Euroopa Liiga [Arhiiv] - Soccerneti foorum\nSoccerneti foorum > VÄLISMAA JALGPALL > Muud liigad ning karikasarjad > Euroopa Liiga\nView Full Version : Euroopa Liiga\nNoh, andke minna.\nKeegi kursisolev võiks algatuseks uuest formaadist kirjutada. Fitti muidugi oleks pidanud ,kuna ta alustas teemat. :p\nküsimustele vastab dr Noormann. (http://www.uefa.com/competitions/uefacup/news/kind=2097152/newsid=788365.html)\nJärgmiseks hooajaks 5 kohtunikku (http://sport.postimees.ee/?id=127020)\nKolmanda kvalifikatsiooniringi paarid on nüüdseks loositud:\nSarajevo / Spartak Trnava - Zestafoni / Helsingborg\nFredrikstad FK - KKS Lech Poznan\nDifferdange / Rijeka - FC Metalist Kharkiv\nNaftan Novopolotsk / KAA Gent - AS Roma\nSC Vaslui - Omonia / HB\nAaB / Slavija Sarajevo - MFK Košice\nIFK Göteborg - Hapoel Tel-Aviv FC\nPSV Eindhoven - Cherno More / Iskra-Stali\nMetalurh Donetsk / MTZ-RIPO - NK IB Ljubljana\nVålerenga Fotball - PAOK FC\nAPOP/Kinyras Peyias FC - Rapid Wien / Vllaznia\nFC Honka / Bangor City - Rosenborg / Qarabag\nFalkirk / Vaduz - FC Slovan Liberec\nSt. Patrick's / Valletta - PFC Krylya Sovetov Samara\nSuduva / Randers - Hamburger SV\nDinamo Minsk / Tromsö - Milano / Slaven Koprivnica\nBröndby / FC Flora - Legia Warszawa / Olimpi Rustavi\nFK Vojvodina - FK Austria Wien\nPFC CSKA Sofia - Skonto / Derry City\nSteaua / Ujpest - Flamurtari / Motherwell\nMSK Zilina / Dacia Chisinau - HNK Hajduk Split\nSC Braga - Elfsborg / Haladás\nAberdeen FC - Sigma / Fram\nCrusaders / Rabotnicki - Odense BK\nSevojno / Kaunas - OSC Lille Métropole\nAnorthosis / Petrovac - Sturm Graz / Siroki Brijeg\nFenerbahçe SK - Budapest Honvéd FC\nBnei Yehuda / Dinaburg - Zimbru / Pacos de Ferreira\nClub Brugge KV - Gorica / FC Lahti\nAthletic Club Bilbao - BSC Young Boys\nKR / Larissa - Basel / Santa Coloma\nTobol / Galatasaray - Sliema / Maccabi Netanya\nLiepajas Metalurgs / Dinamo Tbilisi - Rudar Velenje / Crvena Zvezda\nJuvenes-Dogana / Polonia Warszawa - NAC Breda / Gandzasar\nVetra / HJK - Fulham FC\nÜllataval kombel siis Rosenborgi jaoks on Euroopa mängud mängitud\nning eelmise aasta Meistrite Liiga üllataja Famagusta Anorthosis samuti välja kukkumas.\nraske löök mõlemale\nSamas Nikolai Mašitševil ja Vetral on hea lootus mängida Craven Cottage'il Fulhami vastu. Esimese mängu küll kaotasid Vilniuses HJK'le 0-1, aga nüüd juhitakse Soomes 2-1. Mängida on veel umbes 30 minutit.\nVentspils paneb hullu. Europa Liga alagrupp on juba olemas aga CL-play off ootab alles ees.\nAervestades Läti masu siis on see klubile nagu taevamanna.\nHääletage Tõnis Vanna värava poolt!\nLevadia võimalikud vastased siis Villarreal, Brugge, Fulham, Galatasaray või Tel-Avivi Hapoel. Päris krõbe värk, loosimine kell 14:30\nVeame kihla, et tuleb keegi ülisuurtest, a la Villarreal või Fulham. Väga magus.\nGalatasaray > Fulham\nEestlaste silmis mitte :)\nGrupifaasis on viis kohtunikku, kummagi pendlakasti juures joone taga üks abiline.\nKui nii CL kui Europa League grupifaasis osalejad selgunud, oleks põhjust väike lühikokkuvõte teha, kuidas veel konkurentsis olevad 80 klubi riigiti jagunevad.\nTäisedu ehk küigi osalevate satsidega jätkavad veel neli riiki- Hispaania, Itaalia, Saksamaa ja üllatusena Austria.\nOsalevate klubide arv riigiti on aga järgnev:\n7- Hispaania ja Itaalia\n6- Saksmaa ja Inglismaa\n5- Prantsusmaa, Holland ja Rumeenia\n3- Türgi, Kreeka, Belgia\n2-Venemaa, Ukraina, Śotimaa, Iisrael, Śveits, Bulgaaria, Tśehhimaa\n1-Taani, Ungari, Serbia, Horvaatia, Küpros, Läti, Moldova, Valgevene.\nHakkab silma, et uefa hetke rankingus 6 ja 7 positsioonil olevad Venemaa ja Ukraina jätkavad vaid 2 klubiga ning see annab selgelt tunnistust ka juba paljude spetsialistide hulgas levinud väitega, et mõlema riigi meistriliiga tase pole tervikuna siiski piisavalt tugev, kui vaid kõrgemad tipud välja arvata. Nö subtopperid on kõik juba auti löödud ja 2008 uefa cupi võitja sootuks pillid juba kotti pakkinud.\nSamas näitab Rumeenia tervelt 5 klubi jätkamine ka seda, et nende liiga pole asjata esikümnes rankingu põhiselt. Kui enne olid konkurentsivõimelised vaid Bukaresti suurklubid, siis nüüd on pinnal veel ka väiksemate linnade satsid.\nAustria kõigi nelja klubi jätkamine on aga paras üllatus.\nPortugali järgi võiksid Austria ka kirjutada :p\nLisaks eelöeldule mainiks ka Põhjamaade klubide katastrofaalset esinemist (või hoopis märki väga madalast tasemest). Kogu regiooni peale vaid 1 klubi grupifaasis (FCK) ja temagi uue süsteemi armust- CL play-off roundis kaotanu otse Europa League grupiturniirile.\nVentspils loositi D-gruppi koos Lissaboni Sportingu, Heerenveeni ja Berliini Herthaga.\nEhk siis neid meeskondi näeb ilmselt üsna regulaarselt ka Viasat Spordi kanalil. Aga ärge võtke seda kanali seisukohana või kindla infona, vaid mu sisetunne ütleb nii.\nMa küll ei näe, miks peaks selle turniiri maine kõrgem olema kui UEFA karikasarja oma.\nEi olegi, aga nime vahetusega saavutati rohkem tähelepanu.\nNimi on šikim ka. No ja formaat mõistlikum. Aga eks ta jääb alatiseks CL parasiitkaksikuks.\nVentspilsil siis üsna atraktiivne grupp ja raha muidugi tuleb kaukasse nii ,mis koliseb. Kui koosseisu vaadata siis pole neil ju midagi erilist. Paar keskpärast leegionäri. Hea loosiõnne ja parema klubitöö korral ei näe põhjust ,miks näiteks Flora ei võiks ükskord niikaugele jõuda. Aga noh lootus sureb viimasena :)\nVähemalt formaat tundub huvitavam.\nEdit: kas pärast uuendust klubidele rohkem raha ka mitte ei anta?\nVentspilsi kodumängud "skontol", keegi pileteid pole uurinud?\n01.10 VENTSPILS - Heerenveen, 22.05. "Skonto "stadions.\n22.10 VENTSPILS - Sporting, 22.05. "Skonto "stadions.\n03.12 VENTSPILS - Hertha, 22.05. "Skonto "stadions.\nKeegi targem mees võiks jah teada anda kui palju pieltid maksavad ja kudiagi võiks ennast sinna koahle ju vedada, eriti Sportingu mäng...\nTäna kasutatakse seda kuue kohtniku värki.\nEks vaatab, mis sellest välja tuleb.\nVaatan praegu SAT 1 pealt Viini Rapidi ja Hamburgi mängu ja naudin seda mida Rapidi fännid tribüünidel teevad . Fantastiline kaasaelamine, tõesti tase Austria kohta, poleks uskunud sellist loomingut. Staadion on muidugi kuulus Ernst Happel Stadion.\nTra. Rapid pani esimese poolaja 2-0 purki :) Tublid.\nMichel Platini teeb skoori CSKA Sofia ridades.\npäris huvitav vastasseis on muidugi hetkel ka Panathinaikos-Galatasaray. eelkõige just treeneripinki vaadates. oli ju Rijkaard-Ten Kate supertandem Barcas. nüüd siis rivaalid. aga Rijkaard paistab ikka osavam olema. vähemalt täna\neks Rijkaardil ole ka rohkem materiali:P\nKurbusega peab tunnistama, et nime ja formaadi muutus väga palju mõjunud ei ole. Tegu on endiselt sellise nurga taguse turniiriga, kus pingipoistele mängupraktikat anda. Kuigi tõsi, mõned isegi võtavad asja südamega.\nNacional - Werder Bremen, publikuarvuks 3000 inimest. Vaatasin mängu tipphetki ning vabandust väga, aga tõepoolest tundus olevat tegu nagu mingi suvalise Nõmme Kalju mänguga. Rahvas ei viitsinud ennast staadionile ajada ning sestap oli kuulda absoluutselt iga kohtuniku vilet. Väravaid kaunistas aga sekundile jee-hõige.\nNacionali stata on parajalt pisike ka- mahutab veidi üle 5000 inimese.\nja noh koduses liigas on nad ka suht viimaste hulgas oma kodumängude külastavusega.\nmingit infot saab siit (http://www.lpfp.pt/futebol/pages/espectadores.aspx?epoca=20092010&clube=nacional&info=Clube)\nRapid Wieni ja HSV vaheline madistamine, mida allakirjutanu vaatas, jättis küll äärmiselt sümpaatse mulje endast. Vaatamata sellele, et kodumeeskond ei pallinud kodustaadionil UEFA nõudmiste tõttu, väärib mängu atmosfäär vaid ja ainult kiidusõnu. Ja just nii see olema peabki.\nNo eks võrdlus on õige sest ka nõmme kalju mängis Nationaliga samal staadionil.\nAga Funchal on imeilus ja tuleb kadestada Werderit,et neil oli seal võimalus oma mängu mängida.\nNeljapäeval FC Kopenhaagen - Sparta Praha teenindab Eesti brigaad koosseisus Hannes Kaasik, Marko Leevand, Hannes Reinvald, Sten Kaldma, Kristo Tohver ja Jaan Roos!\nSeletage keegi mustale lambale ära, või andke linki, miks kasutatakse kuute kohtunikku, kus nad asuvad ja millised on nende ülessanded? :)\nSport Baltic näitab vahepeal väravaid. Suht äge oli vaadata, kuidas ta siblib seal värava juures. Vahepeal jooksis ka väljakule. Vaatab ühesõnaga, et vigu ei tehtaks ja kas pall on ületanud väravajoont.\nSeletage keegi, miks kasutatakse kuute kohtunikku, kus nad asuvad ja millised on nende ülessanded?\nKuue kohtuniku süsteem on UEFA värskemaid katsetusi, mida on varem proovitud eelmise aasta U-19 koondiste EM-turniiril, ning nüüd siis ka esmakordselt meeste tasandil, EL-s. Viies ja kuues kohtunik seisavad värava parempoolsel küljel ning jälgivad mängu enamjaolt otsajoone tagant, kuid võivad aegajalt ka trahvikasti liikuma tulla. Põhieesmärgiks on jälgida trahvikastis toimuvaid sündmusi: daivimist ja muud taolist määrustevastast tegutsemist, millest nad mängu peakohtunikule raadiosignaali abil informeerivad.\nPilti, pilti!! Seda mängu tahaks isegi näha.\nNeetud jama, kui ikka varumeestega peale tullakse. Kellel sellist nalja vaja on?\nJälgis keegi eestlastest kohtunike juhitud mängu ka?\nIse jälgisin tehnilistel põhjustel paari teistmängu, igaljuhul üsnagi segadusseajavad on need kaks kohtunikku väravajoone taga. Ma ei kujuta ette kui raske võib olla peakohtunikul, see on umbes sama mis klassitäis lapsi üritab samalajal oma arvamust avaldada ja võta siis võimalikult kiirelt vastu õige otsus. Muidugi kui kohtunikel ikka raudne närv on siis ilmselt ikka pigem kergendab tööd.\nKutid ise ütlesid, et oli väga lihtne mäng olnud ja kõik oli sujunud suurepäraselt.\nLisaks oli ka kohtunike vaatleja asjaga rahule jäänud, niiet ilmselt on oodata positiivset tulevikku.\nVentspils tundis eile esimest korda kaotusekibedust, nimelt kodus Sportingu vastu. Kussjuures esimene värav löödi läbi Kolinko näppude otse nurgalöögist esimesest postist sisse.\nLäti võistkonna edu paneb samas pisut kadestama küll, samal ajal kui meie maiuspala on see, kuidas Levadia Tartu Tammeka vastu meistriks tuleb, mängivad nad Euroopa tugevate klubidega tunduvalt põnevamaid mänge, abiks on see juures kokku muidugi 13 leegionäri.\nHaige meeskond see Ventspils.\nOn tõesti. Võõrsil siis Sportinguga viik. Veab neil lätlastel ikka.. :/ Sellessuhtes veab, et neil selline võimas meeskond on.\nSporting on hetkel sitt ka ikka. mis muidugi ei alanda latlaste viigi vaartust\nNüüd kui eurosarjades on jõutud talvepausini, oleks paslik teha kokkuvõte, millised riigid ja mitme klubiga veel konkurentsis on.\nÜldiselt vastab see klubide jaotus riigiti ka reaalsele tasemele. Kõik klubid on veel konkurentsis Hispaanial 7/7 ja Saksamaal 6/6. Samas on nö suure viisiku selja taga üllatavalt edukalt esinenud Belgia satsid, kuna kõik nende kolm tippklubi suutsid 32 hulka end murda.\nEelmisel hooajal kahe esindusega uefa cupi poolfinaali jõudnud Ukrainal jätkab vaid tiitlikaitsja Śahtar ning uefa rankingu kuuendal Venemaal on konkurentsis kaks tiimi.\nKokku jätkavad veebruaris euroväljadel heitlusi 16 eri riigi klubid.\nHolland, Portugal, Belgia-3\nVenemaa, Türgi, Kreeka-2\nUkraina, Rumeenia, Austria, Taani, Iisrael-1\nLaome siis Euroopa Liiga loosi ka letti:\nPeris kobedaid paare leidub (á la Ajax - Juventus, PSV - HSV, Villareal - Wolfsburg) ja järgmises ringis võimalikult tulikuum Liverpool vs. Fenerbahce. Jepjep.\nPeris kobedaid paare leidub (á la Ajax - Juventus, PSV - HSV, Villareal - Wolfsburg) ja järgmises ringis võimalukult tulikuum Liverpool vs. Fenerbahce. Jepjep.\nLiverpool peab enne Unireast üle sõitma, mis ilmselt pole üldsegi lihtne.\nNo, mis penalti see nüüd siis oli Valencia - Werder mängus?\nLoodetavasti võtab Atkinson siis Villa soovitusi kuulda ja jagab teisel pool samuti väikese särgi sikutamise peale penalteid. Mis muidugi tähendaks, et see mäng lõppeb 7-4 vms.\nEdit: Absolute witz. No tõesti.\nEdit 2: Ja üldse paneb täielikku muna.\nEdit 3: Väikesed poisid ja tüdrukud, kes te mängima õpite, siis sebige endale selle mängu lint ja õppige Valencia pealt, kuidas mitte oma võimalusi realiseerida.\nhea mäng praegu Werder ja Valencia 1-2, bundes surub kogu aeg aga pedekohtuniku veast juhib Valencia\nEga Fulhami ja Juventuse mäng ka alla ei jää :)\nJuve teeb muidugi täielikku suitsiidi. Võinuks siis kõik kaitseluugid kinni panna, aga ei.\nSeda ma kahjuks ei näe aga kuradi hispa lõi poolaja lõpus veel kolmanda kah nii et nüüd läheb raskeks. Selline see jalgpall juba kord on , Werder luhtab võimalusi ja Valencia ründab kolm korda ja kolm väravat.\nTubli juventus saite hakkama jälle:(\nOlgu annaalidesse märgitud. 18. märts 2010 kell 21.52. Fulham - Juventus 4:1. Saavad tulevased põlved ka vaadata ja imestada. :)\nÄra hõiska enne lõpuvilet, Tore oleks, kui Liverpoolgi saaks suure kolaka Lille'´i käest. ;)\nLooda,et Lille` kolakat ei saa.Sul juba kolakas kirjas.Torres\nPäris palju väravaid löödi täna, vaid ühes mängus oli alla kahe värava Standard'i ning Panathinaikos'e vahel. Rubin ning Wolfsburg lähevad vast lisaajale. Isiklikult loodan vene klubi edasipääsu.\nE. Tasub mainimist, et mõlemad hispaania klubid, kes täna mägnisid, said edasi tänu võõrsil löödud värava reeglile.\nKui Hamburger jõuab finaali, siis nad mängivad kodus, aga võõrsil :)\nHSV - Standard Liege\nKõik veerandfinaalid siis\nSat 1 ja Viasatsport Baltic näitavad täna mänge.\nKui kahte eelmist hooaega vaadata (UEFA cup eelnevalt), siis julgen ennustada, et karikas reisib sellel hooajal Lissaboni.\nFulham - Wolfsburg 2–1\nHamburg - Standard Liège 2–1\nValencia - Atlético Madrid 2–2\nBenfica - Liverpool 2–1\nFulham pruugib niimoodi finaali välja jõuda. Ennustan et edasi saavad fulham, hamburg, valencia ja benfica. see viimane on muidugi natuke kahtlane.\nKusjuures ma julgeksin vastupidist arvata, Standart Liege on tänavune must hobune, ja Hamburgi hoog pole see,kuidagi ebakindel tundub nende mängimine ja minna belglaste koju napi eduga,ma ei tea, kindlat panust ei julgeks teha. Sestap ka Jupiter liiga sai ML koha juurde ka, et belglaste tase jälle tõusu teel on liiga põhiselt.\nMina selles Benfica edasiminekus nii kindel ei oleks, Liverpool näitas väga head mängu kuni selle kaheldava punaseni. Võõrsil tund aega vähemuses mängida pole sugugi kerge. Asi otsustatakse ikkagi Anfieldil ja ma usun et pool on pigem favoriit.\nUEFA on päris vahva magasiini (http://uelimag.uefa.com/en/)üllitanud finaali eel.\nJablonec voitis eelmisel hooajal mingi karika koduses liigas?\nLiigas teised. Karikafinaali kaotajad ka, kuigi see ei oma tähtsust.\nMYPA mäng Timisoaraga tundus livescorest uurides suht huvitav olevat\nmuide täna on Odense-Getafe kohtumisel kohtunikebrigaad Eestist\nUEFA leht annab hetkel temperatuuri Sankt Peterburis -18 kraadi. et on mingi norm ka kui külmas tohib mängida?\n-20 on mu mäletamistmööda kriteeriumiks. Üsnagi ekstreemsed tingimused täna ka mujal: Harkovis on -10, Genoas valgustusega probleeme ning Young Boys-Stuttgart pole veel alganud.\nLech Poznani ja Juventuse vaheline mäng on kahtlemata omamoodi elamus seegi: -15, valge muru, valge pall, valged äärejooned ja Juvel valged särgid. Teiseks poolajaks toodi siiski apelsiinivärvi pall platsile.\nKraade oli vist siiski -11, seega vähem kui Piiteris ja Trondheimis, kus oli vastavalt -18 ja -16 kraadi. See selleks.\nTingimused Poolamaal läksid iga minutiga aina raskemaks ja kehv stream tegi mängust arusaamise sisuliselt juba võimatuks.\nJup...raske oli Juve mängijaid ka näha kes olid valges vormis ja lõpus läks aina raskemaks ka arusaamine kus kohas pall on.\nEt jah, üsna erakordne kogemus oli minu jaoks mängu vaadata, kus koha peal oli siuksed ilmastiku tingimused.\ntra küll miks need kohtunikud siis kastis on? Brugge-Villarreal kohtumise serbia brigaad on ikka täiesti mööda vilega\nega see kino mis toimus sevilla-dortmundi mängus toimus,parem polnud.venkude brigaad oli hädas nende sitaste hispaanlastega(brassid eesotsas) ja nende näitlemistega.kahju dortmundist,oleks väärinud rohkem edasipääsu.\n100% nõus, ei mäetagi millal niimoodi viimati vihastasin,kui täna brasside ja pullitaltsutajate näitlemise peale.\nTähelepanuväärne on asjaolu, et 16 hulgas on kõige enam punte -3 Hollandist, Portugalist ja Venemaalt, samas kui Inglismaalt vaid kaks ning Saksamaalt ja Hispaaniast vaid 1, seevastu Itaalia jaoks on EL juba lõppenud.\nKui mõlemat sarja arvesse võtta, siis on esindatus järgnev\nSaksamaa, Itaalia, Prantsusmaa, Holland, Portugal, Venemaa-3\nOi mul oleks hea meel ,kui City laksu ära saaks. Juba eelmine mäng olin täiega Kiievi Dünni poolt. Nõukaajal sai korra Kiievis nende mängul käidud ja elamused on siiani meeles, lihtsalt vaimustav publik.\nÜsna tähelepanuväärne lugu. 8 hulgas vaid üks punt nö suure viisiku liigadest-Villareal. Seevastu 6-9 rankingu riikide satsid panustavad omakorda ülejäänud seitsme osavõtjaga-Portugal 3, Holland 2 ning Ukraina ja Venemaal 1 klubiga.\nKui CL ka kaasa haarata, siis on kolme esindusega veel konkurentsis Inglismaa, Hispaania ja Portugal, kahega Holland ja Ukraina ning üks ainumas klubi hoiab lippu üleval Itaalial, Saksamaal ja Venemaal. Prantsusmaa klubide jaoks on üllatuslikult euromängud selleks hooajaks juba otsa saanud.\nPaistab vist sedamoodi et poolfinaalid on Ibeeria poolsaare siseasi-3 Portugali satsi ja Villareal. Braga peab veel pingutama kodus, kuid Porto, Benfica ja Villareal on samahästi kui semifinalistid. Portugali satside sedavõrd võimas esitus on uskumatu. Annab kinnitust Liga Sagresi kvaliteedist ehkki nii Benficas kui Portos oli algkkoosseisu portugaallasi kokku vaid neli-1 Benficas ja kolm Portos. Lõuna-Ameerika klann võimutseb.\nPäris hirmutav. Ma ise hoian ikka veel Kiievile pöialt, sest tahaks finaalil olla nii, et mõne inimesega suhelda ka saaks. Potukaali ja Isbaania keelt ma ju ei oska:(\nSellega peaks hakkama saama\nKuna väravaid löödi rohkem, võimalusi oli rohkem ja actionit oli ka rohkem siis highlightisd ka pikemad. Saab isegi üsna hea ülevaate mängupiltidest. Tugevaima mulje jätis Benfica ja nõrgeima Twente, kahju Spartakist, ise jätsid algul palju löömata ja pärast võtsid välja, aga jalgpall selline ongi teglikult :).\nBenfica - PSV (http://www.youtube.com/watch?v=zwkY4MMcdUk&feature=player_embedded)\nDynamo Kiiev - Braga (http://www.youtube.com/watch?v=osOw1pTHCW0&feature=player_embedded)\nPorto - Spartak (http://www.youtube.com/watch?v=74a5SUKdgm0)\nVillareal - Twente (http://www.youtube.com/watch?v=--j9r17zCjo&feature=player_embedded)\nPaluks siis Porto ja Benfica finaali.\nDraamat peab olema!\nkus see finaal muide peetakse?\nsiis võib võimaliku Porto-Benfica finaali puhul rohkem fänne isegi Portost tulla. Ryanair lendub ju ka sinna Portost\nMul on lennupilet ja pressiakrediteering samuti olemas. Mõtisklen veel Londoni ja UCL-i üle, aga ma pole kindel, et ma jõuaks kaks lendu kuu jooksul endale lubada.\nKellel huvi on, siis siin on veerandfinaalide teise vooru kokkuvõtted.\nTwente - Villareal (http://www.youtube.com/watch?v=-CxqAxLG0gw&feature=player_embedded)\nPSV - Benfica (http://www.youtube.com/watch?v=-etpMwHRvbA&feature=player_embedded)\nBraga - Kiievi Dinamo (http://www.youtube.com/watch?v=4CgUd-M9C-s&feature=player_embedded)\nSpartak - Porto (http://www.youtube.com/watch?v=DIFJ_tN6700&feature=player_embedded)\nPoolfinaalide esimese vooru highlightsid:\nPorto - Villareal (http://www.youtube.com/watch?v=yTQPX6GaXLM)\nBenfica - Braga (http://www.youtube.com/watch?v=2LZBhna2YNE)\nBenfica vendadele ei mahtunud mitte kuidagi kaotuse mõte pähe. Kohtunik isegi andis mitte millegi eest 5 minutit lisa-aega, kuid "kahjuks" oli Braga lihtsalt parem. Võimalusi oli mõlemal meeskonnal, kuid Braga õnneks oli vastastel ründes Saviola, kes suutis mõne meetri pealt väravasse löömise asemel palli lüüa posti ning korra proovis ka poolkõva Maradonat teha.\nFinaalis siis Braga ja Porto - ühelt poolt nothing to lose mansa ning teiselt poolt Oklahoma Thunder.\nÖö otsa jõurasid Porto fännid hostelis ja hostelist mööda. Braga fänne pole aga eilse ja tänase päeva jooksul Dublini peal veel näinud. Ilm on muutunud isegi päikesepaisteliseks - tuleb tore päev.\nKadestan sind päris korralikult. Paljuga mängu piletid said ja mis eelarve on ligikaudu sellel tripil?\nPilet: 0, kuna olen UEFA akrediteeritud ajakirjanik, aga selle staatuse saamiseks pidin rämedalt võimlema.\nLend: 70 euri edasi-tagasi.\nÖöbimine: 30 euri kaks ööd\nBussiga linna ja lennujaama: 6 euri\nSöök on akrediteeringuga pmst juures. Õlu - arvestame 30 euriga.\n[Õlu - arvestame 30 euriga.[/QUOTE]\n..??? mis asja - see on mingi siks-päkki hind vai?\n[Õlu - arvestame 30 euriga.\n..??? mis asja - see on mingi siks-päkki hind vai?[/QUOTE]\nKurat, ongi. Noh, siis siinkohal kipub eelarve rängalt lõhki minema.\nsellepärast muutsidki enda soccerneti nime ära, et sind ja sinu teadmisi jalkast ei tuvastataks? vä :)\nVaata, et head lood kirjutad siis finaalist.\nJust! Nii oli.\nTeab keegi kas Elioni DigiTV-st mingi kanaliga ka näeb mängu? (teemapakette pole)\nSat1 näitab õhtul mängu. Neile kel see kanal on.\nEelmisel aastal sai Hamburgis kohal oldud aga seekord peab mainima ,et kahe portu satsi mäng suurt huvi ei paku .Kuna muud targemat kah teha pole siis vaatan ilmselt niikaua ,kui silm kinni vajub :)\nMäng oli kehvakene, sest üks meeskond oli lihtsalt koledasti üle ja samas ei hakanud nad seetõttu ka ise väga ründama. Üks viga keskväljal, kiire kontra ja sealt korraga panigi Falcao ära. Hilisemat meeskonna juubeldamist ja Porto fännide kisa oli tore kuulata. Staadion ka ilus. Ei kurda.\nBraga oli õnnetus kuubis - pinge vist sai meeste üle võitu, sest eelmistes mängudes oli kaitse kui müür ja rünnak (eilsega võrreldes) kliiniline. Nüüd aga ei suudetud lihtsalt pallile pihta saada.\nPorto on aga jällegi tõsiselt võetavaid tegelasi täis - mängleva kergusega kotiti vastaseid. Väärikad võitjad.\nRabotnick võitis võõrsil 2-0 Anorthosist. Trans nii kehv polegi kui kõik kiruvad\nKuna ühe teatud telekanali programmivalik Euroopa Liigas näitas mullu märki, et kõige olulisem on lätlase olemasolu, siis vaatasin kiirelt läbi meeskondade koosseisud ja tuvastasin huvi kõigi kolme Balti riigi poolt:\nEesti - 2 mängijat\nSergei Pareiko – Wisla Krakow, põhiväravavaht\nRagnar Klavan – AZ, varumees\nLäti - 1 mängija\nAndris Vanins – FC Sion, põhiväravavaht\nLeedu - 3 mängijat\nVytautas Cerniauskas – FC Vaslui, põhiväravavaht\nMarius Stankevicius – Lazio, varumees, vist.\nGiedrius Arlauskis – Kaasani Rubiin, varuväravavaht\nMeistrite Liigas on ainult üks leedulane - Deividas Šemberas esindab CSKA-d.\nToo esimesest voorust näiteid, et kes varuga mängisid?\nP.S. ManU mängis ka varudega enda euromängu. Mõttetu liiga seepärast?\nMa ei ole pädev selliseid näiteid tooma, kuna ma ei jälgi Euroopa liigat ju. :) Spursi teemast lugesin välja, et nemad mängisid tundmatute nimede abil. Kahel eelmisel aastal mängis Liverpool tundmatute nägudega. Nüüd langesin jälle inglise teemasse, aga mis parata näed.\nMis ManU-sse puutub, siis SAF on tuntud roteerija ja ManU alagrupp ei ole ju ka eriline surmagrupp. Kui oleks varumeeste tõttu sootuks punktita jäänud, eks siis järgmistes mängudes oleks sellevõrra kõvem XI välja pandud.\nTeisalt, isegi kui präänikuks oleks Meistrite liiga koht, siis ma ei usuks, et suured klubid lendaks täiega peale, kui vastaseks on näiteks Shamrock Rovers. Varudega mängitakse seetõttu, et ka nii on võimalik edasi pääseda, umbes nagu koduse karika esimestes ringides. Euroopa liiga traagika seisneb selles, et ta on kolmandajärguliste klubide jaoks tehtud rahvusvaheline liiga, aga üldsuse huvi tõmbamiseks suunatakse teisejärgulised klubid ka sinna. Tulemuseks on see, mis praegu on - klubisid see ei huvita, mängijaid see ei huvita (v.a. van der Vaart), fänne see ei huvita, telekanaleid see ei huvita - või ehk sama asi, aga vastupidises järjekorras. Kolmandajärguliste klubide jaoks on kindlasti suur asi saada kuulus klubi enda koju mängima ja nende vastu hästi esineda, aga see ei tee veel tervet liigat mõttekaks, kuna selle otsustavad ikkagi selle liiga ülalpidajad - fännid ja televaatajad.\nKui mu jutt väga segane tuli, siis süüdistan lapsi, kes käisid iga natukese aja tagant segamas. :P\nP.S.: kolmandajärguliseks muutus UEFA Cup siis, kui Champions League'i lasti kaks, kolm ja neli paremat tiimi igast FA-st. Enne seda oli ta teisejärguline koos CWC-ga.\nVince, vasta midagi, ma olen juba purjus...\n1 poolaeg 30 minut hetke seis METALLIST KHARKOV-AZ 0-1 Ragnar Klavani ilusast söödust realiiseris Altidore :)\nLisaks palli löömisele ja püüdimisele/tõrjumisele vilistavad eestlased ning lehvitavad lippe ka täna Euroopa liigas. SAT 1 Schalke - AEK Larnaca kohtunikuks Hannes Kaasik ja co.\nKui keegi peaks hakkama koostama meeskonda FC Koll, siis nomineerin AEK-i Sunny Kingsley esiründajaks.\nEuroopa Liiga võitja ei teeni ka nii palju auhinnaraha, kui CL-is alagrupiturniirile kvalifitseerunud tiim, kes kõik mängud kaotab.\nKusjuures ma mõtlen küll niipidi, et Euroopa Liiga käekäigule tuleb kasuks, kui tiimid nagu Man *, Spurs ja Valencia (ning mõned klubid veel, kellede suurust ma ei oska hinnata, nt. Udine, Porto, Ajax) volunteerivad seal osalema. Auhinnarahadega on muidugi sitasti, aga ainus võimalus seda kasvatada on suurte klubide osalusel.\nCL-is võiks olla ainult iga riigi liiga võitja ja karikavõitja. Euroopa liigas võiks aga osaleda näiteks iga riigi liiga 2.-4. koht ning karikafinaali kaotaja näiteks.\nSiis võiks ju isegi sellise alagrupi kokku saada:\nDinamo Zagreb -19\nOtelul Galati -8\nSellisel juhul muutuksid mõlemad sarjad veidi pooleterlisteks.\npooleteraliseks* väike trükiviga, sorry. mõte oli selles, et siis ei mängiks kumbaski sarjas absoluutne tipp, sest gruppi võivad sattuda Tofoa näites toodud meeskonnd.\nno grupid pandaks ikka kokku nagu ikka neid tänapäeval pandakse- tugevuspotid ja asi on väga ok. Sellisel kujul nagu seda on hetkel Euroopa liiga pole seda asja mõtet pidada. mingi seltskond ju mängitab seal oma pingipoisse. parem liideku CL ja EL siis üheks suureks liigaks\nEuroopa liiga võitjale koht järgmise hooaja CL-is motiveeriks klubisi küll ja veel. Ka auhinnarahade tõus.\nLorenzo, Sa peaks ju nii vana olema, et mäletad veel ennemuistseid aegu ka? Vanasti saigi ju ainult iga riigi võitja Euroopa Karikat mängima ja tulemus oli ettearvatav: Euroopa Karikat kaitsta oli lihtsam kui kodust tiitlit. Mulle meeldib see uuema aja vanasõna, et supile vett lisades ei lähe supp paremaks, siin kontekstis võiks seda käsitleda nii, et liha ära võttes ei lähe supp paremaks. Tõsi, Euroopa Liiga läheb küll siis paremaks, aga see on selline nokk kinni, saba lahti olukord. Kui teaks lahendust, helistaks Platinile. Üks lahendus on jätta status quo: on Euroopa karikas ja tinakarikas. Nii nagu Eestis on Eesti karikas ja väike karikas. Kui Meistriliiga klubid pudeneks mingi valemiga väiksesse karikasse, paneks nemad ka oma duubli väljakule ja asi kaotaks mõtte.\nSamas see pole ka nagu normaalne, et alates poolfinaalidest võib Meistrite Liiga olla näiteks mingi riigi siseasi. Kelle huve selline olukord kaitseb? Ainult suurliigade. Premieri klubisid oli siin ju päris tihti 3 poolfinaalides esindatud. Ka hispaanlastel oli vahepeal Real Madrid, Valencia ja Barca poolfinaalides korraga. Pigem vaataks kasvõi Barca-Baseli või ManU-Otelul Galati poolfinaale. Ja no nimetus Meistrite Liiga... mõnede klubide jaoks ongi tippsaavutuseks oma riigi meistrivõistlustel 3.-4. koht saada. Pigem siis nimetada selline liiga hoopis Euroopa Liigaks ümber.\nMis aga puudutab CL-is rahade teenimisse, siis võikski ainult iga riigi meister olla automaatselt alagrupiturniiril. Nii saaksid ka nõrkade liigade klubid tugevaid mänge ja ka kopsakamat panust oma kontodele, et suurtega vähekenegi vahemaad kvaliteedis vähendada. Ehk siis mõte oleks et väiksemad klubid oleks rohkem esindatud alagrupiturniiril ja kes pole ikkagi riigi meister, see peaks oma koha alagrupiturniirile võitlema välja.\npakuks, et lahendusi asja huvitavamaks ja mõtekamaks teha on, kuid iseasi kas Platini & suured klubid/liigad sellest huvitatud on. võib olla ma olen valesti asjast aru saanud\nSamas see pole ka nagu normaalne, et alates poolfinaalidest võib Meistrite Liiga olla näiteks mingi riigi siseasi. Kelle huve selline olukord kaitseb? Ainult suurliigade.\nLühidalt kokku võttes on kogu asi ikkagi raha taga, ümber ja pärast. Mida rohkem suurklubisid edasi saab, seda rohkem publikut, teleraha, sponsorraha. Kuigi kogu maailm miinus 300 miljonit Man Utd fänni olid Baseli poolt, siis rahalises mõttes turniir kaotas. Õnneks Euroopa Liiga võitis.\nSee mõte on isegi huvitav, et kõik peale meistrite peaks kvalifikatsiooni läbima. Suurklubid lähevad siis koeraaluste vastu nõrgendatud koosseisuga ja saaks huvitavaid giganditapmisi näha.\nKuigi kogu maailm miinus 300 miljonit Man Utd fänni olid Baseli poolt, siis rahalises mõttes turniir kaotas.\nSiis järelikult 6,7 miljardit oli Baseli poolt?\nMe ei saa välistada, et mõnel muul planeedil on ka elu.\nMis süsteemis loositaks Europas pleioffid? Kellega grupivõitjad ja kuhu sulanduvad meistrite liiga 3ndad?\nVõimalus kohe Manchesteridega trehvata on huvitav variant ent mitte kasulik....\nPSG võitis viimases voorus Ahtletic Bilbao 4:2.Edasipääsu see siiski ei taganud.Edasi said Ahtletic Bilbao ja Red Bull Salzburg.Jällegi siis üks rahakas klubi ei realiseerinud oma resursse ära.\nStõuk on Euroopa pärl.\nStoke players were targeted by objects thrown from Besiktas fans during their Europa League defeat in Turkey on Wednesday, (http://news.bbc.co.uk/sport1/hi/football/16191283.stm) but manager Tony Pulis says they will not complain to Uefa. "We won't be complaining to anyone. We're Stoke and we don't complain".\n12 EL grupivõitjat ja 4 CL parimat 3. kohta saavad asetuse ja mängivad 1/16 finaali teise mängu kodus. Parimad 3. kohad peaksid olema ManC, ManU, Olympiakos ja Valencia (kui arvestatakse punkte ja siis väravatevahet).\nWe're Stoke and we don't complain\nSelle peab küll salvestama.\nCan Valencia do it on a cold and windy night in Stoke? Messi kindlasti vaatab.\nShotton on Delap juunior, nii et Britannial saab Valencia maitsev pidusöök olema.\n"This match was scheduled for 17:00 UK time but was brought forward due to freezing weather in Western Russia. Even now, in the middle of the day, it is -15C with a wind chill of -23C." Eilne Rubin Kazan - Olympiacos\n// mäng algas ka lisaks nii vara kui kell 11.00 hommikul\nEelmise hooaja finalisti Sporting Braga jaoks on selle kampaania seisud üsna täbaraks kujunemas. Peale kodust 0:2 kaotust Besiktasele tuleb küll võõrsil jalad kõhu alt välja võtta, et edasipääsuks vajalikku tulemust saavutada, sest tänu vv Quimi tõrjetele hoiti skoor just sellisena nagu lõpptabloo näitas.\nOn 20 February 2001, Stoke drew 1-1 against Oxford in what was then a Division Two game. On the same day, Valencia were drawing 1-1 at Manchester United on their way to the Champions League final. Eleven years on and Stoke will host Valencia in a last-32 Europa League game.\nJep, on võimalik.\nOh jah. Stoke valmistas pettumuse - lootsin, et vähemalt kodus näidatakse lõunamaalastele koht kätte. Manchesteri suurpeole VSB-s eelistasin sedapuhku Karl Ristikivi päevaraamatut. Küll on masendav see elu.\nkopin siia härra Murdocki tsitaadi ManU foorumist-\nteisel teemal: With the elimination of Manchester United from champions league the champions league have lost a staggering 75% viewership world wide and about 40% in Europe.. And Europa league has an increased viewership of 35%. allikaks on manutd.com'i foorum, aga kust sealne härra selle fakti võttis, ei oska öelda. rohkem või vähem tõelised, aga hirmutavad numbrid kindlasti.\nehk siis siin ongi vastus UEFA-le et kuidas populariseerida rohkem Euroopa Liigat. CL-is on lihtsalt põhjendamatult palju klubisid ühtedest riikidest\n[/I]ehk siis siin ongi vastus UEFA-le et kuidas populariseerida rohkem Euroopa Liigat. CL-is on lihtsalt põhjendamatult palju klubisid ühtedest riikidest\nPiisaks ka sellest kui ManU-d sunnitaks permanentselt Euroopa Liigas mängima.\nAasta on möödas kuid ikka domineerivad Euroopa Liigas Pürenee satsid. Eelmine hooaeg 3 punti Portugalist ja üks Hispaaniast, see hooaeg täpselt vastupidi. Lisaks on Meistrite Liigas täpselt samad riigid esindatud samades proportsioonides nagu aasta tagasi-2 satsi Hispaaniast ning üks Inglismaalt ja Saksamaalt.\nHispaania liiga on maailma parim!\nJeesus sahistab kollaste raamatutega aknast sisse!!!11\nühe klubi siseasi siis\nSuurepärane finaalpaar. Atleticol peaks olema rohkem kogemusi, Forlani juhtimisel toodi alles ju sama karikas ära, kuid Bilbao näitab väga kaunist mängu ning ei tohiks üheski elemendis alla jääda. Loodetavasti ei hakka Simeone finaalis sama tegema, mis täna Mestallal. Omavahel üpris huvitavalt tänavu mängitud. San Mamesil võttis 3-0 kindlalt oma Athletic ning Madriidis domineeris 2-1 võidumängus jällegi Atletico. Baskimaa klubil esimene eurofinaal alates aastast 1977, kui toonases UEFA karikasarjas võõrsilväravatega Juventusele alla jäädi ajal, mil võitja veel kahe mängu kokkuvõttes välja selgitati. See muidugi väga vahva, et La Ligas ollakse siis hetkel Athletic kuues ja Atletico kohe järel seitsmes võrdsete punktide peal ning samuti väravatevahe sama. Ei jõua ära oodata.\nSuurepärane finaal. Tulemus küll ühepoolne, kuid mängu terve raha eest. Athleticule maksis vist kätte kogemuste puudumine. Entusiasmi, nagu ikka, oli tänagi palju, kuid liialt väristati. Llorentel ei püsinud pall enam nii hästi jalal ja keskväljal ei õnnestunud enam need söödud, mis varasemalt. Atletico kasutas kõik oma võimalused ära. Suurepärane meeskonnatöö kogu see hooaeg Euroopas - 12 võitu järjest. Ja seejuures suudeti veel koduliigas püsida Meistrite liiga kohtade konkurentsis, mis Athleticul jäi tegemata. Loodetavasti ei nurja erinevad Euroopa suurklubid seda tööd, mis Bielsa on teinud. Samamoodi õnnestub loodetavasti Atleticol ja Simeonel hoida kinni Falcaost.\nAthleticul hea meeskond ja tõesti loodan, et neid tühjaks ei osteta. Mis mulle muidugi tänase finaali puhul veel meeldis, oli see, et esikohal oli jalgpall ja mingeid negatiivseid olukordi polnudki. Omamoodi liigutav oli näha näiteks, kui Atlético mängijad pisarates Iker Muniaini lohutasid või kui Simeone lasi meestel Athleticu austamiseks pasillo (koridori) moodustada. Vahelduseks oli täitsa hea vaadata skandaalidevaba finaali, kus tähtsaimaks elemendiks jalgpall ise.\nPakun, et tänane mäng oli palju ilusam, kui tulev CL finaal.\nSee on pigem ikka juba kirjutamata reegliks muutunud finaalides. Ei olnud Atletico esimene, kes seda tegi.\nMourinho oleks lasknud finaalis Barcelona mängijatele ilmselt kadalipu teha.\nLoodetavasti ei nurja erinevad Euroopa suurklubid seda tööd, mis Bielsa on teinud. Samamoodi õnnestub loodetavasti Atleticol ja Simeonel hoida kinni Falcaost.Arvestades, et Falcao eest maksti 40M, siis väga palju kosilasi talle ei ole.\nKena finaal oli tõesti. Silma ei hakanud ühtki vaidlust,tõuklemist või midagi säärast - jalgpall tema kõige ehedamal ja ausamal kujul. Võibolla näitas see mõnele kahtlejale, et Hispaania jalgpall põhineb endiselt mänguilul, mitte kraaklemisel, kaklemisel ja sajal muul asjal mida Real ja Barca viimastes lahingutes demonstreerinud on. Look and learn :Dhttp://a2.sphotos.ak.fbcdn.net/hphotos-ak-prn1/540273_359103044139524_103779389671892_900238_2388 08352_n.jpg\n2-0 seisu pealt ründas Athletic pikalt ja väga osavalt, meie mäng oligi sealtmaalt pigem vasturünnakute peale tehtud, lõppseis näitab Atletico tugevust, kuid kindlasti mitte Athleticu nõrkust. Muniain oli terve mängu terav ja üliohtlik, ise kõigest 19 !\nAga Härra Euroopa Liiga pidurdamine oli seekord Bilbao kaitsetele liiast, Falcao tegi mis tahtis.\nForza Campeones !!!!\nterve play-off ring on seda olnud.\nVale teema aga äkki meenutad Tiago ja Soldado vahejuhtumit ja seost puhta jalgpalli ja oma fännatava klubiga ?\nMind imestab, et EL puhul siiski on UEFAl nii mõndagi tegematta jäänud - tavainimesele, kes ma pole ei ole kummagi klubi fänn ,küll aga üle keskmie fänn jälgimaks üleüldist vutti , siis pidin nagu ise vaeva nägema (pole päris õige sõna aga mõttest ehk saate aru) , et näha finaali. ML eel atmosfäär muutub tundmatuseni. Ma arvan, et EL tuleks UEFAL kõvasti rohkem promoda, raha motiks rohkem peale keerata. Praegu jääb vaid imestada,kuidas viitsisid hispaanalsed Bukaresti sõita (tea äkki keskmisest madalam hinnatase ?).\nPidasin silmas ainult finaalmängu.\nMind imestab, et EL puhul siiski on UEFAl nii mõndagi tegematta jäänud - tavainimesele, kes ma pole ei ole kummagi klubi fänn ,küll aga üle keskmie fänn jälgimaks üleüldist vutti , siis pidin nagu ise vaeva nägema (pole päris õige sõna aga mõttest ehk saate aru) , et näha finaali.\nLülitasin õhtul teleka käima, kuna viimati vaatasin VSB pealt hokit, siis tuli sama kanal ette ja imestasin, et misajast La Ligat näidatakse - Atletico särgid tundsin ära ja baske olen Alecoqil näinud (ei tulnud kohe meeldegi, et Athleticu kodusärgil sama muster). Uurisin pisut asja ja selgus, et Euroopa liiga. Finaal koguni. Tahtsin siiski Kalev Kruusi kommentaari ja lülitasin TV3 peale ja vaatasin Kalamehejutte.\nOlin küll õlleses eufoorias õhtu läbi ja lseltskonnamulinas ei pannud täpselt tähele AGA ! Kas mängu kommenteeris ainult üks mees ?\nJup, lätlaste kokkuhoiumeetmed.\nno El Clasico on teine mäng ju. tegu vihavaenlastega. Atletico-Athletic mäng on aga nagu mängiks vennad omavahel perekeskis\nHuvitav, palju oli El Classicol ja viimase ELfinaali vaatajate numbrid ?\nMaanuse küsimusele vastuseks nii palju, et kunagi jäi kuskilt meelde, et El Clasicol pidi olema üle 400 miljoni vaataja, EL finaali kohta kahjuks ei tea.\nEuroopa Liiga mängupall.\nKes see tütarlaps on kes seda üritust juhib? :)\nKate Giles. Mõned aastad tagasi tegi CNN-is spordiuudised.\nKas keegi foorumlastest eile Molde kodumängu Stuttgardi vastu juhtus ka vaatama? Teatavasti tegi oma Euroopaliiga debüüdi Tohver.\nVombat vaatas - või vähemalt otsis striimi.\nMõni mees ikka ei õpi. Meireles sai neljandal minutil punase: http://www.youtube.com/watch?v=4PUFizAht1E\nVarasemalt kandis hooaja alguses oma vägitegude eest 11 mängulist liigakeeldu.\nKui CL-is pole enam ühtegi klubi, siis euroopa liigas tehti ajalugu\nFor the first time in 42 years - 1970/71 (Arsenal, Leeds, LFC) - there are 3 English clubs in the QF of EL/UEFA Cup: #Spurs, #NUFC, #CFC\nJärjekordselt vallutab finaalikoha Portugali klubi.\nSee Gaitani viga Gönüli vastu oli kindlalt vähemalt kollase koht, kuradi kahju, et kohtunik nii ei arvanud:( http://www.youtube.com/watch?feature=player_embedded&v=36jpFRB6sVU\nKunagi detsembris tuli mulle uefa.comist meil, et kuna olete ostnud piletid EMile, siis soovite võib-olla osaleda ka Euroopa Liiga finaali piletite loosimises. Mõtlesin, et võib-olla soovin tõesti, panin kuhugi linnukese ja unustasin selle. Kuniks jaanuari lõpus tuli uus meil, et palju õnne, loos oli edukas ning võtsime teie krediitkaardilt kahe pileti raha 110 EURi ja kui soovite piletitest loobuda, oleksite pidanud seda kaks nädalat tagasi tegema. Pandud sellise fachti ette, ei jäänudki üle muud, kui bronnida hotell ja lennud.\nAmsterdam on tore linn, kus ma varem käinud pole, ja suure finaali pidamiseks kindlasti igati sobilik - kanalite ääres on sadu, kui mitte tuhandeid kõrtse ja kohvikuid, nii et kütet peaks jaguma kogu sellele fännimassile, kes linna oli kogunenud. Käies mängueelsel päeval punaste laternate kandis ringi, tundus kõik ka kaunis rahulik. Chelsea fännid, nagu inglastele kombeks, kogunesid valitud baaride uste ümber nagu mesilassülem ja käratsesid ja kraaksusid omaette. Benfica omad pigem jalutasid paari-kolme-viiekesi mööda linna ja jätsid igati kombekate turistide mulje. Silma jäi ainult üks napsine portugaallane, aga ka sel ei lasknud ratsapolitsei minna Chelsea poistele oma tõekspidamistest rääkima. Hiljem selgus, et mängupäeval õnnestus inglastel ikka väikesemõõdulisi kähmlusi ja pudelisõdu ka korraldada, aga üldises plaanis paistis kõik kontrolli all ja vaoshoitud.\nhttp://i42.tinypic.com/3633c.jpgChelsea fännid tänavad kedagi roomlast.\nHea plaan minna paar tundi enne mängu staadioni juurde Fanzone'i õlut jooma ja inimesi vaatama kukkus muidugi läbi. Jäime oma minekuga nii hilja peale, et kui olime tormanud hotellist trammile, trammilt metroosse ja metroost koos vagunitäie inglastega staadionile, jõudsime oma kohtadele napilt mõni minut enne meeskondade väljamarssi. Staadionile sisenemine käis ülikiirelt, erilisi ummikuid ei tekkinud, keegi läbi ei katsunud. Sissepääsu kohal oli ka muide silt, mis keelas staadionil pasunad. Üks inglane soovis mängule pääseda peaaegu täis pooleliitrise jäägermeistriga, sõbralik turva palus selle ikka enne ära juua ja leidis, et kui kutt õlut peale võtaks, läheks asi kiiremini. Kohe leiti ka tagantpoolt tops õlut. Kardan, et see düüd mängu muidugi enam eriti ei näinud.\nKohad olid meil Benfica sektoris, otsatribüünil, aga väga kõrgel ja täiesti keskel, nii et vaate üle küll ei saa nuriseda. Ma ei usu, et olen kunagi nii järsul staadionil sattunud olemagi; tundus, et kui siin korra komistad, siis veered klõpsti kohe alla välja. Üks küljetribüün tundus erapooletu, aga ülejäänud staadion jagunes suhteliselt nähtavalt siniseks ja punaseks alaks. Sellele aitas muidugi kaasa ka hirmus kuhi siniseid ja punaseid lipukesi, mis ilmselt oli vastava satsi fännide kohtadele asetatud. Chelsea omad proovisid tõmmata ka üle tribüüni suurt plagu (või tifot, nagu nüüd om moes öelda?) sõnumiga, et nad on Euroopa meistrid või midagi, aga kahjuks ei õnnestunud see neil plaanitult. Esiteks jäi see neil umbes 75kraadise nurga alla viltu ja teiseks, jumal paraku, oli plagu veel 'näoga' allapoole ehk kiri paistis peeglis. Ei jäänudki üle muud, kui see asi vaikselt kokku pakkida ja 'have you seen gerrard win the league' laulda.\nBenfica fännid suutsid oma plagud siiski õigetpidi üles panna.\nÜks asi, mis mulle Amsterdamis närvidele käis, oli pidev suitsetamine. Endise kõva suitsumehena tundub iroonilisel kombel mulle nüüd teiste tossu sissehingamine eriti ebameeldiv, aga tribüünil meie ümber kimusid vaatamata teoreetilisele suitsukeelule peaaegu kõik. Enamik sealjuures tavalisi sigarette, ehkki siitsealt tõusis ka rohelise lõhna. (Samamoodi valitses suitsusinine atmosfäär ka enamikes pubides, kus telekast vutti näidati; nii jäigi meil eelmisel õhtul nt Arsenali-Wigani mäng lõpuks vaatamata.)\nAga mäng oli muidu ju päris lõbus. Ehkki Benfica mängis selgelt paremini ja lõi olukordi, ei suutnud nad neid realiseerida. Benfica fännid meie ümber kõikusid ülima masenduse (pärast Torrese väravat) ja ekstaasi (pärast Cardozo penaltit (http://www.youtube.com/watch?v=9Utd-3u4j04)) vahel ning Ivanovici viimase hetke värava järel saabus meie staadioniotsas selline haudvaikus, et oleks võinud ülejärgmisest sektorist köhatust kuulda. Kui ainult Chelsea ots nii kõvasti poleks lärmanud.\nTagasisõit staadionilt oli oodatust lihtsam. Sinised jäid meist veel staadionile rõõmustama ja meie sõitsime küll väga rahvarohkes, ent väga vaikses 'punases' rongis kesklinna tagasi. Mängujärgsed õlled tegime teadlikult hoopis Jordaanis (kus asus ka meie hotell), see ei olnud küll punastest laternatest ja pidutsevast Chelsea loomaaiast kaugel, aga seal oli väga vaikne. Järgmisel hommikul oli linn igatahes veel täitsa püsti, ehkki jäid silma mitmed ämblikuga vaateaknad. Aga mine tea, vahest olid need katki juba enne.\nPS Tervitan Vellot, keda me ei kohanud!\nUEFA is expected to approve this week that, starting in 2015, the Europa League winner will qualify for the CL of the next season. [md]\nThe Europa League winners will qualify for the Champions League from the 2015/16 season, it was confirmed at UEFA's Congress today.\nUEFA general secretary Gianni Infantino announced the rule change which aims to make the second-tier European tournament more attractive to clubs.\nInfantino did not confirm the full details, but it is understood that Europa League winners and Champions League winners will no longer take a place from the domestic leagues if they finish outside of the Champions League qualifying spots.\nÜtleme nii, et oli ka aeg. Näiteks kossus saab Eurocupi võitja samuti järgmiseks hooajaks Euroliigasse. Või aste madalama sarja võitja järgmiseks hooajaks Eurocupi.\nVäga õige otsus. Tõstab väärtust kõvasti sellel turniiril.\nÕige otsus, aga miks alles 2014/15 ELi võitja saab? Miks mitte ka järgmise (2013/14) hooaja võitja? Sel juhul annaksid juba järgmine hooaeg kõik selles suunas tuld, aga nüüd on nagu üks hooaeg poolkõvadust veel.\nEt kui 2014/15 hooajal võidab ELi Liverpool ning CLi Chelsea ning nad ise on liigas 5. ja 6. kohal siis oleks 2015/16 hooajal Inglismaalt 6 klubi CLis (mõlemad võitjad + veel 4 esimest liigast)? Seems unreal.\nSiis lükatakse 4s välja (CL puhul). Eelmisel aastal samamoodi Tottenham jäi välja.\nJah, aga uue reegli järgi mina loen välja, et enam nii ei ole. Ei viitsi uuesti copyda aga üleval tõin selle dontastiku tekstist ka välja.\nUute reeglite järgi saab jah kuni 5 meeskonda ühest riigist CL-i. 4 esimest + võitja.\nÕige otsus, aga miks alles 2014/15 ELi võitja saab? Miks mitte ka järgmise (2013/14) hooaja võitja?\nparandage nüüd, kui ma eksin, aga kinnitati ka finaalipaigad aastateks 2014/2015 ehk loogika ütleb mulle, et kuni 2014/2015 hooajani olid ka reglemendid paika pandud.\nühelt poolt nagu tõstab väärtust, aga samalajal näitab ka, et EL võit iseenesest on väärt õige pisut.\nAga 6 klubiga? Et CL ja EL võidavad klubid kes ei ole top4 liigas?\nIkka peaks 5 saama, ehk CL-i võitja lükkab 4. koha välja (eeldusel et võitja ei ole top 4-s) ja EL võitja koht on juures. Aga tegelikult mind huvitaks mille arvelt 1 uus koht tekitatakse? Mõnelt riigilt võetakse siis ära või tekitatakse mingi eelring juurde.Ilmselt see ennem ei selgu kui kõik detailid on avaldatud.\nKihlveopettuse kahtlus Euroopa Liigas\nVot sulle Luksemburgi amatööre. Differdange vs Utrecht, 2:1. Hollandi viiendale kott pähe tõmmata on ikka päris kõva saavutus.\nAlahindamine + juuli kombo ilmselt?\nEsimeses voorus võideti Albaania klubi kaks korda. Arvasin, et meeskonna edu tuleneb paljudest võõrmängijatest, kuid algrivistuses ainult 3 neid oli. Kõva tulemus jah igatahes. See aasta kolmest Luksemburgi klubist kaks said teise vooru. Teine edasipääseja Jeunesse Esch alistas esimeses ringis Turu TPS-i ja eile kaotati 0-1 Ventspilsile. Üllatavalt hästi mängivad pisiriigi klubid.\nNo kui pead seda silmas,et Hollandis ei ole hooaeg alanud,siis ka Luxi omade hakkab alles 4ndast augistist. Kääbusriikide klubid see aasta suht tublid olnud\nEi päde väga, sest Differdang on ka võõrsilmägus juba juhtima asunud 1-0. Väga vinge.\ne: 1-1. nii hoida!\njuba 3-3. Luxid tulid 3-1 pealt järgi\nNo pole vaja üle romantiseerida asja ka.\nPakun praegu täiesti huupi, et praktikas ei ole siiski tegu amatöörsatsiga. Kui ikka iga aasta Euroopas mängida, saab sealt piisavalt raha, et meeskonnaliikmed saavad rahulikult suure osa oma ajast treeningutele pühendada. Muidugi Luksemburgist tulla ja särada, arvestades, milliste konkurentide vastu tavaliselt mängida tuleb, on ikkagi võimas.\nEi ole reaalne jah, et täisamatöörid on. Kvaliteeti on kindlasti rohkem kui meie tippmeeskondadel. Aga Luksemburgi klubide ees küll müts maha, väga vahvalt panevad viimased aastad Euroopas.\nPoolprofessionaalne klubi on Hollandi meedia andmeil. Aga Utrechti väljalangemine oli muidugi uskumatu. Isegi kui nad oma põhimehed on maha müünud, on seal piisavalt kvaliteeti, et selline sats alistada. Juba kevadel kui nad EL play-offis Twentet üllatuslikult võitsid, arvasin, et grupifaasi nad kindlasti ei jõua. Kuid, et sellisele klubile ja 2 eelringis kaotada. Sellist häbi pole Hollandi klubivutt ammu tundnud. Kusjuures luksidel oli täiesti reaalne ka see mäng Het Galgenwaardil võita. Võimalusi oli piisavalt.\nEDIT: Välja on kukkunud juba ka Sparta Praha Häckeni vastu, Sturm Graz islandi Breidabliki vastu ning kahekordne UEFA cupi võitja IFK Göteborg. Mõned aastad tagasi furoori tekitanud Küprose satsidest kaks kukkus samuti välja (Anorthosis ja Omonia). Lisaks on hetkel välja kukkumas ka norralaste uhkus Rosenborg ja seda St.Johnstone vastu. Mõnevõrra üllatav oli minule Scottisch Cupi finalisti Hiberniani allajäämine Malmöle. Mitte et see üllatas, aga praegu on üldskoor 0:9 kahe mängu peale ning teine mäng veel käib. Lisaks oli üllatav Operi ja Zelinski kunagise koduklubi AAB allajäämine tundmatule Gruusia satsile Dila 0:3.\npaljude arvates lambisats olnud Kukesi läks ka edasi järgmisse ringi.\nMis sa sellega nüüd öelda tahad,et Flora kaotas endast tugevamale?\nLätlased ja leedukad on Euroopa Liigas head mängu näitamas. Ventspils tegi 0-0 viigi Maccabi Haifaga ning Vilniuse Zalgiris suutis koguni 1-0 kodus võita Poznani Lechi.\nEriti jõhker on aga see, et Kukesi on ka kolmanda ringi avamängus suutnud võita. Sedakorda siis kodus 2-0 mullust Ukraina viiendat Donetski Metallurgi. No Lillekülas toimunud mängu põhjal ei saa küll tegu olla sama meeskonnaga. :) Millised variandid on, et Kalju nendega nt Euroopa Liiga play-offis kokku läheks? Kas seal jagatakse veel kuidagi klubisid või võivad kõik kõigiga mängida? (va sama riigi meeskonnad).\nVõimalus, et Kalju Kukesi vastaseks saab on 0 % kuna play-off ringi paarid loositakse uefa koefitsentide alusel, mis viimase viie hooaja jooksul kokku pandud. Kukesi ranking on samavõrd kasin kui Kaljul ja kuulub igal juhul asetamata meeskondade hulka analoogselt Kaljuga.\nNägin Ventspilsi - Haifa teist poolaega. Haifa valdas muidugi selgelt palli, aga 100% võimalusi ei suudetud tekitada. Ventspils ainsad poolvõimalused tekkisidki kiirrünnakutest.\nSkonto staadion on muidugi kohutavas seisus (ei tea tausta)\nMuidu, mis klubid oleksid mängitavad, kellega Kaljul oleks lootust kokku minna? Austria 3.liiga klubi saamine on vast veel ebatõenäolisem, kui Kukesi saamine, aga näiteks St Gallen? Kuskilt lugesin, et nemad peaksid ka tugevamasse potti kuuluma\nMis klubid vastu tulevad, see selgub alles ilmselt 9 augusti hommikul enne loosimist. Ilmselt tehakse taas viiesed või kuuesed grupid ja sõltub kuhu Kalju paigutatakse. Praeguse seisuga on asetatud meeskondadest väiksema koefitsendiga FC Nordsjaelland kuid see võib muutuda kui mõni tugevama koefitsendiga sats välja kukub ja taani punt natuke kõrgemale positsioonile rühib. Järgmise reede hommmik/ennelõuna tuleb ära oodata, alles siis näeb täpselt kuhu Kalju satub.\nEDIT: Lisaks Kukesile on seni üks suuremaid üllatajaid olnud grusiinide Dila Gori, kes juba eelmises ringis alistas AAB ning nüüd võitis võõrsil Hajduk Spliti 1:0. See on vaata et suuremgi saavutus kui Kukesi koduvõit.\nDila Gori jõudis eelmisel aastal Euroopa liigas sammu kaugemale ehk Play-offi, seega nende jaoks päris kaardistamata ala ei ole. Kõva on muidugi see, et kodulehe andmetel on neil ainult üks väljamaalane, vene passiga Gorelašvili.\nega see Levadia välja lülitanud Panduri ka päris sita pealt riisutud pole,\nviigi ja võiduga Hapoeli üle saadi edasi\nApoel loositi siis play-offi kaotajate seast Fenerbahce asebdajaks alagruppi. Mäletatavasti jõudis Küprose klubi paar hooaega tagasi Meistrite liigas lausa veerandininaali, kuid Euroopa liiga play-offis kaotati tänavu belglaste Zulte Waregemile.\nIgati mõistlik heietus (http://espnfc.com/blog/_/name/espnfcunited/id/9461?cc=5739). Eriti see osa et CL'i grupi faasidest kukutakse siia. Ei tea milleks selline reegel hea, kui muud et enamgi EL'i staatust madaldada.\nTšernomorets vs Ludogorets. See lihtsalt kõlab nii hästi.\nKõlab umbes nagu Ehitustööriist - Puuviljaparadiis\nSellal kui Meistrite Liiga on ilmselge sell out, mida vaatavad põhiliselt väikesed tüdrukud ja pere-emad, siis TÕELISED jalgpalligurmaanid hoiavad loomulikult silma peal Euroopa Liigal, mis on real hipster shit. Alagrupimängud said millalgi vist läbi ja millalgi on vist ka mingi loosimine või asi:\nJuventus, Lazio, Ajax, Porto, Viktoria Plzen, Swansea, Chornomorets, Esbjerg, Maribor, Dnipro, Maccabi Tel-Aviv, Dinamo Kiev, Slovan Liberec, Betis, Anzhi, PAOK\nFiorentina, Napoli, Valencia, Ludogorets, Salzburg, Rubin Kazan, Eintracht Frankfurt, Genk, Sevilla, Lyon, Trabzonspor, Tottenham, AZ Alkmaar, Benfica, Basel, Shakhtar Donetsk\nChorno for the win!\nEuroopa Liiga: nii hipster liiga, et isegi telekanalid ei tea täpselt, kes platsil mängisid.\nAga nüüd on kahurvägi kohal (parandatud andmetega):\nAga nüüd on kahurvägi kohal:\nKus Napoli on? Ja me kõik teame sinu Inglismaa lembust, aga proovi need koifitsendid komakohtadega ülesse riputada...\nparandasin ära. komakohad võid ise välja arvutada vms\nPigem on asi selles, et seal saavad hipster-tehnikavennad ka pulti. Ala et kui mina oleksin seal tegutsemas, siis teeksin ma ka eluterveid nalju, mitte ei üritaks tõsise näoga rääkida, kuidas nüüd kohe-kohe sünnib platsil ajalugu.\nItaallased tugevalt esindatud. Võiks olla nii 1/3 võimalused et keegi karika Saapamaale viib.\nKui ma suudaks välja mõelda, et mille peale mängida, siis võtaks pakkumise vastu.\n16 paremat, kes omavahel kohtuvad:\n13. ja 20. Märts\nAZ Alkmaar (NED) v FC Anji Makhachkala (RUS)\nPFC Ludogorets Razgrad (BUL) v Valencia CF (ESP)\nFC Porto (POR) v SSC Napoli (ITA)\nOlympique Lyonnais (FRA) v FC Viktoria Plzeň (CZE)\nSevilla FC (ESP) v Real Betis Balompié (ESP)\nTottenham Hotspur FC (ENG) v SL Benfica (POR)\nFC Basel 1893 (SUI) v FC Salzburg (AUT)\nJuventus (ITA) v ACF Fiorentina (ITA)\nPäris mitu head paari. Eriti põnevad peaks Juventus vs Fiorentina ning Tottenham vs Benfica olema.\nJalgpalligurmaanide lemmikliigas loositi veerandfinaalid. Ei mingeid šeike, venelasi ega maksupettureid, vaid tõeliselt ausad jalgpallklubid, kus üks paar uhkem kui teine\nJuventus on vähemalt TERVE AASTA SKANDAALITA!!!!\nBaselit sai Lyoni teemas mõni aeg tagasi sarjas mustaks hobuseks nimetatud ja eilse 3:0 võiduga Valencia üle on nad seda nimetust hetkel ka õigustamas. Mängu nägemata ja puhtalt skoori pealt - muljetavaldav.\nPortugali klubid on jällegi oma tegemas, kuigi ebaõnnestunud Meistrite Liiga alagrupiturniiri järgi tundus, et sel hooajal Porto ja Benfica pole nii tugevad, kui eelmistel hooaegadel. Nii see liiga koef neil puhtalt EL-i pealt tõuseb.\nLyon - Juve paaris vast midagi üllatavat ei sündinud. Eriti arvestades, kes Lyonil puudu olid. Juve koosseisu väga kommenteerida ei oska aga kindlasti on itaallaste pink oluliselt pikem/kvaliteetsem.\nSamas varsti peaks ära langema 2011. aasta tulemus, kus EL-s oli kolm võistkonda nelja parema seas.\nJärgmine hooaeg on see edukas hooaeg veel sees neil ja seeläbi tõusevad nad ka Itaaliast mööda 4 kohale. Samas on veel sel hooajal võimalus väga korralik punktisaak koguda kui nt. Porto ja Benfica peaksid taas all-portuguese finaali moodustama.\nJa mis puudutab Baselt, siis nende edukas esinemine viimasel kolmel hooajal on muljetavaldav. Sisuliselt teist aastat järjest poolfinaali koht olemas ja üleeelmisel CL 16 hulka pääs. Klubide rankingus on nad tõusmas uueks hooajaks juba 15-18 koha piirimaile kui veel sel hooajal edukalt pallivad. Nende eelarve on vähemalt poole võrra väiksem kui Portugali tippudel ja seeläbi resultaat veel kõrgemalt hinnatavam.\nValencia teeb kodus suurt imet ja Baselil täielik õudusunenägu see täna õhtu\nKahjuks üllatuste vabad veerandfinaalid. Keegi kolmest: AZ, Lyon või Basel oleks ju võinud edasi saada. Mõeldes tänavusele hooajale, siis Porto oli ka omas paaris pigem see "väiksem". Šveitslaste collapse oli muidugi eriti valus. Keegi nägija võiks valgustada.\nKuna endal oli raha mängus, siis sai kolmandiku silmaga jälgitud Benfica-Alkmaari, Valencia-Baselit ja Juve-Lyoni teist poolaega. Benfica-Alkmaari mängus ausalt öeldes kordagi väga kahtlust ei tekkinud, kumb siit edasi läheb ja kui Benfica enne poolaega veel ühe ära ka lõi, siis oligi asi riiulis. Juve-Lyoni mängus oli vahetult enne 2:1 väravat Lyon just head survet peale panemas ja Buffon pidi mõne minuti sees mitu tõrjet tegema. Justkui tundus, et Juve meestel võib siin asi veel higiseks minna, aga siis lõi Marchisio kaitsja rikošetist 2:1 ja sellega oli too mäng ka läbi.\nValencia-Basel oli aga minu arust täielik kompvek. Miskipärast oli juba algusest peale tunne, et hispaanlased siin täna midagi korraldama hakkavad, aga kuni esimese väravani (38. min) üleliia ohtlikud ei oldud. Pärast seda pandi aga korralik turmtuli peale, löödi üks veel ja oleks poolaeg paar minutit veel kestnud, läinuks ilmselt Basel juba kolmega võrgus riietusruumi. Teine poolaeg läks Valencial jälle pisut aega, et tõsine surve peale panna, aga 70. minutil löödi lõpuks kolmas ära ja pärast seda oli jälle vähe rahulikum. Lisaajal lõi aga mõnel Baseli mehel frustratsioonist ilmselt kusi pähe ja esimene punane oli sisuliselt lihtsalt vastase löömine olukorras, kus pall oli ammu kadunud. Teise punane oli ka puhtalt oma lollus, kui "ajukeenius" Sauro suutis minutiga kaks kollast teenida. Pärast seda oli muidugi kõik Valencia kättes ja löödi kaks ära ning marsiti edasi (kuigi Baselil oli kas 3:0 või 4:0 seisult (4:1 oleks ka nad edasi viinud) ka hea võimalus ära lüüa). Kahjuks esimest mängu ei näinud, aga tänase põhjal vääris küll Valencia täielikult edasipääsu, sest lisaks väravatele löödi ka vist ca 4-5 korda posti/latti ning mitmeid poolpehmeid penaltiküsimisi oli ka.\nÜhesõnaga - vägev jalkaõhtu ja kõigile vutiromantikutele soovitaks soojalt poolfinaale jälgida, sest liiga prestiiživähesuse kompenseerivad meeskonnad väljakul mõnusalt lõbusa jalgpalliga.\nPS. Valencia ridades sai kaabutriki kirja Paco Alcacer, keda ehk mõni kohalik vutihuviline mäletab ka 2012. aasta U-19 EM-st, kus mees Eesti võrku korraliku mammu tulistas (http://www.youtube.com/watch?v=CxIbdvB-CAc).\nTeist mängu ei näinud, aga skoor 2-1 näitab, et see oli suht hea mäng, aga Sevilla-Valencia mängus on põnevust ja mänguilu juba esimesel poolajal rohkem kui mõlemas Meisrite Liiga poolfinaalis kokku, supermäng, elagu Euroopa Liiga!\nJuventus oli ehk tiba parem, kuid Benfica on kodus alati ülimalt keeruline opponent isegi absoluutsetele tippudele. Kui Tevez viigistas, siis tundus, et vaid aja küsimus on, millal teine tuleb. Ometi suutis vahetusest sekkunud portugali duo Cavaleiro-Lima luua suurepärase olukorra, mille viimane efektselt Buffoni selja taha virutas. Benfica on endiselt konkurentsis ehkki võõrsil saab keeruline olema.\ntäpsustuseks, et Lima on brass. ja Valencia mehed võivad esimese värava puhul küll kohtuniku kiruda, kes ei suutnud selget suluseisu vilistada MBiale\nPõnevust ja mänguilu jätkus tõepoolest, paraku varjutas kohtunikebrigaadi saamatus kogu spektaaklit. Sevilla esimene oli ju igati väärt sooritus, aga no nii suluseisust, kui üldse olla sai. Reisisaatja, samas, oli traditsiooniliselt "ainult" paar meetrit eemal. II poolajal jäi üks kindel Valencia käsi lugemata.\nSellega nõustun, et EL pakub vaatamist küll ja veel - mõnus neljapäevaõhtune pingevaba jälgimine.\nEdit: Lorenzo kribas samaaegselt ja jõudis ette.\nEuroopa Liiga ruulib ikka täiega, eriti Sevilla - Valencia vastasseis mõlemas mängus on lihtsalt fantastiline.\nSevilla värav näitab, kui pede on vöörsilvärava reegel.\nTõsi! Minu arust peaks seda asja vaatama nii: Sevilla mängi kodus ja võitis 2:0. St. et lõid ise kodus kaks ja hoidsid taga null. Nüüd Valencia mängis kodus ning võitis 3:1, mis tähendab, et ise löödi koguni 3, aga lasti endale lüüa 1.\nSellest järeldub, et Sevilla suutis kodus ainult 2 lüüa, kui Valenica suutis kodus 3 lüüa, aga samas lasi endale 1 lüüa.\nSegane tekst tuli, aga lühidalt öeldes olen ka mina võõrsilvärava reegli vastu, kui tegu ei ole just kahe mänguga, kus väravatevahe on näiteks 4:2 ühe tiimi kasuks(näiteks võitsid kodus 4:0 ja võõrsil kaotasid 2:0 või 3:1 ja 1:1)\nKui Meistrite liigas otsustati kordusmängudes üks mäng esimese poolajaga ära ja teine 60. minutiga, siis tänased Euroopa liiga poolfinaal korduskohtumised pakkusid pinget viimase minutini. Juventus - Benfica mängu asemel muidugi vaatasin Valencia - Sevilla vastasseisu ja ei pidanud sugugi pettuma. Milline mängu lõpp! Juventus - Benfica mängus korjasid 2 algkoosseisu mängijat omale punase kaardi + üks kollase, mille tõttu jääb neil finaal mängimata. Keegi, kes Benfica meeskonnaga hästi kursis võiks öelda, et kas need 3 auku suudetakse finaaliks korralikult ära täita, et kuskilt kärisema ei hakkaks? Muidu Juventus nende oma kodus nullile jätta, olles viimased ~30 minutit veel vähemuses, on kõva sõna!\nProovige nüüd ise välja mõelda üks argument võõrsilvärava reegli kasuks. Päriselt ka, proovige.\npakuks et Perezi ja Salvio kaotus ei ole niivõrd jõhkrad. Salvio oli pikalt väljas ja Perez pole põhikoosseisus olnud eriti. Markovicist hakatakse rohkem puudust tundma, kuid ka temale on kindlasti vahetus olemas\nEi hakka sinu väikest pead vaevama. Sa ei mõistaks kunagi ning Juventusel sellest nagunii kasu ei olnud.


Osta Diet Spray Kardlas\nAmetlik sait Diet Spray\nKehakaalu langetamise vahend\nOsta Diet Spray\nDiet Spray'i saab ametliku veebisaidi kaudu soodsama hinnaga osta Eestist Kardlasest, täna kehtib soodustus 50%. Salendava toote ostmiseks sisestage tellimisvormi meie veebisaidil oma nimi ja telefoninumber.\nKuidas tellida pihustit\nMida peate tegema konsulteerimiseks ja raha ostmiseks:\ntellimisvormil tuleb täita oma nimi ja telefoninumber;\noodake, kuni ettevõtte juht teile helistab;\nnimetage kauba kohaletoimetamise aadress;\nootab tellimuse saabumise teadet.\nPaki saate kätte postkontorist, vastasel juhul toimetab kuller selle koju kätte. Makse pärast postkontoris kätte saamist. Dieetprei maksab € 39.\nKust saab osta Kardlas Diet Spray\nDiet Spray'i saab Kardlasest osta ainult ametliku veebisaidi kaudu. Kaupade maksumus Eestis, Kardla linnas, on ainult € 39. Diet Spray tellimiseks sisestage tellimisvormi oma nimi ja telefoninumber.\nJätke taotlus meie ametlikule veebisaidile, me selgitame telefoni teel tellimuse üksikasju. Ta vastab kõigile küsimustele ja annab tööriista kasutamise kohta nõu. Niipea kui pihusti saabumispunkti jõuab, esitage tellimus ja oodake kohaletoimetamist. Paki saatmise täpne hind võib linnades olla erinev ja sõltuvalt asula kaugusest erineda. Pärast paki kättesaamist saate tellimuse eest tasuda pärast kättesaamist.\nKa Eesti ja selle inimesed saavad kaalust alla võtta lihtsalt! Alles täna SOODUSTUS -50%! Praegu saate osta Kardlase sprei poole hinnaga!\nTeised Eesti linnad, kust saab osta Diet Spray\nEesti linnad, kus saab osta Diet Spray\nDiet Spray Tallinnas Diet Spray Tartus\nDiet Spray Kuressaares\nKasutajate arvustused Diet Spray Kardlas\nLiina, 28 Aastat, Kardla\nPärast teist sünnitust algasid probleemid ülekaaluga. Asi jõudis selleni, et tuli vahetada kogu garderoob. Nägin Internetis Diet Spray'd ja tellisin selle kohe. Pärast 3-kuulist kasutamist kaotasin 23 kg ja mahtusin jälle oma lemmikteksadesse. Soovitan kõigil seda proovida!\nMargus, 31 Aastat, Kardla\nIstuvast tööviisist sain paksuks, nii et vöö oli vaevu kinnitatud. Kaalu kaotamine 45-aastaselt on väga keeruline. Otsustasin proovida Diet Spray'd, sain sellest teada oma sõpradelt. Alguses ei uskunud, et see töötab, kuid vastuvõtukuu lõpuks olin kaalust alla võtnud 7 kilogrammi. Nüüd lisan tarbimisele ka füüsilist tegevust. Rasv sulab päevast päeva!\nÕige toitumine tervisele ja sale figuur: menüü nädalaks\nKeha tervise võti ja iga selle süsteemi normaalse toimimise alus on õige toitumine. See on eluviis, mis rahuldab täielikult inimese elundite ja kudede energiavajaduse.\nKuidas kodus kiiresti kaalust alla võtta\nKiire kaalulangus kodus. Kuidas kodus kaalust alla võtta ilma dieedita.\nDieet tatra kaalulangetamiseks 7, 10 ja 14 päeva jooksul, päeva menüü ja tulemused. Tatradieedi miinused ja selle olemus.\nTellima Kardlas Diet Spray


Lapsed tööle kaasa | Pärnumaa infovärav\nUudised Lapsed tööle kaasa\nLapsed tööle kaasa\nKutsume tööandjaid, lapsevanemaid ja koole liituma algatusega „Tööle kaasa!“!\nAlgatuse idee seisneb selles, et 15. veebruaril pakuvad tööandjad võimalust töötajate lastele lähemalt tutvuta oma vanemate tööga ning töömaailmaga laiemalt.\nEelmisel aastal osales algatuses ligi 250 kooli, 1000 tööandjat, kes kaasasid kokku 4000 õpilast.\nMilline on algatuses osalemise kasu?\nTööandjale loob algatus võimaluse tutvustada lastele ja noortele oma valdkonda, panustada järelkasvu ning olla avalikkuses märgatud kui sotsiaalselt vastutustundlik ja peresõbralik ettevõte;\nLapsevanemale pakub algatuses osalemine konkreetse ja praktilise võimaluse teha kooliga koostööd, mille kaudu avada lapsele tööelu erinevaid tahke ja väärtusi ning aidata lapsel mõista, mille põhjal teha haridustee ja tööeluga seotud teadlikke valikuid.\nÕpilane saab algatuses osaledes teadlikumaks töömaailmas toimuvast, näeb ja saab teada, mis on tema vanema igapäevatöö, milline on tema tööpäev ja –keskkond, töö sisu ja selle väärtus;\nKoolil võimaldab algatuses osalemine teha lapsevanemate ja ettevõtetega koostööd, mis rikastab praktilisel moel karjääriõpet;\nKaasa saab lüüa ka distantsõppe vormis\nTulenevalt praegustest riskidest on loomulikult oluline kõigil osalejatel järgida kehtivaid tervisekaitsenõudeid ja olla valmis korraldama üritust distantsilt, kasutades vajadusel virtuaalseid võimalusi. Uuendatud on tööandjatele ja koolidele mõeldud abistavad juhendid, kust leiab ideid, kuidas saaks “Tööle kaasa!” õppepäeva korraldada kaugõppe vormis. Vastavalt võimalustele saab tööandja korraldada näiteks virtuaalseid õppekäike, teha eelnevalt salvestatud videod töökohtadest, otseülekandeid ja jutuajamisi erinevate ametikohtade esindajatega töökohast või siis virtuaalseid kohtumisi teiste töötajate lastega, kes samuti “Tööle kaasa!” päevast osa võtavad. Tööandjale mõeldud juhendis on muuhulgas välja toodud soovitused teemadest, millele tähelepanu pöörata, kaasates erinevas vanuses lapsi. Täpsemalt saab lugeda: http://www.ettevotlikkus.ee/toolekaasa/#juhendid\nAlgatusega liitumiseks on kaks võimalust:\n1. Ettevõtte/tööandja initsiatiivil, kus ettevõte korraldab praktilise õppepäeva oma töötajate lastele.\n2. Kooli initsiatiivil, kus algatuses osaletakse kogu klassiga. Sel juhul pöördutakse tööandja poole läbi kooli ja lapsevanema ning registreerub kool.\nKui sinu kool või ettevõte on huvitatud algatusega liitumisest, siis loe lisaks siit www.töölekaasa.ee.\nAlgatust „Tööle kaasa!” korraldab Eesti Kaubandus-Tööstuskoda koostöös Eesti Töötukassa, Haridus- ja Teadusministeeriumi, Haridus- ja Noorteameti ning Eesti Karjäärinõustajate Ühinguga.


Kahtlasele kirjale ei tohiks mingil juhul vastata. freeimages.com\nNäiliselt maksu- ja tolliameti (MTA) saadetavad kirjad on vigases eesti keeles ja neis palutakse enammakstud tulumaksu tagasisaamiseks sisestada õngitsuslehele enda kohta täpsustavat infot.\nPetukirja tunneb ära saatja aadressi järgi, see tuleb MTA-ga mitteseotud aadressilt. Tasub teada, et MTA ei saada selliseid teavitusi. Inimeselt küsitakse tema nime, isikukoodi, aadressi, telefoninumbrit ja krediitkaardi andmeid. Viimastel puudub seos tulumaksu tagastusega. Samuti küsitakse infot, mis on MTA-l olemas.\nMTA soovitab petukirja saajatel saata kiri edasi aadressile See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. Selle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud. ja seejärel kiri kustutada. Kindlasti ei tohi kirjale vastata ega avada selles sisalduvaid linke, sest on võimalik, et leht nakatab kasutaja arvuti lunavaraga.\nKui kirja saaja on eksikombel info sisestanud, siis tuleb sellest teada anda aadressil See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. Selle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud..">See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. Selle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud..


Inglite sekkumisest kultuurimudelina — Sirp\nUku Uusbergi võim eesti teatri üle on kui lapse võim armastavate vanemate üle. Uku Uusbergi autoriteater on kahtlemata üks huvitavamaid nähtusi praeguses eesti teatris. Pärast tema Eesti Draamateatris etendunud lavastuse „Kuni inglid sekkuvad” nägemist jõudsin veendumusele, et Uusberg ei ole huvitav mitte eeskätt teatrikunstiliselt, esteetiliselt. Väidan, et Uusbergi autoriteatri veenvus ja menu on seletatav eelkõige sellega, et tema lavastused on rõhutatult, jõuliselt truud eesti teatrile nii omasele romantilisele kunstikäsitusele. Uusbergi võim eesti teatri üle on kui lapse võim armastavate vanemate üle. Ebakultuurne sõna Romantismile kohaselt kuulutab Uusbergi autoriteater sõna jõuetust ja musikaalse elutunnetuse võimu. „Inimesed võiksid kogu aeg püüelda selle poole, et kokku kõlada, et elada oma elu musikaalsemalt,” unistab Uusberg Postimehele antud intervjuus.1 Uusbergi autoriteater, mis vääristab sõnastamata, musikaalset elutunnetust ning harmoonilist, leplikku, loogikavaba osadust maailmaga, on elav näide igatsusest kultuurilähedasema kunsti järele. Uusbergi näidendites on sõna selle proosalises, informatiivses, loogilises, teadmisele orienteeritud kasutuses kõlbmatu, vahetut maailmatunnetust reostav, suisa eksitav nähtus. „Töötan suhteliselt otseühenduses südamega,” on Uusberg rääkinud ühes teises intervjuus, „kasutan ka aju täpselt nii palju, et südant avada, aga ma ei püüa ajuga raginat tekitada.”2 Aju toodab „raginat”, mõtted on müra, segav faktor. Romaanikirjanik Väino sedastab „Inglites”: „tänased inimesed teavad liiga palju ebavajalikku [...] inimesed on täis „modru”” ja et „muusika on siin maailmas veel midagi sellist, kus inimene tunnetab seda kõrgemat, kus inimene tunneb, et on midagi suuremat kui modru”.\n„Inglites” nimetatakse seda musikaalse ülenduse ootust Beckettit parafraseerides „pasunaootuseks”. Loogika ja muusika vastandusele Uusbergi lavastusis on kriitika korduvalt tähelepanu juhtinud. Viimati kirjutas Margus Mikomägi Uusbergi seni viimase töö, Vanemuises etenduva „Karjääri” kohta nõnda: „Lugu, mille ennenägematult ärgas Vanemuise trupp meile mängib, on sellest, et me elame maailmas, mis on üles ehitatud loogiliselt. Loogiline maailm seisab ja püsib koos inimeste kehtestatud seadustel ja reeglitel. Paradoks on aga, et inimene ise ei ole loogiline. Kui inimene oleks loogiline, oleks ta robot ja maailm oleks teine. Küsimus on, kas me tahame olla ja elada robotiilmas. […] Lava on varjatud valgete palakatega, laval on saladus. Siis kõlab Pjotr Tšaikovski Klaverikontsert nr 1 b-moll, teate küll, see võimas, romantiline, lausa hümni ehk avamängu moodi. Selline sissejuhatus ellu.”\nNii nagu mitmes teises autorilavastuses, on ka „Inglites” apoteoos muusikaline: pianist esitab tiibklaveril Bachi ja Rahmaninovi, lavale marsib (ingli)pasunakoor. Rääkimist peetakse „Inglites” ebakultuurseks nähtuseks, arutlemist osatatakse: „PAUL naerdes: Aga tõesti, mingu kõik korraks metsa. Mingu ja vaadaku alt üles, vaadaku mistahes puu minekut, niimoodi juurest ladvani, niimoodi maast taevani, niimoodi … Vaadaku ja olgu lihtsalt vait ja vaadaku! Paus. PAUL: Aga ei, kaevame selle puu ikka välja. Siis näeb seda juurt ikka lähemalt. Näeme niimoodi päriselt. Niimoodi hästi lähedalt. Ja oh rõõmu, oh rõõmu, siis saab sellest kõigest rääkida!” Käsikirjalises versioonis on sellele lisatud repliik „Õnneks on see sõna meie keeles seotud prääksumisega”.\n„Inglites” idealiseeritud ellusuhtumist iseloomustab hästi salm vene romantiku Fjodor Tjuttševi luuletusest „Silentium!”: „Как сердцу высказать себя? / Другому как понять тебя? / Поймет ли он, чем ты живешь? / Мысль изреченная есть ложь.” „Kord öelduna valeks saab mõte” – kõneldud, sõnastatud mõte on vale ainuüksi seetõttu, et see on sõnastatud. Tõde ja tõetunnetus jäävad väljapoole sõnastatavuse ja arukuse võimupiire. „Kõike seda, mida saab sõnastada, viin teadlikult errorisse,” tunnistas Uusberg ühel hiljutisel, „Inglite” etendusele eelnenud arutelul.3\nJäreldus, et sõna jõuetusest ja ebatäpsusest tulenevalt on maailma sõnastamata jätmine väärtuslikum kui kõnelemine, on end ilmutanud kultuurispektri eri otstes rahvatarkusest (rääkimine hõbe, vaikimine kuld) analüütilise filosoofiani (millest ei saa rääkida, sellest tuleb vaikida). Kultuuri laia definitsiooni kohaselt on see mingis kogukonnas (olgu siis rahvuse, sookaaslaste, riigi, religiooni, professiooni vms esindajate hulgas) levinud iseenesestmõistetavate hoiakute, väärtuste, tavade, kokkulepete kogum. Oluline on siinkohal mõiste „iseenesestmõistetav”: kultuursed hoiakud, väärtused, tavad ja normid „mõistavad end ise”, neid ei pea keegi teine mõistma, et need kehtiksid. Nende mõistmine, nende arukas sõnastamine ja nende üle arutlemine ei ole nende kehtivuse eeldus. Pigem vastupidi: väitmaks, et mingi nähtus on kultuuri osa, kultuuris juurdunud, peab see ilmnema üksikisikute vahel jagatud automaatsuse, teadvustamatusena, robotlikkusena. Kultuur on otseselt seotud üksikisiku kuuluvusvajaduse rahuldamisega, kogukondliku identiteedi ülekinnitamisega. Just vaikimist, mingite nähtuste kokkuleppelist sõnastama jätmist kasutab üksikisik „rahana” kultuurilises tehingus, mille käigus inimene loovutab osa oma sõnastamis- ja arutlusvabadusest ja -vajadusest, et saada vastu kultuuriline identiteet ning rahuldada kuulumisvajadust osadust kinnitavates rituaalides.\nRomaanikirjanik Väino annab „Inglites” edasi ühe prantslase mõtteid „pasunaootuse” kohta: „See prantslane kirjutas sellest, et vertikaalseid väärtusi, et r e l i g i o o n i enam läänemaailmas ei ole, eriti meil siin Euroopas […] See prantslane väitis, et täna oleme me seisus, kus modru tekitab sellist lärmi, et taevased jõud peavad õppima pasunaid puhuma, sest muidu neid ei kuulda. […] See prantslane oli ise noorena trompetit õppinud ning teadis öelda, et kui trompet mängib üksi, siis on see kõle ja külm ja julm. Ta ütles, et iga vaskpill puhub selleks, et keegi teda saadaks, et vaskpill vajab saatepilli, millele peale mängida, ta vajab saadet” (minu rõhutus – M. O.). „Pasunaootuse” tagant kumab kuuluvusinstinkt, orkestriihalus.\nRomantiline kunstikäsitus taandab kunsti kultuurile ja seetõttu tasustab teadvustamatust, kõne kriitilist funktsiooni pärssivat poeetilist kõnet ja „sügavat”, kultuurset vaikimist ning peab sõna kasutust loogilise ja avaliku arutluse vahendina ebakultuurseks, ebapuhtaks ja sellest tulenevalt ka mittekunstiliseks nähtuseks. Seda, mis kultuuri toimimise tulemusena tekib, nimetab leedu filosoof Leonidas Donskis mütologiseeritud teadvuseks. Mütologiseeritud teadvus on „sotsiaalseid, poliitilisi ja ideoloogilisi müüte loov ja neid igasuguse verifikatsioonita (kriitilise kontrollimiseta, loogilise revisjonita) omaks võttev ühiskondlik või individuaalne teadvus”.4 Poeetiline väljendumine ja vaikimine, rituaalne ja muusikaline väljendumine on teadvuse mütologiseerimise, kultuurilise tehingu ülekinnitamise meetod.\nEnne „Inglite” algust lastakse vaatajal saalis kuulda kaarnate kraaksumist. Lavastuse juhatavad sisse realistlikult sähviv äike ja kõmisev kõu. Keset esimest vaatust kuuleme kaugeid kirikukelli, lavastuse lõpus astub lavale pasunakoor. Kõik see tuli tuttav ette ühest hiljuti loetud piibliõpikust, kus kujutatakse kultuurilist tehingut iisraeli rahva ja tema jumala vahel: „Siinai mäel sõlmiti Jahve ja iisraeli rahva vahel esialgu suuline leping. Mooses kui rahva juht tutvus esimesena lepingu tingimustega ja oli vahendajaks Jumala sõna ja inimeste vahel. Ta selgitas rahvale liturgilisi ettekirjutusi ja seadusi, mis pidid reguleerima iisraellaste ühisliitu. Pilvest, pasunahelidest, piksest ja välgust vapustatud rahvas nõustus innukalt püha lepingut täitma”. Kõik need lavastuse alguses antud vertikaalse, sõnastamatuse valda kuuluva võimu sümbolid tuletavad meelde „horisontaalse” inimese lepingulist sidet „vertikaalse” kultuuriga. Need rõhutavad olemise kultuursemat, vertikaalset mõõdet, meenutades seda, et kultuurilise tehingu kehtivuse toimimiseks tuleb hoida üht-teist sõnastatavuse ja arutletavuse ulatusest väljas, et on midagi, millest sobib kõnelda ainult rituaalide keeles, olgu selleks rituaaliks jumalateenistus, laulupidu või valimised.\nHoolimata muljest, et Uusberg on lapselikult õrn, haavatav ja siiras loojanatuur, kes ei suuda kärbselegi liiga teha, on ta osav kultuurilise võimumehhanismi, „pasunaootuse” ekspluateerija. Lavastuse lõpu eel, otse enne pasunakoori võidukat lavaletulekut, sõidetakse (protagonistist ingel-taksojuhi sõnu kasutades) „modruga oma horisontaali kinni müürunud” tegelastest üle suisa tiibklaveri ja Rahmaninoviga.\nVaimsus ja hügieen\nKuigi Uusbergi autoriteatrit peetakse vaimseks, sakraalsekski, võib selle toimemehhanismi iseloomustada ka märksa maisema „kultuurse hügieeni” mõistest lähtudes. „Inglites” näidatakse poolteist vaatust laval igasugu veidraid tegelasi, kes oma eluga kas hakkama ei saa või siis liiga hästi hakkama saavad (aga on jõmmid ja tropid). Neid halenaljakaid olevusi ühendab üks omadus: nad muudkui kõnelevad, sõnastavad, siplevad „ebavajalikes teadmistes”. Kõike seda jälgib (enamasti vaikides) lavastuse protagonist, taksojuht Neeme Nimi, kes lavastuse lõpus osutub ingliks, valgustajaks, tõekuulutajaks filosoofiks. Taksojuht Nimi pole filosoof mitte seetõttu, et ta oskaks teistest paremini arutleda, et ta sõnastaks midagi paremini kui teised, vaid et samal ajal, kui autor laseb ülejäänud halenaljakatel tegelastel modrumörti vajuda, kõrgub tema vaikuse kaljul. Tema tarkus ja autoriteet on vaikiva filosoofi omad, need toituvad teiste tegelaste läminast, nende elu ebatäiuslikkusest, ebapuhtusest. Ja siis järsku – pahh! – nagu vesternis: vaikiv kangelane tõuseb lauast, kergitab kübaraserva ja, ennäe, osutub ingliks, kel on otseside jumalaga (jumal helistab talle võõrastemaja telefonile) ning kes teab tõde ja õpetab teisi, kuidas elada tuleb.\nKaarel Oja on sõnastanud selle valgustumismehhanismi tabavalt oma pihtimuslikus arvustuses: „valgustus ja pääsemine saavadki toimuda vaid ebameeldivast, ebaloogilisest ja ebaesteetilisest keskkonnast”.5 Otsustuspsühholoogidki kinnitavad, et kui suuta luua piisavalt ebameeldiv olukord või keskkond, võib osutuda valgustuslikuks esimene vähegi sobiv teejuhatus. Ses mõttes toimib „Inglid” nagu seebireklaam: alguses näidatakse poolteist vaatust halenaljakat bakterite pilve ning siis teeb laval seni vaikinud heledapäine kangelane suu lahti ja räägib seebist, sellest, kuidas elada sõnastamata, kultuurses, puhtas, hügieenilises osaduses maailmaga, nii et elu ei oleks „ebavajalikest teadmistest” määritud. Seebireklaamile vertikaalse sügavuse andmiseks mängib päris pianist tiibklaveril päris Rahmaninovi.\nKultuurilisele hügieenile, puhtale, vahendamata osadusele ja harmooniale suunatud kunstielamuses ei pruugi olla midagi, mis Maslow’ vajaduste püramiidis liigituks kõige ülemise – eneseteostusvajaduse – lahtrisse. Suur osa kultuurist emantsipeerumata kunstist (milleks ma ka Uusbergi autoriteatrit pean) rahuldab eelkõige inimese armastus- ja kuuluvusvajadust ning turvavajadust, mitte vajadust valgustuse või tõe järele, nagu millegipärast tihti arvatakse. Neilt tasemeilt pärinevad ka mitmed kultuurilised väärtusterminid. Levinuim on füsioloogilise hügieeni valdkonnast pärinev vaimse „puhtuse” ja „mustuse” vastandus: „Inglites” võrreldakse modru saiaga, kõneldakse selle madalast toiteväärtusest.\nKultuuri ja arutlemisvõime ebasõbraliku suhte avaldumisest „Inglites” ja selle seosest kuuluvusvajadusega oli eelnevalt juba juttu. Üks oluline baasvajadus, mille rahuldamist Uusbergi tegelased taotlevad ja saavutavad, on turvatunne: tema lavastusis väärtustatakse probleemi- ja konfliktivaba osadust teistega, siirast, vahetut, harmoonilist kontakti maailma ja inimestega. Lavastuses „Pea vahetus” unistas peategelane, et võiks teise inimesega pea ära vahetada ja viibida seeläbi teisega vahetus, harmoonilises mõistmises. „Inglites” on selline vahetuseseisund esitatud negatiivis: liigsed teadmised ja proosaline elu sõnastamise vajadus on filtriks inimese ja tegelikkuse vahel ning inimesel on valida, kas olla eksistentsiaalselt (nagu lavastuses öeldakse) „õigel teel või Filtri teel”. Vahetu ja harmooniline meelteseisund on eelkõige ohutuse seisund, harmoonia on turvalisuse-elamus. Vaataja annab end kunsti meelevalda, loobub arukusest, laseb oma meeled „kokku panna” ja saab selle eest osaduse-tasu, kultuursuse (ja sh kuuluvus-, turva- ja hügieenitunde) osaliseks.\nOlen ise ja on teisedki Uusbergi autoriteatrit (uus)siiruse fenomeniga sidunud. Siirus, filtreerimata ja vahetu olek, on Uusbergi kangelaste rännaku sihtpunkt. Uusbergi seostamist siirusega on kritiseeritud kui Uusbergi teatri lihtsustatud käsitlust, sest siirus olevat selle kirjeldamiseks liiga lihtne nähtus. Ent siirus on, vastupidi, just väga keeruline kultuuriline fenomen. Üks olulisi eksitusi, mille romantiline kunstikäsitus on edukalt tavateadvusse juurutanud, on kultuuris ja kunstis end ilmutava representatiivsuse, osadusetunde samastamine tõega (seda nimetatakse suureliselt „kunstitõeks”), siiruse samastamine aususega.\nKuigi igapäevakeeles kasutatakse sõnu „siiras” ja „aus” enam-vähem samas tähenduses, on neil suur vahe. „Ausa” esimeseks tähenduseks annab EKSS „oma suhtumises, käitumises, tegevuses jne tõest ja õiglusest juhinduv, ebaõiglust, pettust mittesalliv”, „siiras” tähendab aga „avameelset, otsekohest, ehtsat, puhtsüdamlikku, võltsimatut”. Seega, kui keegi on siiras, siis on ta eelkõige avameelne, ehtne, otsekohene. Nagu öeldud: siirust vääristav suhtlusmudel rahuldab turvalisuse ja kuuluvuse baasvajaduse. Siiras inimene ei peta, tema motivatsioonid ja ajendid on „nähtaval”, teda saab usaldada, temani jõudmiseks ei pea ebausaldusväärses modrus sumpama, temaga saab olla osaduses, harmoonias. Siirus on igati kultuurne nähtus. „Ausus” võib olla aga kõike muud kui kultuurne. Aus inimene juhindub „oma suhtumises, käitumises, tegevuses jne tõest”. Tõde on aga „tegelik(ud) asjaolu(d), asjade tegelik seis, see, mis vastab tegelikkusele ja on tõsi”. Tõel ei ole midagi pistmist suhtlussituatsiooni turvalisusega, millegi tõesus ei sõltu mitte kuidagi sellest, kas „asjade tegelik seis” vastab sellele, kuidas tõe avaldaja arvab selle olevat või tunneb end seda teadvat. Inimene võib olla siiras, rääkida seda, mida ta tegelikult mõtleb, aga mitte rääkida tõde, sest ta jutt on ebaadekvaatne, s.t kõneldu ei vasta „asjade tegelikule seisule”. Kui siirus on harmooniline seisund, siis ausus, vastupidiselt siirusele, eeldab enese ja maailmaga kooskõlast loobumist, harmoonilise seisundi ületamist, mugavustsoonist väljumist, disharmoonias orienteerumise oskust. Siira inimese tõde on mugavustõde. Siiras ei otsi tõde, ta leiab kultuuris identiteedi, maailmaga suhestumise viisi ja kuulutab selle tõeks. Siiras inimene kuulutab leitud tõdesid, aus inimene aga otsib tõde, isegi kui see tähendab disharmooniat omaenese kultuuri, identiteediga. Siirus on vastupandamatu, tõhus ja mõjus, sest lahendab lisaks turvalisus- ja kuuluvusvajadusele ka tähendusvajaduse – ja seda ilma et peaks tõe otsimiseks vaeva nägema. Siirus säilitab oma väärtuse ka siis, kui see, mida siiralt räägitakse, on loogiliselt või moraalselt täiesti ebaadekvaatne ega vasta tõele. Ausus on märksa kergemini „riknev” kaup, sest ausus allub kultuurist, mütologiseeritud teadvusest erinevalt verifitseerimisele, avalikule kriitikale, ja on seega haavatav, siira inimese „tõe” kritiseerimist tuleb aga juba definitsiooni kohaselt pidada rünnakuks tema kultuuri, tema identiteedi, tema olemisõiguse vastu, mis teeb tema ründamise ebamugavaks ja tulutuks.\nÜks huvitav aspekt, mille Uusbergi autoriteater romantilises kunstikäsituses avab, on see, milline on romantilise kunsti tõestrateegia, kuidas sünnib kultuurilembeses kunstis „tõde”. „Inglites” võib kohata kaht kultuurile laiemalt omast tõestrateegiat: ilmutust ja narratiivi. Taksojuht Neeme Nimi ilmutab lavastuse lõpus tõde, kirjeldab seiku võõrastemaja töötaja Pauli elust, millest mitte keegi peale Pauli enese midagi teada ei tohiks. Hotelli juhataja Paul pärib Neeme Nimilt, et kust kurat ta seda kõike teab, kust ta teab tõde, s.t asjade tegelikku seisu. Paul vastust ei saa, aga vaatajale saab selgeks, et taksojuht Neeme Nimi teab tõde, et tal on otseühendus Jumalaga. Seda stseeni vaadates meenus mulle kuuldud raadiointervjuu tunnustatud eesti poeediga, kes kõneles hardal häälel, kuidas luule ilmutatakse talle kusagilt ülevalt ja kuidas ta selles ilmutuse vastuvõtu perioodil olevat peaaegu et idiootses, abitus seisundis. Neeme Nimigi on laval enamasti abitu ja kohtlane. Kunstitõeni jõudmine ei eelda arukust, täiskasvanulikkust. Kunstitõde antakse sellele, kes on avanud oma hinge ja on valmis olema kultuurilises osaduses. Samal moel kui Mooses saab käsulauad, on ka „Inglite” tõde saadud, ilmutatud, mitte otsitud tõde.\nNeeme Nimi kutsub lavakaaslasi vaatama elu nagu filmi, „sest inimene ise on ka film. […] Sa koged – sjäuh – mõtled – sjäuh – otsustad – sjäuh – järeldad – sjäuh – koged uut – sjäuh – mõtled – juba koged jälle – sjäuh – ei jõua lõpuni mõelda – sjäuh – ja uus mõte – sjäuh – eelmine mõte – sjäuh – sisened vanasse mõttesse – sjäuh – detail tulevast tundest – sjäuh – üle-eelmine mõte – sjäuh – see tunne tuligi – sjäuh – tunne suureneb – eelmine mõte pluss uus tunne – sjäuh – ja uus muutuja – sjäuh – …” Ingel-taksojuht kutsub mõtestama elu narratiivselt, üksteisele järgnevate hetkede, situatsioonide keskselt. Ent igal narratiivil on oma pealesurutud terviklikkus, sel on algus, keskpaik ja lõpp, sel on kompositsioon, mis ei hooli niivõrd tunnetuse kvaliteedist, argumentide põhistatusest ja põhjalikkusest, samuti mitte mõtete lõpetatusest, vaid loo huvitavusest, dramaatikast (koged-sjäuh-mõtled-sjäuh-otsustad-sjäuh-järeldad-sjäuh), crescendo’dest ja diminuendo’dest. Situatsioonide paatos, mõttekäikude efektsus, veenvuse, tähelepanu ohjamise vajadus võib lookeskses mõtlemises süüa ära loogilise terviklikkuse, lugu allutab loogika enda teenistusse, sündmuste emotsionaalne järgnevus saab „tõendatuse” tootmisel määravamaks kui terviklik läbimõeldus ning (võimalik, et) monotoonne, töömahukas ja köetud ootusi mitte täitva tulemuseni viiv argumentatsioon. „Situatsiooniloogika” on oksüümoron, millest on narratiivse kunsti „tõde” tehtud. Situatsioon on loogika, ratio vaenlane. Romantilise kunsti „tõde” on oma ülesehituselt, tekkepõhimõttelt hetketõde, sünnib ja kehtib tõehetkele eelnevate ja järgnevate elamuste jadas ja seetõttu saab seda (siin ja praegu) kogeda, mitte selle üle arutleda.\nKultuuriteadlikkus ja humanism\nRomantiline arusaam kunsti ja kultuuri samasusest on Eestis jätkuvalt elujõuline. Selle väite tõestuseks on tekstid, kus püütakse defineerida „head” või „kõrget” kunsti. Kärt Hellerma on kirjutanud Eesti Päevalehes: „Üks hea kirjanduse tunnus näib siiski olevat üleüldine. Heas kirjanduses tunned iseenda ära. Ta ütleb sulle midagi, mida sa justkui teadsid, aga ei ole osanud ise sõnastada. See on võimas äratundmine, mis lubab jõuda jälile kogemustele, mis on kõigile ühised.”6 Kunsti headuse mõõdupuuna määratletakse tema representatiivsust, kunstilt oodatakse seda, et ta kinnitaks publiku identiteeti. Ent see, mis ilmutab end kunstis igavikulise tõena, ei ole tõde, vaid identiteet, miski, mis „tuntakse ära”, s.t miski, mis on olemas juba enne otsimist, miski, mida oodatakse. Kultuurist emantsipeerunud, kultuurikriitilist kunsti tajutakse seetõttu (sageli põhjendatult) võõrana, ebahügieenilisena („purkisittumisena”).\nKultuuris on püsiv nõudlus „inimloomusele vastava” kunsti järele.7 Ja see ei ole iseenesest halb. Kunst ei pea olema ilmtingimata kultuurikriitiline, nagu ei pea ta olema ilmutuslik. Halb on see, kui kunst on kultuuri teenistuses või kultuurikriitiline ebateadlikult, kui eesmärk on olla ainult representatiivne ja kui ei huvituta tõest, kui kunst taandub selleks, mida Leonidas Donskis nimetab massiteadvuseks: amorfseks ja struktuurituks nähtuseks, mille väljendajaks võivad olla ühtviisi nii intellektuaalid kui ka lumpen, mille „tuumaks on alati suuri inimrühmi ja -masse ühendavad kired ja emotsioonid ning mis oma ühemõõtmelisuses, kriitikavabaduses toodab ühemõõtmelisi inimesi”. Kunstil on oluline roll inimese emotsionaalse intelligentsuse ja empaatia arendamisel ning kultuurilise identiteedi kujundamisel, aga see ei tohiks toimuda tervemõistuslikkuse dehumaniseerimise hinnaga, romantilise antivalgustuse vaimus.\nMadis Kolk kirjutab „Ingleid” arvustades, et „idee tasandil söandaksid vähesed vaidlustada „Inglite” teema vajalikkust ja väärtuslikkust praeguses „horisontaalses” ilmas”.8 Arvan vastupidiselt, et praegune ilm on liigagi „vertikaalne”, toetub liialt kultuurile, sh identiteedikesksele autokommunikatsioonile. Eesti ühiskond on osadusühiskond, kus kõneleja kõne taandub tema kultuurilisele, rahvuslikule, parteilisele või esteetilisele kuuluvusele, kus siirust, rituaale ja laulupidusid eelistatakse arutelule, aususele ja arukusele ning disharmooniat, kooskõla puudumist peetakse kriisiks. Tõde vääristav ausus eeldab disharmoonias olemise oskust, oskust elada sõnastatuse ja igapäevaste mõtete modrus inimväärikust ja vastastikust austust kaotamata. Oskust säilitada väärikus ka siis, kui tõe väljaütlemine tähendab identiteedist lahtiütlemist, kultuurilise tehingu tühistamist.\nUusbergi autoriteatrit on tervitatud kui humanistlikku, elu püsiväärtuste ja vertikaalse mõõtme au sisse tõstmist, postmodernistliku kõike nivelleeriva ilkumise ületamist. Esiteks, see polnud sugugi postmodernism, mis tühistas kunstis kõrge ja madala, kõrg- ja massikultuuri eristuse. See oli romantism, mis tegi kunstilisest meisterlikkusest massiteadvuse, kirgede ja emotsioonide tööriista, mis valgustusajastule vastandudes õhutas seda, millest Immanuel Kant hoiduma kutsus – omasüülist alaealisust, võimetust kasutada oma aru kellegi teise juhatuseta, avaliku arutelu kohustuse täitmata jätmist, mõistuse alavääristamist laisa ja mõnusa tundlemise arvel. Kõike seda, mille tõttu ka Eesti poliitilisest elust on 20 aasta jooksul osalusdemokraatia asemel kasvanud etendusdemokraatia, kusjuures ühiskond jaguneb demokraatia etendajateks ja indlevaks publikuks.\nTeiseks, Uusbergi kangelased ei armasta inimest, vaid kultuuri. „Inglite” protagonist, taksojuht Neeme Nimi palub Müüritüki tänava võõrastemajja saabudes dispetšerit: „Jäta mind sisse, aga lülita mind välja.” See on vastuvõturežiimile lülitamise palve: lülita mu kõnelemise vajadus välja, et ma võiksin ilmas toimuvat vaadata ja kuulata, seda vastu võtta ja seeläbi sellega vahetus, rikkumata, siiras osaduses viibida. Uusbergi autoriteatri kangelaste häda on selles, et nad on oma elu tummad vaatajad. Nad on kohal, aga passiivsed. Nad ei ole vabad, sest on vaimselt alaealised, võimetud kasutama oma aru kellegi teise juhatuseta, võimetud tegema vahet siirusel ja aususel, harmoonial ja tõel, oma kultuuril ja iseendal. Ja nende ainuke lootus paremale elule seisneb selles, et ehk juhtub ime ja võõrastemaja kohviku pianist mängib üleüldise lämina vahele törtsu Rahmaninovi.\nKultuur iseeneses ei ole halb ega hea, ent kultuur ei huvitu tõest ega headusest. Selleks, et kunst ei taastoodaks „omasüülist alaealisust”, et kunstil oleks ka mingi universaalne humanistlik programm, võiks kunst eelkõige olla kultuuriteadlik. Nii kunstnikud kui ka kriitikud võiksid teadvustada ja aidata ka vaatajal teadvustada kultuuris-olekut: asjaolu, et kultuur tegeleb massiteadvuse mütologiseerimisega ja et mitte miski pole tõene või hea seetõttu, et see on kultuurne. Alles kultuuriteadlikkus eristab kunsti religioossetest osadusrituaalidest ja võimaldab üksikisikul saada tõeliselt vabaks, välja arendada kultuurilisele kogukondlikule identiteedile lisaks individuaalse, kultuuriteadliku, mütologiseeritud massiteadvusest emantsipeerunud subjektsuse. Kunst algab sealt, kus ollakse vajadusel valmis loobuma äratundmiselamuste pakkumisest, identiteedi kinnistamisest. Vastasel juhul on tegu kriitikavaba ning eneseavamisele panustava ja baasvajaduste rahuldamisele orienteeritud mõnukultuuriga, mida eksitavalt sildistatakse „vaimsuse”, „tõe”, „igavikulise” ja muude õilsate nähtustena.\nP.S. Et mind valesti ei mõistetaks: Uusbergi autoriteater meeldib mulle. Vaatamata sellele, et see pole vormiliselt just kõige küpsem (mõnikord taban end mõttelt, et Uusberg on leidnud viisi, kuidas kooliteatrit „päris” kunsti pähe serveerida), olen kogenud tema etendusi vaadates kultuuri- ja keelemõnu ja soovin talle jõudu oma asja ajamisel. Meeldivuse – maitse – üle teadupärast aga ei vaielda, sest maitse on sügavalt kultuuriline nähtus, maitse on kultuuri meel. Uusbergi autoriteater on tüüpiline näide ebateadlikust kultuuris-olemisest, kus lapseliku õhinaga avastatakse kultuurilisi mõnumehhanisme, avatakse kultuuris-olemise mõnu. Seda lapselikku õhinat on (nagu lapse mängu ikka) armas vaadata. Seda enam arvan, et teatrikriitika peaks üle saama oma vanemlikest instinktidest, et kriitiku paitustest ja laitustest peaks paistma kätte suurem kultuuriteadlikkus, et kriitika ei piirduks laisa indlemisega kultuurimõnu voogudes.\n1 Uku Uusberg armastab inimesi, meeletuseni kirglikult. (Intervjuu Heili Sibritsale.) – Postimees 16. XII 2011.\n2 Uku Uusberg: kuskil peab toimuma mingi plahvatus. (Intervjuu Tiiu Laksile.) – Eesti Päevaleht 18. IX 2010.\n3 Link: Kuni inglid sekkuvad. Avalik arutelu 21. IX 2012 Eesti Draamateatris.\n4 Leonidas Donskis. Armastus, vihkamine ja vastuseis: uurimusi filosoofiast, poliitikast ja kirjandusest. TLU Press, 2010, lk 95.\n5 Kaarel Oja, Avalik kiri Uku Uusbergile. – Sirp 22. XII 2011.\n6 Kärt Hellerma, Kirjanduse mitu universumit. – Eesti Päevaleht 15. X 2012.\n7 Vt Mikk Salu, Purkisittujate tulevik. – Postimehe nädalalõpulisa AK 13. X 2012.\n8 Madis Kolk, Sõnastatud Nimi Müüritüki tänaval. – Sirp 22. XII 2011.


Banaani raviomadused - VARA-WEB (vara.ee)\nNimed (223089 / 360)\nArtikleid loetud: 43 550 564 korda\nKolmapäev, 20.04.2022.a. | Loetud: 477 korda\nBanaane proovisid esimesena ilmselt vanad egiptlased, nad jätsid endast maha banaanikasvatuste pilt-instruktsioone ja tundsid teadaolevalt 40 sorti. Pärit on banaanitaim Aafrikast, Aasiast, Põhja-Austraaliast või Malaisiast. Eurooplastele tutvustasid banaani vanad kreeklased, vanad roomlased ja araablased, nimetades seda India viljaks. Aleksander Suur kutsus seda koguni "tarkade viljaks". Euroopasse jõudis laiemalt XIX sajandi lõpul.\nPole õige öelda, et banaan kasvab puu otsas, kuna puuks meisterlikult maskeerunud taim on tegelikult rohttaim, mille varre pikkus ulatub 10 meetrini. Banaane korjatakse rohelisena, kuna head maitseomadused ja toiteväärtus tekivad alles kunstlikes tingimustes valmides. Poest võib julgelt osta ka rohelisi banaane ja need kodus paberisse pakkida ning pimedas järelvalmida lasta. Selleks on vaja vähemalt 20 soojakraadi. Külmikusse banaane panna ei tohi, seal kaotavad need maitse ja head omadused. Banaanid valmivad ka puuviljavaagnal hästi, eriti koos õuntega. Kui banaanikoor pealt pruunikaks tõmbub, ei tähenda see, et sisu on halvaks läinud. Selline üliküps vili on isegi paremate maitseomadustega.\nBanaanil on mitmeid häid tervislikke omadusi:\n1. Banaan sisaldab sahharoosi, fruktoosi, glükoosi, B6 ja C vitamiini, kaaliumi, magneesiumi, foolhapet, tärklist, pektiine, kaltsiumi, fosforit ja ühtlasi aitab toota õnnehormooni. Banaani söömine mõjub eriti hästi vaimsele tervisele, ravib ärritust, kurvameelsust, stressi ja unetust, hoiab üldist head toonust.\n2. Naistel aitab rinnaga toitmise ajal tõsta rinnapiima hulka ja parandab selle kvaliteeti, sobib esimese lisatoiduna ka imikule. Meestel tõstab potentsi ja võimekust.\n3. Köhijatel teeb rinna pehmeks, leevendab külmetushaiguste nähtusid. Banaanis olev C-vitamiin kaitseb nakkuste eest ja aitab tugevdada immuunsüsteemi.\n4. Banaan kaitseb vähi ja südamehaiguste eest, alandab vererõhku.\n5. Banaanis sisalduv E-vitamiin pikendab rakkude eluiga, aeglustab vananemist, vähendab kotte silmade all, muudab naha siledamaks ja annab sellele elastsust. Nahka võib toita ka banaanikoorte sisepoolega hõõrudes.\n6. Üks banaan korvab päevase kaaliumivajaduse.\n7. Banaan aitab võidelda lihasnõrkuse, -valu ja -krampide vastu.\n8. Suurendab söögiisu, taastab jõuvarud pärast pikka rasket haigust või pärast suuremat pingutust. Aitab siis, kui pole aega sööma minna pingelise töögraafiku tõttu.\n9. Stimuleerib soolestikku, taastab selle mikrofloorat, aitab vältida kõhukinnisust, hoiab seedimise korras. Aitab isegi soolestiku ja mao katarride korral, kui teiste puuviljadega tuleb ettevaatlik olla. Banaani viljaliha on aktiivsete bioainetega ja õrn, mistõttu aitab seedeelundkonna haavanditel paraneda. Kõrvestiste ja ülehappesuse korral soovitatakse süüa enne sööki, kuna banaanil on happevastane toime. Normaalse happesuse korral sobib hästi magustoiduks.\n10. Aneemia korral suurendab vere rauasisaldust.\n11. Kui võetakse uriinieritust ja vedeliku väljaviimist soodustavaid ravimeid, siis aitab väljauhutud mineraalide (eriti kaaliumi) ja vitamiinide varusid taastada.\n12. Ravib diabeedist tingitud jalahaavandeid. Banaanikoored lõigatakse tükkideks, kuivatatakse ja põletatakse. Saadud tuhka raputatakse haavandile, mis ravib neid.\n13. Soolatüügaste ja nahavohandite peale võib panna banaanikoore tüki, selle võib kinnitada sisepoolega ööseks. Banaanikoore sisemise pinnaga naha hõõrumine toidab nahka ja muudab selle pehmeks.\n14. Ravib liigese- ja lihasvalu. Leotades viinas banaanikoori saab valmistada liigese- ja lihasevalu vastu koduse ravimi. 4-6 banaanikoore kohta võtta pool liitrit viina, tinktuur valmib kuu ajaga pimedas kinnises klaasnõus seistes. Haiget kohta määritakse iga päev. Sobib paremini banaan, mille koorele on tekkinud pruunid täpid.\n15. Kuigi banaan on kaloririkas (1 banaan annab 90-100 kalorit), on teada isegi mitmeid dieete: näiteks Jaapanist on tulnud selline dieet, kus hommikusöögiks süüakse 2 banaani ja juuakse peale lonkshaaval sooja vett. Banaanid ei tohi olla liiga küpsed, paremad on roheliste otstega. Lõuna- ja õhtusöök on tavapärane, välditakse vaid liiga rasvast toitu ja piima ning jahu. Õhtustama peaks tingimata enne kaheksat. Selle dieedi puhul on oluline tärklis, mis ei lõhustu peensooles ja parandab soolestiku toonust, lisaks tagab hommikune banaanisöömine täiskõhutunde pikaks ajaks ja annab hea stardi, soodustades ainevahetust. Sellisel viisil päeva alustades põletatakse kaloreid päeva jooksul rohkem ja lõunane näljatunne on väiksem.\nMillisel juhul peaks banaani söömisega ette vaatama?\nNB! Eakad inimesed peaksid piiri pidama trombiohu tõttu, ka infarkti või insuldi läbipõdenud inimesed peaks piiri pidama. Diabeetikud ei tohiks liialdada, nad võivad süüa vaid väheses koguses ja toorevõitu banaane, sellega võib haiguse isegi ära petta. Ka tugevalt ülekaalulised peaksid piiri pidama, kuna banaan on kaloririkas puuvili. Banaane ei ole hea süüa vastu ööd ja enne magamaminekut.\nTaro kaardid "Thelema Tarot"\nThelema Tarot kaardipakk. Kaardipakis on 78 kaarti. Kaartide nimed on inglise keeles. Kaartide suurus on 10,3 x 6 cm.\nHõbedast (proov 925) kaelakee. Kristallid on tsirkooniast. Ripatsi suurus on 22 x 18 mm, keti pikkus 40 cm, lisaks 5 cm pikendusvõimalust.\nSeenekujulised kristallid: amasoniit (7 tk)\nAmasoniidist seenekujulised kristallid (7 tk). Ühe kristalli orienteeruv mõõt on 21-22 x 17-18 mm. Ühe seene kaal on umbes 5-7 gr. Kuna tegemist on loodusliku kristalliga, on iga kristalli muster erinev. Sobivad hästi taskus kandmiseks.


Putin: Venemaa peaks kasutama erinevaid valuutasid\n12. september 2018 kell 12:13\nVenemaa president Vladimir Putin täna Vladivostokis majandusfoorumil. Foto: KIRILL KUDRYAVTSEV\nVenemaa president Vladimir Putin ütles täna Vladivostokis toimunud majandusfoorumil, et Venemaa peaks majandus- ja kaubandustegevuses kasutama rohkemaid valuutasid kui üksnes USA dollar, vahendab Reuters.\nPutini sõnul ei peaks Venemaa lootma rahvusvahelistes tehingutes üksnes dollarile.\nVenemaa keskpank on viimastel kuudel silma jäänud selle poolest, et on ostnud aktiivselt kulda ning Hiina jüaane.\nVenemaa keskpanga andmeil suurenesid Venemaa kullavarud juulis 29 tonni võrra. Tegu on suurima kuuajase tõusuga alates möödunud aasta novembrist. Viimase kahe aastaga on Venemaa kullavarud kasvanud kokku 37%.\nVenemaa kullavarude väärtus on praeguseks kerkinud 2170 tonnini ehk umbes 77 miljardi dollarini.