Õppetund männist – Põltsamaa Adventkogudus\nKõigist puudest on harilik mänd üks parimaid, millest kristlased võivad saada innustavaid õppetunde. Mänd vajab juurte jaoks vähem mulda kui ükski teine puu. Ta leiab kuivas pinnases ja viljatute kaljude vahel piisavalt toitaineid, et püsida ühtviisi roheline nii talvel kui ka suvel. Juurte all vähe mulda, sirutub ta kõigist metsapuudest kõrgemale, jõudes taevale kõige lähemale.\nKoguduseliikmed, kes seisavad oma osal ja kohal, on õiguse puud, Issanda istandus. Kuigi ümbritsevad olud võivad olla ebasoodsad, sirutuvad nad pidevalt taeva poole, nagu mänd, mille juurtel on vähe mulda, ning ammutavad toitaineid ülevalt. Nagu männi healõhnalised oksad jagavad nad saadud armu armu peale. Varjatud toitained, mis tulevad Jumalalt, antakse Talle tagasi ehedaimas teenistuses. EGW “Pilk ülespoole”\n10.–20. jaanuar kogunesid inimesed üle maailma, et üheskoos palvetada ja Jumala ette tulla. 10-päevane palveaeg on Peakonverentsi poolt korraldatud 10 päeva kestev palveaeg, mis sai alguse juba 2012. aastal. Palveaja…\nPõltsamaa noored järjekordse võrratu veekogu ääres Põltsamaa rahvale ütleb see nii mõndagi. Nimelt maikuu esimesel hingamispäeval käisime Norra allikatel ning sealkandis. Pildid on Advent.ee's, ei hakka siia eraldi galeriid tegema!…\nprevious post: Haara usus kinni Jumala tugevusest\nnext post: Jõud ülevalt


VIDEOD | Neymari tulekuga on PSG paradiisi kohal juba suured murepilved - Sport\nEdinson Cavani (vasakul) ja Neymar.Foto: FRANCK FIFE, AFP\nSuvel meeletult raha kulutanud PSG jalgpallimeeskond on hooaega alustanud suurepäraselt: Prantsusmaa kõrgliigas on võidetud kõik 5 mängu ning võidukalt alustati ka Meistrite liigas. Siiski tundub, et suurel staaride hulgal jääb ühest pallist siiski väheks.\nKui eelmisel hooajal sai PSG rünnakul särada Edinson Cavani, siis sama tahab ta teha ka tänavu. Kahjuks on see Neymari saabumisega muutunud aga keerulisemaks. Teatavasti otsustas Neymar lahkuda FC Barcelonast just sel põhjusel, et saada säramiseks rohkem võimalusi.\nViimati alistas PSG koduses liigas 2:0 Lyoni ning tulemusest enam pakkus kõneainet Neymari ja Cavani omavaheline läbisaamine.\nEsmalt ei saanud mehed kokkuleppele karistuslöögi löömise osas. Olukorda sekkus Neymari hea sõber Dani Alves, kes andis palli lihtsalt kaasmaalasele ning nii asus lööma Neymar.\nTeine olukord leidis aset matši lõpus PSG 1:0 eduseisul. PSG oli saanud kasutada penalti ja taas tahtsid lööma asuda mõlemad mehed. Cavani käes oli aga pall ja nii lõi tema. Ründaja õnnetuseks suutis Lyoni puurilukk aga penalti tõrjuda.\nMeistrite liiga päevik: kas Müncheni Bayen suudab muutuste tuules edukas püsida? (7) 13.09.2017\nPSG peatreener Unai Emery sõnas kohtumise järel Eurospordile, et loodetavasti suudavad mehed asja omavahel ära lahendada. Kui lahendust aga ei tule, siis lubas Emery ise sekkuda.\nVIDEO | Kylian Mbappe debüteeris PSG-s väravaga\nStaaritsenud Neymar palus vabandust, lepitaja viis mehed restorani\nKolumbia ründeässa imeline hoog: 12 lööki raamidesse ning 11 väravat


Levila kuuldemängud - podcast – Podcast.ee\nLevila.ee lehel ilmunud kuuldemängud. Levila räägib lugusid Eestist ja Eesti inimestele.\nNupu petlik lihtsus\nLevila uus saatesari räägib masinatest, mis meie elu mõjutavad, kuid mis ise on meie eest peidus. Esimeses osas räägime nuppudest. Nuppe vajutada on lihtne, kuid nupu taga peituvad jõud, mis võivad hävitada maailma – üks mõtlematu vajutus korraga.\nSaate autor: Daniel Vaarik\nSaate toimetaja: Kristi Sobak


Kuidas helistada rootsi. Hiiumaa saekaater\npärnu haigla juhataja\nKuidas helistada rootsi reneezeylmans.nl\nkuidas vanasti ilma ennustati\nttü raamatukogu söökla\nRiigi suunakood Rootsi - riikide-suunakoodid.info\n"Küsimus oli, kuidas me saame hukkunu tagasi koju tuua. Vastuseks anti koguaeg järgmine number või öeldi, et helistame tagasi," räägib ta. "Siiamaani pole keegi mitte tagasi helistanud." Helistada paluti tal nii Rootsi kui ka Eesti numbritel, kuid olenemata riigist ei saanud Tarmo abi. "Väide, et välisministeerium abistab igati hukkunu\nKõned välismaale kõnekaardiga | Elisa Eesti\nMul on telefon kadunud, kusagil majas ta on, aga ei leia. Mees keeras tahvelarvutil helistamisvõimaluse kinni, et ei helistaks kogemata (arvutis on mu töökoha sim-kaart, mis mõeldud ainult interneti jaoks). Aga ma ei oska seadetest leida kohta, kus saaks tagasi sättida, et siis endale helistada, et telefon leida. Olen üksi maal ja suht kõhe kui ööseks telefoni ei leia.\nVälja ilmunud videomaterjalis oli näha, kuidas räppar teise mehe pikali lükkas ning teda koos oma kaaskonnaga peksis. Rocky teisi kaaslasi nähti teist meest ründamas. "Me ei tea neid kutte ja me ei tahtnud mingit jama, nad jälitasid meid neli tänanvahet," väitis räppar hiljem Instagramis.\nRootsi kruiis, miljon küsimust - Perekooli Foorum\nEestist välisriiki helistamise teenus on kõikidele Tele2 klientidele automaatselt avatud. Helistades sageli Eestist Venemaale, on kasulik tellida Venemaa kõnede pakett.. Tavahinnaga helistamisel Eestist välismaale kehtivad minutihinnad.\nInfotelefon 1182 - Rahvusvahelised telefoni suunakoodid\nKõige populaarsem riik, kust inimesed Rootsi helistavad, on Ühendriigid, seejärel Ühendkuningriik, Türgi, Holland ja Austraalia. Kuidas helistada? Vali number +46 771 793 336 ning oota, kuni sind ühendatakse. NB! Kuna number on väga populaarne, siis võib juhtuda, et pead pisut ootama. Kuidas öelda “Tere” rootsi …\nRootsi kruiis abi - Perekooli Foorum\nSisesta riik või välismaa number, millele soovid helistada ning vaata, kui palju kõned ning sõnumid selles riigis maksavad. Hinnad kehtivad mobiili- ja lauatelefoni eraklientidele. Sisesta riik või number, kuhu soovid helistada. Juhendid ja lisainfo . Mobiililt välisriiki helistamine\nKuidas tahvelarvutiga helistada? - Perekooli Foorum\nEuroopa Liidust väljas pool asuvate riikide rändlusteenuste hinnad on ligikaudsed ning arvutatud välisoperaatoritelt saadud info alusel, seejuures ei vastuta Telia neis toimuvate muudatuste eest.\nKõned, SMSid ja internet välismaal - Telia\nRootsi (rootsi keeles Sverige, ametliku nimega Rootsi Kuningriik (Konungariket Sverige)) on riik Euroopas Skandinaavia poolsaare idaosas (63° põhjalaiust, 15° idapikkust). Riik piirneb idas Soomega (587 km piiri) ja läänes Norraga (1618 km piiri). Maismaapiiri kogupikkus on 2205 km. Idast ja lõunast piirab Rootsit Läänemeri.\nPoisid otsustasid politseisse helistada ning siis võeti nende teade selle õpetaja kohta vastu ja alustati uurimist. Möödunud nädala esmaspäeval, 30. septembril said kooli õpilaste vanemad teate, et kooli juhtkond uurib kehalise kasvatuse õpetaja käitumist ja tegevust, olles saanud materjali, mis näitab teda väga halvas valguses.\nLastega Stockholmis: 10 soovitust ajaveetmiseks - Tallinki\nKuidas minna? Skanseni aadress on Djurgårdsslätten 49–51. 3. Avasta universumi saladusi loodusloomuuseumis. Kui satud Stockholmi vihmasel päeval, on Naturhistoriska riksmuseet ehk Rootsi Riiklik Loodusloomuuseum ainuõige koht, kuhu lastega sisse astuda. Muuseumis saad imetleda dinosauruste ja vaalade skelette, leida ühiseid jooni


Kuidas Speaklyga õppimine välja näeb?\nSpeakly on terviklik keeleõppeprogramm, mis annab sulle kõik vajaliku, et jõuda päris nullist korraliku suhtlusoskuseni vaid mõnekuise õppega. 🚀\nAga kuna Speakly on oma unikaalse lähenemise tõttu ilmselt üsna erinev sellest, kuidas sa varem keeli õppinud oled, siis selgitame sulle selles artiklis miks ja kuidas Speakly sulle keelt õpetab. Muuhulgas anname sulle ka soovitusi ja nippe, kuidas Speakly programmi enda jaoks parimal moel ära kasutada. 👇\nKõige olulisemad sõnad ja laused\nEsimene asi, mida sa ilmselt Speakly juures märkad on see, et programm hakkab sulle õpetama olulisi sõnu ja lauseid. Kuid võib juhtuda, et esimese hooga tunduvad need sõnad ja laused tulevat juhuslikus järjekorras, kuna need pole omavahel seotud. Seda põhjusel, et need on kasutatavad erinevates päris elu olukordades. Tegelikkuses ei ole Speakly meetodi juures mitte midagi juhuslikku. Kogu programm on koostatud viieaastase uurimise tulemustele põhinevalt, analüüsides tuhandeid õppijaid ning miljoneid andmeühikuid, mis kõik on andnud meile vajalikku sisendit, et mõista, milliseid sõnu ja laused inimesed tegelikult igapäevaselt kõige enam vajavad.\nEt lugeda lähemalt miks ja kuidas Speakly statistilise relevantsuse meetod töötab, loe seda blogipostitust.\nÕpid kirjutamist, rääkimist ja kuulamist samaaegselt\nJärgmine asi, mida Speakly juures kindlasti märkad on see, et õpid keelt holistiliselt - ehk õpid kõiki keele osasid samaaegselt. See tähendab, et alustad kõige olulisemate sõnade õppimisest ning niipea kui Speakly algoritm saab aru, et neid sõnu oskad, hakkad neist sõnadest panema kokku terveid lauseid.\nKui end tervete lausete moodustamisel enesekindlalt tunned, siis hakkab Speakly algoritm sinu jaoks avama LIVE-olukordi - päris elu dialooge, mis valmstavad sind ette elulisteks vestlusteks -, kasutades eelnevalt õpitut. Ja sealt edasi hakkab programm sinu jaoks avama kuulamisharjutusi, mis aitavad kõike eelnevalt õpitut kinnistada. 😉\nNii näeb see kõik välja: 👇\nKohandub sinu personaalsete tugevustega\nHea uudis on see, et Speakly algoritm on piisavalt targad, et kohanduda edukalt sinu personaalsete tugevustega ja õppetempoga, nii et sina ise saaksid lihtsalt õpet nautida ning ei pea ise otsustama, millal ja mida kordama peaksid. Lihtsalt liigu Speakly pakutud tempos ja sinu keeleoskus areneb just nii nagu vaja, aidates sul arendada nii sõnavara, kirjutamist, rääkimist, arusaamist kui ka lugemisoskust samaaegselt.\nAinus asi, mida sina pead silmas pidama on see, et peaksid Speakly programmi kasutama iga päev. Pakume selleks erinevaid päevaseid eesmärke (viis, kümme, viisteist ja kolmkümmend sõna), mida on oluline igapäevaselt saavutada. Meie kasutajate andmed näitavad, et kümne sõna õppimine igapäevaselt annab kõige paremaid pikaajalisi tulemusi. 🔥\nSpeakly on terviklik keeleõppeprogramm, mis annab sulle kõik vajaliku, et jõuda päris nullist korraliku suhtlusoskuseni vaid mõnekuise õppega. Usalda programmi, saavuta igapäevaselt oma päevane eesmärk ning võid üllatuda, kui kiirelt aitab see sul seatud eesmärke saavutada. 😉


Ikaria Diving Hostel, koht maadeavastajatele. - Airbnb\nIkaria Diving Hostel, koht maadeavastajatele.\nJagatud tuba kohas puhkekodu looduses, mille majutaja on Ikaria Diving\nIkaria Diving Hostel on ilus hostel, mis on mõeldud muude seikluste hulgas sukeldujatele. See asub Parejo plaanisektoris 3 minuti kaugusel Playa de las Piedrasest, 8 minuti kaugusel kaist ja 10 minuti kaugusel Capurganá turismirannast. Taevas koht Colombia Darieni ja Chocoano Kariibi mere džungli keskel Colombo Panama piiril.\nEt taastuda, puhata, ühendus katkestada, nautida seda väljateenitud puhkust.\nIkaria on muljetavaldava energiaga koht. Kui saabud paradiisi, juhendame sind Capurgana igapäevaelu avastama. Võid nautida randa ja Kariibi mere tuuli, proovida meie piirkonna kulinaarseid naudinguid, jälgida kalurite rutiini hämaras, roosasid päikeseloojanguid intensiivse akvamariinsinise kohal ja valmistada õhtu maitsva kokteiliga kalurite ranna terrassil.\nJärgmistel päevadel saad teha ökoloogilisi jalutuskäike Sapzurro-La Mieli (Panama piiril), Avocado Bay 'sse, Solitude Beachi teiste ilusate kohtade hulgas. Ja kombineeri oma peatumine seiklushimulise plaaniga, mis on kohandatud sinu vajadustele: snorgeldamine, sukeldumine, minikursus, kursused (põhiline, vahepealne, edasijõudnud, PADI).\nCapurganás asuv Plan Parejo sektor on vaikne naabruskond, mida ümbritseb loodus ja mis on väga lähedal merele. Meie hostelis saad puhata rannikul lainete kära all ja meie metsiku looduse lindude laulmise all.\nMajutaja: Ikaria Diving\nTutvu teiste võimalustega linnas Capurgana ja selle ümbruses


Eesti filmi 10 tähtsamat looma - Eesti Ekspress\nAreen 13. juuli 2012\nEesti filmi 10 tähtsamat looma\nVeiko Märka luges ekraanil seigelnud pudulojused kokku ja leidis, et eestlase ülim õnn on lehm.\nToots (Aare Laanemets) sajandi filmis “Kevade”. (Foto: Tallinnfilm)\nPõnevus 2 Tunded 3\nMärul – Huumor –\nLehmad nii massistseenides kui üksikult kaunistavad paljusid eesti filme. Lehm on püha. “Tuulte pesa” algab sõnadega “Eile astus Piiri talu viimane lehm miini otsa”, andes nii edasi selle talu kui kogu eesti rahva traagika sõjajärgsetel aastatel. Talu peremees (Rudolf Allabert) hukkub, kui meeleheites uut lehma kuulide eest päästma läheb.\nKa “Suves” seostub nii hea kui halb lehmadega. “Mis tõugu on meil lehmad?” uurib edumeelne poeg Joosep (Aare Laanemets) isalt (Jüri Järvet), mispeale too näitab oma mahajäämust ja ebakompetentsust: “Kurat nende tõugu teab.” Ettevõtlik ja avara visionääripilguga Joosep aga võib varsti vanemate ees kiidelda: “See on nüüd puhas friisi tõug. Tulevikus peab kogu Ülesoo kari selline olema.” Ka kauaoodatud teate talus peremeheõiguste saamisest võtab Joosep vastu lehma lüpsva ema taustal.\nSuhteliselt pahelist sarvlooma esitleb “Siin me oleme!”. “Seisa paigal! Kust sa selle saksa pootsmani iseloomu oled saanud?” pragab perenaine Janne (Eva Meil) temaga. Aga et loomaga üldse räägitakse ja teda koguni inimesega võrreldakse, on austuse märk.\n“Tuulevaikuses” lõpeb Taavi (Lembit Ulfsak) arutu kihutamine mootorrattal koos Ritiga läbi lehmalauda seina sõitmisega. Stseeni lõpuks näemegi valutavat nina kinni hoidvat Taavit minemas läbi melanhoolse lehmakarja.\nSiira ja jäägitu lehmafänni Katiga (Vilma Luik) kohtume “Nipernaadis”: tema ainus unistus on saada suure lehmarohke talu perenaiseks. Nipernaadi eelaimdus, et Kati armastab lehmi rohkem kui teda, täitubki.\nAksel (Lembit Ulfsak) tunnistab Minnale (Elle Kull) “Ukuarus”, et nende pulmad peeti lehma ostmiseks võetud laenu eest. “Issand jumal! Terve lehma raha!” ahastab viimane ning mõlemad lubavad edaspidi süüa kas või vähese toiteväärtusega taimtoitu (oblikad, jänesekapsad, puukoor), kuni võlg tagasi makstud. Nii sümboliseerib lehm kättesaamatut unistust.\nFilmis “Jan Uuspõld läheb Tartusse” teeb elavaloomuline noor autojuht (Ott Sepp) vahepeatuse, et endale ämber pähe panna ja karjamaal lehmi hirmutada, kiites ise: “Pulli peab saama!” Teenija Roosile (Evi Rauer) põhjustab liigne lehmaarmastus aga raskeid kannatusi (“Valgus Koordis”). Kulakust peremehe poolt talle näiliselt heast südamest kingitud loom jääb kohe haigeks ega anna piima.\nNii nagu lugupidav suhtumine sarvekandjasse tõestab tegelase positiivsust, on halvustamine kindel märk tema pahelisusest. Laused nagu “Elus kardan ma kõige rohkem lehmi!” ja “Mingisugused matsid hoolitsevad vastikute lehmade eest!” paljastavad otsekohe Kohviveski (Lia Laats) näruse iseloomu. Ka tema šokeeritud: “Loomad elutoas! Metsik, õudne!” käib lehmade kohta.\n“Lehmad hulguvad ümber küla! Neil ei ole kusagile minna!” ahastab Papi Loreida (Malle Koost) “Ukuarus” ja poob end seejärel üles.\nPõnevus 2 Tunded 3 Märul 2 Huumor –\nHobune oli peamine transpordivahend Eestis kuni 20. sajandi keskpaigani. Nii esineb ta paratamatult kõigis linateostes, mille tegevus toimub enne seda ning kus tuleb kiiresti liikuda või raskusi vedada. Neid stseene ei jõua keegi üles lugeda ja pole vajagi. Sisuliselt pole ju üldse oluline, kas karistussalk saabub mõisa ratsa või motorolleritel (“Jõulud Vigalas”). “Hobused – need ei ole veel traktor,” nagu ütleb targalt Paul Runge (Georg Ots) filmis “Valgus Koordis”.\nSiiski leidub küllalt ka mitmetähenduslikku suhtumist kabjalistesse. “Tuulte pesas” eristab suhtumine hobusesse halba ja head leeri: metsavennad tapavad Piiri hobuse, nõukogude võim (Tõnu Kark) seevastu kingib talle uue ja palju ilusama. Unustamatu mulje jätab, kuidas leinav Piir silitab oma elu kunsti heaks ohverdanud Uku mahalõigatud, pärani silmadega pead.\nKa “Viimses reliikvias” on suksu rohkem kui sõiduvahend. Risbiteri (Raivo Trass) kiitlemine “Tegelikult olen mina Liivimaa parim ratsutaja!” paljastab tema valeliku ja kerglase meele. Agnese vastus Gabrieli küsimusele, kas “noorhärra” ujuda oskab – “Ei, ei oska. Aga küll minu hobune oskab” –, väljendab süütut muretut meelt enne raskeid kannatusi. “Vaadake, teie hobused põlevad!” on paadunud röövlisalga jaoks nii põrutav teade, et nad jätavad vägistamise pooleli ning tormavad loomi päästma.\n“Külmale maale” tegevus hargneb peamiselt hobuste varastamise ja varjamise ümber. Vaataja veendub, et see ei ole mõistlik äriplaan, kuigi esialgu näib kõik vastupidist kinnitavat.\n“Sinu nimi on Geoloogia. Minu nimi on Pukspuu,” tervitab noor pensionär (Ervin Abel) viisakalt, kui tallimehena tööle asub. Tema austus hobuste vastu ilmneb eredalt teiselt tallimehelt piitsa ärakiskumise ja puruksmurdmise kujul. Pukspuu väide “Hobune on siilile järgmine loom tarkuse poolest” ei kannata siiski kriitikat – siil on üsna algeline imetaja.\nÄärmiselt ahistavates tingimustes elab ja sureb ilus valge siniste silmadega hobune Misjonär “Georgicas”.\nPõnevus 3 Tunded 1 Märul 3 Huumor –\nPulle ja härgi tuleb kunstitõe huvides lehmadest eraldi käsitleda, sest olgugi nad bioloogiliselt ühe liigi esindajad, on nende kuvand eesti filmis lausa vastandlik. “Neetud barbarid!” röögib Osvald (Rein Aren) “Corridas”. Mõeldamatu, et keegi lehmadele nii ütleks. Jaak Lõoke (Ilmar Tammur) on küll vägev mees, tema härg osutub aga veel vägevamaks, haavates oma peremeest (“Nipernaadi”). See tegu ei anna tunnistust mitte ainult looma jõust, vaid ka ohjeldamatusest.\nOhtralt fundamentaalseid loomastseene sisaldava “Stereo” ekspositsioonis saavad veterinaariatudengid osa pulli uimastamisest ja veristamisest lõikuslaual. Seevastu lehma edukalt lõpule viidud raske poegimine on algaja veterinaari Lembit Savika (Tõnu Kilgas) esimene mehetegu uues ametis. Vasika ilmaletulekust saab ülemlaul elu jätkuvusele üldse, teda lakkuv ema on sama väärikas nagu Eesti Ema monument.\nLehm sümboliseerib eesti filmis eluõnne, stabiilsust, turvalisust, pull/härg seevastu surma, anarhiat, hävingut. Esimene on normaalne, teine anormaalne kujund. “See on sõda!” röögib Osvald “Corridas”. Ja see on õiglane sõda.\nPõnevus 1 Tunded 1 Märul 2 Huumor 2\nSiga on Eesti filmides üldtuntud märulivend. Kõigepealt muidugi “Sigade revolutsioon”, kus notsudest saab revolutsiooni sümbol. Lõpnud sigade ühishauda nähes lööb lõkkele õpilasmalevlastesse kogunenud varjatud raev. Seakarjast saab lõpuks nende ustav liitlane võitluses kehtiva korra vastu.\n“Suves” heldimusega (“Oh teid! Tainapead!”) põrsaid silitav tüse ja roosa Tõnisson (Ain Lutsepp) meenutab ka ise veidi harjaslooma. Haledalt vinguv põrsas on tähtsal kohal “Sügises”, kus Kiir (Margus Lepa) selle ühest talust meeltesegaduses kaasa haarab, kuid peremehe tulirelva ähvardusel teeveerde jätab.\n“Põrsa jaoks ei saa jälle midagi kõrvale panna!” ahastab “Ukuaru” Minna. Ka Põrgupõhja Lisete (Leida Rammo) unistab kõigepealt seapõrsa ostmisest. Niisiis: kui lehm on eestlase ülim, siis siga esimene õnn.\n“Stereo” lõpeb kaadriga seast, kellel koer on kõrva peast hammustanud. Vaataja mõistab selle brutaalse teo hukka.\nKa 21. sajand on seadiskursust arendanud, ehkki vaid verbaalselt. “Sügisballis” kordavad Theo (Taavi Eelmaa) ja tema partner (Liina Tennosaar): “Siga nikkus kurge, kure kael oli sirge.” “Kormoranides” laulab samanimeline bänd: “Siga elab sita sees, sest seal ei ole sulgi.”\nMõlemad salmikesed tõestavad, et ähmane jälg maalähedasest eluviisist on säilinud ka tänapäeva linnafolklooris – ja seda just tänu notsudele.\nPõnevus 3 Tunded 1 Märul 1 Huumor 3\nKoer eesti filmi kaadris on sama isikupäratu kui hobune – kui mõni võõras ilmub talu või eramaja õuele, leidub seal sageli haukuv peni. Ka pole mingi vaev dresseerida koera vastavalt vajadusele filmis lamama, haukuma või saba liputama. Jäägu seegi ebahuvitav loetelu tegemata.\nKutsikas on hoopis huvitavam olend. Joosep Toots väidab “Kevades”, et tõi kutsika kooli seetõttu, et Kiir seda ära osta tahtis. Kiir välistab selle versiooni. Ongi tüli lahti.\nNii nagu “Kevade” teismelised näitlejad seitsme aasta jooksul täiskasvanuteks sirgusid, nii leidub “Suves” kutsikastseeni asemel koerastseen. Nooruslik idealism on aastatega kadunud ka sellises elurõõmsas kujus nagu Toots. “Kevades” kiitleb ta, et tema kutsikas on atraktiivne showman (tantsib, lööb trummi). “Suves” on koer pihiisa staatilises rollis. Toots küsib retooriliselt, kas Vooster teab, kui ilus tüdruk on Raja Teele.\n“Kevade” Pitsu üks tähtis missioon on ärakadumine. Talle sekundeerib “Vallatute kurvide” Antonius, kes oma peremehe (Voldemar Panso) hülgab. Ringrajale joostes tekitab ta ohtliku olukorra, kuid samas sõlmitakse selle klaarimisel Vaike ja Heino tutvus. Nali oli nii hea, et filmi autorid kasutasid seda ka teist korda – Antonius jookseb rajale ka võistluste ajal, otsustades koguni võitja saatuse. “Treenerid on veendunud, et rahvusvaheliste võistluste ajal kutsikaid meie rajal ei esine,” on üks alltekstirikkamaid loomateemalisi lauseid eesti filmiloos.\nFilmiloomade hierarhias asub koer seast kindlalt madalamal. Õpetaja Lauri sõnad Tootsile “Homme topid vahest endale mõne põrssa põue!” tähendavad sisuliselt, et see oleks tunduvalt mõjuvam tegu.\nPõnevus 1 Tunded 2 Märul – Huumor 2\nKui lammas on eesti filmis reeglina passiivne anonüümne karjaloom, siis tema lähisugulane kodukits iseseisev ere isiksus.\nMilliseks arulageduseks on valmis armastav mees naise kas või üürikese tähelepanu võitmiseks, tõestab 500 rubla (vanas rahas) ohverdamine Ruts Pluutuse (Jüri Järvet) poolt, et osta kits ning see sünnipäevaks Maiale (Linda Rummo) kinkida (“Näitleja Joller”). Kink osutub fiaskoks: loom sööb laualt Maia sünnipäevalilled ning purustab lillevaasi.\nPõnevus – Tunded 2 Märul – Huumor 1\nPõnevus 1 Tunded 1 Märul 1 Huumor 1\nDomineerivaks loomaks on see graatsiline vurruline vaid ühes linateoses – “Põrgupõhja uus vanapagan”. Must kassipoeg on esimene loom, kelle Jürka (Lembit Eelmäe) ja Lisete majapidamisse muretsevad. Nagu Tammsaare loomingus tavaks, ei saa ka seda stseeni üheselt hinnata. Võib väita, et talupidamise alustamine kassile piima toomisega on põhimõtteliselt eluvõõras ja halba lõppu ennustav tegu. Teisest küljest: see, et Jürka isegi kassipoja ohjeldamisega hakkama ei saa ning tema pärast ilusa õlgkatuse ära lõhub, on tema esimene ja paraku läbikukutud eksam elukoolis. Kass ja pisike Riia (Lea Unt) on lõpuks talu ainsad ellujäävad asukad, ehkki esimesel tuleb selleks lausa hauast välja ronida. “Kass oli siis küll targem kui sina!” kiidab naabrinaine, kui mõlemad põlevast talust elusalt ja tervelt välja on tulnud. Koguni neli täismeest lendab siruli, kui nad puu otsa põgenenud kassi püüavad ja hobune vankri nende alt ära tõmbab.\nPõgusalt esineb kiisu “Tantsus aurukatla ümber”: Miili (Ita Ever) teatab riidekappi vaadates üllatunult: “Meie Antsul on pojad!” Kontekst on kurb: eesti külaelu hääbub, alles on jäänud vaid nii seniilne rahvas, kes isegi kassi sugu määrata ei suuda.\nPõnevus 2 Tunded 1 Märul 1 Huumor –\nOma roll on mesilastel “Suves”. Tõsine talupidaja Tõnisson kiidab Raja peremehe (Aksel Orav) tarusid ning leiab: “Peaks endale ka need linnud muretsema.” Kiir seevastu läheb mesipuud špatsiirtokiga torkima, ärritab selle elanikud enda vastu ning on sunnitud end põgenemise ja kätega vehkimisega naeruväärseks tegema – veendes sellega vaatajat, et temast küll põllumeest ei saa.\nPõnevus 2 Tunded – Märul 1 Huumor 2\n“Nipernaadis” on pärdik, kellele pannakse nimeks Miika, edu pant, rikkakssaamise alus. Ahv rändkino maskotina peab tagama ettevõtte õnnestumise.\nIssanda loomaaed on kirju ja kirju saab ka esikümnest välja jäänud rida Eesti filmielukatest. “Karu süda” on iseenesest oi kui primitiivse süžeega film: kütt Niika (Rain Simmul) satub Põhja-Siberisse, kus kõik kohalikud naised talle kaela langevad, nii et ta võiks paikkonna nendest sama puhtaks roobitseda nagu metsa mustikatest. Naiste ritta satub aga ka emakaru Valgelauk (Malõš) ning tema tööd ja tegemised on filmi usutavaim osa. Lõpuks laseb Niika Valgelaugu maha, jättes endast kokkuvõttes täiesti totra mulje.\nSamuti mitte looma enda, vaid filmi süül ei kõlba pingeritta hüljes – märgilise tähtsusega olend “Karges meres”. Filmi ainsaks eesmärgiks on näidata, et hülgeküttide saare naistel on väga raske ja vilets elu ning meestel samuti väga raske ja vilets elu. See ei huvita kahjuks kedagi.\nMeie salapäraseim filmiloom on sitikas “Viimses reliikvias”. Jumala poolt ülestähendatud loomade seas teda pole, mistõttu ta on ilmselt saatanast.\nÕnnetuseloomana esineb “Kevades” vähk. Tootsi ilmselt alusetu väide “üks oli suur kui labakinnas ja õgis teisi” põhjustab Teele ja Arno kukkumise läbi nõrga jõejää ning Arno raske haiguse. “Tagahoovis” pistab vaene väike poiss sitika suhu ja mängib, et sööb vähki, sest ta on rikkaid inimesi näinud nii tegemas. Aga ka see väike rõõm kistakse tal käest ära ning visatakse üle aia.\nMootorrattaga on tore kihutada nii läbi kanala (“Vallatud kurvid”) kui hanekarja (“Tuulevaikus”). Erutatud kana kloksumine aitab Saamul (Hugo Laur) paljastada ohtliku bandiidi Kurvese (Lembit Rajala; “Valgus Koordis”). Sama tähtis lind on part “Agent Sinikaelas”. Tema hääle imiteerimine kindlustab minategelasele (Mait Malmsten) haavlilaengu pähe. Vetevalla asukatest teeb sõna otseses mõttes kõrgeima lennu angerjas, jõudes Timmu (Lauri Nebel) käe läbi lakka ja kohutades seal Kohviveskit (“Siin me oleme!”).\nKuidagi ei tahaks seda kirjut rida lõpetada sellise olevusega nagu Vene ohvitser – mis sest, et erus. Kuid midagi pole teha: “Tagahoovis” karjatab Maria (Evi Rauer) Belskile (Eino Baskin): “Kas te üldse olete inimene? Te olete loom!” Ja pole põhjust talle vastu vaielda.\nHinded on 3-pallisüsteemis\nLoomateemalisi ilmipealkirju•Hundiseaduse aegu\n•Lammas all paremas nurgas\n•Veepomm paksule kõutsile


Kuidas orgasmi edasi lükata\nLisatud: 12. Märts 2007 16:07\nMe kõik teame, et pärast seemnepurset peavad mehed tavaliselt ootama mõnda aega enne, kui saavad seksuaalsete mängude juurde tagasi pöörduda. Enne aga, kui saad hakata nautima järjestikuseid orgasme, pead õppima tundma seda tunnet, mida koged hetk enne ejakulatsiooni, et oskaksid seda kontrollida.\nLõpeta see, mida sa teed\nUsu või mitte, kuid ejakulatsiooni edasilükkamine suurendab sinu naudingut, kui jätkad hetk hiljem mänguga. Hoolimata sellest, kas sa masturbeerid või seksid, mida tihemini sa suudad katkestada purset, seda parema tulemuse lõpuks saavutad.\nOtseloomulikult pärast seda, kui lased lõpuks seemnepurskel toimuda, on orgasm, mille saavutad, tugevaim, mida iial oled kogenud ja lisaks on seemnevedeliku kogus, mis siis sinust välja purskab, tõenäoliselt samuti suurem.\nPea meeles, et sa ei pruugi suuta seda tagasi hoida esimesel korral, kuna oled harjunud vabastama oma seemnevedeliku kohe peale orgasmi. Kuid ajapikku harjutades ja proovides oled sa võimeline saavutama järgmist:\nÕpi eraldama orgasmi tunnet ejakulatsiooni tundest.\nHakka tegema sügavaid, aeglaseid hingetõmbeid seksuaalse mängu ajal.\nSaavuta vaimne kontroll oma orgasmide üle.\nPüüa välja selgitada, kui lähedale pääsed ejakulatsioonile seda tegelikult saavutamata.\nSiin on võimalused, kuidas viivitada seemnepurskega, et kindlustada järjestikuseid orgasme ja kogeda ülimalt meeldivat tulemust sinu pingutustele:\nVõta seksides hoogu maha\nSinu eesmärgiks peaks olema aeglased lükked ja võimendatud sensatsioonid. Suurenda oma naudingut rahulike liigutustega, et saavutada parim sellest tundest.\nKas siis masturbeerides või seksides, igatahes lõpeta peenise stimuleerimine enne, kui tunned, et hakkad lähenema purskele, nii et su peenisel oleks võimalik toibuda murdepunktist.\nKord, kui see tunne mõnevõrra vaibub, hakka jälle lükkeid sooritama kuni tunned, et hakkad uuesti haripunkti jõudma. Jätka seda "katkesta ja jätka" meetodit umbes 4 korda veel enne, kui lõpuks seemnepurskel toimuda lased.\nLõdvestu ja lase lihased vabaks\nSellise "katkesta ja jätka" meetodi puhul tuleb peale seemnepurske "katkestamist" lasta kõik suguorganid lõdvaks. Hinga sügavalt ja aeglaselt.\nJärgides neid eespool mainitud samme, hakkad sa tundma seda eufoorilist tunnet, milleks on orgasm. Kui hakkad ejakulatsioonile lähemale jõudma, lõpeta stimuleerimine, lase lihased lõdvaks ja suru oma lihased kokku ning sa naudid uuesti ja uuesti orgasmist tulenevat rahuldust.\nKuigi me tõstame tavaliselt tempot, hakates seemnepurskele lähemale jõudma, võib aeglane tempo või naisesse samamoodi tungimine panna teid tundma nii, nagu te pole iial varem tundnud.\nÕpi väärtustama keha sisemisi funktsioone. Kui väärtustama seda kõrgendatud sensatsiooni, mille tulemuseks on seemnepurske takistamine, võib sinu sekselu muutuda täielikult.\nLoetud: 12064 korda, kommentaare: 0


Välisseinte ehitus | tootja tarnija Taiwan hulgimüüja turustaja\nVälisseinte ehitus protsess:\nVäline tugev tuvastus-> kõrgsurvepuhastus-> välisseina parandamine-> seina tasandamine 3 ~ 8 korda, osaline kraapimine -> katmine-> aluspinna katmine ühe korra -> teisese pinnakatte modelleerimine-> värvi kaitse kaks korda\nMaja välisseina jaoks,hoonete kaitse keskmes peab olema otsese kaitse rolli täitev välissein.Maja välisseina hüdroisolatsiooni ja detaili pragunemise probleemi eiramine muutub potentsiaalseks varjatud lekkeohuks.Kui maja sein on pragunenud,maha kooritud,hallitanud,vee imbumine,jne.,see ei mõjuta mitte ainult hoone funktsiooni,kuid mõjutab ka tõsiselt üldist välimust.\nTaiwani jaheda ja vihmase kliimamuutusega silmitsi seistes,vee imbumisala on sageli kitsa ja pika taeva välissein,ja hoone välissein on pragunenud.Kas see on vihma pidev erosioon,happeliste gaasikomponentide korrosioon,või aastaaegade vaheldumine ning päev ja öö.Tekkinud temperatuurierinevus põhjustab seina laienemist ja kokkutõmbumist,moodustades pragu,mis põhjustab vihmaperioodil tõsisemat vee imbumise probleemi kitsas ja pikas taevas.\nSelleks, et tagada maja välisseina veekindel kvaliteet,kõik projektid peavad algama põhikäsitlusest,kõigepealt eemaldage vana vananev välissein,ja seejärel parandage problemaatiline seinapind,mis on jõudnud maja välisseina seina standardnõueteni. .Seetõttu,välisseina veekindel konstruktsioon,välissein peab kõigepealt olema tõhustatud ja stabiilse kaitsega.Kui aluskihil puudub piisav veekindlus,see hakkab pinnale kergesti õõnestama ja pragunema,mis hävitab hoone välisviimistluskihi dekoratiivse efekti ja kaitsefunktsiooni ning seisab silmitsi varajase rikkega.\nMajaomaniku jaoks,veekindel ja pragu-vastupidav,ilus ja hädavajalik,välisseinte hüdroisolatsioon on hea projekt,lõplik kvaliteet ja mõju ning materjali valik,ehituskeskkond,ehituspersonali tasemel ja paljudel muudel teguritel on suured tegurid.Suhted,kõrge kvaliteediga tooteid,koos kontrollitava ehituskvaliteediga,vähendab oluliselt maja välisseina lekke ohtu.\nSeetõttu,võtame kasutusele Nipponi ehitustehnilise süsteemi,välisseina veekindel kõrgtehnoloogiline kate,kasutatakse erinevatest materjalidest sise- ja väliseinte jaoks,nagu tsemendimört,puit ja metall,pakkuda seintele suurepärast kaitset.Selle ülim ilmastikukindlus talub pikka aega,tuul puhub vihma või leeliseliste ainete erosiooni,ja see on sama stabiilne kui Taishan.\nKui kõrged eluasemehinnad,vanade majade ost on muutunud paljudele inimestele võimaluseks,ja eriti oluline on vanade majade renoveerimine ja vanade majade renoveerimine.Kogunenud insenerikogemuse kaudu,ChengLin Innovation kohandab pidevalt ehitusmeetodeid kvaliteedi saavutamiseks.Optimeerimine,plaatide pinnaga vana hoone renoveerimine,plaatide erinevate materjalide tõttu,see on kindlasti erinev protsess ja raskus võrreldes teiste renoveerimistega.Minevikus,vana-moodne meetod nõudis tellise töötlemist,mis tõi kaasa lisakulud.Lisaks tellingute ja lasti tühjendamise kuludele,telliste lammutamise kulud põhjustavad ka keskkonna- ja õhusaastet,ning sellel on ka pikk ehitusperiood ja suur oht.\nChengLin Innovation on käivitanud Jaapani komplekti's tugevaim uus ja tõhus“koputama-tasuta müüritise meetod”välisseinte, näiteks plaatide, renoveerimiseks,plaatide plaadid,kaks-lugude tellised ja mosaiikplaadid.\n“tasuta tellistest eemaldamise meetod”ei pea vanu plaate välja lööma,välimuspind kopeeritakse ükshaaval RC kihti,tohutu kulu vähendamine,inimese päästmine-tundi,ning mitte saastada keskkonda ja müra,et välissein saaks vana olla.Maja renoveerimine,vana maja renoveerimine ja renoveerimine.\nIga kliendi põhjal'eelarve ja eelistused,ChengLin Innovation pakub kõige üksikasjalikumat hinnangut ja analüüsi,kasutades vanade majade renoveerimise meetodite kõrgeimat tehnilist kirjeldust,ja kõrgeima kvaliteediga Jaapani Nippon patenteeritud katted,eriti defektse tsemendimördi pindade korral,betoon.Mis tahes materjali välisseina töödeldakse nii, et iga majaomanikku võiks olla 100%ehituskvaliteediga rahul ja kohe uuesti-uus uus kodu.\nTeeme kõvasti tööd kõigi ehitustööde kinnitamiseks.\n1)Keskkonnatingimused,kas see on kuum, kuiv või niiske\n2)Vihmane ja niiske pikendab ehituse intervalli,palun ole kannatlik ja oota kuivamist\n3)Nurgakonstruktsioonil on meil omamoodi SOP-protsess.\n4)Seinal on SOP-i lihvimisaeg,palun ära't selle pärast muretsema.\n1. Remont: enne maalimist parandage sellised defektid nagu puuduvad seina nurgad, augud ja õõnsad trumlid.\n2. Puhastamine: tolmu, pulbrit võib pesta harja, kõrge rõhu all oleva veega; määre - puhastage neutraalse puhastusvahendiga; mört - labida, kaabitsa jms abil; hallitus - välistingimustes kasutatav kõrgsurvevee loputamine, loputage veega kuivaks.\ntäitmine: osaline kraapiv tasandusvärv: kui sein on sile ja sile, ei saa te kasutada tasast kattekihti, vaid ka täitmisel, osalisel kraapimisel ja lamekatte ehitusnõuetel peaks olema hea tugevus ja vastupidavus. See peaks olema õhuke ja mitte paks pintsel. On vaja, et tasanduskattel oleks parem haardumine, sideme vastupidavus ja veekindlus.\nsilumine: lihvimine tuleb läbi viia pärast seda, kui tasandusvärv on kuiv, ei saa seda lihvida märjaks, et vältida toimingut mõjutava liivapaberi mõju. Liivapaberi paksus tuleks kindlaks määrata vastavalt jahvatatava pinna kõvadusele. Kui liivapaber on paks, tekivad liivajäljed, mis mõjutavad katte lõplikku dekoratiivset efekti. Lihvimisel lihvige esmalt jämeda lihvimismasinaga, seejärel lihvige peene abrasiivse lapiga, pöörake tähelepanu pinna siledale. Vahetult pärast lihvimist eemaldatakse pinnatolm järgmise protsessi ehituse hõlbustamiseks.\n5. Maali maalimine\n: Aluskihi pinna niiskusesisaldus ei tohi ületada 8%. Tuule, vihma, udu jms korral pinnakattekihti ei kanta.


deloach viib klaasist süsiniku jalajälje uute madalate tasemeteni\nVene jõgi- põhineb DeLoachi viinamarjaistandused jätkab uuendusi jätkusuutliku veinivaldkonnas oma uusima algatusega - klaasist programmiga 'Tünnist tünni'. Loodud keskkonnateadlikele kohapealsetele kontodele nagu The Fairmont San Francisco, on DeLoachi programm - mis sisaldab peaaegu 100% taaskasutatavaid minitünne ja sama palju ringlussevõetavaid 10L „ökokottide“ veini lisandeid - kõrvaldab praktiliselt veini ostmise ja serveerimisega seotud jäätmed. Süsinik: uus madal on null\nMa ütlen, et on aeg tööstuses, kus murettekitavalt suur pakendijäätmete kogus on vastuolus enamiku veinifirmade muidu roheliste ideaalidega. Ja seal on veel: lisaks sellele, et Barrel-to-Barrel programm on jäätmete vaatenurgast märkimisväärselt paranenud, pakub see klientidele veel rohkem hüvesid kasumi ja riknemise eeliste näol (kas saate öelda, et olen fänn?) . Kuna taaskasutatavad tünnisüdamikud sisaldavad 10 liitrit veini, kuid maksavad sama palju kui traditsiooniline 9-liitrine (12 pudeliga) karp, saavad ostjad maksvate klientide jaoks valamiseks lisaks 7 klaasi veini. Veelgi enam, 10-liitrised vahetatavad kotid pakuvad värskuse osas sama kasu kastis pakitavatest veinidest: õhk väljutatakse veini väljutades, mis tähendab, et vein kestab kuue kuni kaheksa nädala jooksul alates esimesest klaas valatakse.\nPole ime, et Jean-Charles Boisset - kelle firmaBoisseti perekonnavaldkonnad omab DeLoachi - nimetati Aasta uuendajaksVeinihuvilineveiniga seotud süsiniku jalajälje vähendamiseks tehtud jõupingutuste eest.


Uus roosi liikumine ja kosmose koprostaadija IPhone'i uudised\nUued iPhone 2019 paigaldavad R1 anduriga kaasprotsessori nimega "Rose"\nUued 2019. aasta iPhone'id paigaldavad uue R1 sensoriga kaasprotsessori nimega "Rose". Apple'il on juba uus kaasprotsessor koodnimedega "Rose" ja "R1". See uus kiip koos protsessoriga A13 on järgmiste iPhone'i aju, mida nad meile homme Keynote'is näitavad.\nOn ebaselge, kas Rose ja R1 nimi on osa selle uue protsessori käivitamisturundusest või sobib see A-seeria kiibide nummerdamise skeemiga ja Rose saab lõpuks numbri R13.\nNagu on tõestatud tänu kopro esimese funktsiooni iOS 13 sisemisele kompileerimisele Rose sarnaneb Apple'i M-seeria liikumiskoproga, andes iOS-ile andmeid terminali asukoha kohta ruumis ja kuhu see suundub. kui olete liikvel, laadige need reaalajas arvutused peaprotsessorile alla.\nSiiani tundub kõik endine, aga uudsus on see, et Rose haldab uusi seni avaldamata anduriandmeid. Praegune kaasprotsessor haldas kompassi, güroskoobi, kiirendusmõõturi, baromeetri ja mikrofonide andmeid. Uutest anduritest saab inertsimõõteseade (IMU), uued bluetooth 5.1 funktsioonid, ülilairiba (UWB) ja kaamera sensor.\nLiikumisvõtte ja optilise jälgimise abil ei saa te mitte ainult seadet ruumis paigutada, vaid ka väliseid esemeid, näiteks Apple'i eelseisvad TAG-võtmehoidjad, või aidata ARKiti inimese oklusiooni töötlemisel. Tõenäoliselt asendab see Roos M-seeria liikuva kaasprotsessori.\nOluline on leida Apple'i silte\nUued andmed saabumisnurk (AoA) ja lahkumisnurk (AoD) mis pakub bluetooth 5.1, võimaldab teada välise bluetooth-seadme aadressija koos muude andmetega annab R1 kiip Apple'i uute jälgimisseadmete võtmehoidjate väga täpse asukoha. See on uues iPhone'is oluline uudsus, kuna praegused, millel on ainult bluetooth 5.0, ei saa selliseid asukohateavet valida.\nSee tähendab seda Kui kavatsete oma võtmete leidmiseks osta Apple TAG-i, mõelge sel aastal ka oma iPhone'i uuele värskendamisele ...\nTäielik tee artiklini: IPhone'i uudised » iPhone » IPhone tarvikud » Uued iPhone 2019 paigaldavad R1 anduriga kaasprotsessori nimega "Rose"\nXiaomi lambid saavad täielikult HomeKiti ühilduvuse\nKuo: ei Apple Pencil, ega pöördlaadimine ega USB-C uues iPhone 11-s


Kas suurendate rahapaigutusi aktsiatesse?\nJah. Küsimus on selles, et Eestis on ikkagi nii vähe võimalusi üldse kuhugi seda raha paigutada, mida sul iga päev vaja ei lähe. Valida on kas deposiidi või aktsiate vahel.\nNeed, kellel on seda raha rohkem, võivad väljuda näiteks Eesti piirest ja mängida maailma börsidel. Aga neil, kellel seda raha väga palju pole -- väljaspool Eestit mängida on väga kulukas ja pidevalt peab jälgima toimuvat, samuti peab kogu aeg sellega tegelema --, pole tõesti erilist valikut, vaid pank ja börs.\nEi. Kui poolteist-kaks aastat tagasi tundus, et kogu maailm on ogar, et ta üldse millegi muu kui aktsiamängudega tegeleb, siis õnneks näitas aeg meile kätte selle, et lollidemaad ei ole olemas, et paned kuldmündi maha ja rahapuu kasvab. Nii ettevõtetel kui eraisikutel on praegu Eestis siiamaani tegemist tuntavate likviidsusprobleemidega.\nViimased poolteist aastat majanduskasvu aeglustumist on tõenäoliselt õpetanud meid, kes on praeguseks n-ö ellu jäänud, rohkem kui sellele eelnenud kuus aastat aru saama sellest, et tuleb teha oma tööd ja hästi. Jäägu börsid spetsialistide pärusmaaks ja võib-olla ka mingi ülejääva raha ühe paigutamisvõimalusena riski hajutamiseks. Mingil juhul ei tohiks korduda selline pilt, nagu oli 1997, kus kõik vabad vahendid, ka täiendavad vahendid panditud varalt, paigutati ühele kaardile.\nMa ei ole mitte kunagi ostnud ühtki aktsiat Tallinna börsilt ega kavatse sinna ka nüüd oma raha investeerida. Sellepärast, et see vaba raha, mida mul oleks võimalik investeerida, on tunduvalt suurema tootlusega, kui ma investeerin selle oma firmasse, kui siis, kui paneksin selle mis tahes börsile.\nMa ei ole õnnemängija ja selles mõttes ma ei riski selliste asjadega. Ja ma ei ole ka maksimalist, et kõik või mitte midagi. Börsil on võimalik võita kõik või kaotada kõik, seepärast ka tol korral, kui börs väga kõvasti tõusis ja kõik viisid oma vara börsile, ei paigutanud ma sinna ühtki krooni.\nEi ole ja põhjus on väga lihtne: olen viimasel ajal orienteerunud igasuguse tootmise arendamisele.\nOlen veendunud, et börsil võib teatud aegadel võita ja teatud aegadel kaotada, aga võti tuleviku jaoks peitub ikkagi selles, kui hästi või halvasti me suudame oma tootmise tööle panna. Nüüd on käsil kahe uue tehase rajamine ja sinna kuluvad ära rahalised vahendid, samas pean seda ka märksa õigemaks lahenduseks.\nMingil määral tõus börsil tõenäoliselt tuleb, aga ma ise tegeleks parema meelega sellega, mis annab garanteeritud tulu. Usun, et kui midagi uut ehitada, siis selle käikuandmine ja edasine arendamine toob lõppkokkuvõttes sisse rohkem kui börsil mängimine.


Funk ja punk teatrilaval — Sirp\nIvo Uukkivi on öelnud, et talle meeldib, kui rollid tulevad ise tema juurde ning on sünkroonis tema enda ja ümbritsevaga. Nüüd nii on.\nKinoteatri „Vihanemees.com“, autor Penelope Skinner, tõlkija ja lavastaja Paavo Piik, kunstnik Kristjan Suits, videokunstnik Marta Pulk, helikujundaja Taavi-Peeter Liiv, valguskujundaja Revo Koplus. Mängivad Ivo Uukkivi ja Mart Nurk. Esietendus 9. XII 2019 Sakala 3 teatrimajas.\n„Vihanemees.com“ on kõige mõtteid tekitavam ja segadusseajavam lavalugu, mida viimastest aastatest mäletan, ükskõik, millist teemaotsa pidi üritada sellest läbi närida. Võib-olla polekski kellegi järelkaemus tähtis, ka see siin mitte, kui tegemist poleks lõppenud aasta ühe olulisema lavastusega.\nOn raputavalt tähtis, et see Penelope Skinneri tekst Eesti üles leidis, ja nimelt nüüd, kui seal sisalduv puudutab meid meie ülilähimineviku kontekstis teravalt. On väga hea, et nimelt tundliku sotsiaalse närviga Paavo Piik võttis selle tõlkida ja lavastada ning et Roberti roll leidis üles just näitleja Ivo Uukkivi.\n„Vihanemees.com“ võtab kokku kõik need vähem või rohkem naljaga tehtud läänemaailma meeste identiteeti lahkavad lavastused, mida oleme hiljuti Eestiski ridamisi laval näinud. Ongi käes. Aeg, kui kunagine nali, et kõige ahistatum liik on keskealine valgenahaline heteroseksuaalne mees, on tõeks saanud.\nGoogle’isse eksinud. On üks mees, Robert, kellel enne oli vinge töökoht ja uhke auto. Aga siis juhtus midagi. Nüüd peab Robert töötama kaubanduskeskuses müügiassistendina. Juhtub, arvate teie. Küllap on meil kõigil mitu tuttavat, kellel on läinud isegi kehvemini. Müügiassistendi kesise palga eest peab Robert taluma, et aeg-ajalt saab ta sõimata, aga kutse-eetika eeldab, et ta ise peab säilitama rahu. Ja nii see koguneb, teate küll, see frustratsioon. Jah, me kõik võime rääkida lugusid sellest, mida frustratsioon on meiega teinud.\nÜhel hommikul, kui Robert on otsustanud end kätte võtta – no peab ju kuidagi? – ja jooksma minna, on ilm vilets. Loomulikult tahab Robert netist järele vaadata, mis ilmast edasi saab. Ja juba ta märkabki guugeldades midagi … „Mis siis sellest?“ küsite teie. Me kõik laseme end aeg-ajalt ahvatleda. Aga selles ju asi ongi! Sel hommikul trehvab Robert Google’is millelegi, mis muudab kogu tema ülejäänud elu. Päriselt. Ta leiab eest Vihase Mehe, kellel on oma kodukas ning oma telekanal. Ja veel enne, kui vaene Robert arugi saab, on ta ülepeakaela mattunud oma uude avastusse, mille nimi on Meesõiguslaste Liikumine.\nKõik edasine, mis Robertiga juhtub, kutsub esile homeerilise naeru, aga on ka äärmiselt igapäevane, sest igaüks – vähemasti iga mees – oleks võinud samasse kohta välja guugeldada. Seejuures on see kõik lõpmatult ja ääretult kurb, sest näitab, kui hõlpsasti manipuleeritavad me oleme, iga päev, iga hetk, kui manipuleeritud me tegelikult juba olemegi.\nMuide, pärast seda teatriskäiku on kasulik ja põnev ka vaatajal Google’isse eksida, sest selgub, et kõik, millest ses lavastuses juttu oli (kõik need absurdsused nagu „günetsentriline ühiskond“, „mägraemad“ ehk meesõiguslasi toetavad naisolevused jne) ja mida pidasid vaimukaks, kuigi täiesti jaburaks naljaks, on absoluutselt tõsi, maailmas juba ammugi olemas ja otsapidi Eestiski.\nIvo Uukkivi Robert on nii lihast ja luust, nii haiget saanud ja nii haavatav päris inimene.\nPunane tablett. Võib näiteks guugeldades kätte saada, et teatud osa meesõiguslastest kõneleb „musta pilli“, teine aga „punase pilli“ võtmisest. Muidugi on teada, et vähemasti punane pärineb „Matrixist“ – kust siis veel? Neo pidi valima sinise ja punase tableti vahel. Ta valis punase ja hakkas nägema asju nii, nagu need tegelikult on.\nMuidugi hakkab hoopis parem ka Robertil. Talle hakkab tõesti tunduma, et nüüd ta teab asju ja saab nendest aru. See ongi ju tegelikult imeliselt ilmselge: kui siiani kamandas maailma naisõiguslus, siis nüüd on pendel teise otsa käinud ja …\nStopp. Punane tablett hakkab vist mõjuma, sest ühel hetkel tekib küsimus, kas lavastuses „Vihanemees.com“ räägitakse ikka üldse meestest. Äkki räägitakse selles hoopis rohkem naistest? Kellel on viimased paar sajandit olnud silme eest must ja palav soov tõestada, et nad on sama head kui mehed, et nad on isegi paremad?\nNii leian end ummikteelt number 1. Säh sulle siis punast pilli. Eksiradadele meelitab „Vihanemees.com“ kogu aeg. Kummaline, kuid kõik need ekslemised väärivad kogemist, kui ka omadega ummikusse jõutakse. Just nii ongi plaanitud, et inimene tuleks teatrisse, et ta naeraks (palju), tunneks ennast ära (natuke) ja jääks nähtu üle mõtlema (kauaks). Juba siis, kui me neid mõtteid mõtleme, on maailm parem paik. Rohkem polegi vaja.\nSa oleksid äärepealt lasknud oma ajud ära pesta. Lahendust, jah, praegu veel, ei ole olemas. Seda ei paku ka lavastuse tegijad. Nemad on suutnud jääda balansseerima õhkõrnal juuksekarval ega mõjuta vaataja mõtteid üheski suunas, kuigi ajuti võib see nii isegi näida.\nNäiteks siis, kui sinimustvalge valimisplakati-esteetika järgi vormitud kõrvaltegelane Alan (Mart Nurk) räägib oma rahulikul ja eht-eestimehelikul moel meile väga tuttavaid, kuid täiesti ebaloogilisi asju, mis tema karisma jõul ja enesesisenduse toimel mõjuvad ühtäkki jumala loogilisena. Sa usud, sa tunned ära, sa lased end juba viia – ja siis, hetk hiljem, saad aru, et praegu, just praegu, oleksid äärepealt lasknud oma ajud ära pesta. Ja avastad siis, et tegelikult see ongi sinuga juba juhtunud. Ükskord varem. Võimalik, et eelmiste valimiste ajal. Võimalik, et üht libauudist uskuma jäädes. Võimalik, et horoskoopi lugedes. Enam seda küll ei juhtu. Nii me arvame.\nAga siis ahvatlevad nad vaataja naerma – lõppude lõpuks on „Vihanemees.com“ ju komöödia. Ohukomöödia. Tekst võimaldaks laia lõuaga irvitada Roberti üle või siis – vastupidi – kõikide teiste üle, ent õnneks selles lavastuses hinnanguid ei anta. Uukkivi Robert on nii lihast ja luust, nii haiget saanud ja nii haavatav päris inimene, et naerdakse tema vaimukuste üle, idiootlike situatsioonide üle, millesse ta satub, debiilsuste üle, mida ta laseb end uskuma panna, ent ei kordagi inimese üle.\nUukkivi on öelnud, et talle meeldib, kui rollid tulevad ise tema juurde ning on sünkroonis tema enda ja ümbritsevaga. Nüüd nii on. Teater – kunstlikult loodud maailm – on ühekorraga liigutav ja kohutavalt isiklik.\nIsiklikkus ja diskreetne vormistus on need kaks, mis mind teatris puudutavad – mida aasta edasi, seda rohkem. Jääb mulje, et üle rambi ja südamesse pärale jõutakse peaaegu ilma välise pungestamiseta. Paavo Piigi taktitundeline lavastajatöö on elegantne ja funk: kõik püsib näitlejal, toetab ja painab teda.\nMa ei tea, mis mees Ivo Uukkivi on. See lõpmatult kurvasilmne igavene punkar Munk. Olin üks hullunuist, kes kunagi ammu viibis Nõmme kultuurimajas sel Velikije Luki legendaarsel kontserdil, kui Munk lavalt rahva kätele hüppas. Ma oleksin võinud surma saada. Tema oleks võinud surma saada.


Valitsus maksab reservist tarbijatele kinni taastuvelektri tootmismahu kasvust tuleneva hinnatõusu - Ärileht - Uudiseid majandusmaailmast\nValitsus maksab reservist tarbijatele kinni taastuvelektri tootmismahu kasvust tuleneva hinnatõusu\nValitsus otsustas täna erakorralise sissemaksega katta taastuvenergia tariifi suurenemise kulud valitsuse reservist mahus 4 miljonit eurot, kuna taastuvenergia tootjate kiire lisandumine ja head tuuleolud suurendasid sel aastal taastuvelektri toodangut ning seeläbi elektritootjatele makstavat toetust.\nMajandus- ja taristuminister Taavi Aasa sõnul oleme jõudnud olukorda, kus Eestis moodustas selle aasta esimeses kvartalis elektri tootmisest poole taastuvelekter. „Mida suurem on rohelise elektri tootmismaht, seda enam tuleb maksta subsiidiume. Kuna aga taastuvenergia tasu kajastub inimeste ja ettevõtete elektriarvetel, siis otsustas valitsus vahe hüvitada,“ lisas ta. Varasemalt on valitsus kasutanud ka riikidevahelistest taastuvenergia statistika müügilepingutest teenitud tulu kohaliku taastuvenergia toetusskeemi kaasrahastamiseks.\nAas ütles, et lähiaastatel hakkab taastuvenergia tasu langema, kuna vanad tootmisseadmed ei vaja varsti enam toetust ja uued tootmisüksused leitakse juba läbi taastuvenergia vähempakkumiste. „Eelmine nädal kinnitas valitsus Eesti esimese taastuvenergia vähempakkumise tulemused. Kui praegu subsideerib tarbija taastuvelektrit hinnaga 53,7 eurot megavatt-tunni eest, siis uute tootmisüksustega langeb see umbes poole võrra ehk 25 eurole,“ rääkis ta. Kuna taastuvenergia tehnoloogiate hinnad on järjest konkurentsivõimelisemad ning võimsused suuremad, vähenevad toetused tulevikus veelgi.\nSelle aasta viie esimese kuu kokkuvõttes ulatub toetust saava taastuvelektri kogus 881 gigavatt-tunnini, võrreldes 759 gigavatt-tunniga eelmisel aastal.\nKuna elektri tarbimine on soojema ilma ja tarbimise-tootmise struktuursete muudatuste tõttu viie kuu kokkuvõttes vähenenud 3,45%, eeldab taastuvenergia toetuste rahastamine elektritarbijate suuremat panust läbi taastuvenergia tasu.\nMaikuu lõpu seisuga on taastuvenergia toetusteks kulunud 7,95 miljonit enam kui samaks ajaks on tarbijad tasuna maksnud. Et tootjad saaksid neile seadusega ette nähtud taastuvenergia toetuse kätte, oleks tulnud tarbijatel alates augustist tasuda iga tarbitud kilovatt-tunni elektri kohta taastuvenergia tasu 1,46 senti.\nPraegu on tasu suurus 1,13 senti kilovatt-tunni kohta.\nTaastuvenergia toetuste maht läheneb sellel aastal prognoosi järgi 100 miljonile eurole. 2019. aastal oli sama näitaja 91,4 miljonit eurot. Aastatel 2010-2019 on Eesti elektritarbijad toetanud taastuvenergia tootjaid 691 miljoni euroga.


Premenstruaalne sündroom - Lamberts Eesti Valu liigestes PMS-is\nValu liigestes PMS-is, Liigese-ja lihasvalu - Leia kiirelt\nLisaks põhjustab vaatlusalune nähtus külgnevate veresoonte liigset venitamist. Meditsiinilisi meetmeid on vaja alustada alles pärast arstiga konsulteerimist ja diagnostilise kontrolli läbimist. Hea on süüa šokolaadi, mis stimuleerib endorfiinide tootmist, samuti toitu, mis sisaldab kaltsiumi ja magneesiumi. Kui hcg on veres, siis see ei kao. Liigse lihase valu on kõige ohutum valu, nad kaovad mõne päeva jooksul ilma jälgedeta. Menstruatsiooni ajal ilmneb tugev valu polüüpide ja tsüstide moodustumise tõttu emakas.\nUued tooted Premenstruaalne sündroom Väga paljud naised on kogenud premenstruaalse sündroomi PMS sümptomeid. Mõjutades nii keha kui ka emotsioone, võivad nad oluliselt häirida naise töövõimet ja elukvaliteeti.\nSeda seisundit on keeruline diagnoosida — välja arvatud see, et PMS algab umbes nädal aega enne menstruatsiooni algust ning seejärel kaob. Mis see on? Umbes nädal kuni kaks enne tsükli algust tunnevad paljud naised soovi nutta, suurenenud magusaisu ning vihahooge. Need, ja lisaks veel umbes muud sümptomit — sealhulgas väsimus, depressioon, ärritatavus, tursete esinemine, kaalutõus, keskendumisraskused, peavalud ja rindade valulikkus — iseloomustavad seisundit, mida kutsutakse premenstruaalseks sündroomiks PMS.\nIgakuised sümptomid on erinevate naiste puhul erinevad nii arvult kui ka tõsiduse poolest; enamik naisi kogeb üksnes väheseid nendest sümptomitest või tunnevad nende tõttu üksnes kerget ebamugavustunnet.\nSümptomid Ärrituvus, tujukõikumised, ärevus ja depressioon. Alakõhu puhitus, käte ja näppude paistetus. Rindade valulikkus ja hellus. Pea— ja seljavalu; liigese— ja lihasvalud.\nSpetsiifiliste toitude ihad, eriti süsivesikuid sisaldavate toitude vastu. Mis seda põhjustab? Miks mõned naised kannatavad PMS-i all ja teised mitte, on mõistatus.\nMõned eksperdid valu liigestes PMS-is, et PMS-i võib põhjustada naishormoonide — östrogeeni ja progesterooni — tasakaalutus valu liigestes PMS-is teises pooles pärast ovulatsiooni. Liiga palju östrogeeni koos liiga vähese progesterooniga võib olla seotud ajukemikaalide tasakaaluga, mis kontrollivad tuju ja valu.\nEelnimetatud hormonaalne ebaregulaarsus võib põhjustada tujukõikumisi ja iha süsivesikute järgi. Tasakaalutusi seostatakse ka hormooni prolaktiini suurenenud tasemega, mille tulemuseks on rindade tundlikkus ning maksa takistamine liigse östrogeeni kehast väljutamisel nii efektiivselt nagu seda vaja oleks. Veel üks teooria on see, et PMS-i sümptomeid põhjustab serotoniini, ajukemikaali neurotransmitterimis saadab signaale närvirakust närvirakuni, madal tase.\nKuigi kliiniliste uuringute tulemused seoses serotoniini ja PMS-i seose uurimisega on vastuolulised, teatavad paljud naised, et nende PMS-i sümptomid paranevad, kui nad on läbi teinud kuuri, mis taastab normaalse serotoniini taseme. Keha serotoniini produtseerimise ja kasutamise parandamine aitab ka depressiooni puhul.\nKuidas toidulisandid aidata võivad? Toidulisandid võivad leevendada PMS-i sümptomeid. Kui te tavaliselt tarbite sümptomitega toimetulemiseks harjumuspäraseid ravimeid, konsulteerige eelnevalt arstiga, kui soovite neid koos toidulisanditega manustada.\nVõite proovida manustada B6 vitamiinimis aitab maksal östrogeeni töödelda, suurendab progesterooni taset ja võimaldab ajul serotoniini toota.\nPõhilised rasvhapped, mis Selge kate puhasti ravi kuningakepiõlisvõivad aidata vähendada rindade tundlikkust ja kontrollida süsivesikute ihasid. Paljude PMS-i all kannatavate naiste puhul on avastatud magneesiumipuudulikkust ja nad võivad abi saada magneesium i toidulisandite tarvitamisest.\nSoovitusi PMS-i leevenduseks | askala.ee\nKuigi mõned allikad soovitavad PMS-i sümptomeid leevendavaid toidulisandeid võtta alates ovulatsioonist kuni tsükli alguseni, on neid targem regulaarselt igapäevaselt tarbida. Toidulisandite soovitused.


Zero oma rindade suurust või viienda - ei ole nii oluline: ideaalne rinnaga võib pidada ainult terveid last. Pole juhus, et paljudes riikides uuring mammograafia sõeluuringu staatuse omandanud - protseduur, mis läbivaatuse käigus tehakse süstemaatiliselt. On mammogrammi näen igal kasvaja suuruse üle 0, 3-0, 5 cm.\nMe räägime staadiumis kasvaja, kui olukord saab korrigeerida, kuivatatud - minimaalsete väliste kahjustuste eest. Kui teil on valida, kus on mammogrammi, on vaja keskenduda elektroonilisele, moodsaim. Täpsusastme digitaalse mammograafia oli 92 protsenti, kellel diagnostiline efektiivsus kaasaegne versioon on palju kordi suurem kui kile.\nUltraheli rinna peetakse üsna informatiivne meetod, mis, nagu tavaliselt, ametisse pärast mammograafia - selgitada diagnoosi, kuid võib kasutada ka mitte. Peamine erinevus on see, et USA noored naised nähtavamaks tihe rinnanäärme kude. Nii patsientidel nelikümmend aastat, on soovitav teostada sedalaadi uuringuid.\nLisaks ultraheli võimaldab kohe hinnata riigi, kus on kaenlaalune lümfisõlmed, et vastata erinevate haiguste rindadel esimene. On üks oluline erinevus: isegi kui mammograafia on kahtlased pitsat, biopsia võetakse ainult ultraheliaparaadi.\nMRI - magnetresonantstomograafia peetakse ilmselt kõige täpsem, aga ka kõige kallim tüüpi diagnoosi. Tomography eeliseks on see, et see meetod ei sõltu juuresolekul kahjustav tegur, mis on omistatud juuresolekul postoperatiivne muudab tihedus sisalduva raua implantaadid.\nPraegu enamuse arvamuse mammologists täiesti välja arenenud. Paljud nii öelda, ja kui leitakse häiriva muutusi rinna-, on vaja teha MRI.\nVereanalüüsi kasvajamarkeritega: on lootust, et parim\nLõppfaasis diagnoosi, kui rind on avastatud pitsat eksperdid nimetavad vereanalüüsi juuresolekul kasvajamarkeritega. Me räägime osa CA 15-3, mis on võimelised tootma pahaloomuliste vähivorm. Sagedamini kui ei, õnneks tulemus on negatiivne, sest enamik rinnatuumoritest on healoomulised fibroadenoomi. Aga ärge kaotage valvsust.


ELLUJÄÄJA PAKETT, BEAR GRYLLS, SUUR\nBear Grylls väike ellujääja komplekt koosneb 12 osast: väikesed tangid, keskmised tangid, kaablilőikur, tera saagimiseks, pudeliavaja, tulesüütaja, taskulamp, ristpeaga kruvikeeraja, käärid, lamepea kruvikeeraja, BG ellujääja juhend ja vutlar.\nEsmaabi komplekt paatidele ja väikelaevadele. Sisaldab kőiki nőutavaid esmaabitooteid. Komplektis ka kaelalahas. Pehme, lukuga pakend.


Inforegister | WOLT EESTI OÜ: mugavad tühjad kõhud täidavad tubli e-residendi kukrut\nHakka WOLT EESTI OÜ-d jälgima Hakka WOLT EESTI OÜ-d jälgima\nLisa WOLT EESTI OÜ jälgimisse Lisa WOLT EESTI OÜ jälgimisse\nWOLT EESTI OÜ: mugavad tühjad kõhud täidavad tubli e-residendi kukrut\ne-resident käibe kasv KAUBANDUS palju töötajaid TOITLUSTUS tubli maksumaksja\nWOLT EESTI OÜ on veebikeskkond, mille kaudu saab äkilise tühja kõhu korral restoranidest toitu koju või kontorisse tellida. Töötajate arvu vaadates on tegemist tõelise suurfirmaga. Lõviosa neist inimestest sõidavad jalgrattaga, soe toit seljakotis, mööda linna ringi aga vaid mõned tunnid nädalas.\nJuhid: Mikko Akseli Kuusi, Henna Maarit Mäkinen\nTöötajate arv: 726 inimest\nPrognooskäive 2017. aastal: 1,2 miljonit eurot\nWOLT EESTI OÜ juhid Mikko Akseli Kuusi ja Henna Maarit Mäkinen on Eesti e-residendid, kes on ettevõtet juhtinud selle algusest peale.\nPaistab, et Maarjamaal elatakse üha mugavamalt – WOLT EESTI OÜ käive on iga kvartal kasvanud. Selle aasta esimese kolme kuuga on ettevõtte teenuseid kasutatud juba 487 095 euro eest, sellelt summalt maksti riiklike makse 131 172 eurot. Kui nii edasi läheb, siis meie arvutustel võib ettevõtte selle aasta käive küündida juba 2 miljoni euroni!\nLeevendust toiduhädale pakub WOLT EESTI OÜ täna Tallinnas ja Tartus. Pärnu, Narva või Paide inimesed peavad esialgu veel ise jalgadele valu andma või kartuleid koorima, kui kõht tühjaks läheb.\nMeie soovime ettevõttele edu ja peatset laienemist ka mujale!\nHALDUS KONSULTATSIOONID palju töötajaid tubli maksumaksja\nWOLT EESTI OÜ – Soome e-residendid annavad tööd sadadele inimestele\nWOLT EESTI OÜ on üks tore ettevõte. Vähe sellest, et nad hea ja parema koduukseni toovad ning selleg...


9 põhjust, miks munasari valutab ja menstruatsioon viibib - Hügieen 2022\nMunasarjade talitlushäire on üldine termin, mida mõistetakse kui munasarjade hormonaalse funktsiooni rikkumist. Munasarjade talitlushäire avaldub kas menstruatsiooni hilinemises rohkem kui 5 päeva, millele järgneb verejooks, mis kestab üle 7 päeva, või ebaregulaarse sagedase menstruatsiooniga, mis järgnevad üksteisele erineva intervalliga (vähem kui 21 päeva). Seda verejooksu nimetatakse düsfunktsionaalseks emakaverejooksuks (DUH)..\nPaljud naised, kellel on viivitus, ei saa kohe aru, et nende tervis on ohus. Nad usuvad sageli, et menstruatsiooni väike viivitus või vastupidi, sagedane menstruatsioon, ebaregulaarne menstruaaltsükkel on nende keha individuaalne omadus..\nNormaalse menstruaaltsükli jaoks on aga karmid parameetrid:\nmenstruatsiooni vaheline intervall on 21-35 päeva;\nOluline on teada, et iga kõrvalekalle sellest normist on märk menstruatsiooni hilinemisest - munasarjade talitlushäiretest.\nReproduktiivsüsteem töötab normaalselt ainult siis, kui kogu keha on terve. Esimene asi, mis tõsiste haigustega naistel häirib, on menstruatsiooni- ja fertiilsed funktsioonid. Seetõttu on munasarjade talitlushäire - viivitus - kõige sagedamini signaal algavast haigusest. Kui te ei pööra tähelepanu menstruatsiooni viivitusele õigeaegselt, võib menstruaaltsükli kerge rikkumine põhjustada tõsiseid tagajärgi..\nTsükliline viivitus: PÕHJUSED\nMunasarjade talitlushäire - menstruatsiooni hilinemine - see on üldine termin, mis tähendab munasarjade hormonaalse funktsiooni rikkumist. See patoloogia avaldub kas menstruatsiooni hilinemisega rohkem kui 35 päeva, millele järgneb verejooks, mis kestab üle 7 päeva, või ebaregulaarse sagedase menstruatsiooniga, mis järgnevad üksteisele erineva ajavahemiku järel (vähem kui 21 päeva). Seda verejooksu nimetatakse düsfunktsionaalseks emakaverejooksuks (DUH)..\nKUUSTSÜKLI VIIVITAMISE PÕHJUSED:\nmunasarja enda sisemised defektid (kaasasündinud ja omandatud);\nkaasnevad endokriinsed haigused (kilpnääre, neerupealised jne); Neid hormonaalseid häireid saab omandada ja kaasasündinud (eelsoodumus on päritud);\nsisemiste suguelundite - emakas, lisad - põletikulised protsessid koos menstruaaltsükli häiretega;\nKuu hilinemise sümptoomid\nKliiniliselt avalduvad munasarjade talitlushäired (menstruatsiooni hilinemine) peamiste nähtude - menstruaaltsükli ebakorrapärasuse:\nmenstruatsiooni ebaregulaarse rütmi tüübi järgi;\nmenstruatsiooni verekaotuse suurenemine (vähenemine);\nsuguelundite planeerimata verejooksu ilmnemine;\nvalu kõhus premenstruaalsetel, menstruatsioonipäevadel, tsükli keskel;\nmunaraku küpsemise rikkumine (viljatus, raseduse katkemine).\nLisaks DMC-le võivad menstruaaltsükli hilinemisega naistel tekkida valu alakõhus enne verejooksu või selle ajal, enamasti tõmbetugevus. Kuid mõnikord on valu äge, levib kogu kõhu piirkonnas, annab alaseljale.\nMunasarjade talitlushäiretega on premenstruaalne sündroom sageli väga väljendunud: letargia, apaatia, pisaravus või vastupidi, ärrituvus. Kui verejooks on rikkalik ja pikaajaline, liituvad need sümptomid aneemia tunnustega (hemoglobiini ja punaste vereliblede hulga vähenemine veres) - ilmub naha ja nähtavate limaskestade kahvatus, südame löögisageduse tõus, peavalu, peapööritus, nõrkus, unisus, isutus.\nDMC esinemise keskmes on alati munasarjade hormonaalset funktsiooni reguleerivate hormoonide moodustumise ja vabanemise rikkumine. Neid hormoone toodab hüpofüüs ja neid nimetatakse folliikuleid stimuleerivaks hormooniks (FSH), luteiniseerivaks hormooniks (LH) ja prolaktiiniks (PRL). Iga menstruaaltsükli faasi iseloomustab nende hormoonide sisalduse eriline suhe. See on folliikulite küpsemise, ovulatsiooni ja raseduse eeltingimus. Munasarjade hormonaalse funktsiooni rikkumisega muutub see suhe. Munasarjade düsfunktsiooni esialgsete ilmingutega on ovulatsiooniprotsess kõige sagedamini häiritud - seda ei toimu. Seda rikkumist nimetatakse anovulatsiooniks (lat. A - puudumine). Seetõttu on emakaverejooks koos munasarjade düsfunktsiooniga atsükliline, s.t. menstruaaltsüklit ei täheldata ja see ei lähe läbi kõiki selle faase.\nDMK peatub iseenesest määramata aja jooksul, kuid jätkub sageli ilma korraliku ravita. Atsükliline emakaverejooks võib olla sagedane (intervalliga vähem kui 21 päeva), harv (intervalliga üle 35 päeva), verekaotus neis võib olla normist suurem (üle 100 ml). Kuid tulevikus areneb amenorröa peaaegu alati - s.t. menstruatsioon puudub 3 kuni 6 kuud või kauem. Munasarjade talitlushäiretega fertiilses eas suureneb östrogeenide sisaldus kehas peaaegu alati. See on riskitegur selliste haiguste tekkeks nagu emakafibroidid, endometrioos, piimanäärmete pahaloomulised kasvajad, mastopaatia.\nKuu viivituse diagnostika\nMenstruaaltsükli viivitused ja ebakorrapärasused on viivitamatu meditsiinilise abi põhjus. Mõnikord võib menstruatsiooni hilinemine olla asümptomaatilise tõsise haiguse esimene märk. Günekoloogiline läbivaatus võimaldab välistada tingimused, mis nõuavad viivitamatut kirurgilist sekkumist: emakaväline rasedus, kasvajahaigused.\nMenstruatsiooni hilinemise põhjuste ja emaka funktsionaalse verejooksu tekke põhjuste väljaselgitamiseks võib kasutada järgmisi meetodeid:\nSugulisel teel levivate nakkuste (kandidoos, mükoplasmoos, ureaplasmoos, trihhomonoos, klamüüdia jne) olemasolu uurimine mikroskoopia meetodil, külv suguelunditest väljutatavale floorale, PCR.\nHormonaalse profiili uuring (FSH, LH, PRL, östrogeeni, progesterooni tase; vajadusel kilpnäärme, neerupealiste hormoonide taseme määramine). Nendeks uuringuteks võetakse analüüsimiseks veeni verd ja uriini..\nEmaka sisemise kihi - endomeetriumi - seisundi uuring: hüsteroskoopia (emakaõõne uurimine spetsiaalse aparaadi abil) eraldi diagnostilise kuretaažiga. Curettage viiakse läbi emakakaela kanalist ja emakaõõnest.\nMenstruatsiooni hilinemisega uurimise ulatuse ja järjekorra määrab igal konkreetsel juhul günekoloog-endokrinoloog. Munasarjade kroonilise düsfunktsiooniga naised peaksid sagedamini külastama günekoloogi-endokrinoloogi (regulaarsed kontrollid kord 3–4 kuu jooksul), kuna neil on suur risk haigestuda teistesse reproduktiivse süsteemi haigustesse.\nKUU VIIVITATUD RAVI\nMunasarjade düsfunktsiooni ravimise taktika sõltub haiguse põhjusest ja koosneb üldiselt:\nnakkuste ja teiste kaasnevate haiguste ravi;\nendokriinsete häirete korrigeerimine (hormoonravi);\nelustiili muutus (halbadest harjumustest, töö- ja puhkerežiimist vabanemine, kehaline kasvatus, ratsionaalne toitumine);\nvitamiinravi, bioloogiliselt aktiivsed toidulisandid;\nnõelravi, siseelundite manuaalsed tehnikad\nEsimene samm viivituste ravimisel on alati verejooksu peatamine. Sel eesmärgil viiakse sageli läbi ravi ja diagnostiline eraldi kuretaaž. Koos kuretaažiga viiakse läbi hüsteroskoopia - see võimaldab teil veenduda kogu emaka limaskesta eemaldamises ja tuvastada kaasuvaid haigusi: adenomüoos, emaka fibroidid, polüübid jne. Emakaõõnsusest kraapimist uuritakse ja kaasneva haiguse avastamise korral määratakse sobiv ravi. Lisaks toimub verejooksude kordumise ennetamine. Selleks on vaja taastada normaalne menstruaaltsükkel. Alates 16. kuni 26. päevani kaasa arvatud pärast kuretaaži on ette nähtud progesterooni preparaadid (koos DMC-ga on selle tase märkimisväärselt langenud). Pärast nende kasutamist 7 päeva jooksul algab menstruatsioon. Teie menstruatsiooni esimest päeva peetakse tsükli alguseks..\nMunasarjade talitlushäirete terapeutiliste ja profülaktiliste meetmete kompleksis antakse oluline roll mittehormonaalsele teraapiale, günekoloogilisele massaažile, füsioteraapiale. Seansid on suunatud hüpofüüsi-hüpotalamuse süsteemi toimimise normaliseerimisele, mis vastutab hormoonide õige tootmise ja vabastamise eest.\nKui rasedus on planeeritud, siis on menstruaaltsükli normaliseerimiseks vaja stimuleerida ovulatsiooni (lõppude lõpuks pole see enamasti nii). Sel eesmärgil kasutatakse selliseid aineid, mis taastavad ovulatoorse menstruaaltsükli, stimuleerivad ovulatsiooni. Nende ravimite võtmise ajal läbib naine ultraheli kontrolli: ultraheliuuringu sageduse määrab arst - ta jälgib folliikulite küpsemise määra.\nOvulatsiooni algust jälgitakse, mõõtes basaaltemperatuuri (pärasooles), folliikuli suurust ja mõõtes ultraheliga endomeetriumi paksust (see viiakse läbi üks kord kuus, päeva määrab arst). Kui normaalne menstruaaltsükkel on taastatud, võib naine rasestuda ja last kanda..\nKui rasedust ei planeerita, määratakse välja kombineeritud suukaudsed rasestumisvastased vahendid - arst valib ravimi iga naise jaoks individuaalselt: ravimid normaliseerivad menstruaaltsüklit, hoiab ära talitlushäirete selliseid tagajärgi nagu emakavähk, munasarjavähk, mastopaatia.\nTuleb rõhutada, et naistel, kellel on kunagi olnud munasarjade talitlushäire ja viivitatud menstruatsioon, on selline rasestumisvastane meetod nagu emakasisene vahend vastunäidustatud..\nIga naine peaks oma menstruaaltsüklit tähelepanelikult jälgima. Kui tekib viivitus, peate mõtlema, et kehal võib olla midagi valesti. Mõnikord täheldatakse menstruatsiooni hilinemisega paremas ja vasakus munasarjas ebamugavust. Selles artiklis räägime nende kahe teguri seostest..\nKui munasari on enne menstruatsiooni valus, on võimalik, et naisel on hiline ovulatsioon. Sellega seoses võib väike viivitus olla seotud kehas toimuvate looduslike protsessidega..\nSeda sümptomit tasub pöörata tähelepanu, kui kõhupiirkonnas on patoloogiliselt valulikud aistingud.\nArstid seostavad sarnaseid sümptomeid järgmistel põhjustel:\nOn võimatu iseseisvalt kindlaks teha, millised põhjused kutsusid esile menstruatsiooni alguse viivituse. Raviarst annab kindlasti täpset teavet.\nKui menstruaaltsükkel on regulaarne, siis on 1 või 2 päeva pikkune viivitus normaalne. Võib-olla toimub sel perioodil kehas ümberkorraldused või naine kogeb pärast reisi aklimatiseerumist. Hiline ovulatsioon pole välistatud..\nSellise seisundi ühekordsed juhtumid on lubatud. Kui menstruatsioon ei tule regulaarselt, siis ei tohiks arsti juurde minemist edasi lükata.\nAined klassifitseeritakse hormoonitaolisteks. Sellega seoses lokaliseeritakse valu menstruatsiooni ajal alakõhus ja munasarjades..\nJärgmist menstruatsiooni oodates võivad põletikulised protsessid intensiivistuda. Sageli näitavad nad selliseid vaevusi:\nÜlaltoodud patoloogial on otsene seos manuste põletikuga. Sel juhul täheldatakse ebamugavust võrdselt nii vasakul kui ka paremal munasarjas. Mõnikord registreeritakse ebameeldivaid aistinguid perioodiliselt, kuid on ka juhtumit, kui need esinevad pidevalt..\nPeamine sümptom on siin valu naasmine lumbosakraalsele selgroole..\nSelle haigusega seotud tegurid on järgmised:\nKa hilinenud ovulatsioon provotseerib sageli vere eritumist. Pärast seda, kui munarakk lahkub valitsevast folliikulist, rebeneb kapsel. Selle tagajärjel hakkab moodustuma kollaskeha. Just see toodab progesterooni vajalikus koguses..\nhormoonide testide võtmine.\nKollaskeha korrektse toimimise rikkumise tõttu puutub patsient sagedamini kokku stressiga, tekib hormonaalne tasakaalutus, nakkushaigused pole välistatud.\nKui munarakk vastab seemnerakkudele, tekivad ühes munasarjas valulikud aistingud. See on tingitud progesterooni vabanemisest, mis on vajalik raseduse normaalseks kulgemiseks. Manifestatsioonid võivad näidata emaka kasvu ja vaagna lihaste pehmenemist. See protsess on raseduse esimestel nädalatel täiesti loomulik..\nMõnikord moodustub folliikuli kohas tsüstiline moodustis, mis eduka viljastumise korral kasvab. Samal ajal põhjustab veniv munasari ka ebamugavusi..\nKuid sel juhul pole vaja retke günekoloogi juurde lükata, kuna on oht, et munarakk on valesti fikseeritud.\nNeid põhjuseid ei saa pidada vähem ohtlikeks kui füsioloogilisi. Need probleemid põhjustavad tõsiste haiguste arengut..\nNormaalsesse ellu naasmiseks peate üle vaatama olemasoleva rütmi ja püüdma vabaneda negatiivsetest teguritest. Võimalik, et vajalik on psühholoogi konsultatsioon.\nSeda mõistet mõistetakse mitmesuguste patoloogiatena. Tavaliselt diagnoositakse neid, kui menstruatsioon hilineb rohkem kui viis päeva, pärast mida ilmneb pikaajaline ja tugev verejooks..\nProbleemi olemasolu näitab sagedane vere sekretsioon. Lisaks on sekretsioonide vaheline intervall vähem kui 21 päeva. Düsfunktsioon ilmneb ka raskesti talutava PMS-i, amenorröa, viljatuse tagajärjel.\nHormoonide tasakaalustamatus mõjutab ka menstruaaltsüklit. Kui progesterooni ei toodeta piisavas koguses, võib tühjenemine viibida. Hormoonid mõjutavad ka ovulatsiooni. Muna enneaegne vabastamine kutsub esile viivituse.\nKui naine märkab endas teatud sümptomeid, ei tohiks ta raviga tegeleda. Peate abi otsima arstilt.\njärgmine samm diagnoosi seadmisel on testimine. Eelkõige uuritakse uriini, tühja kõhuga võetud veeni verd.\nInformatiivne diagnostiline meetod on ultraheli. Protseduur võimaldab teil kindlaks teha, millises seisundis on munasarjad, kas folliikuleid moodustub, kas tagumises ruumis on vedelikku.\nTesti tulemustega peab patsient naasma uuesti günekoloogi kabinetti. Saadud teabe põhjal teeb ta lõpliku diagnoosi ja määratakse kindlaks raviskeem.\nMenstruatsiooni edasilükkamisel ja munasarjade samaaegsel valul on palju põhjuseid. Igaüks neist on väärt tähelepanu pööramist, et tulevikus vältida ohtlikke tagajärgi. Täpse diagnoosi saab arst teha alles pärast uurimist.\nPaljud naised mõistavad, et elu algab alles 40-aastaselt ja see on tõesti tõsi. Just sel perioodil on lapsed juba suureks kasvanud, materiaalne seisund on stabiilne ja saate elada oma huvides.


Põle tahtnud varem tuumajaama teemal eriti sõna võtta kuna, esiteks pole nagu eriti vahet hetkel, kuna kogu selle teemaline arutelu toimub kunagi tulevikus ja väga kiiresti, kuskil siseringis ning teiseks me ei pääse sellest ning miks oma suuvärki selleks raisata.\nLaupäeval jahvatasid Strandberg, Russaar ja Hõbemägi Keskpäevatunnis (lae see saade siit) Eesti Energia erastamisest ja tuumajaamast, kahjulikkusest selle ehitamisel ja alternatiivina tuuleparkide rajamisest. Väga mõistlik jutt oli. Kui oleks võimalik kogu eestis tagada piisav ja konstantne energiaolemasolu, elektri ja soojus energia olemasolu, vaid tuulikutaga siis ehitatagu täis kogu riigi kaldaäärsed mered, persse kõikide linnu ja loomaliikidega, need leievad uue elukoha, eestlane aga ei viitsi siit küll soojemale maale minema hakata.\nSee selleks. Mind ärgitas kirjutama hoopis täna Näoraamatus Epp Petrone kirjutatud read, kus ta oli veendunud vastane tuumajaama Eestisse ehitamisele. Vaba valik ja sõnavabadus, ei apelleeri. Kuid siis teatas kirjastaja, et kui Eestisse peaks ikkagi tuumajaan tulema kolib tema Eestist ära. See on suhteliselt naljakas mõte. Kas kolida ära, kuna tuumajaam on Eestis, protesti märgiks. Või siis tuumajaamast kaugemale. Ma eeldan viimast.\nKuhu siis Epp peaks kolima, saaks kolida? Soome mitte, Lätti ka mitte, Rootsi ei saa, Norra ei saa, Venemaale ei tahakski, Saksa ei saa, Taani ei saa, Poola ei saa, USAsse ei saa, Prantsusmaale, Hispaaniasse ja Suurbritanniasse ei saa. Ühesõnaga Aafrika savannidesse ja kuskile Mongooliasse, kui afišeerida, saab iisiltomale koha rajada, kus tuumajaama ei ole lähedal.\nMa mõtlen alati, et tore on olla öko, olla puhas ja looduslik. Kuid ... kui mul on valida kas jääda ellu või mitte teha midagi mis ei ole öko siis ... maitea, pole nagu valiku koht? Tuumajaamaga on oht olemas, loomulikult. Kuid kui keegi teab mõnda katastroofi peale Tšernobõli siis andke teada. Kui neid ka on siis imevähe. Samal ajala laome meie tonnide kaupa maapõuest põlevkivi ahju, saastame ja roojame. Oleme saastekvootide suhtes maailmas suhteliselt võimsal kohal, oleme nii edukad et müüme neid teistele. Samal ajal planeerime paariariikides, kus kvootidest keegi muffigi ei hooli hakata põlevkiviõli tootma, roojama ja saastama.\nPakrile tuumajaama ehitamise vastu kokku pandud lehel (http://www.eipakrituumajaamale.ee/) annab nõu akadeemik Anto Raukas, kes sõnab, et "Tuumajaama rajamine Suur-Pakrile on üks kõige kallimaid ja ilmselt ebasoovitavamaid lahendusi. Eesti keskkonnastrateegia sätestab mitmeid printsiipe ja üks neist on õigusliku läbivuse printsiip. Vastavalt seadusele tuleb inimestel võimaldada osaleda ja kaasa rääkida kõigi keskkonnaalaste otsuste tegemisel ning otsused tuleb teha kvaliteetse, kõigile kättesaadava ja kontrollitava info alusel. Alati tuleb tagada ka avalikustatud kontroll otsuste täitmiste üle. Geoloogiliste uurimistööde alustamine enne kogukondadega läbirääkimist on lubamatu ja vaevalt see viib ka Eesti Energia poolt soovitud tulemuseni. Ka geoloogiliste uurimistööde programm ise tulnuks kollektiivselt läbi arutada, sest tehtud kulutused kaetakse ju maksumaksja taskust ja kui raha on kulutatud asjatult, on see kahetsusväärne".\nKui analüüsida mida kallis akadeemik ütleb, siis ei ole kuskil näha et oleks vale meile tuumajaam teha, läbirääkimised, planeeringud, uuringud ja muu peab olema adekvaatselt tehtud. Rohelised on vastu tuumajaamale, no muidu nad poleks ju rohelised. Väidetavalt on ohtlik ja ohutumate reaktorite tootmiseni läheb 50-100 aastat. Mis me aga niikaua teeme? Hakkame kodus taas pirde põletama ja tikime viiskudele perekonnatähiseid? Või paneme Eesti-Soome kaabli teisipidi käima? Läheme nurume Ignalinast?\nÜhesõnaga, ma ei hakka siin vaidlema vastu ekspertidele, ma ei hakka kinnitma, et tuumajaam on ohutu, et ta on kõige praktilisem jne. Kuid üks on selge, Eesti tulevik energeetika alal on hetkel äärmiselt rabe ja selgusetu. Põlevkivi saab otsa, tuulteparke meil piisavalt ei ole, laine energia ja hüdro meil siin puudub. Naftat pole. Ma tahaksin suhteliselt kindlalt elada elektriga ja kasutada kõike seda miljonit vidinat mis mul suure rahaga soetatud, kuid vaid elektri pealt käib. Ma võiks ju leiutada kivisöel toimiva pardli, kuid ma pakun et see on ohtlikum nii mulle kui minu naabritele, kui tuumajaam rannikueestis.\nTurvalisuse teema on asja juures muidugi aktuaalne, kuid arvestades, et siiani liiguvad suured naftatsisternid läbi Eesti linnade, vahejaamad on linnade lähedal, kui mitte nende sees pole miski tuumajaama olemasolu kuskil metsas miski probleem. Maailmas on vähe riike kus tuumajaama ei ole. Meie suur eeskuju Soome ehitas just uue jaama rannikule. Nad on loogilised inimesed, kes saavad aru, et elama peab ja niimoodi et oleks odavam ja mugavam. Kui minu elu mõte on tuumajaam eestist eemale hoida siis ma seda ka teeks, siiani ei ole minu elu mõteet keegi defineerinud niisiis võtan ma asja sedasi, et elu peab olema võimalikult roosiline, mugav, odav ja muretu.\nMa olen veendunud et iga neljanda maja keldris on mingi vennike kes destilleerib puskarit, valab keemiat kokku, ladustab õppe miine või muud säärast ning on meie turvalisusele palju suuremaks riskiks kui seda miski tuumajaam eales. Aga meedia võim on üüratu ning kui arvestame, et tuumajaama saab valmis tellimisest kuni käivituseni kuskil 15 aastat, siis oleme peaaegu juba hiljaks jäänud.\nPostitas Martin Hanson Kell 1:09 AM


Guernsey Dielette Praamid - AFerry\nGuernsey Dielette Praamid\nGuernsey - Dielette parvlaev ühendab Guernsey Normandy ja seda käitab Manche Iles Express.\nTeie parvlaeva Guernsey Dielette kuni parvlaeva parima hinna saamine\nAFerry abil anname alati parvlaevale parimad hinnad laevadelt Guernsey kuni Dielette. Ükskõik milline leht, mille te broneerite, sisaldab alati kõiki meie eripakkumisi. Ja ei ole vaja otsida allahindluse koodi. Kui meil on olemas pakkumine, sisaldab teie praamide hind vähendamist või pakkumist. Pole vaja vaadata teisi veebisaite.\nKui te pole kindel, kas [kaugus] kuni sihtkohani on teie jaoks õige või te ei saa parvlaevaettevõtete vahel otsustada, kui on rohkem kui üks, võite ka lugeda kasulikud arvustused. Kutsume kõiki oma kliente saatma meile arvustusi lahkumiseks Dielette praamidelt. Kuid pidage meeles, et mida varem te broneerite, on odavamad hinnad tavaliselt. Nii et ärge liiga pikalt otsustada! Guernsey kuni Dielette on populaarne marsruut, seega soovitame teil broneerida niipea kui võimalik .


Arhiivinduse aluspõhimõtted – Rahvusarhiiv\nArhiivid peegeldavad isikute ja organisatsioonide tegevust ning nende dokumenteeritud mälu. Arhiivide, seal leiduvate dokumentide ning nende loomise vahelisi seoseid kajastavad arhiivinduse aluspõhimõtted, mis eristavad seda teistest infoteadustest. Erinevalt raamatutest ei pruugi eraldiseisev üksikdokument olla mõistetav. See muutub tähenduslikuks vaid koosmõjus teiste sama isiku või organisatsiooni arhiivi kuuluvate dokumentidega.\nSäilitatavad dokumendid peavad täitma administratiivset, õiguslikku ja sotsiaalset rolli. Seega peavad need olema autentsed, terviklikud, usaldusväärsed ja kasutatavad. Selle tagamiseks tuleb dokumendid ühe isiku või organisatsiooni arhiivi piires korrastada nii, et säiliksid nendevahelised seosed. Korrastamisel on tavaks järgida provenientsi- ehk päritolupõhimõtet ning algse korra austamise põhimõtet.\nNeed põhimõtted on arhiivikogukonnas üldtunnustatud ning moodustavad nii arhiivinduse teoreetilise õpetuse kui ka praktilise töö põhisisu. Põhimõtted kujunesid välja ja saavutasid laia tuntuse 19. sajandi teise poole Euroopas ning neid käsitletakse peamistes, ajavahemikul 1830–1956 ilmunud kirjutistes.\nPäritolupõhimõtte kohaselt kuuluvad ühe arhiivimoodustaja tegevuse käigus loodud või saadud arhivaalid kokku ja neid ei või segada teist päritolu arhivaalidega.\nEnne seda rakendati dokumentide süstematiseerimisel pertinentsipõhimõtet, mille järgi lähtuti dokumendi sisust või teemast, arvestamata seda, millise organisatsiooni tegevuse käigus teave oli sündinud. Kaotsi läksid arhiivimoodustaja ning erinevad kontekstandmed ja dokumentide omavahelised seosed. Enam polnud võimalik aru saada, mis organisatsioon oli dokumendid loonud. Kuna pertinentsipõhimõte muutus arhiivide korrastamisel koormavaks ja hakkas nende kasutamist raskendama, ammendas see end 19. sajandi keskpaigaks.\nPäritolupõhimõte tõusis esile ja levis 19. sajandi lõpul paralleelselt mitmel pool Euroopas – Prantsusmaal (respect des fonds) ja Saksamaal Preisimaal (Provenienzpinzip). Selle järgi arhiveeritigi ühe organisatsiooni tegevuse käigus loodud ja saadud dokumendid ühte kogumisse ning neid ei segatud enam teiste organisatsioonide dokumentidega. Päritolupõhimõttel on ka nn sisemine aspekt – algse korra austamine –, mis on eraldiseisev arhiivinduslik põhimõte.\nAlgse korra austamise põhimõte\nPäritolupõhimõtte sisemise aspekti ehk algse korra austamise põhimõtte (principle of original order; Registraturprinzip) kohaselt säilitatakse arhiivi korrastamisel kord ja liigitussüsteem, mille see sai arhiivimoodustaja asjaajamise või tegevuse käigus.\nKui dokumente hoitakse selle põhimõtte kohaselt, peegelduvad neis organisatsiooni tegevused ja olemus kõige paremini.\nPõhimõttete rakendamisest saadav kasu\nPäritolupõhimõtte ja algse korra austamise põhimõtte levikul ja kasutuselevõtul oli mitmeid uuenduslikke eeliseid. Nende rakendamine ei olnud nii ressursimahukas kui varasem, pertinentsipõhimõttele toetuv teemapõhine ümberkorrastamine. Igasugune ümberkorrastamine on muutunud üsna küsitavaks eriti tänapäeval, mil dokumente on palju ning eri liiki ja erineval kandjal.\nArhiivinduslike aluspõhimõtete rakendamine ei tähenda seda, et arhiive ei võiks ümber korrastada. Sellisel tegevusel peab olema aga selge põhjus. Tavaliselt on selleks ebarahuldav dokumendihaldus, kuid algne kord võib kaduma läinud olla ka ajaloo keeristormides. Seega on ümberkorrastamine vajalik juhtudel, kus algne kord pole säilinud või on puudulik. Algset korda ei saa alati austada ka isikuarhiive korrastades. Lihtsamalt öeldes – arhiivinduse aluspõhimõtted töötavad seda paremini, mida korralikumalt organisatsioon oma dokumente haldab. Just sellepärast pööravad arhiiviasutused nõnda palju tähelepanu asutuste dokumendihalduse korraldusele.\nProbleem ja tänapäev\nViimastel kümnenditel on päritolupõhimõtte rakendamine muutunud üha keerukamaks, sest dokumentide luuakse ja menetletakse ka elektrooniliselt. Arhivaaridel on üha keerulisem päritolu määrata selliste dokumentide puhul, mis on loodud mitme organisatsiooni koostoimes ning mis sisalduvad andmebaasides ja infosüsteemides. Päritolupõhimõtte järgimist raskendavad ka sagedased struktuurimuutused riigihalduses. Mida keerukam on haldusorganite süsteem ja suurem dokumentide ning andmekogude hulk, seda raskem on päritolu määratleda. Tänapäeval ei saa päritolupõhimõtet enam rangelt järgida, sest esineb raskelt tuvastatava ja mitme päritoluga dokumente.\nSeepärast püütakse päritolupõhimõtteid kaasajastada ja uutele toimimismudelitele kohandada. Palju räägitakse funktsionaalsest päritolust, mis lähtub organisatsiooni asemel äritegevusest, mille täitmisel dokumente luuakse. Selle aluseks on eeldus, et asutuse funktsioonid jäävad muutumatuks, samal ajal kui bürokraatlik hierarhia ja dokumendihalduse tehnoloogia aja jooksul muutuvad. Lisaks tunnistatakse mitmepäritolulisust, s.t et mitme institutsiooni koostöös loodud dokumendil võib olla mitu moodustajat.\nArhiivinduse aluspõhimõtete järgimine kindlustab, et dokumentide kogumi intellektuaalne terviklikkus säilib ja et iga dokumendi kontekst on alati teada. Arhiivide korrastamine, säilitamine ja kasutamine nõuab neid aluspõhimõtteid järgides alati vähem ressursse. Iga üksiku dokumendi süstematiseerimine ja eraldi kogumisse korrastamine pole infoajastul enam ka võimalik.\nMuller, S.; Feith, J. A.; Fruin, R. Arhiivide korraldamise ja kirjeldamise käsiraamat. Tõlkinud Anne Lange. Ilmunud ajakirjas Tuna aastatel 1998–2001\nRaimo Pohjola. Max Lehmann ja provenientsipõhimõtte areng. TUNA 2016, nr 3, lk 61–78


Jõulukomplektid - LUMI\nTaaskord on saabumas aeg, mil jõulud on ukse taga. Meeles mõlguvad lõputud osturetked, pidustused, pereüritused ja loomulikult kingitused! Jõulud on aeg andmiseks. Kuidas aga kinkida nii, et elurõõm jõulustressi sisse ära ei upuks? Et kink ei oleks kohustus? Et me kõik planeedil Maa prügi sees üle ei kuumeneks? Kuidas rõõm ja rahu mitmekordistada? Mõned nipid meilt.\nKingime südamerahu iseendale\nSee on nagu lennukis selle hapnikumaskiga. Esmalt ikka endale ja siis teistele. Kõik algab sellest kui korraks peatuda ja mõelda, et mis siis selle kogu jõulutralli mõte on. Võta ette tassike mõnusat teed (või klaasike midagi), istu maha ja pea pisut aru. Kas ma olen sellega rahul, mida teeksin tänavu teisiti? Sealt see teekond algabki…\nKingime koosolemise aega\nMillal viimati südamest selja märjaks naersid? Pigem ikka sõbra, lapse või töökaaslasega. Kingi õhtusöök ilma kinkideta. Kingi jalutuskäik parki või lebota ühiselt mitte midagi tehes. Kui on kange soov, midagi pakkida, siis aga palun: paki keegi oma sooja embusesse.\nKingime vähem aga hoolikamalt\nMis on kingi mõte ja väärtus? Väärtus see, et keegi teine on kulutanud oma aega, mõtteteravust ja südamesoojust millegi valmis tegemiseks. Ja kui aega on iseendal vähe või pole kindel oma oskuses midagi luua, siis on tore võimalus raha vastu saada see kellegi teise kulutatud energia. Ostetud kinkides pole midagi olemuslikult halba. Tee valik lihtsalt hoolikalt.\nKuna aega kõigil vähe, siis loosipakid ongi väga hea mõte. Saad pühendada oma aja ja tähelepanu ühele inimesele. Ja loomulikult on igas suguvõsas see üks pereliige, kes teeb loosipakkide reeglist hoolimata kingid kõigile. See naabrist-parem-sugulane. Temale me kingime järgmine aasta aja teraapiasse.\nKingime kodumaist, mis teeb olemise heaks\nSee on täiesti normaalne, et vahel on kiire ja vahel ei viitsi või ei oska. Ning on hulk inimesi, kes on oma südameenergia kulutanud toredate asjade ja elumuste loomiseks. Vali midagi, mis on kodumaine ja eetiliselt toodetud. Kultuurivaldkond, toit ja kosmeetika on suurepärased selleks. Pakuvad kasutamisel mõnusat elamust ja ei jää kapinurgale süütundest aastateks tolmama.\nKodumaise LUMI valikust leiad kindlasti häid kingivalikuid oma perele ja sõpradele.


TÄIENDATUD: Meizu M8 - Taas platsis - BattleIT\nTänavusel CeBitil sai Engadgeti tiim lähemalt näha ja uurida Meizu M8 prototüüpi. Kahjuks ei ole see aga kuigi lõbus. Ning mis veelgi õnnetum, nimelt ei ole meil õrna aimugi kuidas 6 kuu pärast seda müügile paisata saab selliselt nagu see varem lubatud oli. Jääme huviga ootama, kas nii võimeka sisuga pill suudetakse korralikult mängima panna või jääb see projekt neil katki. Loe edasi ja vaata videosid.\nTÄIENDUS: Paistab et Meizu putka pandi kinni CeBitil väidetava “piraatluse” pärast. Kuigi M8 kasutajaliides nägi sarnane välja iPhonele, ei anna see nüüd õigust ju kinni panna. Nimelt ei ole ju Meizu Apple firmale mingit rahalist kahju tekitanud ega ise raha teeninud. Loe edasi siit.


Greenspan kärpis jälle ootamatult intresse - Äripäev\nGreenspan kärpis jälle ootamatult intresse\nKaja Koovit 19. aprill 2001, 00:00\nÜhendriikide keskpank eesotsas Alan Greenspaniga suutis eile taas turge üllatada, kärpides regulaarsete kohtumiste vahepeal baasintressi agressiivselt 50 baaspunkti võrra. Fedfundsi intressimäär langes keskpanga otsusega 4,5 protsendile ja diskontomäär 4 protsendi tasemele.\nSee on Ühendriikide keskpangale tänavu juba neljas kord laenuraha hinda alandada ning teist korda tehakse seda regulaarsete nõukogu kogunemiste vahepeal.\nTuruanalüütikud prognoosisid, et USA Föderaalreserv võib intresse kärpida nõukogu regulaarsel koosolekul maikuus.\nFöderaalreserv selgitas oma teates, et intressikärped olid vajalikud majandusaktiivsuse turgutamiseks.\nÜhendriikide majanduse aeglustumisest on märku andnud suurettevõtete investeeringute vähenemine ning USA impordimahtude hüppeline langus veebruaris.\nÜhendriikide kaubanduspuudujääk vähenes veebruarikuus viimase 14 kuu madalamaile tasemele ehk 27 miljardi dollarini. Kuu varasemaga võrreldes vähenes puudujääk ligi 19 protsenti.\nÜhendriigid vedasid veebruaris nafta impordi ja tarbijate ostunõudluse vähenemise tulemusena kaupu sisse 4,4 protsendi võrra vähem kui jaanuaris.\nÜhendriikide juba avanemisel positiivselt meelestatud aktsiaturud tõusid keskpanga ootamatu intressikärpe järel veelgi. Dow Jonesi indeks kerkis umbes 3,7 protsenti ja tehnoloogiasektori aktsiate liikumist kajastav Nasdaq hüppas 8,7 protsenti kõrgemale.


Kohupiima-vaarikakringel – Janne blogi\nPosted on november 25, 2014 september 8, 2016 by Janne\nSeekord sai valmis mu esimene (ja ilmselt viimane) kringel.\nRetsepti leidsin FBst Lihtsad retseptid lehelt. Alla oli märgitud, et retsepti autor on Helve Piirimägi.\n1,5 sl suhkur\nKülmutatud või kuivatatud marju (mina kadutasin vaarikaid)\nValmista pärmitainas. Sega nisujahu soola ja suhkruga. Lahusta toasoe pärm väheses hulgas käesoojas vedelikus ja lisa siis ülejäänud vedelik. Sega vedelik jahusegu hulka ja alusta sõtkumist. Lisa pehme toasoe või ning sõtku tainast. Sõtku nii kaua kuni tainas hakkab käte küljest lahti lööma ning muutub elastseks ja läikivaks.\nLase tainal kerkida toatemperatuuril tuuletõmbuseta ja soojas kohas 45 minutit kuni 1 tund.\nRulli kerkinud tainas lahti 1 cm paksuseks ristkülikuks.\nSega kohupiimatäidise ained omavahel ja kanna tainale kahe pikisuunalise triibuna. Jaga tainas keskelt pikuti pooleks. Keera tainapooled pikemat külge pidi rulli ja lõika rullide sisse pikisuunas lõhe. Põimi pooled ja vormi siis pärjaks.\nLase rätiku all 30-40 minutit kerkida.\nMääri pärg pealt munaga ja küpseta 200°C ahjus 25-30 minuti.\n*Well. Alates eilselt, mil ma seda küpsetasin, olen ma ametlikult pärmitaignaga sõjajalal. Kuigi ma ise olen ilmselt süüdi, et ma ei lasknud pärmil korralikult enne kasutamist ära sulada. Igal juhul ma nägin selle asjaga ränka vaeva, sest tainas sai liiga õhuke ja seega polnud seda võimalik kokku keerata jne jne jne. Paras käkk tuli, AGA maitses väga hea. Ja sai väga kiiresti otsa..*\nJärgmine postitusMaapähklivõi küpsised


Spordiveteranid võistlesid Tabiveres\nMaakonna spordiveteranide traditsiooniline spordipäev, kus võisteldi 100 m jooksus, kaugushüppes, kuulitõukes, kettaheites, odaviskes ja petangis, peeti Tabivere vastrenoveeritud staadionil.\nNaistest kogus viielt kergejõustikualalt enim punkte Maret Piirak Jõgevalt tabiverelaste Killu Vungi ja Lii Kristersoni ees. Meestest oli edukaim põltsamaalane Villu Ojassalu, edestades Ivar Karinat Tabiverest ja Avo Piirakut Jõgevalt.\nHeite- ja tõukevõistluse võitsid Silvi-Mai Eerma Jõgevalt ning 84-aastane Evald Veedla Tabiverest.\nPetangis olid osavamad Tatjana Orlova, Vaige Ant (Põltsamaa), Maret Piirak, Avo Orgusaar (Põltsamaa), Andrus Lamp Palalt ning Ivar Karina Tabiverest.\nPeakohtuniku tööga tuli kiiduväärselt toime Tabivere valla spordijuht Toomas Rosenberg.\nJalgpalliveteranid olid võidukad\nMöödunud pühapäeval kohtusid pallimurul Põltsamaa Tervise B-klassi jalgpallinaiskond, kes nüüd on juba vabariigi meister, ja Põltsamaa piirkonna jalgpalliveteranid. Viimaste võistkonnas paistis lustliku mänguga teistest enam silma Kuldsuuks tituleeritud Margus Kastor.\nVeteranid saavutasid 6:0 võidu.\n25. septembril mängivad jalgpalliveteranid Kaareperes Palamuse valla B-klassi tütarlastega, kes said Eesti meistrivõistlustel pronksmedali.\nEesti meistrivõistlustel pöördkabes oli 14 osalejat, neist neli naist.\nSeitsme vooruga kogus Andreas Tulva Tallinnast 12 punkti. 10 punktiga järgnesid Marten Meikop, Andres Kuusk ja Algo Laidvee.\nKaari Vainonen parima naisvõistlejana sai kirja 8 punkti ja jagas Uno Plakiga 5.-6. kohta.\nNaistest oli teine Kertu Luht ja kolmas Pilleriin Visk\nJõgeva kabetajatele kaks medalit\nLõppesid Eesti meistrivõistlused kirikabes, mis sel hooajal toimusid kahes mänguliigis – 64-ruudulises kabes klassikalises ja brasiilia versioonis. 42. meistrivõistlustel 64-r kabes tuli neljandat korda Eesti meistriks jõgevlane Uno Plakk, kes kogus kehvema koefitsiendiga teiseks jäänud sauelase Urmas\nVäärtnõuga võrdselt 30 punkti 40-st võimalikust.\nPlaki eelmised meistritiitlid pärinevad aastatest 1981, 1999 ja 2001 ja meistritiitlite arvult jõudis ta järele siiani ainsana neli tiitlit võitnud Olev Sillale. Mullune meister Urmas Poom kogus 28 punkti ning pälvis pronksmedali, edestades sama punktide arvuga neljandaks jäänud tartlast Jüri Lätti, kelle eelneva viie aasta medalisaak oli ülisuur: kahele meistritiitlile järgnes kolm hõbemedalit.\n8. meistrivõistlustel brasiilia kabes kogusid kolm kabetajat — selle ala kahekordne maailmameister, rahvusvaheline suurmeister Ardu Treinbuk, Väärtnõu ja Lätt — võrdselt 14 punkti 20-st. Meistritiitel läks kolmandat korda A. Treinbukile, hõbemedaleid tuli võrdsete näitajate tõttu välja anda kaks. Plakk kogus punkti vähem ja pidi leppima neljanda kohaga.\nKirikabetajad korraldasid ka järjekordse, arvult 29. kokkutuleku Peipsi ääres Lagedil. Kahe päeva jooksul võisteldi kaheksal alal, sealhulgas neljas kabeliigis, osavõtjaid kogunes 16. Plakk oli parim välk-, kiir- ja pöördkabes, ent edukaim esinemine ülejäänud aladel andis teist aastat järjest napi üldvõidu jõhvilasele Aleksandr Serõnile. Treinbuk oli kolmas ja jõgevlane Kaarel Ots neljas. Noorim osavõtja Jakko Koort oli üllatuslikult parim petangis, Kaljo Siimer oli kolmas välkkabes.\nAlgaval hooajal selgitatakse Eesti meistrid klassikalises 64-ruudulises kabes ja seda tõenäoliselt viimast korda. Küll aga jätkuvad tiitlivõistlused MM ja EM tasemel ja neil mängivad kaasa ka Urmas Poom ja Uno Plakk.


Tiit Pruuli: pange Tallinna vapile linnahall\n4. oktoober 2018 kell 11:38\nKonverentsiturism on maailmas suurimat väärtust tootev turismiliik, kuid Eestis pole selleks midagi tehtud, rääkis turismiettevõtja, Go Traveli nõukogu esimees Tiit Pruuli majanduskonverentsil Äriplaan 2019.\n„Mitmel Eesti linnal on vapil olulised ehitised, näiteks Paidel vallitorn ja Tartul linnamüür,“ rääkis ettevõtja. „Tallinna linna saamatuse näitamiseks võiks Tallinna vapil kolme lõvi asemel olla linnahalli pilt.“\nPassimiseks aega ei ole\nPruuli sõnul on konverentsiturism suurimat lisandväärtust tootev turismiliik maailmas, kuid Eestis pole selle arendamiseks midagi tehtud. „Meie konkurents naabritega pole nii hea, kui võiks olla. Järgmisel 3-4 aastal avatakse Lätis ja Leedus konverentsiturismikeskus. Meil võiks juba ammu olla korralik ürituste korraldamise koht,“ märkis ta.\n„Praegu on mul tunne, et meie riigivalitsejad kujutavad Eestit ette nagu Põhjamaade pensionifondi, et meil aega on ja küll jõuame kõike teha,“ rääkis Pruuli.\nSamas pole praeguses ühiskonnas ettevõtja sõnul enam jokutamiseks aega. Pruuli sõnul reisivad eestlased palju, aga probleeme on sissetulevate turistidega. „Välisturistide arv on meil aastaga langenud 1%. Maailmas kasvas 6%, aga Eesti seisab paigal,“ rääkis Pruuli.\nKultuur toob turiste\nMiks see nii on? Pruuli sõnul pole Eestil enam oma lugu – meie riik pole atraktiivne möllupaik ja ka loodusturism ei tõmba. „Eesti riik võiks olla koht, kus midagi kultuurset toimub!“ märkis Pruuli. Kuigi ettevõtja sõnul toimub Eestis kogu aeg midagi, ei oska me jutustada põnevat lugu.\n„Alkoaktsiisist ei hakka ma rääkimagi ega olulistest transpordiühendustest välismaaga – Rail Baltic on selgelt hilinenud ehkki enne valimisi ei taha seda keegi tunnistada,“ lausus ta.\nPositiivsest nähtusest tõi Pruuli välja selle, et praegune valitsus jättis majutusasutustele käibemaksu soodustuse.\nPraegu on terves maailmas Pruuli sõnul turismisektoris head ajad see on üks kiiremini kasvavaid sektoreid maailmas – kui maailmamajandus kasvas mullu 3%, siis turismisektor 4,5%\nKa Tallinna lennujaama läbivate inimeste arv on kasvanud. Samuti läheb laias laastus hästi meie turismifirmadel. „Minu firma on esimesel poolaastal kasvanud 31%, mis on turu keskmisest kiirem kasv. Minu plaan on aga konservatiivne – turuliidriga ärplemine pole tulemuslik, fokusseerimine sellele, millele saame ja suudame,“ rääkis Pruuli.\nSoovitus ettevõtjatele: tulemuspalk ja kodukontor\nKõige tähtsam on ettevõtja sõnul olnud personal, selle koolitamine ja kaadrivoolavuse ärahoidmine. „Turismifirma väärtused on ainult inimesed, kelle peades on ideed,“ märkis Pruuli.\nSellepärast on ettevõttes tehtud tulemuspalga süsteem. „See sõltub töötajatest, kas nad tõstavad oma palku. Sel aastal nad tõstsid 14% ja kutsun üles ka teisi ettevõtjaid sellest eeskuju võtma,“ rääkis Pruuli.\nLisaks on Pruuli sõnul Go Travelis töötajatele kodukontori süsteem. „Edu tagabki kahe asja kombinatsioon. Me ei loe töötunde ega kontrolli, kas töötaja istub laua taga. Laua taga peab ta olema siis, kui klient seda vajab. Muul ajal võib ka arsti juures käia või teisi asjatoimetusi teha,“ rääkis Pruuli, kelle sõnul on tulemuspalk väga oluline motiiv, et tööaega ei kuritarvitataks. Töötajate motiveerimisest räägib Pruuli sõnul ka see, et ettevõtte tegevjuhist on saanud firma partner.\nTurismimaks äärmiselt ohtlik idee\nReisiäri on Pruuli kinnitusel haavatav ja tundlik äri, kus suurim oht on terrorism ja ametnikud. Terroriakt avaldab reisijate arvule mõju juba järgmisel päeval, märkis ettevõtja.\nSamas pole tema sõnul mõistlik, kui palju aega on pandud pakettreiside muudatustesse. „Laske ometi inimestel reisida ja ärge tapke ettevõtjaid hullude regulatsioonidega,“ lausus Pruuli.\nKa turismimaks on ettevõtja sõnul Eesti puhul rumal idee. „Eesti on turismiriikide seas minu meelest naljakategoorias. Maailma turg on aga piiramatu potentsiaaliga ja meie vahe populaarsete turismiriikidega on üüratu,“ rääkis Pruuli, tuues näiteks, et kui meil on iga elaniku kohta 3 turisti, siis Horvaatias 17.\n„Nüüd on meil targad hakanud rääkima turismimaksust. Jah, need on olemas maailmas, aga päris turismiriikides nagu Hispaania, Horvaatia, Itaalia." Ta tõi välja arvutuskäigu, et kui turismimaksu tõttu jätab Eestisse tulevikus tulemata juba 1% inimestest, siis teeb see 19 miljonit eurot miinust. „Ja ma võin oma mütsi ära süüa, et 1% jätab juba Eesti mainet arvestades siia turismimaksu pärast tulemata,“ lausus ta.