun Master” mitmeotstarbelisi laetavaid teleskoopseid uimastamisnööre, mis on mõeldud selleks, et aidata meestel ja naistel kaitset, mida nad peavad ründajate hoidmiseks lahe ääres. Stun Maste\ntarvikudhaavlipüssidkultuurtootedrelvad ja relvad õiguskaitseksesmakordselt laskurid\nEncyclopedia Relvade © 2022. Kõik Õigused Reserveeritud vähem surmav


DermoXENi KAITSVA intiimpiirkonna geeli koostises on hüaluroonhape – rakkudevahelise koe tähtis koostisaine, mis aitab säilitada vajalikku niiskussisaldust. Tänu oma looduslikule ja leebele koostisele, mis sisaldab vitamiini B5 ja harilikku mungapipart, kaitseb see ja hoiab ära sünteetilise aluspesu, liibuvate rõivaste ja intensiivse sportimise põhjustatud ärritusi. Geel parandab väliste suguelundite loomulikku libestust, tekitades hõõrdumisest põhjustatud ärrituse kaitseks kaitsva kihi.\nDermoXENi KAITSEV intiimpiirkonna geel on igapäevane valik pärast tavapärast pesemist.\nHüaluroonhape: libestav ja niisutav toime tupekuivuse vastu.\nHarilik mungapipar: looduslik ekstrakt, mis aitab säilitada intiimpiirkonna jaoks sobilikku tasakaalu ning tagab õige niisutuse ja kohese leevendava toime.\nGlütserool ja vitamiin B5: tugevalt ja loomulikult niisutavad ning leebed koostisained.\nMenopausi ja tupekuivuse puhul\nEnne intensiivset sportimist ja kaitseks liibuvate rõivaste eest\nTütarlaste intiimprobleemide puhul\nPikaajalise pesukaitsmete kasutamise puhul\nKandke otse puhtale ja kuivale nahale. Kandke vajaduse korral uuesti nahale.\nHoiatus: tegemist ei ole kondoomiga. Hoida kuivas kohas. Hoida silma sattumast, silma sattumisel loputada hoolikalt leige veega. Mitte alla neelata. Ärge kasutage, kui teil esineb ülitundlikkus mis tahes koostisosa suhtes.


Ilmapäev Rõuges 17. aprillil (08.04.2010 09:13)\n2009.a. pilvefotokonkursi galeriist\n17. aprill 2010 kell 11.00-15.00\nViitina Loodushariduskeskus kutsub Rõuge rahvamajja huvilisi, et uurida lähemalt:\n- kuidas kujuneb Eestimaa ja lähemalt Kagu-Eesti ilm? Miks on meie väikese Eesti territooriumil niivõrd erinev ilmastik, mis seda mõjutab?\n- mis nähtus on atmosfääri tsirkulatsioon ja kuidas see on kliima muutuste peamine mõjutaja?\n- millised on pilvede 10 põhiliiki ja kuidas need tekivad? Kuidas arenevad äikesepilved ning tekivad välgud ja teised ohtlikud äikesenähud?\n- päikesekiirgust kui atmosfääri liikumapanevat jõudu.\nKõikide atmosfääris toimuvate ilmaprotsesside energiaallikaks on Päike. Maa atmosfääri läbides kohtab päikesekiirgus mitmesuguseid takistusi, mille tulemusena osa kiirgusest neeldub, osa aga hajutatakse. Selle tulemusena on maapinnale jõudnud päikesekiirguse hulk väiksem kui oli õhkkonna ülapiiril. Muutunud on ka kiirguse mitmed füüsikalised omadused. Atmosfääris ja aluspinnas neeldunud päikesekiirgus ning selle ebaühtlane jaotumus maakeral on ilmanähtuste tekkimise peamiseks põhjuseks.\nSobiva ilma korral määratakse õues pilvede liike.\nSellest kõigest räägivad:\nTartu Ülikooli klimatoloogia professor, teaduste doktor Jaak Jaagus.\nTartu Observatooriumi atmosfäärifüüsik, teaduste doktor Viivi Russak.\nTartu Ülikooli geograaf Sven-Erik Enno


Millega üllatab tänavuse Jõulujazzi peaesineja Lizz Wright? | Linnaleht\nMillega üllatab tänavuse Jõulujazzi peaesineja Lizz Wright?\nKristjan Roos, kristjan.roos@linnaleht.ee, 30. november 2018, 11:32\nJõulujazzi peaesineja Lizz Wright on Anne Ermi sõnul olemuselt looduslaps ja talle meeldib laval esineda paljajalu. Foto: Jazzkaar\nJazzkaare peakorraldaja Anne Erm ütleb, et PÖFF ja ka 14. detsembrini kestev Jõulujazz toovad pühad lähemale: vaatad PÖFF-i filme, käid paar korda nädalas kontserdil – ja ongi juba jõulud käes.\nTänavuse festivali üks peaesinejaid on Ameerika vokaaldžässi tippu kuuluv Lizz Wright. Millega ta võiks üllatada? Anne Erm märgib, et pigem pakub noor diiva oma sügavalt mahlaka sametpehme häälega jõululikku turvatunnet, mida on kuulnud paljud Ameerika pühakojad.\n„Sekka veidi kelmikamat bluusilikku-kantrilikku muusikat, mida ta võiks vabalt esitada ka Viljandi folgil. Lauljatari vaba südamlik suhtlemine publiku ja muusikutega ei saa kedagi külmaks jätta. Olemuselt on ta looduslaps ja talle meeldib laval esineda paljajalu, mitte kõpskingadega. Aga mine tea, kui bigbändi muusikud on nii triksis-traksis, siis… Lisaks on kavas mõned ta lemmikud džässiklassikast, nende hulka kuulub kindlasti Ella Fitzgerald, kes on senini Ameerika vokaaldžässi etalon,“ mõtiskleb Erm. Tema sõnul peaks üksjagu põnevust tekitama ka Estonian Dream Big Bandi ja lauljatari koostöö. Osa lugusid on just selleks kontserdiks arranžeerinud Siim Aimla.\nAnne Ermi sõnul on Jõulujazzil oluline koht ka orelil. „Orelita ei kujutagi ju jõulupühi ette, on need siis jumalateenistuse koraalihelid või hoopis Ulla Kriguli Eesti uudisteoste kontserdi põnevad harmooniad Nigulistes. Organist Ulla Krigul tellis Jõulujazziks uued lood eri stiile esindavatelt heliloojatelt. Maria Fausti sügavkirgas käekiri on kindlasti tuntav ja võib kuulajal ihukarvad püsti ajada, Miljardite kitarristilt ja Lenna laulude autorilt Raul Ojamaalt võib oodata veidi popilikumat helikeelt ja Sander Mölder toob võimsate orelitoonide kõrvale elektroonilisi helisid,“ tutvustab festivali peakorraldaja kontserti, mida saab 7. detsembril kuulata Niguliste kirikus ja 14. detsembril Pärnu Eliisabeti kirikus.\nNiguliste kirikus kõlab džässi veelgi, sest 13. detsembril leiab seal aset veel üks eriline kontsert: koos Eesti Filharmoonia kammerkooriga musitseerivad Robert Jürjendal, Madis Metsamart ja Arve Henriksen. Erm meenutab, et kui kitarrist Jürjendal ja löökpillimängija Metsamart mõned aastad tagasi Nigulistes kontserdi andsid, siis tekkis helide ja atmosfääri lummav harmoonia, mida nende iidsete võlvide all kohtab haruharva. „Kui veel lisada, et vaatamata pikale kajale on see kammerkoori üks lemmikesinemispaiku, kus iga laulja peab kontrollima oma hääle igat virvet, tekitab see ühine vaikusest sündiva heli kuulamine erilise elamuse,“ ennustab Erm.\nPehme tooniga trompetist\nMitmel korral Jazzkaarel käinud Norra trompetisti Arve Henrikseni iseloomustab ta aga järgmiselt: „Henriksen kostab kõrva eriliselt kauni ja pehme tooni poolest. Nimelt armus ta jaapani flöödi sakuhachi helidesse ja püüdis seejärel ka trompetist välja võluda vaikseid hellitlevaid helisid. Arve tegutseb mitmes Norra tippansamblis, nagu Supersilent, Trio Mediaeval jt, ta on ka hinnatud helilooja.“\nJõulujazzi lõpetab 14. detsembril Luksemburgi klaveritrio Dock in Absolute Kumu auditooriumis. Ermi sõnul on laval oodata ülimat keskendatust ja pärast kontserti võib muusikuid näha publikuga suhtlemas. „Luksemburg on väike riik, aga see ei tähenda, et neil talentide põud oleks. Trio, kus mängivad pianist Jean-Philipp Koch, bassist David Kitzinger ja trummar Michael Mootz, on praegu selle maa džässi kuumim ekspordiartikkel. Pole ka imeks panna, sest trio helikeel on moodne, ulatub minimalistlikest rokilike lugudeni ja on samas ikka džäss, hea, tänapäevane, publikut kõnetav džäss,“ lisab Erm.


Repo Vabrikud koondab töötajaid - Kinnisvarauudised\nRepo Vabrikud koondab töötajaid\n17. september 2008 09:47\nAS Repo Vabrikud koondab palgakulude kasvu\naeglustamiseks ning turuolukorraga kohanemiseks ettevõttest 35 töötajat,\nkorvates nende lahkumise allesjääva 310 töötaja tõhusama rakendamisega.\n"Võrreldes eelmise aastaga, on olukord plaaditurul kardinaalselt muutunud. Kõik tootematerjalid on oluliselt kallinenud ning turul on ülepakkumine, mis ei võimalda kulusid turule suunata," selgitas Repo Vabrikute juhataja Tiit Kolk, kelle sõnul on palgad ettevõttes oluliselt tõusnud, mis tähendab suuremaid palgakulusid, kirjutas Põhjarannik.\nKahe aasta jooksul on Repo Vabrikud koondanud 131 inimest, kellest suurem osa kaotas töö pärast puitkiudplaaditehase ja katlamaja sulgemist.\nAS Repo Vabrikud on melamiinkattega puitlaastplaadi tootja ja üks suurimaid eksportööre Eestis. Detsembris 2003 ostis ettevõtte enamusaktsiad Šveitsi investeerimisfirma Sorbes AG. Augustis 2005 on Sorbes AG ettevõtte ainuomanik.\nEttevõtte käive 2007.aastal oli 585 miljonit krooni (2006. a. 654 milj) ja puhaskasum 47,9 miljonit krooni (2006. a. 14,45 milj).


Avaleht / Massaaž salongis / Rasedate massaaž\nRasedate massaaž on mõeldud ootavatele emadele ning aitab leevendada spetsiifilisi lapseootusest tulenevaid lihaspingeid ja turseid – paistes jalad, valutav selg, närvivalu jne. Loomulikult suurendab rasedusaegne massaaž ka üldist heaolutunnet ning muudab ootusaja veelgi meeldivamaks.\n60 minutit --> 35 €\n90 minutit --> 50 €\nHeal lapsel mitu nime: rasedate massaaž, rasedusaegne massaaž, lapseootusmassaaž\nRasedate massaaž on ennekõike sobilik lapseootel naistele. Massaažiga aitame kehal hakkama saada organismis toimuvate suurte muutustega.\nRasedusaegne massaaž sobib hästi rasedusega kaasnevate turses jalgade masseerimiseks;\nVereringe parandamiseks ning venitusarmide vältimiseks;\nEnda keha tunnetamiseks ning nautimiseks.\nMida veel rasedate massaaži kohta teadma peaks?\nRasedusaegseks massaažiks ei ole vaja eraldi ette valmistuda;\nRasedatele on võimalik teha korralik kogu keha massaaž – kui kõhuli ei ole enam võimalik lamada, siis teeme seljamassaaži külje pealt ning masseerime jalgu, käsi ja õlavöödet nii, et klient lamab selili;\nMasseeritav lamab massaažlaua peal endale mugavas asendis (olenevalt rasedusnädalast);\nMasseeritakse lõhnatu ning 100% loodusliku õliga;\nRasedusaegne massaaži puhul oleme väga paindlikud ja tähelepanelikud kliendi erisoovide, pooside ning tunnete osas;\nRasedusaegne massaaž ei ole väga tugev.\n>> Rasedate massaaž


45. kolme päeva jooks lööb osalejate rekordi\n45. kolme päeva jooks lööb osalejate rekordi (3)\n– 19/10/2018Rubriik: Maakond\nKui Saaremaa kolme päeva jooksu senine põhijooksu osalusrekord püstitati 2016. aastal 664 jooksjaga, siis tänavu on maratonidistantsile registreerunud 703 meest ja naist.\nKui Saaremaa kolme päeva jooksu senine põhijooksu osalusrekord püstitati 2016. aastal 664 jooksjaga, siis tänavu on maratonidistantsile registreerunud 703 meest ja naist. Purustatakse ka kehtiv noortejooksu rekord, sest senine 166 ületatakse eeldatavalt 37 osaleja võrra.\nKui 1974. aastal osales vaid üheksa jooksjat ning 1984 – 159, 1985 – 200, 2010 – 341, 2012 – 413, 2014 – 510, 2016 – 664, siis tänavu ületatakse ilmselt esmakordselt 700 piir.\n“Kadu võib alati tulla ja loobujaid on igal aastal,” ütles koos tütar Helen Jürjoga jooksu korraldamist vedav Tõnu Vaher tänavusi eeldatavaid rekordnumbreid kommenteerides. “Kuni tänavad seda suurt jooksjate hulka veel mahutavad, saame selle hulgaga veel hakkama, aga me ei olnud selliseks arvuks tegelikult valmis ja käisin Tallinnast auhindu juurde toomas.”\nIse 42 jooksul osalenud Tõnu Vaher ei osanud öelda, millest see huviliste arvu suurenemine tuleb, aga korraldajaid on seni selle võistluse eest tunnustatud ja heal üritusel tahavad kõik joosta. “Teeb rõõmu, et noori on palju ja Saaremaa koolid on ka väga hästi esindatud,” lausus viiel korral võitjana trooninud Vaher.\nTänavuse jooksu sportlik tase on väga hea ja kindlat favoriiti ei ole. Nii on konkurents esikohale palju põnevam, võitjat on raske ennustada ja tundub, et paremate selgitamine jääb viimaseks etapiks. Küll tõstab Tõnu Vaher esile Ilja Nikolajevi, kes on viimased aastad olnud esikolmikus, ja hea tulemuse võib joosta ka lätlane Renars Roze. Saaremaa lippu püüab kõrgel hoida Ando Õitspuu.\nJooksu toimkonnas on saja inimese ringis, enamik neist juba kogemustega tegijad, kuid on ka uusi abilisi. Tõnu Vaher ütles, et väga palju kergendab tööd turvafirma Viking Security, kes tuleb vabatahtlikult Tallinnast suure meeskonnaga appi.\nVõistluste ajal pakutakse jooksjatele sadu liitreid teed ja jõujooki ning 40 kg rosinaid, raja ääres mängivad lõõtsa Peeter Aadussoo ja Raimo Kald. Traditsiooniliselt on laupäeva õhtul Privilege’is peoõhtu, kus üle aastate esineb SÜGi kabaree.\nStart antakse reedel Kuressaare gümnaasiumi juures Kaevu tänaval. Noored lähetatakse 2 km pikkusele distantsile kell 16 ja 10 km pikkuse põhijooksu start on kell 16.30. Laupäeval jätkatakse Sõrves Iide külas. Pühapäeval võisteldakse Kuressaares ja selle ümbruses stardi- ja finišipaigaga Rüütli spaa ees.\n(Vaadatud 1 145 korda, sh täna 1)\nLisatud: 19.10.2018 / 10:42\nLisatud: 19.10.2018 / 15:51\nMine osta oma õlled ja kebi koju telekat vaatama.\nLisatud: 19.10.2018 / 18:28\nMine ravijärjekorda oma jutuga!


Kasiinokülastaja Ilmar võitis S-tüüpi Jaguari - Äripäev\nKasiinokülastaja Ilmar võitis S-tüüpi Jaguari\n01. juuni 2001, 13:12\nTäna varahommikul loosis Casino London oma klientide seas välja Eesti kasiinoajaloo ühe eksklusiivseima ja kallima auto ? Jaguar S-Type. Mõnesaja mängija vahel kokku 12 000 piletist väljaloositud sõiduauto õnnelikuks võitjaks osutus topelt kõrgharidusega Ilmar (55), kes on kasiinos käinud vaid viimased 1,5 kuud.\nEile õhtul lõpetati pidulikult kasiinos London kuus kuud kestnud kampaania, mille tulemusena loositi välja S-Type Jaguar. Ilmar, kellele anti uue auto võtmed kätte veidi pärast südaööd, kinnitas, et on kasiinos hakanud käima pärast seda, kui poolteist kuud tagasi avanes võimalus Casino London initsiatiivil tasuta Black Jacki mängima õppida.\nViimased poolteist kuud on Ilmar peaaegu iga päev koos naisega käinud Londonis mängimas. ?Mul on seda autot isegi raske vastu võtta, sest ma pole ise kasiinosse raha eriti jätnud,? lausus Ilmar. ?Minu võidu on kinni maksnud teised kasiinokülastajad.?\nIlmari sõnul on tal kaks kõrgemat haridust ? kõrgem füüsika ja juura ning ta on töötanud pikka aega õppejõuna.\nCasino London peadirektor Artur Palm kinnitas, et Jaguari loosimisest osavõtmiseks oli kohale sõitnud inimesi ka väljastpoolt Eesti, näiteks Peterburist. Kokku oli eile öösel Londonis kohal ligi 400 inimest. Heategevusega korjati 10 000 krooni.\nLisaks Jaguari väljaloosimisele korraldas Casino London eile öösel oma klientide seas ka lõbusa heategevusliku loterii, millel korjatud 10 000 krooni anti üle Tallinna Laste Turvakeskusele, mis kannab hoolt vanemliku hooleta jäänud ja koduvägivalda kogenud laste eest. Artur Palmi sõnul on Casinol London hea meel toetada sellist tänuväärset organisatsiooni ning kindlasti organiseeritakse samalaadseid ettevõtmisi ka järgnevatel peaauhindade loosimistel.\nEile öösel loosis Casino London oma külaliste vahel lisaks autole välja ka kokku 55 000 krooni, kodukino komplekti ning reisi kahele Inglismaa pealinna Londonisse.


Leida Rammo – Vikipeedia\nLeida Rammo (18. aprill 1924 Tallinn – 23. juuli 2020) oli eesti näitleja.\n3 Leida Rammo fond\nTa lõpetas 1942. aastal Tallinna 4. Gümnaasiumi ning 1950. aastal Eesti Teatriinstituudi.\nLeida Rammo on muu hulgas töötanud Draamateatris, Estonias, Endlas, Noorsooteatris, Rakvere teatris. Ta on mänginud umbes 30 filmis (sealhulgas "Noor pensionär", "Viini postmark") ja teleteatri lavastustes.\nTa on juhtinud Paul Pinna nimelise rahvateatri stuudiot.\n1968–1977 töötas ta Tallinna Linna Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitee Elanikkonna Teenindamise Valitsuses insenerina, vaneminsenerina ning teeninduse ja tootmise organiseerimise osakonna juhatajana.\nLeida Rammo fond[muuda | muuda lähteteksti]\nEesti Rahvuskultuuri Fondi alla kuuluv Leida Rammo Linnateatri Fond loodi 2015. aasta oktoobris eesmärgiga tunnustada Linnateatrit ja selle loomingulist kollektiivi.\nLeida Rammo fondi stipendiumi laureaadid:\n2016 – Külli Teetamm ja Indrek Ojari\n2017 – Epp Eespäev\n2018 – Alo Kõrve\n2019 – Hele Kõrve\n2020 – Evelin Võigemast\nLeida Rammo oli abielus ajakirjanik Avo Lorentsiga. Neil sündis tütar Kai Lorents.\nLeida Rammo õde oli kirjanik Helju Rammo, kelle abikaasa oli luuletaja ning laste- ja noorsookirjanik Adolf Rammo.\n↑ "Leida Rammo läbi aegade". Postimees, 20. aprill 2016\n↑ Päring Eesti Filmi Andmebaasist\n↑ Verni Leivak. Seltsimees Tasku lapsepõlv, Postimees, 23. veebruar 2008\n↑ "Presidendilt saab tänavu teenetemärgi 99 inimest" ERR, 4. veebruar 2015\nEike Värk, "Leida Rammo värvilised maailmad". Tänapäev, Tallinn 2014, 376 lk; ISBN 9789949274819\nLeida Rammo andmebaasis IMDb\nKirsti Vainküla. Leida Rammo: Tahtsin näitlejaks. Ma ei tahtnud olla mina ise, Õhtuleht, 17. aprill 2003\nAllar Viivik. Seltsimees Tasku! Seltsimees Tasku!, Õhtuleht, 20. juuli 2005\nTegus Leida Rammo kantseldab koera ja nooremaid põlvkondi, naisteleht.ee, 31. august 2007\nVerni Leivak. Seltsimees Tasku lapsepõlv, Postimees, 23. veebruar 2008\nLeida Rammo: "Pidin ma selle osa vastu võtma! Miks ma oma vanust ei arvestanud!", Õhtuleht, 12. oktoober 2009\n"Leida Rammo: Kahetseda pole küll midagi", intervjueerinud Jüri Aarma, Maaleht 29. oktoober 2009, lk 24–25; online-versioon 1. november 2009\nLeida Rammo: „Minu elu kõige suurem asi on Leida Rammo Linnateatri fond.“, Õhtuleht, 25. juuli 2020\nLauri Saatpalu: see on maailmarekord – elada elu nii, et sinust ei mäletata midagi halba!, Õhtuleht, 24. juuli 2020\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Leida_Rammo&oldid=5914550"