Ma ei tea, kui paljud minu lugejate hulgast on mõelnud lapse adopteerimisele (nagu mina), aga ei tea kedagi, kes oleks selle tee läbinud? Eile sattusin ma kirjavahetusse toreda naisega, kelle peres kasvab adopteeritud laps. Kuna eile hakkas adopteerimisnädal (rohkem infot selle kohta SIIN), siis pidasin huvitavaks teha temaga väike intervjuu, selle jaoks lasin teil Facebookis küsida temalt enda jaoks huvitavaid küsimusi ja siin on tema vastused. Minul oli küll huvitav ja hariv lugemine!\nEnne vastamist tahaksin selgeks teha, et meie perel on kogemus lapsendamisega. Sageli eksitakse lapsendamisest rääkides terminite kasutamisega. Hoolduspere või eestkostepere on hoopis midagi muud, meie räägime praegu lapsendamisest. Lapsendada saab ainult seda last, kes on lapsendamiseks nö vaba. See tähendab, et tema bioloogilised vanemad on surnud, andnud loa lapsendamiseks või bioloogilistelt vanematelt on võetud lapse hooldusõigus.\nLapsendatud laps on juriidilises mõttes nagu pere bioloogiline laps koos oma õiguste ja kohustustega. Lapsendatud laps saab uue sünnitunnistuse, millele on märgitud vanemateks tema lapsendajad. Laps saab enamasti uue nime ja isikukoodi (sünnikuupäeva ei saa muuta, muudetakse viimased numbrid). Laspendamisprotsess on pöördumatu, lapsendatud last ei saa ära võtta, tagasi anda vms. See on fakt, mida inimesed sageli ei tea ning just teadmatus võib põhjustada hirme ja väärarusaamu laspendamise kohta.\nMis tingimused peavad olema täidetud, et üleüldse last lapsendada?\nLapsendada saavad täiesti tavalised eluga toimetulevad pered. Ideaalsel juhul peaksid peres olema nii ema kui isa, aga lapsendada saavad ka üksikud inimesed.\nVälistavaks teguriks on teatud kriminaalkaristuse paragrahvid, mis on välja toodud lastekaitseseaduses.\nKuhu lapsendamissooviga pöörduda?\nVarem korraldasid lapsendamist kõik maakonnad ise. Meie pere pöördus lapsendamissooviga maavalitsusse vastava ametniku poole, kes toetas ja nõustas meid lapsendamisprotsessi lõpuni.\nPraegu tegeleb lapsendamisküsimustega sotsiaalkindlustusamet. Eestis on ühine andmebaas, mis tagab selle, et kõik lapsendada soovijad oleksid ühisel positsioonil. Meie olime lapsendamisjärjekorras neljas või viies erinevas maakonnas. Nüüd ei pea lapsendada soovijad enam mööda Eestit ringi sõitma ja igal pool samu dokumente täitma.\nEsmaseks nõustamiseks tuleb pöörduda oma piirkonna sotsiaalkindlustusameti lapsendamist korraldava spetsialisti poole. Seal täidate avalduse, esitate oma dokumendid ja ametnik annab nõu, kuidas edasi toimida.\nMeie soovisime lapsendada kuni 5-aastast last. Kuna meie peres kasvas juba üks koolieelik, siis meile soovitati, et lapsendatud laps võiks olla pere bioloogilisest lapsest noorem.\nMis on järgmised toimingud, kui kaua võttis lapsendamisprotsess aega?\nPärast avalduse esitamist registreeris ametnik meid PRIDE koolitusele. Selle peaksid läbima kõik pered, kes soovivad lapsendada. Meie pere sai sealt meeletult palju uusi ja vajalikke teadmisi nii lapsendamise, hooldus- ja eestkostepereks olemise kui ka kasvatuslike teemade kohta.\nEnne PRIDE koolitusel osalemist viidi läbi pereuuring. Meile tuli külla kogenud psühholoog, kes on pereuuringuid teinud juba aastaid. Pereuuringu eesmärgiks on hinnata lapsendada soovijate emotsionaalseid ja materiaalseid ressursse ning veenduda selles, et tulevasel lapsel oleks turvaline ja armastav kodu. Intervjuu kestis 5-6 tundi. Selle käigus uuriti omavahelisi suhteid, lapsepõlvekogemusi, meie nägemust elust koos kahe lapsega jne. Intervjuu käigus küsiti meilt ka küsimusi, millele me varem kunagi mõelnud ei olnud. Näiteks seda, et kuhu jäävad lapsed juhul, kui mõlemad vanemad õnnetuse läbi hukkuvad või mis saab lastest, kui me lahutame jne.\nIntervjuu tulemusel valmis nädala jooksul 12 lk dokument, mis kirjeldas väga täpselt kõiki aspekte, mida intervjuul käsitleti. Selle dokumendi viisime samuti lapsendamisega tegeleva ametniku kätte.\nKui pereuuring oli tehtud ning 2 kuud kestnud koolitus lõppenud, oli möödunud täpselt aasta sooviavalduse esitamisest. Nüüd algas meie jaoks kõige raskem aeg: ootamine. Tegelikult ei tea ju kunagi, millal see rõõmustav kõne tuleb. Kas nädala pärast, aasta pärast või hoopis viie aasta pärast?\nMeie kõne tuli vähem kui aasta pärast (ehk siis 1 aasta ja 6 kuud pärast avalduse esitamist).\nKas ja kui palju saime infot lapse bioloogiliste vanemate kohta?\nEnne lapsega kohtumist rääkis amtetnik meile kõigest, mida ta teadis lapse bioloogiliste vanemate kohta. Siis anti meile mõned päevad aega mõelda ja otsustada, kas soovime selle info taustal lapsendamisprotsessiga jätkata. Meie soovisime.\nLapsendamissoov keerles meie peades juba aastaid (esialgu siiski minu enda peas). Vahepeal viskasime selle peast välja, siis korjasime jälle üles. Niiviisi sündis selle soovi keskel meile poeg Mihkel (nimi muudetud). Mihkli sünd ei tapnud aga soovi tulevikus lapsendada. Mingil perioodil rääkisime sellest abikaasaga pikemalt ja põhjalikumalt ning ametniku juurde pöördusime alles siis, kui olime otsuses ise 100% kindlad.\nSiinkohal peaks vist ära märkima ka selle, et ükskõik mis lapsendamisprotsessi etapis ollakse, pere saab alati oma otsusest loobuda (pärast kohtuotsust muidugi enam mitte). Meie võtsime vastu otsuse seda teekonda alustada ning leppisime kokku, et kui kumbki meist hakkab kahtlema või kõhklema, siis katkestame. Tegelikult kogu selle protsessi jooksul soob lapsendada aina suurenes.\nKui vana oli laps, kui ta teie perre tuli? Kuidas ta kohanes? Kas peres on veel lapsi? Millised on nende omavahelised suhted?\nLaps, kes meile tuli, oli 2,5 aastat noorem meie esimesest lapsest. Naljakas oli see, et pereuuringul ütles psühholoog, et tema arvates oleks ideaalne, kui perre satuks pojast 2-3 aastat noorem tüdruk. Siis ei teki väga palju võrdlusmomente ja laste vahel on tõenäoliselt vähem konflikte. Just nii läkski.\nTriinu (nimi muudetud) kohanes üllatavalt kiiresti. Ma julgen öelda, et esimesest päevast peale, kui ta meie koju tuli, oli meil tunne, et ta on siin kogu aeg olnud. Ka oma uue nimega harjumine võttis aega 1-2 päeva. Tänaseks ta endist nime ei mäleta.\nMa valetaksin, kui ütleksin, et Mihklil läks kohanemine sama kiirelt. Tema jaoks oli muutus tõenäoliselt kõige ehmatavam. Loomulikult olime varem sellest palju rääkinud ning Mihkel ootas õde või venda sama innukalt kui meie. Siiski ei osanud ta ilmselt ette näha, millised muutused õe perre tulekuga päriselt toimuma hakkavad ning kuidas ta nüüd vanemate tähelepanu nimel toimetama peaks. Tegelikult oleme aru saanud, et meie laste omavahelised konfliktid on samasugused, nagu bioloogiliste õdede-vendade vahelised tülid. Midagi erakordset me täheldanud ei ole. Tuleb lihtsalt leida aega mõlema lapse jaoks ka eraldi ning neile pidevalt oma armastust meelde tuletada.\nMilliseid raskusi on esinenud?\nTegelikult ongi põhilised raskused seotud igapäevaeluga (logistika, laste omavahelised vaidlused ja tülid, lapsehoiu korraldus jne). Kaks last on igal juhul rohkem kui üks.\nKui seda nüüd raskuseks saab nimetada, siis vahel on tulnud ette küll olukordi, kus ma justkui peaksin võhivõõrale seletama Triinu päritolu. Ma pean silmas seda, et Triinu on välimuselt meist kõigist üsna erinev ja on olnud hetki, kus täiesti võõras on tulnud ütlema, et oi, näe, üks laps on selline ja teine selline. Siis ma lihtsalt nendin fakti, et nii on jah ning üritan mitte pikemasse vestlusesse laskuda. Ükskord juhtus küll nii, et Triinu ise rääkis mänguväljakul võõrale lapsele sellest, kuidas ta kunagi lastekodus oli, aga nüüd koos oma emme-issi ja vennaga suures majas elab. Jah, nii oli, pidin mina tema juttu kinnitama.\nKas, millal ja kuidas rääkida lapsele tema päritolust?\n10 aastat tagasi küsiti tõepoolest, KAS lapsele rääkida. Seda küsimust tänapäeval ei küsita. Nüüd küsitakse, MILLAL ja KUIDAS rääkida, aga seda otsustavad lapsendajad ise.\nMeie pere on arvamusel, et lapsele tuleb rääkida siis, kui laps küsib. Infot tuleb jagada nii palju ja sellisel viisil, nagu temavanune laps suudab vastu võtta ja töödelda. Kindlasti ei tohiks bioloogilist ema lapse ees kuidagi halvustada. Pigem seletada näiteks nii: „Naine, kes sinu sünnitas, armastab sind väga, kuid ta saanud sinu eest hoolitseda. Meie pere on väga õnnelik, et sina meie juurde tulid. Me ootasime sind juba ammu, sina sündisid meie südames.“ Enamasti väiksemate laste puhul sellest piisab. Hiljem küsivad nad kindlasti uuesti ja juba täpsemalt. Siis tulebki natuke rohkem rääkida. Lapsele valetada ei tohi.\nKui laps saab täiskasvanuks, on tal õigus saada täpsemat teavet oma bioloogiliste vanemate ning õdede-vendade kohta.\nKuna Triinu mäletab oma lastekodus viibimist, siis meilt ta oma päritolu kohta küsinud ei ole. Sageli Mihkliga mingisuguseid asju meenutades ütleb Triinu tähtsalt: „Jaajah, mind siis veel ei olnud, mina olin siis lastekodus!“ Või siis kuulab meie juttu ning küsib: „Kas see juhtus siis, kui mind veel teie juures ei olnud?“ Küll aga on ta küsinud, et millest inimesed tehtud on ning sealt edasi, et kas tema ka sündis. Vastasin talle, et jah, sina ka sündisid täpselt nii, nagu kõik lapsed sünnivad. Rohkem ta tookord ei küsinud.\nKas laps suhtleb endise perega või otsitakse suhtlust?\nEi. Kui on tegemist lapsendamisega, siis see ei ole võimalik. Pärast lapsendamist ei ole lapse bioloogilistel vanematel õigust saada lapse kohta informatsiooni. Nad teavad vaid fakti, et laps on lapsendatud. Kus linnas või millises peres laps nüüd kasvab, seda bioloogiline vanem ei tea.\nKüll on see aga võimalik juhul, kui laps on hooldusperes või eestkostel. See on aga hoopis teine teema.\nMida arvasid sugulased ja kuidas valiku/otsuse omaks võtsid?\nMeie otsusest lapsendada teadsid vaid lähedased. Tegelikult ei olnud neile lihtne seletada, miks me lapsendada soovime. Inimesed ei saanud aru, et kui meil on võimalus bioloogilisel teel lapsi saada, siis miks me lapsendame. Ma ei mäletagi, mida me tookord täpselt vastasime, aga ju me ise olime nii veenvad, et nad seda otsust austavad ja meid igati toetavad.\nMinu hinnangul põhjustabki hirmu ja ehmatavat reaktsiooni justnimelt teadmatus ja vähene informatsioon lapsendamise kohta. Paljud lähedased kartsidki just seda, et ühel päeval võib lapse bioloogiline ema ukse taha tulla ja lapse nö ära võtta. Jah, loomulikult võime kogemata Paunvere laadal kohtuda, kuid kui suur on sellise kohtumise tõenäosus ja kas vanemad lapse üldse ära tunnevad? Eks kõike võib juhtuda, kuid ette muretseda ei tasu.\nÜllatus oli suur nende jaoks, kes meie lapsendamisplaanidega kursis ei olnud. Peamine küsimus oli loomulikult „Miks?“ . „Miks mitte?“ küsisin mina vastu. Tuleb tunnistada, et mitte kõik tuttavad ei reageerinud positiivselt. Oli ka neid, kes hakkasid hurjutama, rääkima halbadest geenidest, pärilikest haigustet jne. Õnneks olen ma nendes olukordades endalegi üllatuseks suutnud rahulikuks jääda ja seda kindlasti tänu PRIDE koolitusel õpitule. Muidugi jääb alati teatav risk, kuid riske esineb ka bioloogilisel teel lapse saamisega. Elu ongi selleks, et elada, anda, loobuda,võtta riske.\nMis mind võib-olla tänaseni häirib, on selline nö haletsev suhtumine Triinusse ja tema lapsendamisse. See pole tegelikult ju pahatahtlik, kui öeldakse, millised heategijad ja päästjad me oleme. Aga seda on kuidagi ebamugav või veider kuulda. Meie jaoks oli Triinu saabumine perre imeline ja kauaoodatud sündmus. Hoopis meie pere on see, kes on päästetud, oleme siiralt tänulikud tema tuleku eest.\nTriinu tulekust on tänaseks möödas natuke üle aasta. Tema siinolek on meid meeletult õpetanud. Õpetanud olema kannatlikum, sallivam, loomingulisem, naljakam ja mis kõige tähtsam, olema parem inimene. Me teeme perena koos palju rohkem kui varem. Me oleme iseennast õppinud tundma , avastanud endas külgi, mille olemasolust meil ainugi ei olnud. Triinu on toonud nii palju rõõmu ja oma vahetu olekuga rajanud tee meie südamesse. Ärge saage valesti aru, meil oli enne ka tore. Aga uskuge, alati saab olla toredam!\nKas olete oma otsust kahetsenud?\nEi, mitte kordagi. Triinu on meie laps, me pole kummagi lapse saamise otsust kahetsenud.\nKas lapsendamine on tasuline? Milliseid toetusi saavad lapsendajad?\nLapsendamine ei ole tasuline. Kui kohtumäärus on käes, siis on riigi poolt ette nähtud ühekordne lapsendamistoetus (see oli 300 eurot minu mäletamist mööda). Edaspidi saab lapsendanud pere täiesti tavalisi peretoetusi, nagu tavalised pered (lastetoetused).\nMeie perre tuli 4-aastane tüdruk ja üks vanematest sai võtta 70-päevase lapsendamispuhkuse. Beebi lapsendamisel saab üks vanem jääda lapsehoolduspuhkusele ja saab nn emapalka, nagu ka tavalistes peredes.\nKas välismaalt saab lapsendada?\nEi, Eestisse välismaalt lapsendada ei saa. Küll aga lapsendadakse Eestist mujale, nt Rootsi. Põhjus on selles, et Eesti pered ei ole täna veel valmis lapsendama puudega last. Heaoluühiskonnas on aga võimalused puudega lapse kasvatamiseks oluliselt paremad (toetuste süsteem, tugiteenused jne) ning seetõttu on nendest riikidest pärit pered valmis ka puudega lapsi lapsendama.\nKas teie pere soovib veel lapsendada?\nMe oleme endiselt järjekorras. Vaatame, mida elu toob. Kui saaksimegi homme teada, et üks laps on lapsendamiseks vaba ja meie pere talle sobiks, siis vajaksime kindlasti järelemõtlemisaega. Peaksime analüüsima, kuidas mõjuks uue lapse tulek Triinule ja Mihklile, kui nad alles ise veel teineteisega harjuvad. Millised oleksid meie võimalused ruumi osas jne. Ideaalsel juhul võiks uus lapsuke tulla ehk 5-7 aasta pärast.\nKas last on võimalik nn valida? Sugu ja vanust?\nJah, avaldusse on võimalik märkida, mis soost ja kui vana laste soovite. Muidugi tuleb arvestada sellega, et mida rohkem nn nõudmisi lapsele on, seda väiksem võimalus on last saada. Kui peres on veel lapsi, siis võiks lapsendatud laps olla noorem pere noorimast lapsest. Võiks ikkagi meeles pidada seda, et lapsele otsitakse sobivat peret, mitte ei otsita vanematele neile sobivat last. Seega sellist nö laste valikut ei ole. Kui mõnes asenduskodus saab laps lapsendamiseks vabaks, siis hakkab ametnik otsima just sellele lapsele sobivat peret. Kui pere on leitud, võtab ametnik selle perega ühendust ja palub kohtumisele tulla. Siis räägib ametnik perele lapsest (tervisest, emotsionaalsest seisundist, kogu info eelnenud elu kohta jne), tema bioloogilistest vanematest ning siis peab pere otsustama, kas soovib saadud info põhjal protsessiga jätkata või mitte.\nMis oli kogu protsessi juures kõige raskem osa?\nKõige raskem aeg oli ootamine. Elu läks küll edasi, aga ikka leidsime end aeg-ajalt mõttelt,et millal ükskord…. Kui PRIDE koolitusel osalenud paarid hakkasid järjest rõõmusõnumeid jagama, siis lootus kasvas. Meie ei pidanud kaua ootama, on aga paare, kes ootavad 4-5 aastat või rohkemgi.\nKui teil on veel täpsustavaid küsimusi, siis võite need kommentaaridesse jätta, ehk leiab see tore naine siin ka aega midagi vastata. Ja kui kellelgi mu lugejatel on kogemusi lapsendamisega, siis hea meelega kuulan ka teie kogemusi 🙂\nemotsioonid ja elu / emotions and life\njälle üks pildike üleval\nasjad, mida emadel vaja on*\nVasta\tSoovitan 26. oktoober 2017 at 12:59\nSelline raamat on kasulik lugemine:\nVasta\tKris 25. oktoober 2017 at 20:53\nVäga kasulik lugemine, suur tänu.\nVasta\tLapsendaja 25. oktoober 2017 at 13:30\nOlen intervjueeritav. Mul on hea meel, et lapsendamise teema nii palju huvi, arvamusi ja küsimusi tekitab. Ma kardan, et mul ei õnnestu aja puuduse tõttu kõikidele tekkinud küsimustele ükshaaval vastata. Seega suunan teemast tõeliselt huvitatud inimesi otsima oma küsimustele vastuseid kas MTÜ Oma Pere kodulehelt, sotsiaalkindlustusameti lapsendamisega tegelevalt spetsialistilt või helistada numbril 56890150. Sellelt numbrilt saab infot ja nõu kõikidel vanemliku hoolitsuseta jäänud lastega seotud teemadel.\nLisaks toimuvad homme kl 12-13 infopäevad SKAs (Tallinnas, Tartus, Rakveres ja Pärnus, vaadake MTÜ Oma Pere lehelt), kust saate kindlasti ammendavaid vastuseid.\nMõned kommentaarid tahaksin siiski lisada:\nKui pere otsustab hakata kasvatama teistest vanematest sündinud last, on see väga tõsine otsus. Nagu üks kommenterija väitis – laps tuleb pagasiga, siis vajab pere eelteadmisi erinevate probleemidega toimetulekuks (kiindumushäired, tähelepanu- ja ärevushäired jne). Neid teadmisi saabki PRIDE koolituselt ning hiljem MTÜ Oma Pere poolt pakutavate tasuta tugiteenuste kaudu. Igal juhul peab pere olema valmis lapse probleemidega tegelemiseks, julgema vajalikku abi küsida. Märksõnadeks on tasakaalukus ja kohalolek, lapsega tuleb olla kontaktis. Lapsendatud lapsed vajavad täielikku pühendumust ja tingimusteta hoolimist ning see nõuab meeletut ajaressurssi. Vanemate hoolest ilma jäänud lastel on algne kiindumussuhe häiritud. Pere ülesandeks ongi turvalise kiindumussuhte kujundamine. Ja see pole kerge töö.\nTeiseks tahan vastata ühe inimese küsimusele selle kohta, et mis saab siis, kui laps ei kohane või vanemad ei suuda last omaks võtta. Aga teen seda hiljem.\nVasta\tMarju-shmarju 25. oktoober 2017 at 09:55\nAvardav lugemine oli, aitäh selle inteka eest!\nVasta\tE 25. oktoober 2017 at 09:25\nMa soovitaks sellele mõelda, et lastekoju ei anta lapsi põhjuseta. Need lapsed tõesti on erivajadusega, kes kui palju, see oleneb.\nNäiteks Tartu lastekodus on vist 47 last, kellest 39 on raske või sügava puudega. Info andis lastekodu juhataja. Need üksikud kes pole puudega, neid on tohutult vaimselt vaja arendada.\nEt kindlasti on see suur töö kui võtad lapse lastekodust, laps tulebki pagasiga, millest sina teadlik ei ole. Kindlasti vajavad nad kodu ning oma kodu alati etem kui ühiskodu.\nMina kavatsen ka kunagi lapsendada, aga mina just seda pelgangi, et riskid suured. Samas oma lapse puhul samuti riskid suured. Aga minumeelest on okei peresuurus 2lapseline, nii jõuad ilusti tegeleda ja tõesti lapsi maksimaalselt arendada. Mina rohkem ei suudaks korraga, samas on inimesi, kes suudavad küll 🙂\nVasta\tKelly 25. oktoober 2017 at 10:21\nEnamasti ikka last ei anta är vaid eestis on palju peresi kus laps võetakse ära. St omakorda, et lapsendamiseks n.ö sobivaid lapsi on vähe. Enamasti on laste bioloogilistel vanematel hooldusõigus olemas ja see tähendab, et lapse saab anda ainult hoolduperre.\nKindlasti pole enamus lastekodulastest puudega – tõenäoliselt erihoolt vajavad lapse pannakse ühte lastekodusse selleks, et tagada neile piisav hool.\nVaimsed probleemid on kindlasti igal lapsel kes on ema hooleta kasvama pidanud ja sellega peab arvestama.\nOlen kokkupuutunud hoolduspere lastega ja ise kasvanud lastekodu lähiste ja lapsed nagu lapsed ikka – ega vaimsetst probleemidest ei hoia ka kodus kasvamine.\nÜldiselt ikka tead enamvähem mis pagasiga laps tuleb – lapsed on äravõetud perest ikka põhjusega ning lastekodus tegelevad nendega eri valdkondade inimesed seega suurelmääral on probleemid teada.\nVasta\tE 25. oktoober 2017 at 12:08\nSeadustele tuginedes peab perest tulnud laps veetma teatud aja lastekodus, praktikas seda eiratakse tihti lapse heaolu silmas pidades (milleks solgutada) ja kui uus pere ootamas, antakse laps ka kohe edasi.\nJah, on spetsialistid kes hindavad lapse seisukorda, aga pigem on see minevik siiski tume maa ning usalduse võitmine lihtsalt võtabki aega. Soovitan lastekaitse inimestega tutvuda võimalusel, väga julmad lood toimuvad ka siinsamas eestis..\nSee tekst ei ole mõeldud kellegi hoiatamiseks et vot sina ei ole sobilik.. Pigem on selline tegevus alati väga tänuväärt.\nVasta\tritsik 24. oktoober 2017 at 22:38\nKas ka homoseksuaalidest paarid on Eestis saanud lapsendada või kuidas ametnikud sellesse praegu suhtuvad?\nVasta\tMinna 24. oktoober 2017 at 21:42\nKui laps saab täiskasvanuks, kas temal on võimalik siis oma bioloogilised vanemad üles otsida, st kas talle avaldatakse andmed oma bioloogiliste vanemate kohta?\nKas Triinul õdesid-vendi pole?\nVasta\tMa 25. oktoober 2017 at 10:28\nJah, kui ta saab täiskasvanuks, siis tal on see õigus oma bioloogilised vanemad üles otsida.\nVasta\tKüsin 24. oktoober 2017 at 21:32\nMina tahaks teada kui oluline on lapsele oma toa olemasolu?\nTuttav (kes lapsi ei saa, aga tahtis väidetavalt lapsendada) rääkis, et lapsel peab olema teatud ruutmeetritega oma tuba ja muud nõuded (isiklik kirjutuslaud jne) peavad olema täidetud. On see siis nii?\nVasta\tMallukas 24. oktoober 2017 at 22:20\nmina küsisin sama asja inimeselt, kelle töö oligi hinnata seda, kas pered sobivad. kopeerin sulle:\nMille põhjal valisin- ütlen ausalt, ma proovisin kohe ära unustada need näod, kes mulle oma paberid tõid. Ma tahtsingi ainult paberite põhjal vaadata. Minu isiklik arvamus inimeste välimuse, kõnemaneeri, käitumismaneeri põhjal ei tohiks olla otsustavaks. Sest psühholoog on nendega koos olnud tundide viisi, mina võib-olla 15 minutit. Vaatasingi, kui vanad nad on, milline on materiaalne olukord, kas lapsele suudetakse tagada eluks vajalik (nad olid täiesti tavalised keskmised Eesti pered, kes teenisid Eesti keskmist palka) milline on kodu (kas lapsele oleks oma isiklik ruum olemas, ei pidanud olema isegi oma tuba, piisab voodist ja võimalusest tahtmise korral omaette olla). Samas püüdsin vältida olukorda, kus lapsendajatelt ja bioloogilisel vanemal on võimalus pidevaks kokkupuuteks.\nNB Ei olnud oluline pesukuivati ega nõudepesumasina olemasolu, soojamaareisid ega trimmis vanemad.\nÜldiselt nö, midagi väga saatuslikku polnud, sest kõik kes juba avaldusega minu juurde jõudsid, olid läbinud/läbimas PRIDE koolituse ja kõikide kohta oli tehtud pereuuring. Kriminaalse tausta ja lapsendamiseks mittesobivad pered lihtsalt ei jõua avaldusega nii kaugele. Teine aspekt, kas nad jõuaksid lapse üles kasvatada. Kedagi diskrimineerida ei tohi, aga kui on näiteks 1a laps, siis 45+ vanusega lapsendajate puhul on millele mõelda: kas nad jaksavad lapse täisealiseks kasvatada jne. Kuigi igas peres võib juhtuda õnnetusi, siis oluline on tegelikult ju lapsele leida parim võimalik kasvukeskkond.\nVasta\tMartin 24. oktoober 2017 at 19:31\nAitäh selle postituse eest. Endal ka see mõte peas keerelnud jupp aega 🙂\nVasta\tC 24. oktoober 2017 at 17:22\nLugesin ja nutsin, miks ma ei tea.. Ju ikka rõõmust, et on nii võrratuid perekondi!\nVasta\tLiisa 24. oktoober 2017 at 16:40\nVaidlen vastu sellele punktile, et välismaalt Eestisse lapsendada ei saa. Uurisin selle kohta u pool aastat tagasi isiklikust huvist ja see on teoreetiliselt siiski võimalik. Tõsi, keerukas ja kulukas ja väga palju tuleb ise ära teha, sest Eestis, erinevalt USAst, ei ole nö lapsendamisorganisatsioone, inglise k vist ongi termin adopting agency, kes otsib siis sobivad lapsed laiast maailmast (Indiast, Hiinast ja Aafrikast peamiselt) ja tutvustab neid potentsiaalsetele vanematele. See lüli on puudu ja see osa tuleb endal ära teha.\nMeie pole seda plaani sada protsenti maha matnud veel, aga aktiivselt praegu ei tegelegi just selle keerukuse pärast. Kuid kindlasti ei saa öelda, et välismaalt Eestisse lapsendada ei saa.\nVasta\tRaili 24. oktoober 2017 at 16:14\nMinul on küsimus selle kohta, et kas nime vahetamine on kohustuslik/soovituslik/vanemate valik? Aitäh, kui keegi võtab aega, et vastata 🙂\nVasta\tMa 25. oktoober 2017 at 10:19\nMina oman teadmist, et lapse nimi tuleb lapsendades ära vahetada, samuti vahetatakse ära isikukoodi viimased numbrid.\nVasta\tLapsendaja 25. oktoober 2017 at 14:45\nSee sõltub konkreetsest lapsest, tema vanusest, päritolust jne. Kindlasti ei ole eesnime muutmine kohustuslik. Kui lapsendatakse nt 10- aastane laps, kes on elanud nimega Peeter ja ta ei soovi omale teist nime, siis ei pea vahetama. Mõningatel juhtudel ametnik soovitab vahetada.\nVasta\tRaili 25. oktoober 2017 at 15:48\nOo, olgu peale, aitäh 🙂\nVasta\tRiin 24. oktoober 2017 at 16:00\nMeil just abikaasaga tuli lapsendamine jutuks. Hetkel on kasvamas üks laps, erivajadusega 5-aastane poiss. Kuna ise hetkel lapsi ei saa, kuigi sain ravi ja proovime, siis otsustasime lapsendamise kasuks. Lisaks on see soov olnud juba ammu ammu (teemaks kerkis küll aga alles hiljuti), et pakuks päris kodu väikesele inimesele, kes seda tõesti vajab. Hetkel panime nagu pausile selle avalduse esitamise. Kardame, et kuna maja ehitus on pooleli, siis ehk on see selline kriteerium mida arvestatakse (no kindlasti on parem, kui on ehitus valmis, sest hetkel on magamistuba ja elutuba nö koos ja magamistoad on pooleli ehitusega) Aga lugedes seda protsessi, siis avalduse võiks ju ikka sisse anda? Kriteeriume meil lapse suhtes pole. Et mis värvi silmad, poiss v tüdruk, vanus pole samuti oluline.\nEhk kõlab imeliku küsimusena, aga kas erivajadusega lapse kasvatamine lihtsustab (võiks lihtsustada) lapsendamist? Või just vastupidi raskendaks olukorda?\nVasta\tIsta 24. oktoober 2017 at 19:19\nArvesta et see lapsendatud laps võib olla hingest katkine, kas sul oleks jõudu olla oma erivajadusega lapsele samamoodi olemas kui praegu. Näiteks ei pruugi te pikalt magada saada.\nÕnnistatud olgu need pered kel on niipalju südamesoojust et võtta oma perre oma laste kõrvale kasvama võõras laps.\nVasta\tMa 25. oktoober 2017 at 10:25\nLoe seda! 🙂\nVasta\tKati 24. oktoober 2017 at 15:11\nMinul oleks ka küsimus. Olen kuulnud lugusid perede kohta, kus lapsendatud laps ei võtagi päris omaks perekonda või ei võta olemas olev laps uut last vastu. Mis sellisel juhul tehakse ning kuidas selliseid probleeme lahendatakse?\nVasta\tMa 25. oktoober 2017 at 10:23\nIlmselt otsitakse siis lahendus samamoodi nagu nii-öelda tavalistes peredes – nõustajad, psühholoogid, psühhiaatrid jne.\nVasta\tMari 25. oktoober 2017 at 13:28\nMiks peab nime ära vahetama? Ja kuni mis vanuselisel lapsel?\nVasta\tLapsendaja 25. oktoober 2017 at 19:40\nEi pea, kuid mõningal juhul on see soovitatav. Nagu ma eespool mainisin, sõltub see konkreetsest lapses ja tema loost (ehk pagasist).\nVasta\tLapsendaja 25. oktoober 2017 at 20:04\nSee on selles mõttes hea küsimus ja tuleks kindlasti enne lapsendamist läbi mõelda. Jah, tõepoolest ei ole ju võimalik ette ennustada, kuidas laps kohaneb, kas tekib turvaline kiindumussuhe lapse ja vanemate vahel ning milliseks kujunevad õdede-vendade vahelised suhted. Kui tõesti juhtub nii, et laps on lapsendatud ja vanemad ei tunne südames, et võiksid last samamoodi armastada nagu näiteks oma bioloogilisi lapsi, siis mina mõtlen nii: MEIE oleme täiskasvanud, MEIE tegime otsuse lapsendamiseks ja kui laps ON juba perre lapsendatud, siis vaatamata sellele, et me südames ei tunne võib-olla seda suurt tunnet (armastust või kiindumust), peame MEIE tegema omalt poolt kõik, et laps ikkagi tunneks, et temast hoolitakse, tema vajadustega arvestatakse, teda koheldakse õe või vennaga samaväärselt. MEIE täiskasvanutena saame seda teha. Jah, see ei pruugi kerge olla, aga ma usun, et see on võimalik (kasvõi pereterapeudi või psühholoogi või mõne muu spetsialisti toel). Sellisel juhul on meie ülesanne vanematena pingutada maksimaalselt ja pakkuda lapsele seda, mida me talle lubasime, kui me otsustasime ta oma perre lapsendada.\nSee on minu isiklik seisukoht.\nVasta\tnimi 24. oktoober 2017 at 15:08\nKas lapsendamisel arvestatakse ka sellega, kas inimesel on loomi, kuidas ta on suutnud nende eest hoolitseda? see ütleb nii mõndagi üleüldse inimese võimekuse kohta kellegi eest hoolitseda.\nVasta\tahaa! 24. oktoober 2017 at 15:08\nVasta\tMallukas 24. oktoober 2017 at 15:19\nma vaatan, et sind kohe nii huvitab, et pead kaks korda erinevate nimedega küsima. Ma usun, et vastus on siiski ei.\nVasta\tnimi 24. oktoober 2017 at 17:23\nesimesel korral ei läinud läbi, vähemalt ei ilmunud, mõtlesin, et äkki on asi nimes.\nhuvitab, sest see on loogiline küsimus.\nVasta\tMaria 24. oktoober 2017 at 21:05\nMa usun, et kõike vaadatakse ja loomulikult pole mingit skaalat, et kodulooma eest hoolitsemise eest saab nii palju pluss- või miinuspunkte (:D) vms, aga et kui perekonna kohta profiili koostatakse, siis ütleb kõik Sinu kohta midagi 🙂\nVasta\tAnneli 24. oktoober 2017 at 14:31\nMul on kaks küsimust,ma ei tea kas oskaksite neile vastata,mitte et mul midagi karta oleks või midagi peidaks,aga kui laps on juba kodus,kas lastekaitse tuleb teda siis vaatama ja uurima kuidas tal läheb,millistes tingimustes elab jne.Tean,et kunagi mu naabrid pakkusid ühele poisile asenduskodu ja neil käis päris tihti kontroll. Mu teine küsimus on see,kui ma oleksin nõus adopteerima või asenduskodu pakkuma näiteks narkosõltuvuses beebile või mõnele erivajadusega lapsele,siis kas ja kuidas on määratud selle lapse ravi,kas tema ravi hakkan kinni maksma mina võib aitab selles ka riik või mõni muu sihtasutus?Viimane küsimus võib kõlada küll nii,et ma pole huvitatud lapse ravi eest tasuma,aga tegelikult nii see ei ole,pigem mind ikka huvitab,et kas keegi neid uusi lapsevanemaid ka toetab 🙂\nVasta\tAnneli 24. oktoober 2017 at 15:56\nTäpsustan natuke oma küsimust,enamus ravist katab küll haigekassa,aga ma pidasin silmas rohkem metadoonravi,et kas selle kompenseerib samuti haigekassa,ja kas teile räägiti ka nendest sõltuvuses lastest?\nVasta\talma 24. oktoober 2017 at 20:19\nkõik lapsed tulevad oma psüühiliste ja ka füüsilise pagasiga, õigem oleks endalt küsida KAS on jõudu sellega tegeleda? kõigi nende katsumustega mida ei osanud uneski ette näha? sest pole harvad juhtumid, kus antakse lapsed tagasi, sest EI SOBINUD perre 🙁 neil lastel on niigi hingehaavad ja neid uuesti tagasi anda on suur trauma nende psühhikale …\nVasta\tLaura 25. oktoober 2017 at 08:03\nNarkosõltuvuses beebi on vastsündinu ja nende võõrutamine narkootikumist toimub haiglas, mitte hoolduspere või kasupere kodus. 🙂\nVasta\tMetadoon 27. oktoober 2017 at 21:42\nMitte iialgi mitte ühelegi beebile ei anta metadooni. Metadoon on asendusravi inimestele, kes seda mitte tarvitades läheksid fentanüüli tarvitama. Kõikidel muudel juhtudel on 0-tolerants. Või kuidas te kujutate ette, et hakkate beebile pudelist piimaga metadooni jootma 😀 ?\nVasta\tMa 25. oktoober 2017 at 10:22\nMetadoonravi on narkosõltlastele niikuinii tasuta.\nKui laps on asendusperes või eestkosteperes, siis kannab temaga seonduvad kohustused vald, linn vm. Pere hakkab neid kohustusi täitma siis, kui laps on lapsendatud.\nVasta\tTibu0 24. oktoober 2017 at 14:25\nKui pere on leitud ja ametnik kutsub kohale lapsest rääkima, siis kas kohtute lapsega ka? Kas näete last mitu korda enne kui ta tuleb koju?\nVasta\tLapsendaja 25. oktoober 2017 at 19:45\nEi, lapsega lepitakse kohtumine kokku pärast seda, kui olete ametnikult lapse ja tema bioloogiliste vanemate kohta kogu vajaliku info saanud ja otsustanud lapsendamisprotsessi jätkata. Esimene kohtumine toimub ametniku ja asenduskodu töötajate juuresolekul. Esimesel kohtumisel ei esitleta teid lapsele kui tulevasi vanemaid, vaid kui sõpru, kes tulid asenduskodusse külla, et lapsega tuttavaks saada.


Lingvist päästab kiiresti keelevangist\n7. september 2014 kell 21:00\nArvutiprogrammi abil 200 tunniga võõrkeeled selgeks õpetada lubav Eesti idufirma Lingvist on suutnud veenda selles poolteise aastaga investoreid üle maailma ning mitmeid keeleõpetajaid Eestis. Šveitsis tuumaosakeste kiirendis CERNis alguse saanud vähem kui kümne töötajaga firma on kaasanud üle miljoni euro investorite raha.\nLingvisti juhid Mait Müntel ja Ott Jalakas kiirustavad kohtumisele otse eelmiselt kokkusaamiselt investoritega Silicon Valleyst, kes tulid Tallinna, et meelitada Lingvisti idakaldalt Bostonist läänekaldale Silicon Valleysse, idufirmade Mekasse. Kuigi pea kogu Linvisti pisike tiim töötab Tallinnas, on ettevõtte kodune aadress juba augusti keskpaigast USAs Bostonis. “Lihtsalt investoritel on komme investeerida oma lähiümbrusse. Nad ei investeeri Eesti õigusruumi, sest neil pole advokaate, kes mõistaksid eestikeelseid seadusi,” selgitas Müntel.\nKust võtta aega keele õppimiseks? Üle-eelmisel sügisel oli Mait Müntel elanud ja töötanud juba paar aastat füüsikuna Šveitsis. Kuna tema töökeel CERNis oli inglise keel, nappis tal võimalusi keelekeskkonnas elamisest hoolimata prantsuse keel korralikult selgeks saada. Sobivat arvutiprogrammi selle õppimiseks ta samuti ei leidnud. Seepeale otsustas Müntel endale ise ühe prototüübi meisterdada – usaldada prantsuse keele selgekstegemine täielikult arvuti kätesse.\n“Lugemises on mul praegu kindlasti B2 tase olemas – ma võin minna vabalt Prantsusmaal raamatupoodi, küsida endale juturaamatu ning seda lugeda. Kuigi see pole üleliia lihtne, saan hakkama. Enne oma programmi polnud ma prantsuse keelt kunagi õppinud,” ütles ta.\nMajandusliku edu taga keelteoskus. Müntelit motiveeris see, et prantsuse keele statistilist analüüsi tehes selgus, et eesti keeles puuduvad tõlked ligi kolmandikule prantsuse keeles kasutatavatest sõnadest, sest sõnaraamatute väljaandmisel uuendatakse vaid eelmisi trükke, aga keel muutub kiiremini, kui inimesed jõuavad pabersõnaraamatuid teha. Tema mõtles, et täidab selle augu meie keeleõppes ära.\n“Olin võrdlemisi häiritud sellest, et eestlasena olen ma väikse rahva esindaja, aga meie majanduslik edu sõltub suuresti sellest, kui palju me oskame erinevaid keeli. Juhtuski nii, et maailmas hakati Lingvisti vastu palju rohkem huvi tundma kui siin,” lisas ta.\nEsimene investor potentsiaalne konkurent. Kui Mait oli oma isikliku prototüübi valmis saanud ning toodet edasi arendas, sattus ta oma keeleprogrammist rääkima investori ning Skype’i arendaja Jaan Tallinnaga. Selgus, et Tallinn tegi juhuslikult samal ajal endale jaapani keele õppe tarkvara. “Võrdlesime oma tegemisi ja hiljem ütles ta, et jättis meie kohtumise järel omaenda tarkvara arendamise pooleli, lootes minu omale. Kui ma Šveitsist tagasi tulin, sai temast meie esimene investor,” meenutas Müntel.\nMöödunud kevadel väljus Lingvist, toonase nimega Language Accelerator, Prototroni konkursilt 10 000eurose peapreemiaga. Sama aasta augustis oli nende meeskonnas esimene täiskohaga töötaja, sügisel esimene 200 inimese suurune testgrupp ning tänavu kevadel valiti nad juba mainekasse Londoni Techstarsi kiirendiprogrammi.\n“Esimese testimise tulemuste pealt kaasasime täiendavalt investoreid, ning raha tõstmise käigus jõudsime kevadeks Londonisse Techstarsi. Praeguseks oleme kaasanud nii Eesti kui ka Soome riskikapitali fondidest ja ingelinvestoritelt 1,2 miljonit eurot, mis kulub kõik tootearenduseks,” rääkis Jalakas.\nKeeleõpetajad ümber pööratud. Lingvist võiks olla päris keeleõpetajatele suur konkurent, kuid nii Müntel kui ka Jalakas kinnitavad, et õpetajate seas on nad kohanud rohkem entusiaste kui skeptikuid. “Neile meeldib, et nad saavad omale vastu paremad õpilased, kes on pärast iseseisvalt Lingvisti abil õppimist väljaspool klassiruumi edasi arenenud. Seda näitab näiteks meie juunis alanud koostöö Prantsuse instituudiga,” sõnas Müntel.\nJalaka sõnul suurendab Lingvist keeleõpetaja efektiivsust, sest päris õpetaja saab Lingvisti abil paremini teada, mis on õpilase nõrgad kohad. “Meie tarkvara aitab õpetajal oma tööd ja aega paremini väärtustada. Lingvist on sisuliselt pidevalt jätkuv kontrolltöö, sest meil on pilt õpilase teadmistest ning sellele põhinedes pakub programm välja järgmiste tundide teemasid,” selgitas ta.\nÕppijate ring laieneb. Algoritm, kuhu saab erinevaid keeli lisada, on Jalaka sõnul universaalne. “Praegu tegeleme algoritmi ja kasutajakeskonna arendusega ning kasutajate motivatsiooni juhtimisega. Uute keelte lisamine on praegu tagaplaanil, loodame selle võtta käsile järgmise aasta alguses. Plaanime lisada hispaania, saksa ja jaapani keele ning tulevikus saab kindlasti õppida uusi keeli ka eesti keele baasil,” ütles Jalakas.\nLigi 40% Lingvisti praegusest 10 000 kasutajast on Eestis, aga järgmised suured kogukonnad on USAs ja Jaapanis. “Kõik maailma suurimate keeleõppefirmade asutajad on meiega juba ise ühendust võtnud ja Lingvisti vastu huvi tundnud. Meid aitab praegu ainult võidujooks arenduses. Kui seda liiga aeglaselt teha, siis kopeerib varem või hiljem keegi meid,” sõnas Jalakas.\nMaailm on täis läbimurde üritajaid\nUrmas Sutrop, Eesti keele Instituudi direktor, Tartu Ülikooli professorOlen kuulnud küll Lingvisti programmist, aga maailm on täis selliseid läbimurde üritajaid, nende küsimus on nüüd selles, kes seda programmi müüma hakkavad – mis kanalite kaudu ja kellele. Selle probleemi taha takerduvad väga paljud leiutised.Statistilisel analüüsil põhinev keeleõppe meetod on juba olemas, valitakse näiteks 4000 sagedasemat sõna eesti keeles, mille juurde lisatakse semantilised väljad, et oleks võimalik hakata loogilisi lauseid moodustama. 200 tunniga ja kiireminigi võib ära õppida küll uues keeles rääkimise. Maailmas ringi hulkumiseks on see täiesti piisav.


13 AVIS.com sooduskoodid ja kupongid | 2020\nKupongid > AVIS.com\nHinnang: 4.3 - 4 Hääli\nAVIS Sooduskood ja kupongid ✅\nAllpool leiate 13 kupongikoodi ja reklaami, mis toimivad AVIS.com-i jaoks septembris 2020\nAvisel on autorendiettevõttes laialdased tipptasemel ajalugu ning ka teil on võimalus reserveerida oma liising otse nende saidil. Lisaks annab see etapi, kus Avisi kuponkikoodi abil on võimalik panustada soovi genereerimisse. Avis-promokood mig seda ei tohi kasutada ega kombineerida erinevate kupongide, tutvustuste või eksklusiivsete pakkumistega. vähem ... veel\nPakkumisi kokku 13 Kupongi koodid 13 Pakkumised 0\nAVIS-i kupongikood autorendiga 30% soodsamalt!\nJust praegu! Kasutage seda AVIS-koodi veel 30%...rohkem\nD486602 Vt Kood\nJust praegu! Selle AVIS-koodi abil saate autorendist veel 30% allahindlust!\n30% AVIS-i kupong autorendile\nAVIS-i jaoks enim kasutatud kuponkikood: kasutage seda nüüd...rohkem\nA031300 Vt Kood\nAVISis enim kasutatud kuponkikood: kasuta seda kohe ja saad kohe 30% allahindlust\nSelle AVIS-kupongiga kuni 15% allahindlus baashindadest\nKasutage seda AVIS-i sooduskoodi ja saategi...rohkem\nJ046320 Vt Kood\nKasutage seda AVIS-i sooduskoodi ja saate autorendi baashindadest kuni 15% soodustust\nMuud AVIS.com-i koodid, mis võivad töötada\nAvis: 20% allahindlust\nVastuvõtmisperiood on 30/12/19 - 17/12 / 20. 35%...rohkem\nN005000 Vt Kood\nVastuvõtmisperiood on 30/12/19 - 17/12/20.\n35% soodsamalt - Jordaania, Malaisia25% soodsamalt - Tšehhi, Norra, Taani, Rootsi, Valgevene\n20% soodsam - Prantsusmaa, Holland, Belgia, Luksemburg, Poola, Itaalia, Hispaania (Mandri- ja Baleaarid), Portugal, Suurbritannia, Soome, Kreeka, Laos, Malta, Rumeenia, Sloveenia, Taiwan, Ukraina.\n15% soodsam - Saksamaa, Austria, Šveits, Hispaania (Kanaari saared), Bulgaaria, Eesti, Iisrael, Läti, Leedu, Makedoonia, Réunioni saar, Singapur, Türgi.\n10% soodsam - Albaania, Horvaatia, Iirimaa, Serbia, Slovaki Vabariik, AÜE\n25% soodsamad baashinnad!\nTehingu otsijad saavad Avisi baasilt säästa kuni 25%...rohkem\nA519300 Vt Kood\nPakkumiste otsijad saavad Avisi ülemaailmse hinnaalanduse (AWD) numbriga broneeringu tegemisel Avisi põhihindadest kuni 25% soodsamad saada Avisi baashinnast paljudes asukohtades ja sõidukitüüpides kogu USA-s ja Kanadas. Kontrollige oma asukohta kohe, et näha, kas teie reisiplaanid sobivad allahindlus kuni 25%. Kui maksate kohe, täitke oma broneering ja saate kohese kinnituse!\nNautige baashinna 25 dollarit\nKui kulutate 25 dollarit, nautige 175-dollarist OFF baashinda!\nMUWA148 Vt Kood\nEsitatakse: 5 kuud tagasi\nKuni 30% soodsam, kui maksate nüüd meie talvemüügi ajal!\nSaate tasuta versiooniuuenduse ja kuni 30% soodsamalt...rohkem\nUUWA009 Vt Kood\nKui maksate nüüd meie talvemüügi ajal, saate tasuta versiooniuuenduse ja kuni 30% soodustust!\nKuni 30% soodustus kõikidele sõidukitele\nKuni 30% soodsamalt kõigile sõidukitele PLUS tasuta uuendus...rohkem\nKuni 30% soodsamalt kõikidele sõidukitele PLUS-is tasuta uuendamine meie talvemüügi ajal!\ntop AVIS Koodid\nkood AVIS-i kupongikood autorendiga 30% soodsamalt! 2022-12-31\nkood 30% AVIS-i kupong autorendile 2022-12-31\nkood Selle AVIS-kupongiga kuni 15% allahindlus baashindadest 2022-12-31\nAvisel on ulatuslik innovatsiooniajalugu autorenditööstuses ning ta on planeedi populaarseimate kaubamärkide hulgas. See annab teile mugavuse saamiseks luksusautode täiesti uue mõõtme, mis võib tekitada soovi, et te oleksite nende püsitarbija. See pakub teile täielikku valikut promosid, mille hulgast saate valida. Sellest on saanud autorenditööstuses juhtiv nimi tänu laialdasele ülemaailmsele kohalolekule, mis asetseb kõrvuti oma ettevõtte mentaliteediga. See on üks suuremaid autorendiettevõtteid planeedil ja sellisena on sellel Austraalias palju baase, mis muudavad auto rentimise hõlpsaks ja mugavaks reisijatele igal ajal ja igal pool, kus nad seda soovivad. Pakutavate mitmesuguste teenuste abil on tõenäoline, et tuvastate täpse auto teie vajadustele ja eelarvele, kuni välja kolite.\nÜürimisest võidakse keelduda, ehkki on tõenäolisem, et teie allahindlus muutub kehtetuks ja nad nõuavad, et maksaksite sissemakse määra, mis, nagu võite arvata, on võrgutempoga võrreldes oluliselt kallim. Odavamad autorendid on seotud uskumatute pakkumistega. Sõiduki rentimisel on alati oluline arvestada sellega, et autorent on usaldusväärne ja usaldusväärne.\nAvis saab rentida soovitud sõiduki soodsa hinnaga. Auto saate lähimasse depoohoonesse, ilma et peaksite pikka ja keerulist praktikat kogema. Selle asemel, et kanda oma autole palju kulumist, võite rentida auto osa hinnast. Enne sõiduki rentimist on veel paar asja kaaluda. Üks asi ettevõtte rentimisel on see, et leiate nende kupongikoodid kas nende või kolmandate osapoolte veebisaitidelt. Avis Rent A Car on jätkuvalt üks suurimaid autorendifirmasid maailmas.\nAvis Rent A Car pakub valikut teenuseid, mis võimaldavad teil oma renti vastavalt vajadustele kohandada.\nTeil on võimalik valida, kas maksate oma auto eest kohe online-maksemenetluse teel või pärast oma sõiduki kättesaamist. Samuti saate vajadusel oma auto uuendada või vahetada. Parim asi Enterprise Rent a Car puhul on see, et see on maailmatasemel ettevõte, kes tegeleb kõigi oma klientide probleemidega. Lihtsalt ärge unustage, et kaasa võtte krediitkaardi, mida kasutate sõiduki valimisel. Nagu Enterprise ja Alamo, võimaldab ka Avis Rent A Car sõiduki hankida ja kogu maailmast mujale minna.


Postitused sildiga 'vainupea kirik'.\nMario Luik  11. juuni, 2019\nVainupea kabel toob igal aastal Vainupeale huvilisi nii lähemalt kui ka kaugemalt. Viimastel aastatel oleme näinud kõvasti vaeva, et kabelit koos selle sündmuseks kasutamise võimalustega inimestele tutvustada. Järgnevalt saab antud põhjalik ülevaade, mida Vainupea kabeli sündmuseks broneerimisel kindlasti arvestada tuleb. Nii saab abielu registreerimise, laualatuse tseremoonia või siis hoopiski kontserdi korraldamise eelnevalt lahedasti läbi mõelda ja paika panna. Ette on tulnud olukordi, kus näiteks noorpaar on kirikuõpetaja jätnud (unustanud) kutsumata või siis on pulmamuusika esitajate leidmine osutunud keeruliseks. Loe lisaks\nMario Luik  10. mai, 2019\nElise Dobrjanski maalide näitus "Rannikul" Vainupea kabelis\nMeil on suur au võtta Vainupea kabelis vastu kunstnik Elise Dobrjanski maalide näitus "Rannikul". Ootame kõiki huvilisi näituse avasündmusele laupäeval, 1. juunil kell 18.00. Näitus on kabelis üleval kuni 31. augustini. Loe lisaks\nMario Luik  06. mai, 2019\nSeltsi üldkoosolek toimub 04.05.2019, algusega kell 14:00 Vainupea kabelis.\nMario Luik  29. märts, 2019\nMario Luik  15. sept, 2018\nMario Luik  26. aug, 2018\nMario Luik  17. aug, 2018\nMario Luik  10. aug, 2018\nVainupea külast kokku kogutud pildimaterjali ettekanne\nOotame kõiki sõpru lähemalt ja kaugemalt Vainupea kabelisse muinastulede öö õhtul kell 21.00. See tähendab pärast kontserdi toimumist ja lõkke süütamist. Ühisel kogunemisel saab presenteeritud ettekanne Vainupea küla kohta kokku kogutud pildimaterjalist. Projekti toetasid: EV100 ja Eesti Külaliikumine Kodukant. Loe lisaks\n26. dets, 2017\n18. dets, 2016\n12. sept, 2016\n11. juuni, 2016\n15. dets, 2015\nNaine24 Pulmaeri: Vainupea kabel\n16. veebr, 2015\nForest Kämp aitas sõbrapäeval kabelit üles kütta\n14. veebr, 2015\nForest Kämp Vainupeal\n26. dets, 2014\n08. dets, 2014\nJõulukontsert "Talve võlumaa" Vainupea kirikus\n02. dets, 2014\nOotame kõiki jõulujumalateenistusele\n18. sept, 2014\nVainupea kabel Teeliste kirikute andmebaasis\nJaagup Kreem "Unplugged"


Van Gaal võttis üheks mänguks Hollandi esiliigaklubi juhendamise üle ning alistas liidri - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all! Avaleht - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\n25. SEPT 2021, 13:58\nHollandi koondise loots Louis van Gaal (70) oli eilses esiliigamängus Telstari peatreeneriks ning tüüris meeskonna 1:0 võidule senise tabeliliidri AZ II üle.\nTelstar asus seitsme vooru järel Hollandi esiliigas 18. kohal ja AZ II esimesel positsioonil, aga Glynor Pleti üheksanda minuti tabamus aitas Van Gaali juhendataval tiimil võita. Telstari väravavahiks on Barcelona peatreeneri poeg Ronald Koeman Jr., kes hoidis oma puuri puhtana.\nVan Gaal võttis Hollandi esiliigaklubi juhendamise üle vaid üheks mänguks heategevuslikul otstarbel. Inimesed said osta loteriipileteid, mille peavõiduks oli koht mängul kuulsa treeneri abilisena. Kogu pileti- ja lotopiletitulu läks heategevuseks.\nVan Gaal võttis oma ülesannet väga tõsiselt - matšiks valmistudes käis ta ka Telstari treeningutel ning vaatas videost üle meeskonna hiljutised mängud. Telstari igapäevaseks peatreeneriks on Van Gaali endine abiline Andries Jonker.


Rahvuslane: Õiguse ja õiglusega on Eestis asjad ühel pool: kohus lõpetab valetamises süüdistatud Mary Krossi kriminaalasja\n▼ okt 2019 (73)\nALDE aseesimees: Keskerakond peab tagama, et põhis...\nÕiguse ja õiglusega on Eestis asjad ühel pool: koh...\nFookuses: kas Isamaa ei kavatsegi astuda homoühing...\nMart Helme: “Mitu aastakümmet ei pööratud elanikko...\nMIS ON JÜRGEN LIGI PROBLEEMIKS?\nEKRE kaitseb eesti peret\n“Räägime asjast” 27.10.2019\nKõik, kes on juba Norrasse sisse tulnud...\nRatas noomis EKREt homoühingute riikliku rahastami...\nMarkus Järvi: soohullust Eesti riigi eritellimusel...\nAlex Jonesil on õigus: Hiina on tõsine oht ja juba...\nPostimehe hinnang Martin Helme külastatud konveren...\nEestlusest ja eestlaste kestmisest - kurja juur on...\nSoomes pöördus noorte meeste töötuse määr tõusule ...\nFred Jüssi: Ma ei usu...\nUinunud Kataloonia plahvatas\nJaak Madison hääletas ainsa Eesti saadikuna Vaheme...\nFookuses: Lepanto lahing peab olema eeskujuks täna...\nEesti ajaloo parima välisministri ehk Jürgen Ligi ...\nRootsi: Nigeeria räppar kutsub mustanahalisi üles ...\nRahandusminister Martin Helme tegevus ajas rahapes...\nKeskerakonna minister asus LGBT ühingu rahastamise...\nPensionärid Euroopa Liidus\nMATTI ILVES: SEE KÕIK ON JUBA OLNUD\nVaher ja Tuul: usuteaduskonna konverentsil Objekti...\nVõlaorjusesse sattunud Montenegro kui hoiatus Eest...\n“Räägime asjast” 20.10.2019\n"Räägime asjast" 13.10.2019\nVarro Vooglaid: pöördusin ERRi vastu kohtusse põhi...\nAnti Poolamets peavoolu purunenud unelmast ehk kui...\nHuvitavat pühapäevaks: Tammsaare - "Riik ja rahvas...\nEKRE ei poolda homoaktivistide toetamist, mis toim...\nIGATI TUBLI ISA!\nNeeger pussitas ettejuhtuvaid inimesi\nSaage tuttavaks: eestluse hauakaevajate nimekiri\nMATTI ILVES: MEID TAHETAKSE MUUTA METSLASTEKS\nEesti LGBT Ühingu rahastamine sotsiaalministeerium...\nEesti ajakirjandusel on aeg peeglisse vaadata – mi...\nObama, Putin ja Rõivas sattusd peale surma põrguss...\nRohelised pioneerid nõiajahil\nValitsuse kolmapäevane infotund – opositsiooni Tsi...\nTucker Carlson: Greta Thunberg on võimuhaarajate i...\nRootslased on viimase enam kui 40 aasta jooksul ai...\nKUUM: Saksamaa politsei uurib esmaspäevast traagil...\nMATTI ILVES: UK - Rassismivastane konverents keela...\n“EKRE retoorika” paljastas opositsiooni õhukese ku...\nCool D - Internatsid (Laula mu laulu 4, 6. saade -...\n"Räägime asjast" 06.10.2019\nMarkus Järvi: Lauri Vahtre, Karl Popper ja uusmets...\nSeksuaalvähemuste filmifestival jõudis kirikusse, ...\nHuvitavat pühapäevaks: Peale veresauna Avinurme ki...\nMinu kingitus kliimapaanika levitajatele\nHiina totaalse kontrolli mudelit rakendatakse ka E...\nUkrainat sunniti tükid ära andma, sama saatus oota...\nEL-ist välja - Martin Helme\nKolumn: rahva sõimamine rassistideks ja ksenofoobi...\nOrjameelsus on Eestis tõeliselt lõkkele löönud – s...\nNädal Euroopa Parlamendis\nKliimapoliitika uus ohver: Ahtme plokitehas suleb ...\nFookuses: EKRE ja Isamaa nõustumine homoühingute r...\nJaak Valge: Tiit Madissoni viimane raamat\nÜks vana postkaart\nRahva tervise tähtsaimast näitajast – selleks on v...\nMATTI ILVES: TIIT MADISSON`I JÄRJEKORDNE RAAMAT\nIlmunud on „Rahvusliku Teataja” septembrinumber\nKõne Euroopa Parlamendis Brexiti debatis, 18.09.20...\nneljapäev, 31. oktoober 2019\nÕiguse ja õiglusega on Eestis asjad ühel pool: kohus lõpetab valetamises süüdistatud Mary Krossi kriminaalasja\nEesti Ekspress kirjutab, et kohus lõpetab valeütluste andmises süüdistatud Mary Krossi kriminaalasja avaliku huvi puudumisel. Kas see on õigusriigi lõpp? Või ametist lahkuva peaprokuröri kättemaks EKREle?\nRingkonnaprokurör Ülle Jaanhold taotles täna avaliku huvi puudumisel ameeriklanna Mary Krossi (50) kriminaalasja oportuniteediga lõpetamist. Taotlust toetavad nii Krossi kaitsja kui kohus.\nOportuniteediga lõpetamisel ei pea süüdistatav end süüdi tunnistama, kuid see eeldab, et ta on siiski teo toime pannud. Krossi ennast kohtus kohal ei olnud. Ta osales istungil Skype´i vahendusel teleriekraanilt. Kohtus räägitu tõlgiti Krossile inglise keelde. „Prokurör Jaanhold taotles kriminaalmenetluse lõpetamist kriminaalmenetluse seadustiku paragrahvi 202 alusel, “kuna puudub avalik huvi ja süü ei ole suur.”,“ kirjutas Eesti Ekspress.\nLisaks tuleb Krossil riigile tasuda 3000 eurot kuue kuu jooksul. Kross ütles kohtus, et on sellega nõus. Krossi advokaat Oliver Nääs ütles samuti, et toetab prokuröri taotlust ja palub see rahuldada.\nKohtunik Leili Raedla leidis, prokuröri et taotlus on põhjendatud. Motiveeritud määruse avaldab kohus täna kell 13.\nSüüdistuse kohaselt andis Kross politseile korduvalt kannatanuna ülekuulamisel valeütlusi ekrelaste rünnaku ohvriks langemisest.\nOma valeütluste kohaselt olevat Kross viibinud 2018. aasta 27. novembril Tallinnas Stroomi ranna pargis. Ta olevat jalutanud koera ja rääkinud inglise keeles mobiiltelefoniga.\nSeepeale olevat kaks tundmatut meest hakanud naist kividega loopima ja karjunud: „Go home, foreigner, go home!” (Mine koju, välismaalane, mine koju!). Ühel mehel olnud rinnus sinise lille märk ehk EKRE logo.\nPolitsei alustas kiviviskajate tabamiseks kriminaalasja, kuid ei leidnud nende olemasolu kohta tõendeid. Uurimise käigus selgus, et Krossi ennast väidetava kallaletungi ajal Stroomi ranna pargis ei olnud.\nKrossi polnud näha turvakaamerate salvestistel. Samuti ei kinnitanud naise rannas viibimist tema mobiiltelefoni asukohaandmed.\nSeetõttu alustas politsei kriminaaluurimist hoopis Krossi suhtes, esitades talle kahtlustuse valeütluste andmises. Naine ennast süüdi ei tunnistanud. Ta kasutas kahtlustatavana õigust vaikida ega selgitanud, mis sel päeval tegelikult toimus ja miks ta politseile valetas.\nProkuratuur andis Krossi kohtu alla. Valeütluste andmises süüdimõistmisel oodanuks teda kas rahaline karistus või kuni kolm aastat vanglat.\nAvalikkus on aga selle uudise peale juba praegu tagajalgadel ja küsib, kus on õiglus? Ning kas tõesti kehtivad meil erinevad standardid valetamise suhtes? Mida kostab selle peale Lavly Perling nüüd?


VW MTB Kolmapäevakute VI etapp 27.06.11 (Kiili) - velo.clubbers.ee\nVW MTB Kolmapäevakute VI etapp 27.06.11 (Kiili)\nPostitus Postitas AndreK » 19. 06. 2012. 09:49\nSättige ennast Kiili lainele Uus rada, uus rajameister ja kohaliku valla toetus ning suur soov kohalikku spordielu edendada. Loodame, et see kooslus toimib.\nDetailsem info nagu ikka kodukal.\nCCRM kutsub kõiki osalema!\nVastutulles rahva tungivale nõudmisele võrdustasime nüüd M50 masinaklassi sõitjatel ringide arvu tava M klassi ringide arvuga.\nPostitus Postitas mart » 19. 06. 2012. 10:29\nAndreK kirjutas: Sättige ennast Kiili lainele Uus rada, uus rajameister ja kohaliku valla toetus ning suur soov kohalikku spordielu edendada. Loodame, et see kooslus toimib.\nKodukal on tore näpuviga\nParkimine Kiili Gümnaasiumi territooriumil asuvas parklas ja seal lähikonnas\nEndise Tähetorni tn raudteeületuskoha kõrval (metsa sissepääs) on avatud uus suurem parkla.\nNagu ikka on kõige soovitavam tulla kaherattalisega.....\nPostitus Postitas margus v » 19. 06. 2012. 23:58\nPostitus Postitas fotek » 24. 06. 2012. 21:43\nKäisime raja luurel ja üritasin miskit ka salvestada, kuid koolimaja kandis on lõpp veidi ebatäpne ja alguses läheb läbi kellegi aiast.\nLiitunud: 24. 06. 2012. 21:18\nPostitus Postitas Paap » 25. 06. 2012. 11:05\nRada ei tundunud ülearu huvitav ja hinamaadel tõmbas käiguvahetaja korralikult heina täis.\nLoodame, et kolmapäevaks on olukord parem.\nPostitus Postitas MarttiM » 25. 06. 2012. 20:10\nMida see rada endast kujutab? On seal vähemalt palju pöördeid, kiirendusi, aeglustusi, juurikaid?\nPostitus Postitas mikulaine » 25. 06. 2012. 20:44\nRajal on täpselt null juurikat minu mäletamist mööda. Küll aga on rada pehmelt öeldes märg ja mudane, iga vihmakord süvendab seda veelgi. Palju on niidetud heinal sõitmist, on ka kruusa ja metsatee lõike. Ehk tehniliselt kerge rada nagu lubatud, aga see-eest peaks kiire olema. Täna märgistati juba mingi osa rajast ära.\nPostitus Postitas brunz » 26. 06. 2012. 09:08\nHärrased ja Daamid, ärge muretsege!\nTegeleme ka raja riisumisega ja käiguvahetajad elavad edasi!\nMudakohti on sees hetkeseisuga "üks". Seal võib jalastuda ja läbi joosta aga saab ka sõita. Tõsi ta on, et ratas läheb poriseks !\nKooli pargi osa on veel märgistamata, sest sealt võivad need sildid enne kolmapäeva kaduda.\nPostitus Postitas tarmo » 26. 06. 2012. 21:57\nPostitus Postitas margus v » 26. 06. 2012. 22:53\nPostitus Postitas TAIX11 » 27. 06. 2012. 19:16\nTsiteerides klassikut - kiidame heaks! Väga bueno rada.\nPostitus Postitas Rivo » 27. 06. 2012. 19:57\nkrt, mul pole ennem kolmapäevakutel midagi krampide sarnast olnud ! Seekord aga viimase ringi peal olid jalad ikka valusad !?!? Ühtlasi tulid ka selle aastaste kolmapäevakute suurimad keskmised pulsinumbrid (176)\nRingi alguse mätastik oli päris äge Paluks järgmisel aastal neid vähe pikemalt\nPostitus Postitas brunz » 28. 06. 2012. 09:41\nSuured tänud kõigile kes said osaleda! Suur tänu ka ilmataadile, kes avas oma luugid alles peale võistluse lõppu !\nLoodan, et saite hea emotsiooni ja hea lähtepositsiooni "Rakke Samsung-ks". ...seal ju ka "imev põld ja raba"...\nBruno & CC Rota Mobilis\nPostitus Postitas mart » 28. 06. 2012. 11:56\nhttp://www.championchip.ee/template/fil ... li_vkl.pdf\nMeeste klassis üllatavalt palju katkestajaid ca 15\nPostitus Postitas Janne » 28. 06. 2012. 12:02\nMõned pildid:) http://fotoalbum.ee/photos/Tauridag/sets/1298507\nPostitus Postitas J&K » 28. 06. 2012. 18:21\nKorraldus ja rada head eriti meeldis pargiosa aga metsavahe pehme osa imes ikka korralikult jalgadest jõu. Peab veel kõvasti trenni tegema\nPostitus Postitas kompat » 29. 06. 2012. 06:57\nKuidas oli raja olukord sõidu alguses, kas metsas oli sama mülgas nagu viimastel meestel.Lõpus oli vähemalt väga porine ja libe.\nPostitus Postitas Rivo » 29. 06. 2012. 08:57\nkompat kirjutas: Kuidas oli raja olukord sõidu alguses, kas metsas oli sama mülgas nagu viimastel meestel.Lõpus oli vähemalt väga porine ja libe.\nEks see veidi mudasemaks muutus lõpu poole, kuid ei midagi sellist, mis oleks mainimisväärselt läbimise kiirusele mõjunud. Enne vasakule metsa alla pööramist olev mudajupp oli minu arvates hilisemal ajal palju parem sõita, kui alguse poole.\nPostitus Postitas brunz » 29. 06. 2012. 09:04\nOlen Rivoga nõus. Oli vaja lihtsalt, enne muda lõppu paremale tõmmata ja sai läbi normaalse hooga! ...vähemalt 29``-ga oli asi nii


Komisjon teeb ettepaneku meetmete kohta platvormitöö töötingimuste parandamiseks ja esitab sotsiaalmajanduse tegevuskava – EU Reporter\nEuroopa Komisjon on välja pakkunud rea meetmeid platvormitöö töötingimuste parandamiseks ja digitaalsete tööplatvormide jätkusuutliku kasvu toetamiseks ELis.\nKomisjon esitab ka tegevuskava, et aidata Euroopa sotsiaalmajandusel areneda, kasutades ära selle majanduslikku ja töökohtade loomise potentsiaali, samuti selle panust õiglasesse ja kaasavasse taastumisse ning keskkonnasäästlikku ja digitaalset üleminekut.\nPressikonverentsi saate jälgida tegevasepresidendi poolt Dombrovskis ja volinik Schmit on Uudisteagentuuri.\nLisateavet leiate Internetist:\nTöötingimuste parandamine platvormitöös: Pressiteade, Küsimused ja vastused, Faktileht, Teabevahetus, suhtlus ja ettepaneku võtta vastu direktiiv.\nÜksikutest füüsilisest isikust ettevõtjate töötingimusi käsitlevate kollektiivlepingute juhiste eelnõu: Pressiteade ja Küsimused ja vastused.\nSotsiaalmajanduse tegevuskava: Pressiteade, Küsimused ja vastused, Faktilehtja Teabevahetus, suhtlus.\nSeotud teemad:digitaalsed tööplatvormideu\nEMSK palub Euroopa Komisjonil olla ambitsioonikam püüdlustes juhtida ELi majandust ja rahandust jätkusuutlikkuse poole\nKonkurents: EL-USA käivitavad ühise tehnoloogiaalase konkurentsipoliitika dialoogi, et edendada konkurentsipoliitika ja jõustamise alast koostööd tehnoloogiasektoris


Herkel rändeküsimusest: kvoodid õhutavad ekstremismi - Riigikogu\nHerkel märkis, et Eesti mõistab Lõuna-Euroopa riikide muret ning on ka FRONTEXi ja muude instrumentide kaudu probleemi lahendusse panustanud. Seda asjaolu rõhutades kritiseeris Herkel Euroopa Komisjoni poolt pakutud kvoote, mis ei arvesta Eesti väiksust ega majanduslikke võimalusi. „Selline poliitika õhutab äärmuslikke meeleolusid ja lõhestab meie ühiskonda,“ ütles Herkel.\nEesti esindaja rõhutas, et tingimata tuleb teha vahet majandusimmigrantidel ja pagulastel. „Kaitsta tuleb ikkagi neid, kes on reaalsed pagulased,“ ütles Herkel. Ta lisas, et tegeleda tuleb pigem probleemi juurtega kui tagajärgedega ja osutas vajadusele panna piir kriminaalsele inimkaubandusele.


17:00 30.09.08 Esimene kord (75076)\n17:00 30.09.08 Kelly koolipäev (48798)\nKeda kuidas, kuid mind on alati valgetes kitlites arsti erutanud. Eriti, kui tegu on noorukeste medõdedega. Lisasin selle täpsustuse, et ei arvataks, et ma pole ka ilusate meesarstide vastu ükskõikne. Mu eriline sümpaatia kuulub siiski noortele naisarstidele.\nKord, kui ühes kakluses noaga õlga sain ja traumapunktis haava kinniõmblemist ootasin, elasin läbi piinliku silmapilgu. Oli talv. Enne opisaali tuli lahti riietuda, see tähendab ka püksid jalast võtta. Need kes mind lõikelauale paigutasid, sarnanesid, üks erand välja arvatud, patuste inglitega. Vähemalt kahel polnud rinnahoidjat ja ühel aluspükse, sest kitsas kittel oleks kummi selgelt välja joonistanud. Valust polnud ammu juttugi, olin ju tuimestuse ära saanud. Sestap keskendusin õdedele, mitte käele. Täpsemalt jalgadele, rindadele, kehadele ja huultele.\nJa kujutage nüüd ette situatsiooni, et opilaual lamava patsiendi türa ajab end jonnakalt püsti, kusjuures mehe näost võib selgelt lugeda piinlikkusetunnet. Üks õdedest vahtis pingsalt süstalt, mõeldes nähtavasti, et on mulle tuimesti asemel ergutit manustanud, teiste silmadest paistis ergas huvi, erandi pilk väljendas mitte ainult ametiseisundi kuritarvitamise soovi, vaid ka tahet seda kohe teostama hakata.\nTegelikult tahtsin jutustada hoopis sellest, kuidas hambaarsti juures käisin. Mul on terved ja ilusad hambad, kuid mitte nii terved, et haavleid pooleks hammustada. Onu oli mulle Saaremaalt metssea liha saatnud, kuid oli vaese looma ilmselt sõelapõhjaks lasknud, sest kui ühe haavliga hammast vigastasin ja edasi otsisin, leidsin veel kolm.\nPeale telefoniraamatu kusagilt infot võtta polnud. Hambaravikabinette oli nagu muda, valisin neist ühe, millel kõige meeldivam nimi.\n"Halloo!" Sihuke hääl nagu oleks naine äsja suhu võtnud. Hiljem meenutades mõtlesin, et nii see võis ju ollagi. Rääkisin oma vigastatud hambast. "Helistate ikka Tartust?" uuris mahe naishääl. Oh ei, Nepaalist, tahtsin vastata. Ta määras vastuvõtuaja ja puha ning kui see aeg kätte jõudis, koputasin valgele uksele, mis viis säravvalgesse puhtasse kabinetti, kust leidsin eest valges kitlis seksika olendi, keda oli raske kujutada hambaarstina.\nEsimesena torkasid naise juures silma blondeeritud juuksed, siis valged hambad ja kummaline naeratus. Oli meeldiv mõelda, et ta on minu pärast lühikese liibuva kitli selga pannu, soengu teinud ja küüsi värvinud. Kabinetti täitis meeldiv aroom. Puhta naisekeha lõhn segamini jasmiini, päikese, kastese rohu ja äsjalüpstud piima lõhnadega. Oh jumal, mõtlesin. Ta võiks türa kaudu kõik mu hambad välja sikutada.\nTa palus mul istuda. Hambaarstitool on sihuke agregaat, millele esimese hooga ei oska lähenedagi. Väike käeke patsutas polstrile. "Jah, siia palun". Hääl oli mahe, kurisev ja mõnus. Naise hallid silmad vaatasid hajameelselt mu nägu, libisesid üle rinna, peatusid korraks kubemel.\nTäitsa mõnus tool, mõtlesin, kui ta selle niiviisi välja reguleeris, et ma poollamavasse asendisse sattusin. Õrnad käekesed surusid pea tahapoole, seejärel kästi suu lahti teha. Ere valgus pani silmi sulgema. Kuulsin, kuidas arstiriistad kõlisesid, nagu masohisti atribuudid. Edasi võite ise arvata, mis juhtus. Surin, surin, surin…\nLoetud: 27188 korda, kommentaare: 0


Uus Teater tähistab näitleja Evald Aaviku juubelit lavastusega - Tartu Postimees\nUus Teater tähistab näitleja Evald Aaviku juubelit lavastusega\nIvar Põllu autorilavastuse "Ird, K." proov. Pildil Robert Annus (vasakult), Evald Aavik ja Juss Haasma.\nPühapäeval, 24. jaanuaril tähistab Evald Aavik oma 75 juubelit. Samal päeval esietendub Tartu Uues Teatris Aaviku juubelilavastus «Evaldi tekk».\nLavastuse autoriteks ja lavastajateks on Gabriela Liivamägi ja Evald Aavik, kes on ka ise laval. Lavastuse puhul on tegemist introspektiivse vaatega näitleja loomingule läbi filmide ja ja Uue Teatri lavastuste.\nEvald Aavikut austati äsja toimunud Kultuurkapitali aastapreemiate jagamise galal elutööpreemiaga. Elutööpreemia määrati Aavikule tema ainulaadsete ja jõuliste tegelaskujude eest, kes on läbi eri aegade rikastanud eesti filmikunsti oma inimliku sügavusega.\nEvald Aavik on sündinud 24. jaanuaril 1941 Kuressaares ja lõpetanud 1965. aastal Vanemuise õppestuudio ning õppinud Tartu muusikakoolis viiuli eriala. Töötanud on Aavik nii Vanemuise teatris, Ugala teatris, Noorsooteatris ning viimastel aastatel tihedalt Tartu Uues Teatris, kus on osalenud lavastustes «Sadama võim» (2008), «Ird, K.» (2010), «Raudmees ehk Odysseuse eksirännakud» (2011), «Naised valitsevad maailma» (2012), «Äralennuväli» (2013) ja «Odysseia» (2015).\nLisaks paljudele teatrirollidele on Aavik mänginud mitmes Eesti filmis, nagu näiteks «Somnambuul», «Georgica», «Näkimadalad» ja «Naerata ometi».


Lukas allkirjastas Vilniuses Balti Assamblee kirjandusauhinna vastastikuse mõistmise memorandumi – Eesti elu | GoodNews\nAvaleht Eesti elu Lukas allkirjastas Vilniuses Balti Assamblee kirjandusauhinna vastastikuse mõistmise memorandumi\nKultuuriminister Tõnis Lukas oli 24. juulil visiidil Leedus, kus koos Leedu kultuuriminister Mindaugas Kvietkauskase ja Läti kultuuriminister Nauris Puntulisega allkirjastati Balti Assamblee kirjandusauhinna vastastikuse mõistmise memorandum.\nVisiidil arutati Balti riikide kultuurikoostööd pandeemiajärgsel perioodil ja Balti Kultuurifondi tugevdamist. „Eesti riigi rahalise toetuse suurus kultuurile tekitas positiivset elevust. Eraldi tõstan veel kolleegide vahel üles kultuurikorraldajate mure, milleks on ära jäänud või edasi lükatud etenduste ja kontsertide piletite tagasiostmise tingimused. Kogemusi peab vahetama, sest tuleb jälgida, et Eestis toimuks ka edaspidi kõrgel tasemel maailmanimedega kontserte ja need ei koliks sealsete soodsamate tingimuste otsingul näiteks Soome, aga ka Lätti ja Leetu,“ ütles kultuuriminister Tõnis Lukas.\nBalti Assamblee kirjandusauhinna vastastikuse mõistmise memorandumiga lepiti kokku suurendada auhinna prestiiži ning nähtavust.\n„Balti riikide kultuurikoostöö nii rahvusvaheliselt kui ka omakeskis on suurepärane ja maailmamastaabis unikaalne. Ühised edukad ettevõtmised nagu näiteks balti sümbolistide näitus maailmakuulsas Pariisi Orsay’ muuseumis, arhitektuuripaviljon Veneetsia biennaalil ning osalemine Londoni raamatumessil näitavad, et 1+1+1 on kahtlemata suurem kui 3,“ lisas Lukas\nSamuti avasid ministrid Leedu Rahvusgaleriis pidulikult näituse „Vabad hinged. Sümbolism Baltimaade kunstis“ ning külastavad Saskia Boddeke ja Peter Greenaway näitust “Why is it hard to love?” Mo Muuseumis.\neelmine MISSIOONIMEDALID I Kantsler Prikk andis kaitseväelastele üle missioonimedalid\njärgmine Kergejõustiklased noppisid Eesti meistrivõistlustelt medaleid!


Transpordiettevõtte laost avastati kilerullide vahele peidetud kotike kahtlase ainega. Ekspertiis selgitab, millega tegemist - Delfi Eesti\n29.oktoober 2020 16:49\nInternetis levib visalt video, kust nähtub, kuidas kaks politseinikku ja laotööline uurivad suurt kilerullidevahele pakitud saadetist. "Koka, jah," ütleb oranži vestiga mees peale koti sees oleva aine nuusutamist enesekindlalt.\nDelfile on vihjatud, et tegemist on Kaubaekspressi lattu Poolast saabunud saadetisega, mis võis sisaldada suures koguses narkootilist ainet.\nPolitsei- ja piirivalveameti pressiesindaja Kristjan Lukk kinnitas videot näinuna, et eile reageeris tõepoolest politseipatrull teatele, et ühes saadetises võib olla narkootikume.\n"Narkokahtlusega aine pakk toimetati koostise ja koguse väljaselgitamiseks ekspertiisi," lisas Lukk rohkem täpsustusi jagamata. Seda, kust saadetis Eestisse võis jõuda, politsei ei kinnitanud.\nKaubaekspressi tegevjuht Meelis Mäe ütles Delfile, et ei saa asja kommenteerida.\nKaubaekspress tegeleb suurte pakkide ja erimõõduliste kaupade transportimisega üle eesti. Olemasolevatele klientidele pakub ettevõte ka kõiki teenuseid läbi oma pikaajaliste logistikapartnerite Euroopa Liidus. Ettevõte pakub ka kauba ladustamist nende laos.\nTranspordiettevõtte laost avastati kilerullide vahele peidetud kotike kahtlase ainega. Ekspertii...\nProkuratuur kutsub Lavly Perlingu poliitikasse suundumise tõttu kokku eetikanõukogu (36)\nEsialgne hindamine Estoniast: uue filmimaterjali valguses on vaja täiendavaid andmeid ja analüüse (41)\nFOTOD JA VIDEO | Vabaduse väljakule kogunesid sajad maskivastased, lauldi ja lehvitati plakateid Vastukaaluks olid kohal noormehed, kes jagasid maske ja desoainet (905) 266\nGRAAFIKUD | Ööpäevaga suri koroona tagajärjel 5 inimest, haigus tuvastati 370 isikul Läbivalt täiendatud kell 12.17 (347) 458


Ikoonilised filmistseenid, mis sündisid tegelikult improvisatsiooni tulemusel - Kinoveeb - filmiarvustused, tähesära ja palju muud!\n"Terminaator 2: Kohtupäev 3D"\nMõned näitlejad lähevad rolli nii sisse või taipavad stseeni filmimise käigus, et miski oleks justkui puudu ning lisavad omapoolse vürtsi, mida polnud stsenaariumi järgi plaaniski. Need 10 ikoonilist filmistseeni kuuluvad praegu klassika hulka, kuid näitlejate improviseeringuta poleks neid juhtunudki.\nMe teame, et Stephen Kingi "Hiilguse" romaani järje "Doctor Sleep" põhjal tehakse film, aga praegu vaatame tagasi hoopis 1980. aasta filmiklassiku "Hiilgus" suunas, sest seda loetakse maailma parimaks õudusfilmiks, Jack Nicholsoni üheks parimaks osatäitmiseks ja Stanley Kubricku hiilgavamaiks filmiks.\nMarlon Brando mängis maffiafilmide paremikku kuuluva "Ristiisa" peategelase Vito Corleone tegelaskuju koheselt filmiajalukku, kuid paljud ei tea, et stseenis, kus Bonasera palub Vitolt karistust kohtust vabade meestena pääsenud kurjategijate eest, ronis Brandole sülle võtetel ringi jooksnud hulkuv kass ja jäigi sinna. Brando läks muidugi asjaga kaasa ja jäi rolli edasi ning mängis kassiga, kes ei plaaninudki näitleja sülest lahkuda.\nLoe lisaks: Faktid, mida sa "Ristiisa" kohta veel ei teadnud\nSofia Coppola karjääri parim film "Tõlkes kaduma läinud" pidi stsenaariumi kohaselt lõppema Bobi (Bill Murray) ja Charlotte'i (Scarlett Johansson) kallistusega, kuid seda kunagi ei juhtunudki, sest viimast stseeni filmides sosistas Murray midagi Johanssonile kõrva ja nad suudlesid filmis esimest ja viimast korda. Isegi režissöör ei tea, mida Murray kaasnäitlejale sosistas.\nVideos alates 0:48\nFilmi ühes humoorikamas stseenis räägib Sean Maguire (Robin Williams) loo oma surnust naisest Will Huntingile (Matt Damon), kuigi seda lugu polnud isegi stsenaariumis. Williams mõtles loo Seani tegelaskuju lahkunud naise peeretamisest koha peal välja. See oli nii naljakas, et isegi võttemeeskond ei suutnud naeru pidada. Kui klippi tähelepanelikult vaadata, siis märkate, et kaader väriseb, sest kaameramees ei suutnud kaamerat suunates naeru tagasi hoida.\nVideos alates 0:58\nMe kõik mäletame, kuidas lõppes Bruce Willise legendaarne märul: Hans Gruber (varalahkunud Alan Rickman) kukkus Nakatomi Plaza kõrghoonest alla.\nStseeni filmides pidi Rickman kukkuma umbes 8 meetri kõrguselt õhkpatjade peale. Selleks lepiti kokku, et loetakse kolmeni ja siis Rickman kukub, kuid hiljuti videomängule reklaami teinud ja superkangelase filmide loojaid fašistideks nimetanud režissöör John McTiernan lükkas näitleja patjade peale juba number ühe juures, et saada kaadrisse Rickmani ehe reaktsioon.\nBryan Singeri karjääri taevastesse kõrgustesse viinud unikaalse struktuuri ja lõpupöördega "Tavalised kahtlusalused" on väga tõsine film, kuid filmi üks esimesi stseene ei vasta üldse ülejäänud karmile toonile.\nStsenaariumi ja režissööri idee kohaselt pidid kahtlusalused lihtsalt seisma ja lugema oma teksti, kuid nad ei suutnud naeru pidada. Miks? Näitleja Benicio Del Toro olevat nii palju järjest peeretanud, et ükski näitleja ei suutnud end kokku võtta isegi siis kui režissöör nende peale karjus, et nad ometi lõpetaksid ja võtaksid stseeni tõsiselt.\nLõpuks jäi lõbus stseen filmi sisse ja töötab ideaalselt, sest näitab kuivõrd ükskõikselt suhtuvad kriminaalid politsei töösse.\nViggo Mortensen murdis "Kahe kantsi" ühe väga emotsionaalse stseeni käigus kaks varvast. Tegu oli näiliselt tavalise kaadriga, mille jooksul pidi Aragorn lööma maas olevat kiivrit, et väljendada väga selgelt tegelast valdavat leina ja viha, kui mõistis, et vangi võetud kääbikud on näiliselt surnud.\nMortensen tegigi, mida paluti ning andis endast kõik, et tuua vaatajateni võimalikult ehe emotsioon. Tulemus oli suurepärane, kuid mitte ainult Mortenseni näitlejaande pärast, vaid ka sellepärast, et näitleja murdis kiivrit lüües kaks varvast, kuid katkestamise asemel jätkas ta stseeniga ning kasutas valu maksimaalselt ära. Alles hiljem selgus, et näitleja oli tõsiselt viga saanud.\nÜhes stseenis tõmbab Frank Costello (Nicholson) välja relva ja suunab selle Billy Costigani (Leonardo DiCaprio) suunas, aga DiCapriol polnud aimugi, et Nicholson seda teeb.\nDiCaprio ehmatus jäi kaadrisse ning Nicholsoni improviseering muutis stseeni palju usutavamaks kui see oleks olnud ilma ootamatu lahenduseta.\nLeonardo DiCaprio lõikas endale ühes väga intensiivses stseenis vastu lauda lüües kätte, kuid selle asemel, et katkestada, kasutas ta seda ära, et veel enam rõhutada Calvin Candie jõhkrust. DiCaprio improviseeris ning määris stseeni jätkates Kerry Washingtoni kehastatud tegelase näo oma verega kokku.\nSchwarzeneggeri karakter polnud kultuslikus ulmemärulis kõige jutukam karakter, kuid näitleja otsustas ühes stseenis improviseerida ning muidugi jäeti nüüdseks ikooniline koht filmi sisse.\nSee kõik juhtus stseenis, kus Arnoldi kehastatud terminaator oli just T-1000 (Robert Patrick) käest peksa saanud ning proovis aeglaselt edasi liikuda, öeldes John Connorilt abi saades endamisi kuulsa lause "I need a vacation", mida praegu loetakse väga sobivaks humoorikaks hetkeks, mis näitab, kuidas arenes filmis roboti karakter aina inimlikumaks.\nUue 3D versiooni treiler:\nReisiplaanid: 15 kuulsa filmi võttepaigad, mida saab praegu külastada.\n9 näitlejat, kes oleks võinud kehastada sinu lemmiktegelasi.


Kolmest Balti börsiindeksist lõpetas eile kauplemise madalamal vaid Tallinna börsiindeks (-0.26%). Riia ja Vilniuse börsiindeksid seevastu tõusid vastavalt +1.65% ja +0.55%. Kauplemisaktiivsuse poolest oli tegemist suhteliselt tavapärase börsipäevaga – kokku sooritati Balti põhinimekirjas olevate aktsiatega 354 tehingut koguväärtuses 690 tuhat eurot, millest ligikaudu 490 tuhat eurot (150 tehingut) tehti Tallinna börsil ja 151 tuhat eurot (142 tehingut) Vilniuse börsil.\nEnim kaubeldud aktsiaks oli eile Tallink Grupp (-0.36%), millega sooritati 11 tehingut kogumahus 158 tuhat eurot (millest ligikaudu 138 tuhat eurot moodustas 1 plokktehing, hinnaga EUR 0.837). Tallinkile järgnesid Olympic EG (-1.03%) ja Tallinna Vesi (0.00%) vastavalt 119 ja 74 tuhande euroga.\nSuurimateks tõusjateks olid eile LSC Group (+9.65%, käive EUR 7,1k), Arco Vara (+9.09%, käive EUR 6,0k) ja SAF Tehnika (+4.37%, käive EUR 12,4k). Enim langesid Nordecon (-1.85%, käive EUR 530), Grindeks (-1.69%, käive EUR 23,2k) ja Lietuvos Dujos (-1.54%, käive EUR 7,2k).


Wörri sumbutajast ja silindrist...mopini. - Motokuur.ee\nWörri sumbutajast ja silindrist...mopini.\nUnread post by lipamets » 20. Feb 2015 12:45\nLast edited by lipamets on 19. Apr 2015 22:24, edited 8 times in total.\nRe: Wörri sumbutajast\nUnread post by lipamets » 20. Feb 2015 16:34\nLast edited by lipamets on 19. Apr 2015 22:25, edited 2 times in total.\nRe: Wörri sumbutajast ja silindrist\nUnread post by lipamets » 21. Feb 2015 20:56\nLast edited by lipamets on 19. Apr 2015 22:27, edited 2 times in total.\nUnread post by lipamets » 22. Feb 2015 02:38\nLast edited by lipamets on 19. Apr 2015 22:29, edited 1 time in total.\nUnread post by lipamets » 01. Mar 2015 13:20\nLast edited by lipamets on 19. Apr 2015 22:31, edited 1 time in total.\nUnread post by 2715 » 02. Mar 2015 21:01\nKui juba muinasjuttude kirjutamine käsil prooviks ka õnne.\nAlgas see kõik vanal hallil ajal, kui kellegi Väino poeg hakkas tõsisemalt tegelema mootokrossiga noorteklassis.\nKuna keegi Väino omas venemaa pealinnas ühes suuremas spordiklubis tutvusi ja oli vahendeid soetati sealt mopeedi mootor mis oli ringrajameeste kätetöö.\nMuidu nagu mopeedi mootor ikka aga omas ta 4 käiku ja sidurit kastivõlli otsas ning ka parimate tolleaegsete teadmiste ja võimaluste järgi täiesti nullist tehtud elektronsüüdet.\nRaamiks oli kohandatud 125 CZ raam koos oma raske kahvli ja tagaotsa ning ratastega.\nOmeti ei seganud see viimane pisiasi sõitmast Meegomäel täit rada koos 125 ratastega, millest pooled ei saanud mäkke üles.\nMootori poolelt omas see saavutus ovaalset väljalaskeakent kõrgusega 22,4mm ja laiust oli niipalju lisatud et moodustus ovaal.\nÜlevoolud olid aga 14mm kõrged ja sama laiad kui tehasest ning tähtis koht-kõigest 2 tükki.\nSisselase oli aga täiesti ümar auk läbimõõduga 32mm ning olenevalt rajast oli seal augu otsas Izi karbuss kas 120 või 133mm pikkuse toru otsas.\nOli see auk nii kavalalt tehtud et kolvi all olles avanes ülevalt silindrisse pilu suurusjärguga 1,2mm ja selle suurus pidi väga täpselt ajalehest tihenditega paigas olema et selle efekt avalduks.\nRatsutasin siis 125 krossiminskiga ja õnnestus proovida ning mingil määral ka sisse näha.\nVõimsust julgeks pakkuda alates 12hj sest Minsk oli sinnakanti aga sirgel läks eest ära.\nKes aga eelmist muinasjuttu luges ja praegu võrri kolbi mopeedi silindrisse sobitab siis on valida kas jätta ülemises asendis väljalase karterisse lahti 3mm või alumises asendis akna alumisest servast allapoole 3mm ning kumbki ei võimalda mootoril normaalselt käia.\nSama asi käib ka paljude väikeste aukude kohta silindris.\nKui pole vahendeid, võimalusi ja teadmisi kuidas need augud teha, suunata ja mida nad peaks tegema ärge tehke neid juurde vaid suunake olemasolevad sinna kuhu vaja ja töö kvaliteet peab olema väga veenev ka meistri pilgule et asjast kasu oleks.\nUnread post by lipamets » 02. Mar 2015 21:22\nLast edited by lipamets on 19. Apr 2015 22:32, edited 1 time in total.\nUnread post by 2715 » 14. Mar 2015 16:06\nHerr Lipametsal ei maksa kohe erutuda, kuna pole tunda olnud millegi peale astumist.\nMinu muinasjutu mõte ehk uuema aja kohaselt point oli, et on ka teisi võimalusi kui silindri auke täis kaevamine.\nEks igal tegijal on oma stiil ja sama tulemuse saab mitme erineva lahendusega.\nLisaakendest kõige mõtekam on teha väljalaskele ja nii suure silindri ümbermõõdu ulatuses kui vähegi saab.\nJa mida vähem silindri pinda läheb raisku vaheribide peale seda rohkem mahub väljalaset ära.\nVäljalaskeakna tegemine ülevoolu kohale on seega mõistlik lahendus sest ülevoolu avanemise hetkeks on juba suur pind väljalaset lahti ning segu ei lähe enam sealt kanalitest välja.\nNüüd segu suunamises on kinni väga palju mootori omadustest.\nEsimene tähtis asjaolu on, et ülevool ideaaljuhul ei tohiks olla palju laiem kui on esimene väljalaske poolne tagaseina suunav serv.\nNimelt peab see serv tekitama kiire ja ilma keeristeta kujuteldava seina heitgaasi ja värske segu vahele.\nNüüd võivad kõik Hiinakamehed vaadata oma ülevoolukanalit ja mõista miks see mootor ei käi sama kõvasti kui vene võrr ning seal sõltub segu silindrisse jäämine väga palju summuti takistusest.\nPisut võiks veel rääkida erinevatest läbipuhumise viisidest mitmekanalilise silindri puhul klassikalise 2, 4 ja 5 ülevooluga silindri juures.\nLevinuim viis on selline, kus esimeste ülevoolude esiservad tekitavad kiire joa, mis eraldab töötanud gaasid värskest segust.\nSel juhul on ülevoolukanal pealtvaates paralleelne või isegi pisut laienev sest esiservalt tekkiv kardin eraldab ja sinna kardina taha segu andmine koondatud joana tekitaks asjatult keeriseid.\nNüüd, kui meil on 4 ülevooluga silinder, siis tagumiste kanalite kohta kehtib laias laastus sama jutt, kuid esiseina juga ei pea olema nii tugev sest muidu tekitaks see asjata keeriseid.\nTagumiste kanalite tagaserv peaks samuti olema laienev ja isegi rohkem kui esimestel kanalitel kuna seal on silindrisein vastu ja segul pole mujale minna kui üles tõusta.\nLisaks veel, et selle viisi toimimiseks peavad esimesed ülevoolud olema laiemad kui tagumised sest muidu ei jõua esiserval tekkiv juga tagant tulevat segu kinni hoida ning läheb väljalaskesse.\nNüüd, kui me lisame tagaseina veel ühe kanali ei muuda see esimesi kanaleid ega ka tagumiste kanalite esiservi, kuid küll aga tagaservi.\nNimelt on tagasesvaga vaja juga tekitada, mis tekitab ka tagaseina kardina ette ja võimaldab lisakanalist tuleval segul oma ülesannet täita.\nKõrgusest peaks me selle joa aga suunama nõnda, et ta jõuaks üles silindrikaaneni ja sealt alla väljalaske sulgumise hetkeks.\nSelleks aga ei pea me seda suunama mitte silindrikaanele vaid oluliselt madalamale, kuna põhikanalitest tulev segu kallutab selle joa ülespoole.\nSeega olekski praeguseks põhilised läbipuhumise viisid käsitletud.\nJärgmine kirjutis, kui teema kedagi huvitab sisaldab erilisemaid läbipuhumise viise, mida mõned tootjad kasutavad ja sama edukalt kui traditsioonilist viisi.\nUnread post by mellpoiss » 14. Mar 2015 17:23\nPaugutate siin uljalt avade mõõtmeid, aga mitte sõnagi sellest kus nad asuvad.\nOn see nüüd peenike huumor, või loodate konkurente eksitada?\nPortmap´i niimoodi ei kirjeldata.\nAga muidu reibas lugemine, jõudu!\nUnread post by lipamets » 14. Mar 2015 17:42\nLast edited by lipamets on 19. Apr 2015 22:34, edited 1 time in total.\nUnread post by lipamets » 15. Mar 2015 12:05\nLast edited by lipamets on 19. Apr 2015 22:34, edited 2 times in total.\nUnread post by talamaa » 15. Mar 2015 18:07\nlipamets wrote: http://www.itpartner24.ee/tsikkel/fLn0F0ig4Oc.jpg Kahjuks mul enda tehtud silindritest joonised hetkel puuduvad.\nSiin on võrdlevalt võrri silindri pinnalaotus ja mingi lääne 50cc masina pinna laotus(marki enam ei mäleta), mille kolvikäik võrriga praktiliselt sama. lipametsataat.\ntegemist peaks olema Honda NS50 portmapiga.kolvi läbimõõt 39mm\nsellel peaks veel olema tagaseinas lisakanal.\nTundub et väljalase on võrri jaoks vähe kõrge,aga kuskil ringrajal sõites .kui hoo üles saab ,võib täitsa hea olla.\nPole nagu varem foorumites trefanud nii asjalikku teemakäsitlust nagu selle teema all võib lugeda.\nUnread post by 2715 » 15. Mar 2015 18:39\nSee pildil olev silinder peab olema vähemalt 40mm silindri läbimõõduga ja võrri ning mopeedi silindrisse ei mahu kuidagi ära 33mm lai väljalase.\nMuidu see pilt toob ilmekalt välja, mis on võrri ülevooludes valesti.\nVõrri saab ka üsna valesti tehtud ülevooludega käima aga mitte väga kõvasti.\nMina loen kõige keerulisemaks kõvasti käima saada Iz Planeta 5 silindrit.\nEsiteks on seal väljalaskekanal nii paha nurga all, et vasakpoolsel kanalil on praktiliselt sein ees.\nLoomulikult kui seal teha ülevoolud võrdsed siis ei tule sealt midagi head.\nTehas on miskipärast jätnud veel väljalaske alumise serva 4mm kõrgemale kui kolvipõhi on ja väljalaske väike pindala loob väljalaskele sellise takistuse, et segu jääb silindrisse.\nKui nüüd väljalase alla välja võtta ja ka laiendada niipalju, kui tüüpilisel muu ilma rattal on vajalik pindala saamaks 35-40hj jookseb segu lihtsalt parempoolsesse väljalaskesse.\nSeega siin minu variant on jätta vasak väljalase 3mm kitsamaks et võrdsustada asja.\nNüüd miks on selle silindri läbipuhumist nii keeruline saavutada?\nPõhjus on silindri meeletus pikkuses ja väikses läbimõõdus.\nKuna kolvikäik on erandlikult pikk, siis on väljalase ka ülevooludest pea poole kõrgem ja üritades segu pressida mööda poolt silindrit üles on see tee nii pikk, et lõpp läheb ära väljalaske poolele ja suleb ülevalt tulevale heitgaasile tee.\nSelle vastu mina leidsin ülevoolude laele pretsedenditult suure tõusu, mis võib isegi 24 kraadi ringis olla.\nNüüd, et me saavutaks kolvi peale ja silindri tagaseina jääva heitgaasi väljapuhumise on võetud hülsi paksune aste ülevoolu lakke nõnda, et seda kanalist läbi vaadates ei näe aga kui kolb akna natuke avab suundub juga kolvi pinnale ning mida rohkem kanal avaneb seda kõrgemale juga tõuseb.\nSelle lahendusega sõideti hobikrossis Retro klassis 2013 hooaeg ainukese Planeta mootoriga.\nMis see mopeedile puutub?\nAga niipalu, et sel on samuti käigu ja läbimõõdu suhe paigast ära.\nMina loeks ideaalseks, kui kolvikäik ja silindri läbimõõt oleks väga võrdsed või käik paar millimeetrit pikem aga mitte rohkem.\nJärgmisena, kui keegi viitsib lugeda käsitleks veel mõnda ebaharilikumat läbipuhumise viisi.\nUnread post by lipamets » 15. Mar 2015 19:30\nLast edited by lipamets on 19. Apr 2015 22:36, edited 8 times in total.\nUnread post by 2715 » 15. Mar 2015 22:23\nNo herr Lipamets...\nKui nüüd see noor võrripoiss, kellele teie mõõdud on sihitud võtab kätte teha eelpool mainitud suurusega augud hülssi siis see ei aita teda edasi.\nNimelt pole tal ettekujutust mida need augud peaks tegema ja seega ei hakka asi toimima kui pole nurki ja pindade profiile.\nJust seda lünka ma üritasin täita ja minu jutt oli juba mõtlevale inimesele, kuid abiks ka alustavale tuunijale.\nMingeid mõõte ei ole minul plaanis anda, kuna teostajaid on seinast seina ning et asi hea saab pole garanteeritud.\nKes mõõte ja ainult mõõte tahavad, siis tegelikult on insenerid ja herr Lipamets juba teie eest mõelnud ja mõõdud on praktiliselt olemas ning võrri silindril ei pea ühtki mõõtu suurendama et asi kõvasti käiks.\nSeni, kui seal on võrri karbuss otsas.\nEdaspidi püüan mitte risustada teemat.\nUnread post by lipamets » 16. Mar 2015 00:08\nLast edited by lipamets on 19. Apr 2015 22:38, edited 8 times in total.\nUnread post by lipamets » 16. Mar 2015 14:49\nLast edited by lipamets on 19. Apr 2015 22:39, edited 2 times in total.\nUnread post by lipamets » 16. Mar 2015 23:07\nLast edited by lipamets on 19. Apr 2015 22:41, edited 1 time in total.\nUnread post by 2715 » 17. Mar 2015 11:44\nEelnev jutt meisli kasutamisest on täiesti asjakohane.\nTeada on ka selline juhus, et polnud ju õigeid riistu ja siis igaüks talvel tegi midagi.\nKes kõverate viilide kes kaabitsatega ja kes liivapaberiga.\nÜhesõnaga oli asi nii ära lakutud et nägu olnud vastu peegeldunud aga vot mootor ei lähe ja kõik.\nJu siis hakkas teisel mehel kahju ja küsis siis näha silindrit ja tulemust näinuna samuti väike meisel kätte, 5 min toksimist ja asi käis.\nOmanik olla seniajani pahane, et ilusa töö rikkus ära...\nÜhesõnaga, kui asi on mööda on omalgi meislit kasutatud näiteks võrri ülevoolude laiendamiseks, kuna nii pikka freesi pole ja see painduks ka läbi.\nUnread post by lipamets » 20. Mar 2015 01:56\nLast edited by lipamets on 19. Apr 2015 22:42, edited 1 time in total.\nUnread post by arvutiguru » 21. Mar 2015 11:18\nlipamets wrote: Väike õis: Kuna mitmed, on saatnud sõnumeid ja helistanud sooviga, tellida nii resosid kui silindreid.Või soovinud tulla kohale oma silindriga. Siis vastan kõigile korraga. Tegelen asjaga ainult lõbu pärast. Ja pole mingit soovi ega plaani, ei raha eest, ega tasuta valmistada eelpool nimetatud tooteid, ei enda,ega tellija materjalist. Palun selliste soovidega rohkem mitte tülitada. Vastus on: ei. Teema on mõeldud selleks,et kes soovivad tuuninguga tegeleda leiaksid siit mõtteainet, mida ja kuidas võiks teha. Endal ka vahva oma tegemisi ja toimetamisi teistega jagada. Küll olen nõus kui oskan, vastama jõudumõõda privaatsõnumites ja telefoonitsi esitatud küsimustele. Loodan mõistvat suhtumist. Tervitab: Lipametsataat.\nterv hr lipamets.sai isegi käidud sinujuures teadmisi ammutamas.sain nii mõnegi kohapealt targemaks ja asjalikumaks.se igati vahva et on ka tegelasi kes infot avaldavad ja suuna kätte näitavad.respect.\nUnread post by lipamets » 27. Mar 2015 06:45\nUnread post by lipamets » 10. Apr 2015 16:44