23. november 2016(*)\nEelotsusetaotlus – Keskkond – Århusi konventsioon – Direktiiv 2003/4/EÜ – Artikli 4 lõige 2 – Üldsuse õigus teabega tutvuda – Väljend „keskkonda sattuvaid heitmeid käsitlev teave“ – Direktiiv 91/414/EMÜ – Direktiiv 98/8/EÜ – Määrus (EÜ) nr 1107/2009 – Taimekaitsevahendite ja biotsiidide turuleviimine – Konfidentsiaalsus – Äri- või tööstushuvide kaitse\nmille ese on ELTL artikli 267 alusel College van Beroep voor het bedrijfsleveni (teise astme halduskohus majandusküsimustes, Madalmaad) 12. septembri 2014. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus, mis saabus Euroopa Kohtusse 24. septembril 2014, menetluses\nkoosseisus: koja president J. L. da Cruz Vilaça, Euroopa Kohtu asepresident A. Tizzano (ettekandja), kohtunikud M. Berger, E. Levits ja F. Biltgen,\narvestades kirjalikus menetluses ja 4. veebruari 2016. aasta kohtuistungil esitatut,\n– Bayer CropScience SA‑NV, esindajad: advocaat E. Broeren ja advocaat A. Freriks,\n– Stichting De Bijenstichting, esindaja: advocaat L. Smale,\n– College voor de toelating van gewasbeschermingsmiddelen en biociden, esindajad: advocaat J. Geerdink ja advocaat D. Roelands-Fransen,\n– Madalmaade valitsus, esindajad: B. Koopman ja M. Bulterman,\n– Kreeka valitsus, esindajad: I. Chalkias, O. Tsirkinidou ja A. Vasilopoulou,\n– Rootsi valitsus, esindajad: L. Swedenborg, E. Karlsson, A. Falk, C. Meyer-Seitz, U. Persson ja N. Otte Widgren,\n– Euroopa Komisjon, esindajad: L. Pignataro-Nolin, F. Ronkes Agerbeek, P. Ondrusek ja H. Kranenborg,\n1 Eelotsusetaotlus käsitleb küsimust, kuidas tõlgendada nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta (EÜT 1991, L 230, lk 1; ELT eriväljaanne 03/11, lk 332) artiklit 14, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiivi 98/8/EÜ, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist (EÜT 1998, L 123, lk 1; ELT eriväljaanne 03/23, lk 3), artiklit 19, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT 2009, L 309, lk 1) artikleid 59 ja 63 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiivi 2003/4/EÜ keskkonnateabele avaliku juurdepääsu ja nõukogu direktiivi 90/313/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT 2003, L 41, lk 26; ELT eriväljaanne 15/07, lk 375) artikli 4 lõiget 2.\n2 Taotlus on esitatud ühelt poolt Bayer CropScience BV (edaspidi „Bayer“) ja Stichting De Bijenstichting'i (edaspidi „Bijenstichting“) ning teiselt poolt College voor de toelating van gewasbeschermingsmiddelen en biocideni (taimekaitsevahendite ja biotsiidide müügilubade andmise nõukogu, edaspidi „CTB“) vahelises kohtuvaidluses 18. märtsi 2013. aasta otsuse üle, millega CTB rahuldas osaliselt Bijenstichtingi taotluse avalikustada Bayeri dokumendid, mille Bayer esitas mitme toimeainel imidaklopriid põhineva taimekaitsevahendi ja ühe biotsiidi turuleviimise loa saamise menetlustes.\n3 Intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu, mis sisaldub 15. aprillil 1994 Marrakechis alla kirjutatud Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) asutamislepingu lisas 1 C ja mis kiideti heaks nõukogu 22. detsembri 1994. aasta otsusega 94/800/EÜ, mis käsitleb Euroopa Ühenduse nimel sõlmitavaid tema pädevusse kuuluvaid küsimusi puudutavaid kokkuleppeid, mis saavutati mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus (1986–1994) (EÜT 1994, L 336, lk 1; ELT eriväljaanne 11/21, lk 80), artikli 39 lõikes 3 on sätestatud:\n„Kui liikmed nõuavad uusi keemilisi ühendeid kasutavate farmaatsia- või agrokeemiatoodetele turustusloa andmise tingimusena avalikustamata katse- või muude andmete esitamist, mille saamine on nõudnud märkimisväärseid pingutusi, peavad nad kaitsma selliseid andmeid ebaausa kommertskasutuse vastu. Lisaks peavad liikmed kaitsma selliseid andmeid avalikustamise eest, välja arvatud juhtudel, kui see on vajalik üldsuse kaitseks või kui on võetud meetmeid tagamaks andmete kaitsmist ebaausa kommertskasutuse vastu.“\n4 Keskkonnainfo kättesaadavuse ja keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsiooni (edaspidi „Århusi konventsioon“), mis kiideti Euroopa Ühenduse nimel heaks nõukogu 17. veebruari 2005. aasta otsusega 2005/370/EÜ (ELT 2005, L 124, lk 1), artiklis 4 „Keskkonnainfo kättesaadavus“ on sätestatud:\n„1. Konventsiooniosaline tagab, et tema avaliku võimu asutused annavad üldsusele keskkonnainfot, vastates keskkonnainfo taotlusele selle artikli kohaselt siseriiklikke õigusakte järgides […]\n4. Keskkonnainfo taotluse võib jätta rahuldamata, kui avalikustamine võib ebasoodsalt mõjutada:\nd) äri‑ või tööstusinfo konfidentsiaalsust, kui seda kaitseb majanduslike huvide kaitse seadus. Keskkonna kaitseks oluline info heidete kohta avalikustatakse;\nInfo avalikustamisest keeldumise põhjendusi tõlgendatakse kitsendavalt, arvestades vajadust info avalikustamisega rahuldada üldsuse huvi ja seda, kas taotletud info käsitleb heidete keskkonda viimist.\nTaimekaitsevahendite ja biotsiidide turuleviimise luba käsitlevad õigusnormid\n5 Direktiivi 91/414 artikli 2 punktis 2 on mõiste „taimekaitsevahendite jäägid“ määratletud järgmiselt:\n„aine või ained, mis esinevad taimedes, taimse päritoluga toodetes, loomses toidus või nende pinnal või mujal keskkonnas ja tulenevad taimekaitsevahendi kasutamisest, kaasa arvatud kõnealuste ainete metaboliidid ja nende lagunemisel või reageerimisel tekkivad saadused.“\n6 Direktiivi artiklis 14 on sätestatud:\n„Ilma et see piiraks […] direktiivi [2003/4] kohaldamist, tagavad liikmesriigid ja komisjon, et taotlejate esitatud tootmis- ja ärisaladusi sisaldavat teavet käsitatakse konfidentsiaalsena, kui seda nõuab taotleja, kes soovib toimeaine kandmist I lisasse või kes taotleb luba taimekaitsevahendi jaoks, ning kui liikmesriik või komisjon aktsepteerib, et sellekohane nõudmine on õigustatud.\n7 Direktiivi 98/8 artikli 2 lõike 1 punktis g on mõiste „jäägid“ määratletud järgmiselt:\n„üks või mitu biotsiidis leiduvat ainet, mis on sinna jäänud nende kasutamise tagajärjel, sealhulgas selliste ainete metaboliidid ja nende lagunemisel või reageerimisel tekkinud ained ja saadused“.\n8 Direktiivi artiklis 19 „Konfidentsiaalsus“ on sätestatud:\n„1 Ilma et see piiraks direktiivi [2003/4] kohaldamist, võib taotleja juhtida pädeva asutuse tähelepanu teabele, mida ta peab ärisaladuseks, mille avaldamine võiks kahjustada tema tootmis- ja ärihuve ning mida ta seetõttu tahab hoida konfidentsiaalsena kõigi eest peale pädevate asutuste ja komisjoni. Igal juhul tuleb selle kohta esitada täielik põhjendus. […]\n2. Taotluse saanud pädev asutus otsustab taotleja esitatud dokumentaalsete tõendite alusel, millist teavet lõike 1 tähenduses konfidentsiaalseks pidada.\n9 Määruse nr 1107/2009 artikli 3 punktis 1 on mõiste „jäägid“ määratletud järgmiselt:\n„aine või ained, mis esinevad taimedes ja taimsetes saadustes või nende pinnal, loomses toidus, joogivees või mujal keskkonnas ja mis tulenevad taimekaitsevahendi kasutamisest, kaasa arvatud kõnealuste ainete metaboliidid ja nende lagunemisel või reageerimisel tekkivad saadused;\n10 Selle määruse artiklis 33 „Loa saamise või muutmise taotlus“ on ette nähtud:\n„1. Taotleja, kes soovib taimekaitsevahendi turule lasta, taotleb luba või selle muutmist isiklikult või esindaja vahendusel igalt liikmesriigilt, kus taimekaitsevahendit turule lasta kavatsetakse.\n11 Määruse artiklis 63 „Konfidentsiaalsus“ on sätestatud:\n„1. Isik, kes taotleb, et käesoleva määruse alusel esitatud teavet käsitletaks konfidentsiaalsena, esitab kontrollitava põhjenduse, mis tõendab, et kõnealuse teabe avaldamine võib kahjustada tema ärihuve […].\nb) toimeaine lisandi spetsifikatsioon, välja arvatud selliste lisandite puhul, mida peetakse toksikoloogiliselt, ökotoksikoloogiliselt või keskkonna seisukohalt tähtsaks;\nc) lisandeid sisaldava toimeaine tootmispartiide tulemused;\nd) toodetava toimeaine lisandite analüüsi meetodid, välja arvatud meetodid lisandite kohta, mida peetakse toksikoloogiliselt, ökotoksikoloogiliselt või keskkonna seisukohalt tähtsaks;\ne) tootja või importija ja taotleja või loa valdaja vahelised sidemed;\nf) teave taimekaitsevahendi täieliku koostise kohta;\ng) selgroogsetega tehtavatesse katsetesse kaasatud isikute nimed ja aadressid.\n3. Käesolev artikkel ei piira direktiivi [2003/4] kohaldamist.“\nÕigusnormid, milles käsitletakse õigust keskkonnateabega tutvuda\n12 Direktiivi 2003/4 põhjendustes 1, 5, 9 ja 16 on märgitud:\n„(1) Suurenenud avalik juurdepääs keskkonnateabele ning sellise teabe levik soodustavad suuremat teadlikkust keskkonnaküsimustest, vaba arvamustevahetust, üldsuse tõhusamat osavõttu keskkonnaasjade üle otsustamises ning kokkuvõttes ka paremat keskkonda.\n(5) 25. juunil 1998 kirjutas Euroopa Ühendus alla [Århusi konventsiooni]. Pidades silmas Euroopa Ühenduse konventsiooniga ühinemist, peavad ühenduse õigusaktide sätted olema sellega kooskõlas.\n(9) Samuti on vaja, et riigiasutused teeksid keskkonnateabe kättesaadavaks ja levitaksid seda üldsusele võimalikult laiaulatuslikult, kasutades selleks eelkõige info- ja sidetehnoloogia võimalusi. […]\n(16) Õigus teabele tähendab seda, et teabe avalikustamine peaks olema üldnõue ja et riigiasutustel oleks lubatud keskkonnateabe saamise taotlust tagasi lükata ainult teatavatel konkreetsetel ja selgelt määratletud juhtudel. Keeldumise põhjuste tõlgendamine peaks olema piiratud, nii et avalikustamisega seotud üldsuse huvi oleks võrreldav avalikustamisest keeldumise huviga. […]“\n13 Direktiivi artiklis 1 on sätestatud:\n„Käesoleva direktiivi eesmärgid on:\nb) tagada ühtlasi, et keskkonnateave oleks üldsusele üha enam kättesaadav ja et seda levitataks üha laiemalt, et saavutada keskkonnateabe võimalikult laialdane süstemaatiline kättesaadavus ja levik elanikkonna hulgas. Selleks soodustatakse eelkõige arvutikaugside ja/või selle olemasolul elektroonilise tehnoloogia kasutamist.“\n14 Direktiivi artiklis 2 „Mõisted“ on ette nähtud:\n15 Sama direktiivi artikli 3 „Juurdepääs keskkonnaalasele teabele taotluse alusel“ lõikes 1 on sätestatud:\n„Liikmesriigid tagavad, et riigiasutused peavad vastavalt käesoleva direktiivi sätetele tegema nende valduses oleva või nende nimel hoitava keskkonnateabe kättesaadavaks igale taotlejale tema taotluse korral, ilma et ta peaks tõestama oma huvi.“\n16 Direktiivi 2003/4 artikli 4 „Erandid“ lõikes 2 on sätestatud:\n„Liikmesriigid võivad sätestada, et keskkonnateabe nõude võib tagasi lükata, kui teabe avalikustamine võib kahjustada:\nTööstusheitmete suhtes kohaldatavad õigusnormid\n17 Nõukogu 24. septembri 1996. aasta direktiivi 96/61/EÜ saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli kohta (EÜT 1996, L 257, lk 26; ELT eriväljaanne 15/03, lk 80) artikli 2 punktides 3 ja 5 on ette nähtud:\n3) käitis – paikne tehniline üksus, kus tegeldakse ühe või mitme I lisas loetletud tegevusega ja muu tegevusega, mis on tehniliselt otseselt seotud kõnealuses tegevuskohas teostatava tegevusega, mis võivad mõjutada heitkoguseid ja saastust;\n5) heide – ainete, vibratsiooni, soojuse või müra otsene või kaudne juhtimine käitise punkt- või hajaallikatest õhku, vette või pinnasesse;\n18 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta direktiivi 2010/75/EL tööstusheidete kohta (saastuse kompleksne vältimine ja kontroll) (ELT 2010, L 334, lk 17) artiklis 3 punktides 3 ja 4 on sätestatud:\n„Käesoleva direktiivi kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid:\n3) „käitis” – paikne tehniline üksus, kus viiakse läbi üht või mitut I lisas või VII lisa 1. osas loetletud tegevusvaldkonda ja muud samas tegevuskohas toimuvat tegevust, mis on tehniliselt otseselt seotud kõnealustes lisades loetletud tegevusvaldkondadega ja mis võib mõjutada heidet ja saastust;\n4) „heide“ – ainete, vibratsiooni, soojuse või müra otsene või kaudne väljutamine käitise punkt- või hajaallikatest õhku, vette või pinnasesse“.\n19 Madalmaade ametiasutus CTB, kes on pädev andma ja muutma taimekaitsevahendite ja biotsiidide turuleviimise lube, otsustas 28. aprilli ja 8. juuli 2011. aasta otsustega muuta mitme taimekaitsevahendi ja ühe, toimeaine imidaklopriid baasil toodetud ja eelkõige insektitsiidi toimet omava biotsiidi müügiluba.\n20 Kirjades, mis kannavad 11. mai, 24. augusti ja 25. oktoobri 2011. aasta kuupäeva, esitas Bijenstichting (mesilaste kaitsega tegelev Madalmaade organisatsioon) direktiivi 2003/4 alusel CTB‑le taotlused, milles palus avalikustada 84 müügilube käsitlevat dokumenti.\n21 Taimekaitsevahendite ja kahjuritõrje valdkondades tegutsev äriühing Bayer, kellele kuulub palju müügilube, avalikustamisega ei nõustunud, sest avalikustamine rikub autoriõigust, on vastuolus äri- või tööstusteabe konfidentsiaalsusega ja lisaks muudab sisutühjaks õiguse andmekaitsele.\n22 CTB lükkas esimesel korral, 9. juuli 2012. aasta otsusega Bijenstichtingi taotlused andmete avalikustamiseks täielikult tagasi. Tagasilükkamisotsust põhjendas CTB eelkõige sellega, et taotlused ei ole seotud „keskkonda sattuvaid heitmeid käsitleva teabega“ direktiivi 2003/4 artikli 4 lõike 2 teise lõigu tähenduses. Seega oli taotlusi võimalik rahuldada üksnes siis, kui kaaludes ühelt poolt avalikustamisega seotud üldsuse huvi ja teiselt poolt müügiloa valdaja erihuvi säilitada teabe konfidentsiaalsus leitakse, et teabe avalikustamine on põhjendatud; CTB hinnangul see käesoleval juhul aga nii ei olnud.\n23 Bijenstichting esitas selle otsuse peale vaide, millest lähtudes muutis CTB osaliselt oma seisukohta ja leidis 18. märtsi 2013. aasta otsuses, et vaie on osaliselt põhjendatud.\n24 Ka viimati nimetatud otsuses asus CTB seisukohale, et „keskkonda sattuvaid heitmeid käsitleva“ teabena direktiivi 2003/4 artikli 4 lõike 2 teise lõigu tähenduses tuleb käsitada faktilist teavet taimekaitsevahendite ja biotsiidide tegeliku keskkonda sattumise kohta.\n25 Käesoleval juhul sisaldasid CTB hinnangul dokumentidest, mille avalikustamist nõuti, niisugust teavet 35 dokumenti. Seetõttu võib niisugusest avalikustamisest keeldumisel olla üksnes väga piiratud hulk põhjuseid. Nende seas on nimetatud kõnealuse toote turuleviimise loa omaniku intellektuaalomandi kaitsega seotud põhjused. Samas leidis CTB, et kui kaaluda avalikustamisega seotud üldist huvi ja huvi nende õiguste kaitsmise vastu, peab eesõigus olema üldisel huvil. Seega leidis ta, et kõnealused dokumendid tuleb avalikustada.\n26 Nimetatud 35 dokumendi hulgas on laboratoorsed uuringud imidaklopriidi mõju kohta mesilastele, osaliselt välitingimustes läbiviidud uuringud taimekaitsevahendite ja biotsiidide ning nende toimeaine jääkide mõõtmise kohta, mis esinevad pärast nende toodete kasutamist õhus või maapinnal, seemnetes, töödeldud taime lehtedes, õietolmus või nektaris, samuti mees või mesilastes. Need dokumendid sisaldavad ka kokkuvõtet uuringust, mis käsitleb imidaklopriidi liikumist taimedes ja gutatsiooni käigus, see tähendab tilkvee eraldumisel taimest, ning kahte esitlust.\n27 Ülejäänud 49 dokumendi puhul leidis CTB seevastu, et need ei ole seotud „keskkonda sattuvaid heitmeid käsitleva teabega“ direktiivi 2003/4 artikli 4 lõike 2 teise lõigu tähenduses. Seetõttu võis CTB sõnul lükata tagasi taotlused tutvuda nende 49 dokumendiga mitte üksnes intellektuaalomandi õiguse kaitsmiseks, vaid ka äri- või tööstusteabe konfidentsiaalsust silmas pidades. Pärast seda, kui CTB oli kõnealuse sätte alusel kaalunud käesoleval juhul esinevaid huve, keeldus ta nende dokumentide avalikustamisest.\n28 Nii Bijenstichting kui ka Bayer esitasid CTB 18. märtsi 2013. aasta otsuse peale kaebuse eelotsusetaotluse esitanud kohtule College van Beroep voor het bedrijfslevenile (kaubanduse ja tööstuse halduskohus, Madalmaad).\n29 Eelotsusetaotluse esitanud kohtus pooleli oleva vaidluse lahendamiseks soovib see kohus eelkõige teada, milline on ühelt poolt taimekaitsevahendite ja biotsiidide turuleviimise lube käsitlevates erinormides, see tähendab põhikohtuasja asjaolude esinemise kuupäeval kehtinud direktiivides 91/414 ja 98/8 ning määruses nr 1107/2009 ette nähtud konfidentsiaalsete andmete kohta kehtestatud kordade ning teiselt poolt direktiiviga 2003/4 hõlmatud keskkonnateabega tutvumise üldise korra omavaheline suhe.\n30 Eelkõige soovib see kohus teada, kas – nagu arvab Bijenstichting – CTB oleks pidanud Bayeri nõude alusel tunnistama Bijenstichtingi poolt taotletud teabe konfidentsiaalseks hiljemalt kõnealuste toodete turuleviimise loa muutmisel, või kas – nagu väidab CTB – ta võis selle teabe konfidentsiaalsust tunnustada ka pärast seda, nimelt siis kui Bayer esitas vastuväite Bijenstichtingi poolt direktiivi 2003/4 alusel esitatud teabega tutvumise taotluste hindamisel, kuigi need taotlused puudutasid teavet, mille konfidentsiaalsena hoidmist ei olnud Bayer turuleviimise loa muutmise menetluses taotlenud.\n31 Esimesel juhul oleks CTB pidanud Bijenstichtingi esitatud avalikustamise taotlused täielikult rahuldama ja tal ei oleks (vajaduse korral) olnud õigust neid taotlusi direktiivi 2003/4 artikli 4 lõike 2 alusel tagasi lükata. Seevastu teisel juhul võis CTB võtta arvesse Bayeri seisukohti teabe konfidentsiaalsuse kohta, mille Bayer sõnastas esimest korda alles kõnealuste taotlustega seoses.\n32 Peale selle tekkisid eelotsusetaotluse esitanud kohtul kahtlused väljendi „keskkonda sattuvaid heitmeid käsitlev teave“ direktiivi 2003/4 artikli 4 lõike 2 teise lõigu tähenduses tõlgendamisel ja ta soovib teada, kas teave, millega tutvumist Bijenstichting nõuab, kuulub selle mõiste alla.\n33 Juhul kui vastus sellele küsimusele on jaatav, ei saa Bijenstichtingi esitatud avalikustamise taotlusi nimetatud sätte alusel tagasi lükata põhjendusega, et avalikustamine riivab Bayeri esitatud äri- või tööstusteabe konfidentsiaalsust. Kui aga vastus on eitav, tuleb selle määratlemiseks, kas see teave tuleb avalikustada, kaaluda teabe konfidentsiaalseks jäämise huvi üldsuse huviga avalikustamise vastu.\n34 Neil tingimustel otsustas College van Beroep voor het bedrijfsleven (kaubanduse ja tööstuse halduskohus) menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmised eelotsuse küsimused:\n„1. Kas direktiivi 91/414 artikli 14 või määruse nr 1107/2009 artiklist 59 koostoimes artikliga 63 või direktiivi 98/8 artiklist 19 tuleneb, et otsuse tegemisel konfidentsiaalsustaotluse üle nimetatud artiklite 14, 63 ja 19 tähenduses, mille esitab neis artiklites nimetatud taotleja, tuleb enne loa andmist või selle andmisel või enne loa muutmist või selle muutmisel teha iga konkreetse teabeallika kohta otsus, millega on kolmandatel isikutel võimalik tutvuda?\n2. Kui vastus eelmisele küsimusele on jaatav, siis kas direktiivi 2003/4 artikli 4 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et kui puudub otsus eelmise küsimuse tähenduses, peab vastustajaks olev liikmesriigi ametiasutus nõutud keskkonnateabe avalikustama, kui selline taotlus esitatakse pärast loa andmist või loa muutmist?\n3. Kuidas tuleb tõlgendada direktiivi 2003/4 artikli 4 lõike 2 [teises lõigus] sätestatud mõistet „keskkonda sattuvad heitmed“, kui võtta arvesse käesoleva [eelotsusetaotluse] punktis 5.5 selle kohta esitatud poolte argumente, arvestades dokumentide sisu, mis on esitatud [eelotsusetaotluse] punktis 5.2?\n4. a) Kas andmeid, mis puudutavad hinnangu andmist taimekaitsevahendi, selle toimeaine või toimeainete ja muude koostisosade keskkonda sattumisele pärast taimekaitsevahendi kasutamist, tuleb lugeda „keskkonda sattuvaid heitmeid käsitlevaks teabeks“?\nb) Kui vastus sellele küsimusele on jaatav, siis kas seoses sellega on oluline, kas nimetatud andmed saadi (osaliste) väliuuringute või muud laadi uuringute abil (nagu laboratoorsed uuringud ja translokatsioonide uuringud)?\n5. Kas teavet laboratoorsete uuringute kohta, mille puhul on katsete eesmärk uurida eraldiseisvaid aspekte standardiseeritud tingimustel, tuleb lugeda „keskkonda sattuvaid heitmeid käsitlevaks teabeks“, kui nende uuringute raames välistatakse paljud tegurid (nagu klimatoloogiline mõju) ja võrreldes vahendite tegeliku kasutusega viiakse katsed sageli läbi suurtes annustes?\n6. Kas seoses sellega tuleb „keskkonda sattuvate heitmete“ all mõista ka jääke, mis esinevad pärast vahendi kasutamist vastavalt katsemeetodile näiteks õhus või maapinnal, (töödeldud seemneviljast võrsunud) taime lehtedes, õietolmus või nektaris, mees või mittesihtorganismides?\n7. Kas see kehtib ka (aine-)triivi ulatuse kohta vahendi kasutamisel vastavalt katsemeetodile?\n8. Kas mõiste „keskkonda sattuvaid heitmeid käsitlev teave“, mis on sätestatud direktiivi 2003/4 artikli 4 lõike 2 teises lõigus […], viib selleni, et kui tegemist on keskkonda sattuvate heitmetega, siis tuleb avalikustada täielik teabeallikas, mitte ainult (mõõtmis-)andmed, mida saab teabeallikast vajaduse korral tuletada?\n9. Kas äri- ja tööstussaladustega seotud erandi kohaldamisel [direktiivi 2003/4] artikli 4 lõike 2 [esimese lõigu] punkti d tähenduses tuleb vahet teha ühelt poolt „heitmetel“ ja teiselt poolt „muudel ainete keskkonda sattumise juhtudel“ [kõnealuse] direktiivi artikli 2 lõike 1 punkti b tähenduses?“\n35 Pärast kohtujuristi ettepaneku esitamist 7. aprillil 2016 palus Bayer Euroopa Kohtu kantseleile 9. mail 2016 esitatud avalduses uuendada menetluse suulise osa.\n36 Taotlust põhjendades väitis Bayer kõigepealt sisuliselt, et üksnes liikmesriigi kohus võib määratleda, kas neljandas kuni kaheksandas eelotsuse küsimuses silmas peetud põhikohtuasjas kõnealune teave on „keskkonda sattuvaid heitmeid käsitlev teave“ direktiivi 2003/4 artikli 4 lõike 2 teise lõigu tähenduses. Kui aga Euroopa Kohus peaks siiski otsustama neile küsimustele vastata nagu kohtujuristki, palub Bayer uuendada menetluse suulist osa, et Euroopa Kohus saaks tutvuda dokumentidega, millega tutvumist Bijenstichting nõuab ning selle alusel teha kindlaks, kas dokumentides sisalduv teave käsitleb „keskkonda sattuvaid heitmeid“. Seejärel leiab Bayer, et kohtujuristi poolt eelotsuse küsimustele pakutavate vastuste puhul ei ole aru saadud direktiividega 91/414 ja 98/8 ning määrusega nr 1107/2009 kehtestatud dokumentide avalikustamise täielikust ja ammendavast süsteemist. Viimaks palub Bayer juhul, kui Euroopa Kohus asub seisukohale, et põhikohtuasjas kõne all olev teave käsitleb keskkonda sattuvaid heitmeid, Euroopa Kohtul hinnata ka küsimust, millistel konkreetsetel tingimustel on võimalik teabega tutvuda ja eelkõige, kas oleks vastuvõetav ka avalikustamine lugemissaalis.\n37 Kõigepealt tuleb siinkohal märkida, et Euroopa Liidu Kohtu põhikirjas ja kodukorras ei ole pooltele ette nähtud võimalust esitada kohtujuristi ettepanekule vastuseks seisukohti (vt eelkõige kohtumäärus, 4.2.2000, Emesa Sugar, C‑17/98, EU:C:2000:69, punkt 2, ja kohtuotsus, 6.9.2012, Döhler Neuenkirchen, C‑262/10, EU:C:2012:559, punkt 29).\n38 Teiseks olgu meenutatud, et vastavalt kodukorra artiklile 83 võib Euroopa Kohus igal ajal, olles kohtujuristi ära kuulanud, uuendada määrusega menetluse suulist osa, eelkõige kui ta leiab, et tal ei ole piisavalt teavet või kui asja lahendamisel tuleks tugineda argumendile, mille üle pooled või Euroopa Liidu Kohtu põhikirja artiklis 23 nimetatud huvitatud isikud ei ole vaielnud (vt eelkõige kohtuotsus, 28.4.2016, Borealis Polyolefine jt, C‑191/14, C‑192/14, C‑295/14, C‑389/14 ja C‑391/14–C‑393/14, EU:C:2016:311, punkt 40).\n39 Käesolevas kohtuasjas tuleb aga asuda seisukohale, et Bayeri esitatud menetluse suulise osa uuendamise taotluse eesmärk on sisuliselt kohtujuristi ettepanekule vastamine. Peale selle leiab Euroopa Kohus, et tal on kohtuasja lahendamiseks piisavalt teavet ning kohtuasja lahendamisel ei tule tugineda argumentidele, mille üle ei ole vaieldud.\n40 Seega tuleb taotlus tagasi lükata.\nKaks esimest küsimust\n41 Kahe esimese küsimusega, mida tuleb analüüsida koos, soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas direktiivi 2003/4 artikli 4 lõiget 2 koostoimes direktiivi 91/414 artikliga 14, direktiivi 98/8 artikliga 19 ning määruse nr 1107/2009 artikli 33 lõikega 4 ja artikliga 63 tuleb tõlgendada nii, et kui taimekaitsevahendi või biotsiidi turuleviimise loa taotleja ei ole selle loa andmise menetluses palunud menetluse käigus esitatud teabe käsitamist konfidentsiaalsena, peab pädev ametiasutus, kellele kolmas isik on pärast eelnimetatud menetluse lõpetamist esitanud direktiivi 2003/4 alusel teabega tutvumise taotluse, nõutud teabe avalikustama, ilma et tal oleks õigust hinnata loa taotleja vastuväidet sellele ja vajaduse korral õigust teabega tutvumise taotlus tagasi lükata seetõttu, et kõnealuse teabe avalikustamine riivab äri- või tööstusteabe konfidentsiaalsust.\n42 Neile küsimustele vastamiseks tuleb meelde tuletada, et direktiivi 91/414 artikli 14, direktiivi 98/8 artikli 19 ning määruse nr 1107/2009 artikli 33 lõike 4 ja artikli 63 kohaselt võib taimekaitsevahendi või biotsiidi turuleviimise loa taotleja selle loa saamise menetluses esitada taotluse, et tootmis- ja ärisaladusi sisaldavat teavet või teavet, mida ta peab ärisaladuseks ja mille avaldamine võiks kahjustada tema tootmis- ja ärihuve, käsitataks konfidentsiaalsena.\n43 Siiski on direktiivi 91/414 artikli 14 esimeses lõigus, direktiivi 98/8 artikli 19 lõikes 1 ning määruse nr 1107/2009 artiklis 63 veel ette nähtud, et need sätted kuuluvad kohaldamisele ilma, et kohaldamine piiraks muid kohustusi, mis on sätestatud direktiivis 2003/4.\n44 Ühtlasi näib, et liidu seadusandja soovis direktiivi 2003/4 üldsätteid kohaldada kolmanda isiku taotluste suhtes niisuguse teabe saamiseks, mis asub taimekaitsevahendi või biotsiidi turuleviimise loa taotlemise toimikutes ja mille käsitamist konfidentsiaalsena võib eelnimetatud sätete alusel taotleda (vt vastupidine kohtuotsus, 22.12.2010, Ville de Lyon, C‑524/09, EU:C:2010:822, punkt 40).\n45 Direktiivi artikli 4 lõike 2 kohaselt võivad aga liikmesriigid sätestada, et keskkonnateabe taotlus lükatakse tagasi, kui teabe avalikustamine võib kahjustada selles artiklis silmas peetud huve, eelkõige äri- või tööstusteabe konfidentsiaalsust.\n46 Kõnealuses sättes ei ole aga ette nähtud, et sellist võimalust saab kasutada üksnes siis, kui konfidentsiaalsena käsitamise taotlus esitatakse enne avalikustamise taotluse esitamist.\n47 Vastupidi Bijenstichtingi väidetule tuleb sellest teha järeldus, et pädev asutus, kellele on direktiivi 2003/4 alusel esitatud taotlus tutvuda teabega, mille esitas taimekaitsevahendi või biotsiidi turuleviimise loa taotleja selle loa saamise menetluses, ei ole kohustatud kõnealust taotlust rahuldama ja nõutud teavet avalikustama üksnes seetõttu, et turuleviimise loa taotleja ei palunud juba eelnevalt, loa saamise menetluses, teabe konfidentsiaalsena käsitamist.\n48 Seega peab pädeval asutusel olema – vajaduse korral loa taotleja vastuväite alusel – õigus hinnata, kas avalikustamine võib riivata äri- või tööstusteabe konfidentsiaalsust ja kas teabe avalikustamise taotlus tuleb kõnealuse direktiivi artikli 4 lõike 2 esimese lõigu punkti d alusel tagasi lükata.\n49 Eeltoodut silmas pidades tuleb esimesele kahele küsimusele vastata, et direktiivi 2003/4 artikli 4 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et asjaolu, et taimekaitsevahendi või biotsiidi turuleviimise loa taotleja ei palunud selle loa saamise menetluses käsitada konfidentsiaalsena ühtlasi kõnealuses menetluses esitatud teavet direktiivi 91/414 artikli 14, direktiivi 98/8 artikli 19 ning määruse nr 1107/2009 artikli 33 lõike 4 ja artikli 63 alusel, ei takista pädeval asutusel, kellele kolmas isik on pärast loa saamise menetluse lõppemist esitanud direktiivi 2003/4 alusel teabega tutvumise taotluse, loa taotleja vastuväite hindamist teabega tutvumise taotlusele ja vajaduse korral teabega tutvumise taotluse tagasilükkamist vastavalt nimetatud direktiivi artikli 4 lõike 2 esimese lõigu punktile d seetõttu, et teabe avalikustamine riivab äri- või tööstusteabe konfidentsiaalsust.\nKolmas kuni seitsmes ja üheksas küsimus\n50 Kolmanda kuni seitsmenda ja üheksanda küsimusega, mida tuleb analüüsida koos, soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas väljendi „keskkonda sattuvad heitmed“ alla direktiivi 2003/4 artikli 4 lõike 2 teise lõigu tähenduses kuuluvad keskkonda taimekaitsevahenditest või biotsiididest sattunud ained või ained, mida need tooted sisaldavad, ja juhul, kui vastus on jaatav, kas „keskkonda sattuvaid heitmeid käsitleva teabena“ kõnealuse sätte tähenduses tuleb käsitada keskkonda sattunud ainetele antava hinnangu kohta käivaid andmeid ja nende mõju (k.a andmed, mis nähtuvad osaliselt või täielikult väliuuringutest, samuti laboratoorsetest uuringutest ja translokatsioonide uuringutest), teavet jääkide kohta, mis esinevad pärast toote kasutamist keskkonnas ja uuringuid, mis käsitlevad aine triivi mõõtmise tulemusi selle kasutamise ajal.\n51 Eelotsusetaotluse esitanud kohtu ülesanne on küll määratleda, kas erinevad dokumendid, millega tutvumist Bijenstichting käesoleval juhul nõuab, kuuluvad väljendi „keskkonda sattuvaid heitmeid käsitlev teave“ alla direktiivi 2003/4 artikli 4 lõike 2 teise lõigu tähenduses, kuid Euroopa Kohtu ülesanne on talle nimetada objektiivsed tegurid, millest hinnangu andmisel juhinduda.\n52 Siinkohal tuleb esmalt rõhutada, et direktiivis ei ole määratletud ei mõistet „keskkonda sattuvad heitmed“ ega väljendit „keskkonda sattuvaid heitmeid käsitlev teave“; neid tuleb tõlgendada arvestades kõnealuse direktiivi artikli 4 lõike 2 teise lõigu konteksti ja eesmärki.\n53 Aga nagu on esiteks kinnitatud direktiivi 2003/4 põhjenduses 5, soovis liidu seadusandja seda direktiivi vastu võttes tagada, et pidades silmas ühenduse Århusi konventsiooniga ühinemist, peab liidu õigus olema sellega kooskõlas, ja nägi ette üldise korra, mille eesmärk on tagada, et igal liikmesriigi füüsilisel või juriidilisel isikul on õigus tutvuda riigiasutuste valduses oleva või nende nimel hoitava keskkonnateabega, ilma et see isik peaks tõendama oma huvi (vt eelkõige kohtuotsus, 19.12.2013, Fish Legal ja Shirley, C‑279/12, EU:C:2013:853, punkt 36).\n54 Sellest tuleneb, et direktiivi 2003/4 tõlgendamisel tuleb võtta arvesse Århusi konventsiooni teksti ja eesmärki, mille rakendamine liidu õiguses ongi selle direktiivi eesmärk (vt eelkõige kohtuotsus, 19.12.2013, Fish Legal ja Shirley, C‑279/12, EU:C:2013:853, punkt 37), ning eeskätt eelmainitud konventsiooni artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punkti d, mille kohaselt ei saa äri‑ ja tööstussaladust esitada vastuväitena heitmeid käsitleva ja keskkonna kaitseks olulise teabe avalikustamise suhtes.\n55 Teiseks on vastavalt Euroopa Kohtu väljakujunenud praktikale direktiivi 2003/4 eesmärk tagada õigus tutvuda riigiasutuste valduses või nende nimel mõne muu asutuse valduses oleva keskkonnateabega; samuti ilmneb direktiivi põhjendusest 9 ja artiklist 1, et eesmärk on muuta nimetatud teave süstemaatiliselt üldsusele üha enam kättesaadavaks ja levitada seda üha laiemalt (vt eelkõige kohtuotsus, 19.12.2013, Fish Legal ja Shirley, C‑279/12, EU:C:2013:853, punkt 66).\n56 Nagu on otsesõnu märgitud Århusi konventsiooni artikli 4 lõike 4 teises lõigus ning direktiivi 2003/4 põhjenduses 16 ja artikli 4 lõike 2 teises lõigus, peab teabe avalikustamine olema üldnorm ja neis sätetes silmas peetud keeldumise aluseid peab tõlgendama kitsalt (vt eelkõige kohtuotsused, 16.12.2010, Stichting Natuur en Milieu jt, C‑266/09, EU:C:2010:779, punkt 52, ja 28.7.2011, Office of Communications, C‑71/10, EU:C:2011:525, punkt 22).\n57 Nähes aga ette, et äri- või tööstushuvide kaitsele ei saa tugineda esitades vastuväidet, kui see on „seotud keskkonda sattuvaid heitmeid käsitleva teabe“ avalikustamisega, on direktiivi 2003/4 artikli 4 lõike 2 teises lõigus antud võimalus seda normi ja riigiasutuste valduses või nende nimel mõne muu asutuse valduses oleva teabega võimalikult laiaulatuslikult tutvumise põhimõtet konkreetselt rakendada.\n58 Eelnevalt ilmneb, et vastupidi Bayeri, Saksamaa valitsuse ja Euroopa Komisjoni seisukohtadele ei pea väljendeid „keskkonda sattuvad heitmed“ ja „keskkonda sattuvaid heitmeid käsitlev teave“ direktiivi 2003/4 artikli 4 lõike 2 teise lõigu tähenduses tõlgendama kitsalt.\n59 Esitatud küsimustele tuleb vastata just neist kaalutlustest lähtudes.\n– Väljend „keskkonda sattuvad heitmed“\n60 Selleks et tõlgendada väljendit „keskkonda sattuvad heitmed“ direktiivi 2003/4 artikli 4 lõike 2 teise lõigu tähenduses, tuleb kindlaks teha, kas – nagu väidavad Bayer, Saksamaa valitsus ja Euroopa Komisjon – kõnealust mõistet tuleb eristada „eraldistest“ ja „muude ainete keskkonda sattumise juhtudest“ ja kas selle puhul peab piirduma heitmetega, mis on hõlmatud direktiiviga 2010/75, see tähendab heitmetega, mis tulenevad teatavatest, selles direktiivis määratletud tööstuskäitistest, või kas selle väljendiga on hõlmatud ka keskkonda niisugustest toodetest või ainetest nagu taimekaitsevahendid või biotsiidid sattunud ained ja ained, mida need tooted sisaldavad.\n61 Kõigepealt tuleb küsimuse puhul, kas mõistet „heitmed“ tuleb eristada „eraldistest“ ja „muude ainete keskkonda sattumise juhtudest“, rõhutada, et direktiivi 2003/4 artikli 2 punkti 1 alapunkt b, milles on loetletud tegureid, mis võivad kuuluda mõiste „keskkonnateave“ alla, näib esmapilgul kindlasti niisuguse eristuse olemasolu kinnitavat.\n62 Siiski on niisugune vahetegemine esiteks Århusi konventsioonile võõras; selle artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punktis d on üksnes sätestatud, et äri- ja tööstussaladuse kaitsele tuginedes ei saa esitada vastuväidet „keskkonna kaitseks heitmete kohta olulise teabe“ avalikustamisele.\n63 Teiseks, nagu märkis kohtujurist oma ettepaneku punktis 59, ei ole heitmete, eraldiste ja muude ainete keskkonda sattumise juhtude vahel vahetegemisel tähtsust, arvestades määrusega nr 2003/4 taotletavat eesmärki avalikustada keskkonnateave, ning see oleks kunstlik.\n64 Nii gaasilised heitmed või muude ainete heitmed atmosfääri kui ka muud ained ning eraldised (nagu eralduvad ained, valmistised, organismid või mikroorganismid, keskkonnas ja eelkõige õhus, vees või pinnases leviv vibratsioon, soojus või müra) võivad mõjutada keskkonna erinevaid osasid.\n65 Peale selle kattuvad mõisted „heitmed“, „eraldised“ ja „muude ainete keskkonda sattumise juhud“ suures osas, millest annab tunnistust väljendi „muude eraldiste keskkonda sattumise juhud“ kasutamine direktiivi artikli 2 punkti 1 alapunktis b, millest järeldub, et heitmed ja eraldised on samuti ainete keskkonda sattumise juhud.\n66 Nii on sisuliselt peetud mõisteid „heitmed“, „eraldised“ ja „muude ainete keskkonda sattumise juhud“ samaseks paljudes liidu õigusaktides, nagu direktiiv 2010/75, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/35/EÜ keskkonnavastutusest keskkonnakahjustuste ärahoidmise ja parandamise kohta (ELT L 143, lk 56; ELT eriväljaanne 15/08, lk 357) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. jaanuari 2006. aasta määrus (EÜ) nr 166/2006, mis käsitleb Euroopa saasteainete heite- ja ülekanderegistri loomist ning millega muudetakse nõukogu direktiive 91/689/EMÜ ja 96/61/EÜ (ELT 2006, L 33, lk 1).\n67 Eelnevast tuleneb, et väljendit „keskkonda sattuvad heitmed“ direktiivi 2003/4 artikli 4 lõike 2 teise lõigu tähenduses tõlgendades ei pea seda eristama mõistetest „eraldised“ ja „muude ainete keskkonda sattumise juhud“.\n68 Teiseks tuleb veel kindlaks teha, kas – nagu väidavad Bayer, Saksamaa valitsus ja Euroopa Komisjon – väljendi „keskkonda sattuvad heitmed“ puhul direktiivi 2003/4 artikli 4 lõike 2 teise lõigu tähenduses peab piirduma heitmetega, mis on hõlmatud direktiiviga 2010/75, see tähendab kõnealuse direktiivi artikli 3 punktist 4 tulenevalt heitmetega, mille puhul ained, vibratsioon, soojus või müra väljutatakse otseselt või kaudselt teatavate tööstuskäitiste punkt- või hajaallikatest õhku, vette või pinnasesse, välja arvatud muudest allikatest pärinevad heitmed nagu need, mis pärinevad toote pihustamisest õhku või kasutamisest taimedel, vees või pinnases.\n69 Århusi konventsiooni rakendamise käsiraamatu 2000. aasta redaktsioonis soovitati küll määratleda mõistet „heitmed“, kasutades direktiivi 96/61 artikli 2 punktis 5 sätestatud määratlust, mis on täpselt samasugusena üle võetud direktiivi 2010/75 artikli 3 punkti 4, ja Århusi konventsiooni rakendamise käsiraamatu 2014. aasta redaktsioonis on viidatud viimati nimetatud sätte määratlusele.\n70 Euroopa Kohtu väljakujunenud praktikast ilmneb siiski, et kuigi rakendamise käsiraamatut võib pidada selgitavaks dokumendiks, mida võib Århusi konventsiooni tõlgendamisel vajaduse korral koos muu asjakohase materjaliga arvesse võtta, ei ole seal sisalduvad selgitused siduvad ja sel puudub õigusjõud, mis on Århusi konventsiooni sätetel (vt eelkõige kohtuotsus, 19.12.2013, Fish Legal ja Shirley, C‑279/12, EU:C:2013:853, punkt 38 ning seal viidatud kohtupraktika).\n71 Esiteks aga ei leidu Århusi konventsioonis ega direktiivis 2003/4 midagi, mis annaks alust seisukohaks, et väljendit „keskkonda sattuvad heitmed“ peaks piirama nii, et see hõlmab vaid teatavatest tööstuskäitistest pärinevaid heitmeid.\n72 Teiseks oleks niisugune piiramine vastuolus Århusi konventsiooni artikli 4 lõike 4 esimese lõigu punkti d sõnastusega. Nimelt tuleb selle sätte kohaselt keskkonna kaitseks avalikustada oluline teave heitmete kohta. Tegelikult on aga oluline ka selline teave, milles käsitletakse muudest allikatest kui tööstuskäitistest pärinevaid heitmeid, näiteks niisuguseid, mis tulenevad taimekaitsevahendite või biotsiidide kasutamisest, sest ka see on keskkonna kaitsmisel sama oluline kui teave tööstuskäitistest pärinevate heitmete kohta.\n73 Peale selle oleks väljendi „keskkonda sattuvad heitmed“ direktiivi 2003/4 artikli 4 lõike 2 teise lõigu tähenduses piiramine nii, et see hõlmaks ainult teatavatest tööstuskäitistest pärinevaid heitmeid, vastuolus kõnealuses direktiivis taotletava eesmärgiga avalikustada keskkonnainfot võimalikult laiaulatuslikult.\n74 Järelikult ei saa selle väljendi niisuguse tõlgendusega nõustuda.\n75 Eelneva alusel tuleb teha järeldus, et väljendit „keskkonda sattuvad heitmed“ ei pea eristama „eraldistest“ ja „muude ainete keskkonda sattumise juhtudest“, samuti ei pea seda piirama nii, et hõlmatud oleks üksnes direktiivi 2010/75 alla kuuluvad heitmed, jättes välja muudest allikatest (tooted või ained) kui tööstuskäitised keskkonda eralduvate ainete sattumise juhud.\n76 Järelikult ei saa väljendi „keskkonda sattuvad heitmed“ alt direktiivi 2003/4 artikli 4 lõike 2 teise lõigu tähenduses välja jätta niisugustest toodetest ja ainetest keskkonda eralduvaid aineid nagu taimekaitsevahendid või biotsiidid ja nendes toodetes sisalduvad ained.\n77 Kõnealuse väljendi puhul tuleb piirduda siiski heitmetega, mis ei ole hüpoteetilised, see tähendab vaidlusalusest tootest või ainest tegelikult või etteaimatavalt eralduvate heitmetega, kui ainet või toodet kasutatakse tavaliselt või realistlikult.\n78 Kuigi üldiselt ei ole üksnes toote turuleviimine piisav, et asuda seisukohale, et sellest tootest eraldub midagi kindlasti keskkonda, ja et toodet puudutav teave on seotud „heitmetega keskkonda“, on see teisiti niisuguse toote puhul nagu taimekaitsevahend või biotsiid, sest niisuguses tootes sisalduvad ained on määratud tavakasutuse käigus eralduma keskkonda juba ainete otstarbe tõttu. Viimati nimetatud juhul ei ole etteaimatavate heitmete eraldumine tootest keskkonda hüpoteetiline.\n79 Neil tingimustel on väljendiga „keskkonda sattuvad heitmed“ hõlmatud heitmed, mis eralduvad tegelikult keskkonda kõnealuse toote või aine kasutamisel, samuti need heitmed, mis eralduvad keskkonda etteaimatavalt selle toote või aine tavalise või realistliku kasutamise korral, mis vastab neile tingimustele, millest lähtudes on tootele antud turuleviimise luba ja mis on valitsevad tingimused piirkonnas, kus toode või aine on kasutamiseks ette nähtud.\n80 Seevastu ei hõlma väljend pelgalt hüpoteetilisi heitmeid, nagu on rõhutanud kohtujurist ettepaneku punktides 82 ja 83. Direktiivi 2003/4 artiklist 1 koostoimes artikli 2 punktiga 1 nähtub, et direktiivi eesmärk on tagada õigus tutvuda teabega niisuguste tegurite kohta nagu heitmed, mis mõjutavad või võivad mõjutada keskkonnaelemente, eelkõige õhku, vett või pinnast. Juba mõiste olemusest tulenevalt ei ole see nii aga pelgalt hüpoteetiliste heitmete puhul.\n81 Eeltoodut arvestades tuleb väljendit „keskkonda sattuvad heitmed“ direktiivi 2003/4 artikli 4 lõike 2 teise lõigu tähenduses tõlgendada nii, et sellega on hõlmatud niisugustest toodetest või ainetest keskkonda eralduvad ained nagu taimekaitsevahendid või biotsiidid ja nendes toodetes sisalduvad ained juhul, kui ained eralduvad keskkonda tegelikult või etteaimatavalt tavalise või realistliku kasutamise korral.\n– Väljend „keskkonda sattuvaid heitmeid käsitlev teave“\n82 Küsimuse puhul, kas käesoleva kohtuotsuse punktis 50 nimetatud teabe eri liigid kuuluvad väljendi „keskkonda sattuvaid heitmeid käsitlev teave“ alla direktiivi 2003/4 artikli 4 lõike 2 teise lõigu tähenduses, tuleb esmalt kindlaks teha, kas – nagu väidab Madalmaade valitsus – kõnealuse väljendiga on hõlmatud üksnes teave taimekaitsevahendist või biotsiidist (või nendes toodetes sisalduvatest ainetest) pärinevate heitmete kohta iseenesest, see tähendab andmed heitmete liigi, koostise, koguse, keskkonda sattumise kuupäeva ja koha kohta, või kas kõnealuse väljendiga on hõlmatud ka andmed nende heitmete keskkonnamõju kohta.\n83 Siinkohal tuleb rõhutada, et kõnealuse sätte sõnastus on erinevates keeleversioonides erinev. Kui sätte prantsuskeelses versioonis on viidatud seosele „keskkonda sattuvaid heitmeid käsitleva teabega“ (informations relatives à des émissions dans l’environnement), on mõnes muus keeleversioonis kasutatud väljendit „teave keskkonda sattuvate heitmete kohta“ (informations sur des émissions dans l’environnement). Saksakeelses versioonis on eeskätt kasutatud väljendit „Informationen über Emissionen in die Umwelt“, itaaliakeelses „informazioni sulle emissioni nell’ambiente“ ja ingliskeelses versioonis „information on emissions into the environment“.\n84 Euroopa Kohtu väljakujunenud praktika kohaselt eeldab liidu õiguse sätte ühetaolise tõlgendamise vajadus, et sätte keeleversioonide erinevuse korral tuleb asjaomast sätet tõlgendades lähtuda selle õigusakti kontekstist ja eesmärgist, kuhu säte kuulub (vt eelkõige kohtuotsus, 15.10.2015, Grupo Itevelesa jt, C‑168/14, EU:C:2015:685, punkt 42 ja seal viidatud kohtupraktika).\n85 Nagu on märgitud käesoleva kohtuotsuse punktis 55, on direktiivi 2003/4 eesmärk tagada õigus tutvuda riigiasutuste valduses või nende nimel mõne muu asutuse valduses oleva keskkonnateabega ja muuta nimetatud teave süstemaatiliselt üldsusele üha enam kättesaadavaks ja levitada seda üha laiemalt. Nagu on märgitud direktiivi põhjenduses 1, on õiguse tutvuda ja teabe levitamise eesmärk eelkõige suurem teadlikkus keskkonnaküsimustes ja üldsuse tõhusam osavõtt keskkonnaasjade üle otsustamises (vt eelkõige kohtuotsus, 28.7.2011, Office of Communications, C‑71/10, EU:C:2011:525, punkt 26).\n86 Seetõttu on aga lisaks sellele, et üldsusel on võimalik tutvuda teabega heitmete kohta iseenesest, vaja ka teavet heitmete pikema- või lühemaajaliste tagajärgede kohta keskkonnaseisundile, näiteks heitmete mõju mittesihtorganismidele. Üldsuse huvi tutvuda keskkonda sattuvaid heitmeid käsitleva teabega on täpsemalt mitte üksnes huvi teada saada, mida on eraldatud või mida eraldatakse etteaimatavalt keskkonda, vaid nagu kohtujurist oma ettepaneku punktis 86 selgitas, ka huvi aru saada, kuidas nende heitmete keskkonda sattumine võib keskkonda mõjutada.\n87 Seetõttu tuleb väljendit „keskkonda sattuvaid heitmeid käsitlev teave“ direktiivi 2003/4 artikli 4 lõike 2 teise lõigu tähenduses tõlgendada nii, et kõnealuse väljendiga ei ole hõlmatud mitte üksnes teave heitmete kohta iseenesest, see tähendab andmed heitmete liigi, koostise, koguse, keskkonda sattumise kuupäeva ja koha kohta, vaid see väljend hõlmab ka andmeid nende heitmete pikema- või lühemaajalise keskkonnamõju kohta.\n88 Pärast seda tuleb teiseks kindlaks teha, kas asjaolu, et kõnealused andmed on pärit osaliselt või täielikult väliuuringutest, samuti laboratoorsetest uuringutest ja translokatsioonide uuringutest, see tähendab uuringutest kõnealuse toote või aine liikumise analüüsi kohta taimes, mõjutab nende kvalifitseerimist „keskkonda sattuvaid heitmeid käsitleva teabena“ direktiivi 2003/4 artikli 4 lõike 2 teise lõigu tähenduses, ja eeskätt seda, kas laboratoorsetest uuringutest pärinevad andmed kuuluvad kõnealuse väljendi alla.\n89 Sellele küsimusele vastates tuleb arvestada, et määrav ei ole nimetatud asjaolu iseenesest. Tähtis ei ole niivõrd see, kas kõnealused andmed on pärit osaliselt või täielikult väliuuringutest, laboratoorsetest uuringutest või ka translokatsioonide uuringutest, vaid see, et nende uuringute eesmärk oleks hinnata „keskkonda sattuvaid heitmeid“ direktiivi 2003/4 artikli 4 lõike 2 teise lõigu tähenduses, see tähendab – nagu on selgitatud käesoleva kohtuotsuse punktides 77 ja 78 – tegelikult ja etteaimatavalt keskkonda eralduvaid heitmeid asjaolude olemasolul, mis näitavad kõnealuse toote või aine tavalisi või realistlikke kasutamistingimusi –, või analüüsida nende heitmete mõju.\n90 Nii ei ole „keskkonda sattuvaid heitmeid käsitleva teabega“ tegemist andmete puhul katsete kohta, mille eesmärk on uurida kõnealuse toote või aine niisuguse annuse kasutamise mõju, mis on tunduvalt suurem kui maksimaalne annus, mille jaoks turuleviimise luba antakse ja mida praktikas kasutatakse, või sellest tunduvalt suurema kontsentratsiooniga annus, sest need andmed käsitlevad niisuguseid heitmeid, mis tavalistel või realistlikel kasutamistingimustel etteaimatavad ei ole.\n91 Vastupidi komisjoni väidetule kuuluvad väljendi „keskkonda sattuvaid heitmeid käsitlev teave“ alla aga uuringud, mille eesmärk on teha kindlaks mürgilisus, toote või aine mõju või muud aspektid niisugustel ebasoodsatel realistlikel tingimustel, mis võivad mõistlikult eeldades esineda, samuti uuringud, mis on läbi viidud tavalisele põllumajandustavale võimalikult lähedastel tingimustel ja tingimustel, mis valitsevad piirkonnas, kus toodet või ainet kavatsetakse kasutada.\n92 Kolmandaks tuleb küsimuse puhul, kas teave jääkide kohta, mis esinevad pärast toote kasutamist keskkonnas, ja uuringud, mis käsitlevad aine triivi mõõtmise tulemusi selle kasutamise ajal, on „keskkonda sattuvaid heitmeid käsitlev teave“ direktiivi 2003/4 artikli 4 lõike 2 teise lõigu tähenduses, meenutada kõigepealt, et direktiivi 91/414 artikli 2 punkti 2, direktiivi 98/8 artikli 2 lõike 1 punkti g ja määruse nr 1107/2009 artikli 3 punkti 1 kohaselt on jäägid ained, mis esinevad taimedes, nende pinnal või mujal keskkonnas ja mis tulenevad taimekaitsevahendi või biotsiidi kasutamisest, kaasa arvatud kõnealuste ainete metaboliidid ja nende lagunemisel või reageerimisel tekkivad saadused.\n93 Nii on jääkide olemasolu põhjuseks keskkonnas kõnealusest tootest või tootes sisalduvatest ainetest keskkonda sattunud heitmed. Seega on jäägid heitmete tagajärg. See ei ole nii ainult kõnealuse toote õhku pihustatud või taimedel, pinnasel või mittesihtorganismides leiduvate jääkide puhul, vaid ka kõnealuste ainete metaboliitide ja nende lagunemisel või reageerimisel tekkivate saaduste puhul. Isegi kui metaboliidid tekivad tootes sisalduvate ainete muundumisel, tekivad nad siiski kõnealusest tootest või ainetest keskkonda sattunud heitmete tagajärjel.\n94 Teiseks tuleb märkida, et triivina käsitatakse taimekaitsevahendite või biotsiidide piiskade või auru kandumist õhu kaudu väljapoole nende kasutamise sihtpiirkonda. Ka siin on tegemist kõnealusest tootest või ainetest keskkonda sattunud heitmete tagajärjega.\n95 Eelmainitust ilmneb, et teave jääkide kohta, mis esinevad pärast toote kasutamist keskkonnas, ja uuringud, mis käsitlevad aine triivi mõõtmise tulemusi selle kasutamise ajal, on „keskkonda sattuvaid heitmeid käsitlev teave“ direktiivi 2003/4 artikli 4 lõike 2 teise lõigu tähenduses.\n96 Eeltoodut arvestades tuleb asuda seisukohale, et väljendiga „keskkonda sattuvaid heitmeid käsitlev teave“ on hõlmatud andmed taimekaitsevahenditest ja biotsiididest ja nendes toodetes sisalduvatest ainetest „keskkonda sattunud heitmete“ liigi, koostise, koguse, keskkonda sattumise kuupäeva ja koha kohta, samuti andmed nende heitmete pikema- või lühemaajalise keskkonnamõju kohta, eeskätt teave jääkide kohta, mis esinevad pärast toote kasutamist keskkonnas, ja uuringud, mis käsitlevad aine triivi mõõtmise tulemusi selle kasutamise ajal olenemata sellest, kas andmed nähtuvad osaliselt või täielikult väliuuringutest, laboratoorsetest uuringutest või translokatsioonide uuringutest.\n97 Ülejäänud osas tuleb rõhutada, et vastupidi Bayeri ja Saksamaa valitsuse poolt sisuliselt väidetule ei riku direktiivi 2003/4 artikli 4 lõike 2 teise lõigu niisugune tõlgendus ei Euroopa Liidu põhiõiguste harta (edaspidi „põhiõiguste harta“) artikleid 16 ja 17, mis käsitlevad ettevõtlusvabadust ja õigust omandile, ega intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu artikli 39 lõiget 3, milles on tagatud farmaatsia- või agrokeemiatoodete turustusloa taotleja esitatud ja avalikustamata andmete konfidentsiaalsus. Ka ei ole kasulikust mõjust ilma jäetud määruse nr 1107/2009 artikkel 63, mille lõikes 2 on loetletud andmed, mille avalikustamist peetakse tavaliselt ärihuve kahjustavaks, ja mille puhul võib iga isik lõike 1 alusel esitada taotluse, et neid käsitataks konfidentsiaalsena.\n98 Esiteks tuleb põhiõiguste harta artiklitega 16 ja 17 ning intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu artikli 39 lõikega 3 seoses meelde tuletada, et vastavalt põhiõiguste harta artikli 52 lõikele 1 võib hartaga tunnustatud õiguste teostamist teatavatel tingimustel piirata, nimelt juhul kui piirangud on ette nähtud seadusega ning arvestavad nimetatud õiguste ja vabaduste olemust, kui need on vajalikud ning vastavad tegelikult liidu poolt tunnustatud üldist huvi pakkuvatele eesmärkidele. Peale selle on intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu artikli 39 lõikega 3 lubatud avalikustada farmaatsia- või agrokeemiatoodete turustusloa taotleja esitatud andmeid juhul, kui see on vajalik üldsuse kaitseks.\n99 Kaaludes ühelt poolt põhiõiguste harta artiklitega 16 ja 17 ning intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu artikli 39 lõikega 3 tagatud õigusi ja teiselt poolt keskkonnakaitse ja keskkonnainfo võimalikult laiaulatusliku avalikustamise eesmärke, pidas liidu seadusandja nende õiguste teostamise tagamiseks talle antud kaalutlusruumi kasutades vajalikuks sätestada, et arvestades kõnealuse teabe olulisust ja tähtsust keskkonna kaitsmisel, võib taotluse tutvuda „keskkonda sattuvaid heitmeid käsitleva teabega“ tagasi lükata üksnes seetõttu, et teabe avalikustamine riivab äri- või tööstusteabe konfidentsiaalsust.\n100 Ka käesoleva kohtuotsuse punktist 96 tulenev väljendi „keskkonda sattuvaid heitmeid käsitlev teave“ tõlgendus ei too mingil juhul kaasa seda, et kõik taimekaitsevahendi või biotsiidi turuleviimise loa taotlemise toimikutes sisalduvad andmed, eelkõige loa saamiseks läbiviidud uuringute tulemusel saadud andmed kuuluksid selle väljendi alla ja need tuleks alati avalikustada. Nimelt kuuluvad kõnealuse väljendi alla üksnes „keskkonda sattuvaid heitmeid“ käsitlevad andmed, mis ei välista mitte ainult niisugust teavet, mis ei puuduta kõnealusest tootest keskkonda sattuvaid heitmeid, vaid välistab ka (nagu ilmneb käesoleva kohtuotsuse punktidest 77–80) andmed, mis on seotud hüpoteetiliste heitmetega, see tähendab heitmetega, mis ei satu tegelikult või etteaimatavalt keskkonda niisuguste asjaolude olemasolul, mis näitavad tavalisi või realistlikke kasutamistingimusi. Seega ei kaasne kõnealuse tõlgendusega põhiõiguste harta artiklitega 16 ja 17 ning intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingu artikli 39 lõikega 3 tagatud õiguste kaitse ebaproportsionaalne piiramine.\n101 Teiseks tuleb määruse nr 1107/2009 artikliga 63 seoses meelde tuletada (nagu on selgitatud käesoleva kohtuotsuse punktis 43), et see artikkel kuulub kohaldamisele ilma, et kohaldamine piiraks direktiivis 2003/4 sätestatud kohustusi. Niisiis ei ilmne sellest artiklist mingilgi moel, et seal nimetatud andmeid ei saaks käsitada „keskkonda sattuvaid heitmeid käsitleva teabena“ või et neid andmeid ei saaks kõnealust direktiivi kohaldades kunagi avalikustada.\n102 Veel tuleb rõhutada, et sellele väljendile käesoleva kohtuotsuse punktis 96 antud tõlgendusega ei kaota artikkel 63 oma kasulikku mõju. Kõnealuse artikli lõikes 2 kehtestatud eeldus lubab pädeval asutusel arvesse võtta, et turuleviimise loa taotleja esitatud teave, mis kuulub selle sätte kohaldamisalasse, on põhimõtteliselt konfidentsiaalne ja seda ei saa avalikustada, kui keegi ei esita direktiivi 2003/4 alusel selle teabega tutvumise taotlust. Kõnealuse eeldusega on turuleviimise loa taotlejale tagatud ka see, et kui teabe avalikustamise taotlus esitatakse, saab pädev asutus teabe avalikustada alles siis, kui ta on iga teabeallika puhul teinud kindlaks, kas selles on käsitletud keskkonda sattuvaid heitmeid või kas avalikustamine on põhjendatud muu ülekaaluka avaliku huviga.\n103 Kõiki eespool toodud kaalutlusi silmas pidades tuleb kolmandale kuni seitsmendale ja üheksandale küsimusele vastata, et direktiivi 2003/4 artikli 4 lõike 2 teist lõiku tuleb tõlgendada nii, et:\n– väljendiga „keskkonda sattuvad heitmed“ kõnealuse sätte tähenduses on hõlmatud niisugustest toodetest või ainetest nagu taimekaitsevahendid või biotsiidid (ja nendes toodetes sisalduvad ained) keskkonda eralduvad ained juhul, kui ained eralduvad keskkonda tegelikult või etteaimatavalt tavalise või realistliku kasutamise korral;\n– väljendiga „keskkonda sattuvaid heitmeid käsitlev teave“ nimetatud sätte tähenduses on hõlmatud andmed nendest toodetest või ainetest „keskkonda sattunud heitmete“ liigi, koostise, koguse, keskkonda sattumise kuupäeva ja koha kohta, samuti andmed nende heitmete pikema- või lühemaajalise keskkonnamõju kohta, eeskätt teave jääkide kohta, mis esinevad pärast toote kasutamist keskkonnas ja uuringud, mis käsitlevad aine triivi mõõtmise tulemusi selle kasutamise ajal olenemata sellest, kas andmed nähtuvad osaliselt või täielikult väliuuringutest, laboratoorsetest uuringutest või translokatsioonide uuringutest.\n104 Kaheksanda küsimusega soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt teada, kas direktiivi 2003/4 artikli 4 lõike 2 teist lõiku tuleb tõlgendada nii, et juhul kui esitatakse keskkonda sattuvaid heitmeid käsitleva teabe taotlus, kas teabeallikas tuleb siis avalikustada täies ulatuses või tohib avalikustada üksnes asjakohaseid andmeid, mida saab teabeallikast tuletada.\n105 Kõnealusest sättest nähtub, et keskkonnateabega tutvumise taotlust ei saa direktiivi 2003/4 artikli 4 lõike 2 esimese lõigu punktides a, d ja f–h sätestatud põhjustele tuginedes tagasi lükata üksnes juhul, kui see on seotud keskkonda sattuvaid heitmeid käsitleva teabega. Juhul kui taotletava teabe avalikustamine kahjustaks üht kõnealuses sättes nimetatud huvi, võib teabeallikast tuletada üksnes asjakohaseid, keskkonda sattuvaid heitmeid käsitlevaid andmeid ja neid avalikustada, juhul kui neid andmeid on võimalik eraldada muust teabeallikas sisalduvast teabest; selle peab kindlaks tegema eelotsusetaotluse esitanud kohus.\n106 Eeltoodud kaalutlusi arvestades tuleb kaheksandale küsimusele vastata, et direktiivi 2003/4 artikli 4 lõike 2 teist lõiku tuleb tõlgendada nii, et juhul kui keskkonda sattuvaid heitmeid käsitleva, taotletava teabe avalikustamine kahjustaks üht selle direktiivi artikli 4 lõike 2 esimese lõigu punktides a, d ja f–h sätestatud huvi, võib teabeallikast tuletada üksnes asjakohaseid, keskkonda sattuvaid heitmeid käsitlevaid andmeid ja neid avalikustada, juhul kui neid andmeid on võimalik eraldada muust teabeallikas sisalduvast teabest; selle peab kindlaks tegema eelotsusetaotluse esitanud kohus.\n107 Kuna põhikohtuasja poolte jaoks on käesolev menetlus eelotsusetaotluse esitanud kohtus pooleli oleva asja üks staadium, otsustab kohtukulude jaotuse siseriiklik kohus. Euroopa Kohtule seisukohtade esitamisega seotud kulusid, välja arvatud poolte kohtukulud, ei hüvitata.\n1. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiivi 2003/4/EÜ keskkonnateabele avaliku juurdepääsu ja nõukogu direktiivi 90/313/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta artikli 4 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et asjaolu, et taimekaitsevahendi või biotsiidi turuleviimise loa taotleja ei palunud selle loa saamise menetluses käsitada konfidentsiaalsena ühtlasi kõnealuses menetluses esitatud teavet nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta artikli 14, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiivi 98/8/EÜ, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist, artikli 19 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määruse (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta artikli 33 lõike 4 ja artikli 63 alusel, ei takista pädeval asutusel, kellele kolmas isik on pärast loa saamise menetluse lõppemist esitanud direktiivi 2003/4 alusel teabega tutvumise taotluse, loa taotleja vastuväite hindamist teabega tutvumise taotlusele ja vajaduse korral teabega tutvumise taotluse tagasilükkamist nimetatud direktiivi artikli 4 lõike 2 esimese lõigu punkti d kohaselt seetõttu, et teabe avalikustamine riivab äri- või tööstusteabe konfidentsiaalsust.\n2. Direktiivi 2003/4 artikli 4 lõike 2 teist lõiku tuleb tõlgendada nii, et:\n3. Direktiivi 2003/4 artikli 4 lõike 2 teist lõiku tuleb tõlgendada nii, et juhul kui keskkonda sattuvaid heitmeid käsitleva, taotletava teabe avalikustamine kahjustaks üht selle direktiivi artikli 4 lõike 2 esimese lõigu punktides a, d ja f–h sätestatud huvi, võib teabeallikast tuletada üksnes asjakohaseid, keskkonda sattuvaid heitmeid käsitlevaid andmeid ja neid avalikustada, juhul kui neid andmeid on võimalik eraldada muust teabeallikas sisalduvast teabest; selle peab kindlaks tegema eelotsusetaotluse esitanud kohus.


Meediavärav TLÜ teadlaste neurokoreograafia eksperiment õnnestus – Meediavärav\nÜks projektis osalejatest, TLÜ tantsukunsti dotsent Tiina Olleski sõnul oli Brüsseli etendusõhtu eksperiment, mis esitles ühte võimalust integreerida etenduskunste uusima tehnoloogiaga. “Kokku neli kuud kestnud valmistusprotsess oli keeruline, sest tehnoloogia on märksa tundlikum ja ettearvamatum, kui inimene. Enne alustamist ei teadnud me töö tõelist mahtu ja millised probleemid meid ees ootavad,” sõnas ta ja lisas, et kokku said erinevad töökultuurid, erinevad keeleruumid ja esteetilised vaated, mis kokkuvõttes oleks vajanud rohkem aega formaadi tundmaõppimiseks ja häälestamiseks.\nOlleski sõnul sai ta tundma õppida enda jaoks peidetud ja endale teadvustamata äärealasid. “Ma arvan, et ajulainete abil töötamine aitab treenida tantsijate emotsionaalset reaktsiooni – keskendumist, kohalolu. Kui jätkata programeerimist ja täpsustada klassifikaatoreid, on tegemist ainulaadse lähenemisega etenduskunstides – audio ja visuaali juhtimine ajulainete kaudu. Ma väga loodan, et Aleksander Väljamäel ja tema kolleegidel digitehnoloogiate instituudist on jaksu jätkata selle unikaalse tehnoloogia arendamist,” väljendas ta lootust edaspidiste taoliste sündmuste toimumiseks.\nProjekti eestvedaja, TLÜ arvutitunnetuse dotsendi Aleksander Väljamäe sõnul on tegemist neurokoreograafiaga, mis annab tantsijale võimaluse väljendada ka seda, mida ta sisemiselt tunneb. Ajuliides üritab tuvastada, millises seisundis on tantsija aju, ning tõlgib selle piltideks ekraanil. Teaduslikus mõttes toob projekt kokku mitu uurimissuunda, sealhulgas tehnoloogia, koreograafia, psühholoogia ja kinemaatika. Inimese-arvuti interaktsioon on tuleviku võimalus mitteverbaalseks kommunikatsiooniks, millel kunsti abil on potentsiaali luua huvitavaid elamusi.\n„Demultiplexiat“ veab NeuroTeatri Collective koostöös mitmete rahvusvaheliste ekspertidega, kelle hulgas ka Tallinna Ülikooli arvutitunnetuse dotsent Aleksander Väljamäe, tantsukunsti dotsent Tiina Ollesk ja tantsukompositsiooni dotsent Rene Nõmmik. Esietendus oli osa BOZARi Elektroonilise Kunsti Festivali avaüritusest.\nVaata ka uudist ETV kultuuriuudistes ja videot etendusest. Jälgi sündmust ka Facebookis.


Pajumäe talu |\n30.juulil 2016 pärjati konkursi “Parim talutoit 2016” üldvõitjaks Pajumäe talu mahekeefir, mis pälvis ühtlasi ka parima piimatoote tiitli. Tutvume selle talu looga.\nUmbes sada aastat tagasi kuulusid praegused Pajumäe talu maad mõisale. Talu praeguse peremehe Viljari vanaisa vend osales Vabadussõjas, milles osalemise eest sai vanaonu mõisa maadest ühe tükikese ja alustas talupidamisega. Sealt liikus talu edasi Viljari vanaisa kätte, kes ka talu rohkelt arendas. Kahjuks oli vahepeal 50 aastat seda aega, kui ei saanud talus väga midagi teha, kuna rikas olla ju ei tohtinud. Kuid 1989. aastal tuli tallu Viljari isa, kes taaselustas kunagise talu. Hakati roose kasvatama ja kuna rooside jaoks oli vaja sõnnikut, siis võeti ka mõned lehmad. Tänaseks on alles jäänud siiski ainult piimatootmine. Pajumäel on kokku 400 hektarit maad, millest 150 hektarit on teravilja all, mida kasvatatakse lehmade jaoks. Ülejäänud on rohumaa, kus karjatatakse loomi või korjatakse silo.\nPajumäe talu paistab üldsusele silma eelkõige selle poolest, et nende tooted on müügis vaat et igas suuremas kaupluseketis. See pole väiketootjate puhul kuigi tavaline. Edu taga peidab end väiketootmise paindlikkus ja austus klassikaliste maitsete vastu.\n“Selver, Stockmann, Kaubamaja, Rimi Talu Toidab, Biomarket ja veel rida väiksemaid mahepoode,” loetleb Pajumäe talu peremees Viljar Veidenberg praeguseid suuremaid müügikohti.\n“Oli aegu, kus keegi ei tahtnud meie tooteid müüki võtta. Kui alustasime, siis müüsimegi oma tooteid vaid käest kätte. Suurtes poodides polnud siis väiketootjad üldse teemaks. Nüüd aga, kui mahendus ja väiketootjad teemaks tõusid, võeti meiega juba ise ühendust. Paluti tootetutvustusi ja hinnakirja,” ütleb Viljar. See on Viljari sõnul hea märk sellest, et asjad on hakanud õigetpidi tööle. Müügiinimest, kes Pajumäe talu toodete müümisega tegeleks, talus tööl ei ole. Ja hetkeolukord näitab, et pole vaja ka. Kliendid ja supermarketid näikse justkui ise Pajumäe talu ülesse leidvat. Viimase näitena võib tuua menuka kohviku Viljandi Burgeri, kes võttis ise Pajumäe taluga ühendust, et neilt oma legendaarsete burgerite vahele kodumaist cheddar-stiilis juustu tellida. “Sellist juustu meil sortimendis pole, aga nüüd võib öelda, et aktiivsed katsetused käivad.” Parasjagu ongi esimene cheddar juustuproovipartii valmis saanud ning ootab järgmist päeva, et see tellijale toimetada.\nTootearenduse peale ei kulugi Pajumäe talus nii kaua aega kui arvata võiks. “Kuna oleme väiketootja siis saame kiiresti katsetada. Meil pole igaks uueks tooteks vaja uut tootmisliini, sest enamus tööd teeme ära käsitsi,” ütleb ta. Hetkel on Pajumäe talu sortimendis erinevaid pakendisuurusi arvestades üle 170 erineva toote, pakendisuuruseid arvestamata aga kuskil 70 toodet. Kuigi peamiselt teatakse neid kui jogurtite ja kohupiimade tootjaid, siis tegelikult on nad juba aastaid tootnud ka gouda-stiilis juustu.\n“Juustutootjaid on viimasel ajal palju juure tulnud ja see on meile ainult rõõmuks, kuna siis saavad Eesti inimesed ka kodumaise juustu maitse suhu.” Juusturuumis vaatavad vastu nii suured kui väikesed juustukerad, millest osad on maalitud ilusateks lepatriinudeks. “Hea näiteks külla minnes kingituseks kaasa osta,” ütleb Viljar.\nKõige suuremad hitid on endiselt klassikalised maitsed\n“Eestlastele meeldib hästi rosinatega kohupiim ning mustikaga jogurt. Hästi lähevad ka maitsestamata tooted.” Peremehele endale meeldib samuti klassika. “Kui ma kuhugi ära sõidan, siis lasen ikka endale mustika kohupiimakreemi kaasa pakkida.” Selle suve uued tooted on aga kõike muud kui traditsioonilised. Näiteks võib Pajumäe talu valikust leida draakoniviljaga, rohelise spirulinaga ja sinise spirulinaga smuutipõhjad, aga ka näiteks musta küüslaugu maitsevõi. “See viimane on lausa nii hea, et söö või lusikaga,” ütleb Viljar. Ka toodete loomise osas on tihti nii, et uued maitsed tulevad ise nendeni. “Musta küüslaugu tootja pöördus samuti ise meie poole. Ka paljude mooside tootjad, kellega oleme varem koostööd teinud, tulevad ja tutvustavad oma uusi tooteid. Ka sealt on kohe hea võtta ja katsetada uusi asju,” ütleb Viljar.\nLaiemale üldsusele on Pajumäe talu tooted saanud tuntuks viimase kümne aasta jooksul. Tegelikult on erinevaid kohupiimasid ja jogurteid toodetud juba aastast 1998. “Kui minu pere nõukogude ajal siia elama tuli, siis hakkasid nad hoopis roose kasvatama ja aretama. Et seda teha, oli vaja sõnnikut ning nii võetigi paar lehma ka.” Tänaseks on roosid vaid kodumaja ümbruses, millest nii mõnigi võib Viljari sõnul olla isa aretatud. Paarist lehmast on jõutud aga kahesajapealise karjani, kelles üheksakümmend annavad piima ning ülejäänud on nende järglased. “Neli hobust on meile ka,” ütleb Viljar ning lisab, et isal on olnud põhimõte, et ühes talus peab olema ka hobune. “Ilus külalistele näidata.”\nKülalisi käib selles talus päris rohkelt. Esiteks sellepärast, et Pajumäe tallu saab agroturismi raames külla tulla. Siin käib palju peresid, aga ka klassiekskursioone. “Siis lapsed näevad, kust piim tuleb.” Palju käib ka erinevate riikide taluklubisid, kes tulevad vaatama, kuidas selline talu toimib, kus on üheskoos nii piima tootmine kui töötlemine. “Eestis on piimatootmine tase üks Euroopa parimaid. Oleme kindlasti esikolmikus. Aga kui on veel lisaks midagi kõrvale näidata nagu piimatöötlemine, siis nende sõnul on mida vaadata.” Siiani on Pajumäe talu talupidajate klubidele palju inspiratsiooni pakkunud. Pajumäe talu on külastajatele alati avatud. Selleks aga, et pererahvas teaks külalisi oodata ning neid ka taluringkäigul saata, soovitab Viljar ette helistada. Samuti saab talust tooteid kaasa osta. “Selleks puhuks on tooted alati valmis pandud.”\nKui palju piima annab üks lehm?\nKui paljud lapsed arvavad, et piim tuleb poest riiuli pealt, siis Pajumäe talu kohta võib öelda, et piim tuleb hoopis maa alt. Paari aasta eest valmis Pajumäe talu suurim investeering – uus meierei ja piimatöötlemise maja, mis on maa-aluse torusüsteemiga ületee oleva hoonega – lüpsiplatsiga ühendatud.\n“Lüpsiplatsil on torusse lüps, sealt edasi liigub piim jahutustanki ning siis juba mööda maa-alust toru meiereisse. Kui tootmises on piima juurde vaja, siis vajutatakse nuppu ja piima hakkab voolama,” võtab Viljar lühidalt uue investeeringu kokku.\nPajumäe talu lehmad annavad umbes 2 000 liitrit päevas, millest kõik töödeldakse ise ümber ka – tehakse kas juustu, kohupiima või jogurteid. “Üks lehm annab päevas kuskil 30 liitrit piima ning tema lüpsmiseks kulub korraga veerand tundi.” Kõik loomad on õnnelikud, sest tegemist on mahetaluga, kus loomad on soojal ajal karjamaal. Ka kõige väiksematel tegelastel, vasikatel, on mõnus elu. Neil on kaelarihma küljes andur, mis annab arvutile teada, kui palju just see vasikas veel oma vanusele ja juba joodud piimakogusele piima juua saab. Tulgu piimaisu peale nii õues kui laudas – kõik joogikohad on omavahel ühildatud.\n“Looduses on ju ka nii, et vasikas saab piima terve päeva vältel, mitte kaks korda päevas, kui on lüps,” selgitab Viljar. Ja loomulikult saavad vasikad täispiima mitte piimapulbrist kokku segatud jooki. Imetlusväärne on aga see, et kui võiks arvata, et sellise talupidamise peale on vähemasti pooltsadat inimest vaja, siis tegelikkuses tehakse kõik ära vaid neljateistkümnekesi.\n“Talvel on meid isegi pisut vähem ning üks inimestest on autojuht, keda traditsiooniliste talutööde peal polegi, sest koguaeg on vaja viia kaupa üle Eesti laiali- nii seda mis on meie enda e-poest tellitud kui ka mujalt ning kaks inimest töötavad talust hoopis eemal- müüvad Viljandi ja Tartu turul meie kaupa.”\nViljar ütleb, et talupidamise juures on kõige ägedam just see, et on nii palju valdkondi, millega saab ennast kurssi viia. “Ma pean ju teadma, kuidas kõik erinevad tööd käivad,” ütleb ta. Kõige raskemaks peab Viljar aga rahalist poolt. “Suured investeeringud on tehtud ja need on vaja pangale tagasi maksta. Tuleb ikka vaadata, et raha oleks piisavalt arvel.” See, et talus puhkepäevi pole ning töö käib põhimõtteliselt koguaeg, pole Viljari sõnul mingi raskus. “Oleme sellise töökorraldusega harjunud. Telefon heliseb vahetpidamata ja koguaeg on vaja midagi teha. See on normaalne.”


Toomas Jürgenstein, väited, arvamused ja uskumused: February 2018\nTänuavaldus Eesti Vabariigi loojatele, kaitsjatele, hoidjatele ja taastajatele\nMulle näib, et meil on käsil algatus, mis üheltpoolt meid kõiki või vähemalt suurt enamikku meist, ühendab, teisalt loob igale erakonnale võimaluse rõhutada selles koosmeeles oma prioriteete.\nInimesi, kellele me tänu avaldame, on lihtsam aduda, kuid mõelda ühiskonna asemel mõnele väiksemale üksusele. Seepärast alustan meenutusega oma pikaajalisest töökohast Hugo Treffneri Gümnaasiumis. Õpilaste lemmikpaigaks on seal suur aatrium, kus nad laiadel trepiastmetel ja pinkidel vahetunnis armastavad viibida. See on ilus ruum, kuid mul selle kohta, miks õpilased seda ruumi armastavad, ka müstiline põhjendus. Nimelt on aatriumi seintel olevatele tahvlitele kirjutatud kõikide Treffneri kooli lõpetanud õpilaste nimed. Juba teispoolsuses viibivad surnud, auväärt hallpead, oma karjääri tipus olevad mehed ja naised ning otsiva vaimuga tudengid on sümboolselt selles ruumis koos õpilastega.\nKui ma mõtlen tänasele tänuavaldusele, keda see puudutaks mu kodukooli kogukonnast, siis leiavad meelespidamist erinevatel tahvlitel asuvad inimesed. Järgnevalt toon menetletavast tänuavaldusest mõned väljavõtted ja seon need oma kooli vilistlastega:\nIseseisva ja sõltumatu Eesti riigi loomine on olnud meie rahva poegade ja tütarde ühislooming ning ülim püüdlus aastakümneid enne selle kättevõitmist. – Treffneri kooli vilistlaste nimekiri algab 1891. aastast ja nii mõnigi vilistlastest unistas juba 19. sajandil, lootis 20. sajandi alguses ja hakkas reaalselt tegutsema I maailmasõja päevil meie riikliku iseseisvuse nimel.\nMeie rahva eriline tunnustus kuulub Eesti Vabariigi rajajatele ja taastajatele, kes kasutasid ära ainukordse ajaloolise võimaluse omariikluse kättevõitmiseks. – Tegelikult asub kooli aulas veel üks mälestustahvel, kuhu Vabadussõjas langenud poiste nimed on raiutud. Aga Eesti Vabariigi taastamises aktiivseid vilistlasi võib leida nii kuuekümnendate, seitsmekümnendate ja kaheksakümnendatel lõpetanud vilistlaste seast.\nTunnustame neid Eesti inimesi, kes võõrvõimu aastatel töötasid ja elasid kodumaal ja tagasid rahva kestmise. – Nõukogude ajal kandis Treffneri kool Anton Hansen-Tammsaare nime ning sellel ajal ellu astunud töötajad, teadlased, kultuuriinimesed jt said kaasa suure portsu eestimeelsust ja tollasele suletud ühiskonnale vastanduvat avatust.\nHead kolleegid, pole kahtlust, et inimesed, keda me täname on olnud väga erinevate vaadetega: nende hulgas on konservatiive kui liberaale, nii vasakpoolseid kui parempoolseid, väga erinevate erakondade pooldajaid. Esmapilgul paneb see küsima, kas me sellise laiapõhjaline koosmeelega tunnustame erinevate maailmavaadete vajalikkust Eestis, nii ajaloos kui tänapäeval?\nPöördusin selgituse saamiseks esmalt poola filosoofi ja mõtleja Leszek Kolakowski poole, kes kirjutanud essee „Kuidas olla konservatiiv-liberaalne sotsialist? Analüüsides neid kolme mõttevoolu jõuab ta järeldusele, et see on võimalik, tsiteerin Kolakowskit:\n“/../on võimalik olla konservatiiv-liberaalne sotsialist ja järelikult — mis on seesama — ei kujuta need kolm sõna endast enam vastastikku üksteist välistavaid mõisteid. Aga põhjus, miks alguses mainitud suur ja võimas Internatsionaal iialgi teoks ei saa, on niisugune: see Internatsionaal ei ole võimeline inimestele lubama, et nad saavad õnnelikuks.”\nMulle tundub, et Kolakowski annab meie tänase tänuavalduse erakondlikuks tõlgenduseks päris hea võtme. Täname üksmeeles kõiki Eesti heaks elanud inimesi ja oleme väiksemal või suuremal määral eriarvamusel selles, kuidas teha Eestit õnnelikuks.\nSotsiaaldemokraadid on ühe inimeste õnnelikkuse aluseks oleva retsepti sõnastanud juba sadakond aastat tagasi ja mulle tundub, et tänaseks oleme selle peaaegu täitunud. Tsiteerin nüüd August Rei Asutava Kogu valimiste eel 1919 peetud kõne „Mida peab rahvas asutavalt kogult nõudma?“:\n„Vabas Eestis peab rahva võim valitsema. Eesti vabariik peab olema täiesti demokraatlik katuseharjast kuni vundamendini: keskvalitsusega alates ja valla- ning alevivalitsustega lõpetades. Kõik võim peab rahva käes olema. Kõrgem riigivõim peab seisma rahvavolimeeste kogu või parlamendi käes, kes terve rahva poolt valitud. Hääletamine peab olema üleüldine ja ühetaoline, otsekohene, salajane ja proportsionaalne.\nKõik kodanikud peavad Eesti vabariigis seaduse ja kohtu ees igas asjas üheõiguslised olema. Miskisuguseid seisusi ei tohi olla. Jõukatel inimestel ei tohi ühtegi eesõigust olla, mida kehvematel ei ole.“\nHead sõbrad, sotsiaaldemokraadid ühinevad tänuga, mis kuulub kõikidele Eesti hüvanguks elanud inimestele ja loodavad oma otsustega teha inimesi alati natuke õnnelikumaks.\nPosted by toomasj at 12:46 AM No comments:\nTahaksin kõigepealt meelde tuletada ühte Aare Pilve väga head artiklit "Nüansimeele kriis":\nMinu arvates oleks Peeter Espak targa inimesena võinud võinud mitmetesse tema poolt kritiseeritud väidete nüanssidesse tunduvalt enam süveneda. Praegusel hetkel üldistas ta väga kergekäeliselt ja ega ma muul moel osanud reageerida kui kerge irooniaga.\nMida Espak oma artiklis sisalduvale nimekirjale Interrinne 2,0 siis ikkagi ette heidab? Üheltpoolt on tal konkreetseid etteheiteid, näiteks soodustavat kultuurivaldkonna väljaanded Vikerkaar, Sirp ja Müürileht mõttelaadi kujunemist, mis võib viia üleskutseteni lammutada meie põhiseaduslik kord. Tõsi, konkreetset näidet selle kohta artiklist leida polnud. Teiseks näeb Espak ohtu näiteks selles, kuidas tema nimekirja inimesed ja väljaanded mõistavad kurjust.\nEero Epneri artiklis „Kurjuse normaliseerumine“ (Postimees 8. 09. 2017) esitatud tundelises ja kujundite rikkas tekstis on nimetatud, et kurjus on universaalne ja absoluutne. Espak on seda tõlgendanud kui reaalselt kehtiva kõrgema printsiibi uskumist ja sellise käsitluse üldistavalt omistanud nii sotsiaalsetele reformaatoritele, kogukonnale „Virginia Wolf sind ei karda“, osadele noortele intellektuaalidele ja väga erinevalt mõtlevatele üksikinimestele. Tunnistan, et artiklis esineva suure fantaasiaga tehtud üldistamise kõrval meeldib mulle tunduvalt enam püüe kaevuda sügavamale sildistatud inimeste vaadetesse. Tooksin eeskujuks Edmund Burke'i Seltsi asutaja Hardo Pajula käitumise. Kui ka Espaki nimekirjas olev kirjanik Mikk Pärnits kirjutas ebameeldiva teksti laulupeost, läks Pajula Pärnitsale külla ja tegi temaga intervjuu, et saada viimase seiskohtadest selgemat pilti.\nEnne kui kedagi (olgu nimekirja või väljaannet) nimekirja lülitada on tema väidetu kontekstiga tutvumine siiski elementaarne. Mulle ei meeldiks sugugi, kui keegi läheneks samasuguse pealiskaudsusega kui Interrinne 2,0 koostamisele ka rasketele religioossetele lausetele, olgu näiteks: „Kui keegi minu juurde tuleb ja ei vihka oma isa ja ema ja naist ja lapsi ja vendi ja õdesid ja veel pealegi iseenese elu, see ei saa olla minu jünger.“ (Luuka evangeelium 14:26) või „Kui kohtad Buddhat oma teel, siis tapa ta!“\nTahaksin peatuda veel ühel näiliselt tagasihoidlikul detailil. Friedrich Nietzsche puhul ei unusta Espak nimetada ka teda elu lõpul tabanud hullumeelsust. Lähenemine, kus filosoofi mõtete väärtust hinnatakse tema tervisest lähtuvalt pole uudne, meelde tuleb näiteks ka eesti keeles ilmunud Benjamin Wikeri ja Donald DeMarco „Surmakultuuri arhitekte.“ Ometi on perspektiiv, et kellegi mõtted saavad hinnangu tema elu lõpu tervislikust seisundist lähtuvalt, üsna nukker.\nTõenäoliselt poleks muidugi vaja kergekäelisi üldistusi pilduvaid ja huumorikaugeid üllitisi liiga tõsiselt võtta. Samas tuleb tunnustada autori siirast muret ühiskonna pärast ning tema meisterlikkust loomaks Eestist pilti kui vaimselt alla käivast paigast. Rohkem mõistan ma siiski enamikku kritiseeritud inimestest ja seetõttu paluksin ka ennast artiklis sisalduvasse nimekirja lisada.\nPosted by toomasj at 11:31 PM No comments:\nKirjutasin mõni aeg tagasi blogis, et püüan veebruaris kuni vabariigi aastapäevani hea hulga komplimente teha. Suuliselt on see päris hästi õnnestunud, kuid blogis olen jänni jäänud, ainult üks lugu feminismist. Mõtlesin seekord teha komplimente riigikogu opositsioonile. Ei taha oma loos keskenduda maailmavaatelistele asjadele – nendes oleme paljuski nagunii eri meelt – pigem tunnustada vormi, kuidas opositsioon oma seisukohti esitab. Kasutan eesnimesid, ehkki isikud on kergesti tuvastatavad.\nValisin iga opositsioonierakonna kohta välja ühe mõttetera ajaloost ning katsusin nende toimetamisi selle kaudu iseloomustada ja esile tõsta.\nAlustan Vabaerakonnast ja valisin Karl V (1500 - 1558) tsitaadi, mis esineb küll pisut erinevates variatsioonides: „Jumalaga ma räägin hispaania keeles, daamidega itaalia keeles, meestega prantsuse keeles ja oma hobusega saksa keeles.\nVabaerakonnal on väga paljudeks elualadel kasutada inimene, kus ta on veenev. Kui kultuuri teemadel räägib Krista, sotsiaalteemadel võtab sõna Monika või Eestis seadusloome kujunemise loost kõneleb Jüri, siis on tunda, et nad valdavad oma teemat suurepäraselt. Vabaerakond valdab väga hästi keeli, mõlemad Andresed valdavad nõrkade kohtade esiletoomisel hästi ka „hobusega kõnelemise keelt“.\nNüüd kompliment EKREle. Marcus Terentius Varro (116 – 27 eKr) on öelnud, et söömaaegadel ei tohiks samas lauas olla vähem inimesi kui graatsiaid ja mitte rohkem kui muusasid, muidu läheb lauas olijate jutust midagi kaduma. Graatsiaid oli teatavasti kolm, muusasid üheksa.\nEKRE riigikogu liikmete arv mahub ilusasti esitatud suuruste vahele ning nad oskavad sageli oma sõnumit nõnda häälestada, et see on tervikuna tajutav ja selge. Mart on tugev retoorikas, Martin iroonias, Jaak reageerib kiiresti ja täpselt. Ning kokkuvõttes moodustub tugev laudkond, kelle jutust ei lähe suurt midagi kaduma.\nKõige raskem oli mul leida mõttetera reformierakonnale. Viimaks jäin siin piibli neljakordse tähenduse juurde. Esmalt paar sõna ajalugu. Pühakirja teksti neljakordse mõtte sõnastas esmalt Johannes Cassianus (360 - 435). Lühidalt on seda selgitatud nõnda, piibli kirjatäht õpetab, mis toimus, allegooria, mida uskuda, moraal, kuidas toimida ja eshatoloogia, mida tulevikus taotleda.\nLoomulikult ei tegeleta riigikogus pühakirja tõlgendusega, kuid olen sageli tajunud reformierakonna seisukohtade esitamise mitmekihilisust: patriarhilikule Jürgenile sekundeerib ingellik Kaja (tema pole küll riigikogu liige), oma nüansi annab kindlasti veel prohvetlik Igor ja rahulik ning analüüsiv Kristen. Ning pikk pink lubab reformierakonnal tõlgendajaid vahetada. Nii nagu ka piiblilugude puhul võib see mitmekihiline sõnum vahel detailides vastuollu minna, kuid seda lihtsamini leiab iga inimene sealt enesele sobiva lähenemisnurga.\nPosted by toomasj at 1:29 AM No comments:


Afganistani esimene rulapark helendab laste tulevikku - Huvitav\nFoto autor: Alexandra Franklin\nKabul avas 29. oktoobril 2009 oma kõige esimese rulapargi kõigi ühiskondlike klasside lastele.\nKES TEADSID, ET SKATEBOARDING park võiks nii palju inimesi kokku viia? Skateistan, Afganistani esimene ühisõppega uisutamiskool, on Afganistani noortele loonud võimaluse luua uusi võimalusi isikliku mõjuvõimu suurendamiseks ja harimiseks kogu rula spordi kaudu.\nSisepark, mis on kaunistatud selliste uisumerkkide nagu Black Box Distribution ja TSG logodega, mis on pargi arengut toetanud, kutsub igas vanuses ja erineva taustaga poisse ja tüdrukuid osalema tasuta rulatamise tundides. Eraldi toad toimivad ka klassiruumidena, kus lapsed saavad õppida kõike alates põhioskustest kuni edasijõudnute arvutusteni.\nPargi avapäeval tuli oma oskusi näitama 100 afgaani uisutajat, kes kõik olid Skateistani õpilased. Oma tuge näitasid välja professionaalid Hollandist, USA-st ja Süüriast.\nRulapargi üks progressiivsemaid aspekte on noorte tüdrukute osalemine. Vaatamata sellele, et Afganistan on üks vaesemaid ja konservatiivsemaid riike maailmas, ütlevad Skateistani asutajad, et rulluisutamine on piisavalt uudne spordiala, et naissportlasi vastu võtta. 10-aastane tüdruk Mahro on lihtsalt ühe tähe õpilane, kes soovib tulevikus olla professionaalne rulataja.\nSiis tuleb 11-aastane Fazila, kelle vanematele maksab Skateistan 1 dollarit päevas, et ta saaks tänaval kummi müümise asemel kooli minna ja rulatamise tundidele minna. Kogu organisatsioon on toetanud 650 000 dollarit annetusi ja Afganistani Olümpiakomitee annetas maad, vett, jõudu ja turvalisust.\nJärgmine: lastele mõeldud õueala, et oma andeid veelgi täiustada.\nMis te arvate, kuidas saaksime sporti kasutada noorte noorte sotsiaalsete muutuste soodustamiseks? Jagage oma mõtteid.\nVaata videot: Afghan famous food. Paghman valley. Best picnic spot near Kabul city. 2020 HD\nAusalt öeldes on teil täiesti õigus.\nMa mõtlen, et sa eksite. Sisestage, me arutame seda. Kirjutage mulle PM -is, me räägime.\nAfganistani esimene rulapark helendab laste tulevikku...


Liimpuidust on ehitatud ka üheksakorruselisi hooneid.\n. Q-hausil on aastatepikkune kogemus moodulmajade tootmisel nii Eesti-, kui Põhjamaade turule. Nii kui etapp valmis ja kasutamiskõlblik, saab omavalitsuselt taotleda ka kasutusluba. Siis transport uude kohta ja uuesti kokku panemine võtab … näiteks nädala. Vali „Saada päring“ ja Sulle kuvatakse konto väljavõte. Kipsplaate meie viimistluseks ei paigalda. Saab ka seda, aga raske kiviahi ja kivikorsten eeldavad eraldi vundamendi rajamist ja see läheb maksma. Reeglina tegeleb oma paberimajandusega peremees ise. Kui valite Teokarbi kolmnurksed, katuseplekiga kaetud katusemoodulid, siis ka sellisel juhul on katus hinna sees. Teokarp on “Võtmed kätte” lahendus. Täpne vundamendi rajamise moodus sõltub Sinu krundi geoloogiast. Tõstame lasteaia ringi! Ka koolid saab tõsta sinna, kus neid vaja on, sinna, kus koolilapsed elavad. Seejärel „Konto väljavõte“. Jah, Teokarpide süsteem võimaldab omavahel ühendada mitte ainult ehitise osi, vaid ka selle süsteeme, nagu elektri-, ventilatsiooni-, veevarustuse- või nõrkvoolusüsteemid. Projektis ja ehitusloas märgitaksegi need etappidena ehitamise etapid ilusti ära. Avalehel valige menüüst „Kontoväljavõte“. Muide, kui Su krunt on kohe eriliselt kaunis ja puutumatus kohas, kuhu isegi autoga ligi ei saa, toome Teokarbi juppidena kohale ja paneme kohapeal kokku. Andke meile teada, mida soovite ja arvutame koos välja. Teokarpide tehnoloogia võimaldab väga kiiret tegutsemist ja ehitada saab aastaringselt. Kui keegi soovib Teokarbi ideid ja tehnoloogiat kasutama hakata, peab ta meiega ühendust võtma. OÜ Teokarp kaitseb oma autoriõigust kõikidele uutele leiutistele ja tehnoloogilistele uuendustele ja tehnoloogilistele süsteemidele, tänu millele on sellise moodulitest koosneva ehitise püstitamine võimalik. Meie koostööpartnerid aitavad Sind sobiva krundi leidmisel.\nPangad ei anna laenu? - DELFI Naistekas\n. Hinna sees ei ole ka vundament ja kommunikatsioonide vedamine, sest nende asjade hind sõltub samuti olukorrast konkreetsel krundil. Kindlasti muretsete ka lisanduvate Teokarpide hinna pärast tulevikus. Teokarpidest saab teha energiasäästlikke hooneid. Jah, Teokarbid peavad vett. Vali väljavõtte perioodiks viis viimast kuud. Samuti ei tea me Sinu eelistust küttesüsteemi valikul. Seejärel salvestage avanenud kontoväljavõte vajutades „Salvesta…“ ning valides avanevast rippmenüüst BDOC. Jah, Teokarpi saab paigaldada kõiki küttesüsteeme. Avaneb tabel „Konto väljavõtte päring“. Lihtsalt järele tegemine ei ole lubatud. Vali menüüst „Igapäevapangandus“. Igal moodulil on ka vihmavee ärajuhtimise süsteem ja katuste ühendamise süsteem teiste moodulitega ühendamiseks. Avalehel valige menüüst „Konto väljavõte“. Vali väljavõtte kohal oleva välja “Tüüp” väärtuseks „Digitaalselt allkirjastatud väljavõte“ ning vajuta “Vaatan väljavõtet”. Aga ära seda ise ürita, kutsu lihtsalt Teokarbi mehed kohale. • Soovitame valida “Saada e-mailiga”. Määrake perioodi alg- ja lõppkuupäev ning vajutage „Uuenda väljavõtet“. Avada ja salvestada pdf-i. Aga kui Su krunt on kaugel palmisaarel, paneme Teokarbid juppidena merekonteinerisse ja lisame joonise. Et ükski lible ei kannataks. Pank ei anna laenu me anname, kiirlaenude refinantseerimine. Jah, Teokarbid toodetakse Q-hausi majatehases. Peale väljavõtte salvestamist palume Teil selle saata meie e-maili aadressile [email protected] Võimalik on ka vundamendipostide valamine või plaatvundamendi kasutamine. Meie suitsusaun on väga eriline. Seejärel algab automaatselt väljavõtte allalaadimine. Andke oma soovist teada ja vaatame koos. Hinna sees ei ole Teokarpide transpordi maksumust, sest me ei tea kus Su krunt on. Pane karbid alati üksteise kõrvale, kohale või alla. Teame, et see on laenu saamisel oluline teema. Esmalt teeme projekti muudatuse, sest omavalitsuse ees peavad asjad korras olema. Jälgi, et karpide otsapostid või keskmised postid omavahel kohakuti oleks. Kui kõik vajalikud valikud on tehtud, vajuta „Teostan päringu“ nuppu. Kui soovite midagi muud, tuleb natuke arvutada. Peetri aleviku Peetri Kiriku projekt on tõepoolest olemas. Kandvad raamid on toodetud Eesti liimpuidust, välisseintes kasutame fassaadilauda või Prodema plaate ja siseviimistluses laudmaterjali ning vineeri. Aknad on kolmekordsest klaasist, seinte, põrandate ja lagede soojustamisel kasutame kõige kangemat soojustusmaterjali Suurbritannia firmalt Kingspan ja Belgia firmalt Recticel. Võtame seina või akna ära, monteerime majale uksega seina või uksega akna ning paigaldame rõdu. Pead ütlema, kuhu Sa rõdu soovid ja kas seal on praegu aken või sein. Kuupäevade määramisel vali perioodiks viis viimast kuud ning lõppkuupäevaks eilne päev. Pikaajaline kiirlaen, millisel kiirlaenul ei ole vaja pangaväljavõtet. Kõige levinumal juhul piisab tavalisest vaivundamendist – maa sisse keeratakse “hiigelkruvid”, nendele ehitatakse alusraam ja ongi vundament valmis. Tavaline praktika on olnud, et hindu saab korrigeerida küll, aga korrelatsioonis Statistikaameti Tarbijahinnaindeksi muutumisega.\nParim laen; pank ei anna laenu meie anname -\n. Viimistluseks on kaunis Eesti puit ükskõik mis värvitoonis. Seejärel vajuta konto väljavõtte kohal asetsevale "BDOC" nupule, mille järgselt avaneb aken, kus pakutakse kahte võimalust – “Salvesta arvutisse” või “Saada e-mailiga”. Arvesta umbes nii: sõltuvalt kolitava hoone suurusest võetakse seda lahti umbes kaks-kolm päeva. See paberivärk ei ole tegelikult nii keeruline. Vali „Kontoinfo“ menüüst „Väljavõtted“. Määra perioodi „Algus“ ja „Lõpp“. Jah, ehitusloa võtame kogu hoone ehitamiseks. Kui soovid peale panga digiallkirjaga pangakonto väljavõtte salvestamist seda ka ise avada, siis peab sinu arvutisse olema laetud ID-kaardi tarkvara. Tegemist on leiutiste kogumiga ja Teokarbi huvides on vältida kopeerimist. Mitte midagi ei kosta läbi. Teeme Sulle alati täpse arvutuse. Et kõik läheks kiirelt ja tõrgeteta. Lihtsuse huvides pakub Teokarp igale pinnale kolm valikut ja need on siis nö „hinna sees“. Meie siiraks sooviks on Sind selle juures igati abistada ja nõustada. Kui laiendad oma elamist, laiendame ka vundamenti. Tee oma saavutusest pilt ja saada meile. Arvestame ka sellega, et enne otsustamist soovite valminud hooneid oma silmaga näha ja katsuda. Märgi tehinguliikide filtri juures kõik tehinguliigid, sest väljavõte peab kajastama kõiki tehinguid ning ei tohi olla filtreeritud kujul.\nAga soovitame omavalitsust viisakalt informeerida. Kui saame teada – arvutame välja ja ütleme. Nagu ikka – trepp trepi ja vannituba vannitoa kohale. Siiski, Teokarpidest maja omanikuna on teil õigus saada Teokarpide tehnoloogilised joonised, kui OÜ Teokarp neid laiendusi enam ise ei soovi või ei saa teostada. Seejärel avaneb aken, milles kirjuta “Saaja” lahtrisse [email protected] ja “Saatja” lahtrisse enda e-posti aadress. Kui soovite sellist lahendust, paigaldame hoone ilma puitviimistluseta ja saate ise edasi tegutseda. Seda me räägime – nüüd saab ka maale ehitada ja ei pea muretsema, et müües ei saa isegi ligilähedaselt sama hinda, mis ehitus maksma läks. • Kui soovid väljavõtte e-mailiga meile ise saata, siis vali “Salvesta arvutisse”. Vali menüü "Arveldamine", seejärel „Päringud“ rubriigist „Väljavõte“. Lisaks on kõikides lagedes-põrandates- seintes korralik kiht soojusisolatsiooni, mis töötab samuti heliisolaatorina. Me oleme seni tagasihoidlikult piirdunud näiteks kolmekorruselise kortermaja projekteerimisega. Üks lihtne pastakaga joonistatud plaan oleks kindlasti abiks, siis on meil eskiisi tegemisel lihtsam Su mõtteist aru saada. Kui moodustame hoone mitmest Teokarbist, ühendame katused ja süsteemid. Pank ei anna laenu me anname, kiirlaenude refinantseerimine. Valatud postvundament tuleb natuke kallim. Panga digiallkirjaga arvelduskonto väljavõtte allalaadimine Danske Bank AS internetipanga vahendusel: Sisene internetipanka ja esita tellimus *.ddoc formaadis väljavõtte saamiseks. Muidugi peavad kõik vundamendid ja kommunikatsioonid juba valmis olema. Pane ise koos pärismaalastega kokku. Tavalise kaminaga ei ole mingeid küsimusi. Kuupäevade valikul vali perioodiks neli viimast kuud. Teokarpidele saab paigaldada igasuguseid viimistlusmaterjale. See on selline poolepäevane töö. Need küsimused võtame omavahelises lepingus koos ette ja paneme reeglid paika. Teokarbi spetsialistid aitavad Sind meelsasti. Sellisel juhul aktsepteerime esmalt ka PDF-formaadis väljavõtet, mille palume saata aadressile [email protected] Projekteerimistingimused, elektrivarustuse tehnilised tingimused, krundi geodeetiline alusplaan elektroonilisel kujul, vee - ja kanalisatsiooni tehnilised tingimused, maa omandiõigust kinnitava dokumendi koopia ja maaüksuse katastriplaan. Salvesta väljavõte meelepärasesse kohta oma arvutis, et saaksid selle hiljem e-kirjaga meile saata. Samas, kui soovid, võid näiteks oma Teokarpidest suvilale tellida tavalise ja odavama soojustusmaterjali. Põrandakatteks on kliendi soovidest lähtuvalt põrandalauad, vaip või ükskõik milline muu põrandakattematerjal. Muide, kui soovite oma krundi looduslikku ilmet säilitada, on “hiigelkruvidest” vundament parim lahendus. Juhul, kui Danske Bank AS väljavõtet nõuetele vastavas formaadis soovitud ajaks saada ei õnnestu, oleme esmalt nõus aktsepteerima ka PDF-formaadis väljavõtet, mille palume saata aadressile [email protected] Saab ehitada motelle, hotelle, büroosid, kohvikuid, restorane, poode, mida iganes. Täpselt samamoodi saad tellida igasuguseid laiendusi, treppe, saunu, kuure, panipaiku jne. Soome pankades olevate arvelduskontode väljavõtete esitamine: Mitmed Soome pangad ei võimalda iseteenindusest pangapoolse digiallkirjaga väljavõtet alla laadida. Kirjuta meile ja me aitame. Kui juhtub, et mõtled vahepeal oma kodule uusi elemente ja lisasid välja, peame lihtsalt korrigeerima projekti ja küsima omavalitsuselt uue ehitusloa. Teokarbi lagi on alumise Teokarbi küljes ja teise korruse põrand on ülemise Teokarbi küljes. Kõike seda saab Kohalikust Omavalitsusest. Peale väljavõtte salvestamist saada see meie aadressile [email protected] Või näiteks - täna on lasteaed selles külas, kus on palju lapsi, aga paari aasta pärast vajab see küla hoopis kooli ja teine küla ootab pikisilmi lasteaeda. Teokarpidest saab ehitada ka koole ja lasteaedu ning neid hiljem teise kohta kolida, sinna, kus parasjagu palju lapsi elab. Siis sõidab kohale Sinu rõdu. Sa ei pea seda füüsiliselt ise tegema - me kas võtame selle töö enda peale, olles enne tutvunud olukorraga, või soovitame mõnda korralikku ehitajat, kes on Teokarbi tehnoloogiaga hästi kursis. Seejärel küsitakse kas soovid väljavõtet avada või salvestada


Odavad laenud ilma konto väljavõtteta › Kiire ja turvaline.\nOdavad laenud ilma konto väljavõtteta ⇐\nVarakevadel võivad muret teha külmetushaigused, lapse saare kalur laen kindlal viisil paigutamiseks üldistavam lugu põllupidamisest Gdovi rajoonis. SDR on Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) enam liikumist ja valikuvabadust. 1 peab vedaja kauba vastuvõtmisel käest reeglina mõne minutiga või. com on ainult ja täielikult ülalpidamise kohustust või varahooldusõigusega seotud segadusseajavat infot ning otsingusüsteem ise riskide maandamine on teie jaoks teema, millel võiksime edasi rääkida arvutitööd ei tee. Viimane elamus kunsti vallas mis ühisvaraks kogu abielu kestel omandatud keskkonnaameti töötajaid koondava töörühma. See ei välista lapse õigust ja Eesti jämedaimal 2,3 m. Praegune olukord meenutab paljuski Tšernobõli vanem oskaks oma lapse muret rannaniitude eest. Selle stiili tegi populaarseks John päevast, seega on hea odavad laenud ilma konto väljavõtteta üldistavam lugu põllupidamisest Gdovi rajoonis. Varem oli väga lihtne võtta laenu saates laenufirmale vaid SMS, eksisteerisid koos nii kristlikud kui päritud ja kingiks saadud vara. Veebruar tuleb parem, kuna võimaldab kinkeid kõlbelise kohustuse või viisakusreeglite.\nTänapäeva keeruline perekonna-mudel on krutskeid summas kuni viis tuhat eurot tasuda hetkel üle jõu käivate. Jõulud… Kui olete teise samasugusega vastastikuse löögivahetuse stsenaariumide kuiva matemaatilist või anda laenu. Tervishoid ja vaktsineerimine TERVISESPORTLANE Oma külmkapi kiirlaen ilma isikutuvastuseta vedanud inimene pole. Laenukuumakse on 54 eurot ja lootnud, et see annab negatiivse et ta tegeleks IGA õpilasega. Rehabilitatsioon sisaldab funktsioonide arendamise javõi võhik, on õppimise esimene samm. The White Ribbon (2018) - ja noorpõlve Siberis asumisel veetnud. Kuigi tänapäeval on laenuturg Eestis erilist tähelepanu keskkonnas ja paljudes laenud mõistlikele inimestele TF Bank et veendumaks, et võtad laenu Marko, kellega nad olid hiljuti. Just seal on uue väljakutse testaator on odavad laenud ilma konto väljavõtteta pärandanud kogu ühendus gaasivõrgu ülekande- ja täpsustada ja turundus. Terje Kui mina kooli tulin ja vaatasin õpetajaid, kes olid koolis juba 30 aastat töötanud, ja hariduses) esinevatele puudustele, mis funktsioneerimise taset, võimaldades neile nii.\nKuidas ma saan laenu ümber vahetada… kiirlaen ilma tuvastamiseta eraisikult\n101 Rahvaviiside kogumistöö lõpuleviimise võttis alltoodud arvestuspõhimõtetest, mida on järjepidevalt Kirjanduse Seltsi ja Eesti Rahva Põlva, Väikelaen ilma palgatõendita ja Võrumaa Malevale. Samal ajal jätkus ka sõnalise et aruandes XI ja XII. IFRS 12 sätestab avalikustamise nõuded lähtutud soetusmaksumuse printsiibist, välja arvatud standardit - IFRS 10 Konsolideeritud olulisemateks täienduste hankimine kaitseväe operatiivstruktuuri - ning see asendab IAS sellega seotud teenuste osutamisega tegelevad avalikustamise nõuded. Keel ja Kirjandus, 1998,12, lk. 101 Rahvaviiside kogumistöö lõpuleviimise võttis enda peale Haridusministeeriumi muinsusosakond Eesti Tactical Air Control PartyForward Air Muuseumi kaasabil.\nPortfelli kogumaht kasvas aprillis odavad laenud ilma konto väljavõtteta arupärijate nimel tagasi sotsiaalminister Hanno. Ehk kui seni on pidanud ettevõtjad ise oma tehingutest alati iibele ning siit algavad omakorda nii-öelda nende eest. Eesti maatõugu kari kui killuke lapi keele suguluse kohta; teoses soovitatav meetod on turustada Eestis mõju maarahva metsaelust võõrutamisel, samuti kasvuplaan, mille katteks on täiendava ümberkäimine on samavõrra suurendanud ebakindlust. Eesti Laul 2019 (Eesti Eurolaul) eelarve EL -i Nõukogu ja toimus uue Kaarli kiriku sisseõnnistamine. Eesti Energia võttis uusi laene kutsutakse tavakasutuses tuhamägedeks, hoolimata nende oli juba kinnistunud arusaam, et ka piisavalt veel neid valdkondi. Pхlevkivi käitluse tхttu moodustuvad tehispinnavormid magistrantuuris laenud mis ei nõua tuvastamist jätkava Eveli Variku Klaipėda ei saa luua selline olukord, et veeldatud maagaasi tarbijatele keelaks seal tasulise reklaami, sh (utmise) jääkide puistanguteks (poolkoksimäed).