Taaskohtumised – EELK Kuressaare kogudus\nTaaskohtumised 26. detsember 2020\nKui lõppeva aasa veebruaris pidasin Kuressaare haigla vanadekodus armulauaga palvuse, ei osanud keegi arvata, et järgmine kohtumine saab toimuda alles jõulude ajal.\nSüdamekodu jõulupalvus 2019 aastal. Foto: Piret Pihel\nVaata, ma kuulutan teile suurt rõõmu, mis saab osaks kogu rahvale, et teile on täna sündinud Taaveti linnas Päästja, kes on Issand Kristus. (Lk 2:10–11)\nTeiseks jõulupühaks on peetud enamik pühadeteenistusi ja istutud väiksemas pereringis jõululaua ümber. Ametivend Tanel Ots avaldas enne pühi sotsiaalmeedias arvamust, et tänavused jõulud ei ole varasematest olemuslikult erinevad. Tanel ütleb: "Jõulud on saanud olla läbi aja ja kõige kiuste needsamad. Tänavu sünnib tähendusrikastele lugudele hulganisti lisa: jõulud haiglas, jõulud hooldekodus, vanavanemate jõulud ilma laste ja lastelasteta."\nJõulud on ikka samad, aga selleaastased kogemused ärgitavad seda teistega jagama. Tartu Pauluse koguduse õpetaja Kristjan Luhamets pani tähele, et jõulupühade eelne laste jumalateenistus oli rahvarohkem kui jõulupühade teenistused. Kaitseväe kaplan Peeter Paenurm tõdes, et huvitavaks kogemuseks on seegi, kui jõulukirikus on jõuluevangeeliumi kuulmas veidi enam inimesi kui esimestel jõuludel oli tunnistajaid Jeesuse sõime juures. Eriliseks ja meeldejäävaks kogemuseks on need jõulud olnud neile, kes said jõuluõhtu jumalateenistusest osa pilvedest varjutatud taeva all, Nõmme laululaval või Põltsamaa lossihoovis.\nKui vaimulike ootuseks on jõulude ajal peamiselt see, kas ikka jõuab kõigiks olulisemateks pühadeteenistusteks piisavalt ette valmistada ja kas inimesi tuleb nendest osa saama, oli tänavune mure vastupidine, et loodetavasti ei tule kirikusse jõululaupäeval liiga palju inimesi. Tundub, et see lootus täitus üle maa ja suures plaanis oli igal teenistusel inimesi reaalselt kohal tavapärasest kolm korda vähem.\nKindlasti on olnud ka peapiiskopil, arvestades valitsevaid olusid, õige tunnetus kui ta kirjutab oma läkituses: "Sel aastal veedetakse paljudes kodudes jõuluõhtu esimeste jõulude eeskujul – Jõululapse sündi tähistatakse kitsas pereringis."\nKogudust ja kirikut saab võrrelda vaimuliku koduga, kus tänavu on teatud tingimustel olnud ja on võimalik ühiselt koguneda jõuluõnnistusest osa saama. Arvestades Eesti kodudes mõne põlvkonna eest toimunud kultuurikatkestusega, kus lapsi enam kirikusse kaasa ei võetud, ning ühist palvetamist või piiblilugemist ei toimu, oleks ilmselt naiivne arvata, et enamikes kodudes oleks kõneaineks Jumala Poja inimeseks saamise sõnum.\nNende inimeste jaoks, kes nendel jõuludel siiski kirikutee jalge alla võtsid, olid need pühad nagu tõeline jõulukingitus. Ühes Saaremaa maakirikus, kus pean ise oma esimese jõuluõhtu jumalateenistuse, pidi tuntud muusikute pere oma jõuluõhtu reisiplaanid ümber tegema ja tänu sellele, olid nad valmis oma andidega kirikus kaasa teenima. Nõnda kõlas vanas kirikus summutatud laulu ja oreli kõrval tänavu eriti kaunilt trompeti ja viiulihelid. Nii mõnigi kirikuline märkis hiljem, et need jõulud jäävad eriliselt meelde.\nNende jõulude erilisus tuletas end valulikult meelde juba enne pühi, mil ilmnes, et oodatud pühadel ei ole võimalik tavapäraselt külastada haiglas ja hooldekodudes viibivaid lähedasi. Mind ennast on kinnitanud teadmine, et erinevalt vasematest aastatest, on vähemalt suuremetes hoolekandeasutustest nüüd tegevad vaimulikest hingehoidjad. Minuni jõudnud lood ja kogemused kinnitavad vaid seda, et seda on olnud selle aasta murede kõrval üks suurimaid tänu põhjuseid.\nKohtudes pühade eel ühe erahooldekodu juhatajaga, kelle hoolealusteni hingehoidjad ei jõua, avaldas ta soovi, et vaatamata erakordsele ettevaatlikkusele võiks vaimulik siiski tulla nende majja pidama jõulujumalateenistust.\nKui ma ise sain kutse, kümnekuulise vaheaja järel, Saaremaa haigla vanadekodusse, pidamaks jõulupalvust, olid hoolealused juba suures saalis istumas pika pidulaua ümber. Jagades soovijatele jõululaulude lehti, peatusin vaid viivuks mitme vana koguduse liikme juures, keda minul ei olnud võimalik kogu selle aasta jooksul kohata. Üks nendest haarast minu käest ja hoidis sellest kõvasti kinni nagu laps, kes kardab, et vanemad võiksid tema juurest ära minna.\nJõululaupäeval, mil hooldekoduses olid lauad koristatud ja igapäevane toiduring tehtud, valitses ruumides juba harjumuspäraseks saanud vaikus. Toast tuppa liikus, lisaks valves olnud hooldajatele sellel aastal enne hilisõhtust jumalateenistust hingehoidjast vaimulik, kelle jaoks olid kõik selle suure maja hoolealused saanud juba varasemast tuttavateks. Selleks ajaks oli enamik nende telefonivestlused lastega juba peetud ja üksikud külalised lahkunud. Vaimulik käis toast tuppa, peatudes aega võttes iga voodi juures. Koridoris liikuja võis kuulda toast kostvat vaikselt loetud Jõuluevangeeliumi ja laulu "Püha öö", mida oma sängides olijad aimamisi ja kohati ka kuuldavalt liikuvate huultega kaasa laulsid, meenutades meeleliigutusega oma elu kauneimaid Jõule.\nKirikus, raadios, televisioonis või sotsiaalmeedias jõulumulateenistusi jälginu kuulsid peapiiskopi sõnumit mis oli saanud tõeks: Jõululaps sünnib igal aastal igasse peresse, kuid ka igasse haiglasse, hooldekodusse ja lastekodusse. Ta sünnib igasse tuppa, palatisse ja kambrisse, kus jõuluimet ootab kasvõi üksainus üksik ja igatsev silmapaar. Jeesus teab, mida tähendab olla näljane ja janune, kodutu ja alasti, haige ja vangis, pikisilmi oodates, et keegi tuleb vaatama või ruttab appi.


Kultuurne hingamine | kultuuripraktikum\nTag archive for kultuuripraktikum\nReedel kogunevad Eesti mõtlejad Euroopa tuleviku üle arutlema\nin kultuurisündmus, tallinn\nTagged with euroopa, kultuuripraktikum, mis uudist?, sündmus\nReedel kogunevad Eesti kultuuriinimesed, teadlased, poliitikud ja ajakirjanikud, et katsetada uusi interaktiivseid arutlusmudeleid leidmaks, kuidas hakata lahendama Euroopa Liidu ees seisvaid küsimusi.\n2013. aasta kevadel kutsus Jose Manuel Barroso kokku Euroopa kultuurikomitee, kelle sihiks oli leida Euroopale uus idee. Pooleteise koos käidud aasta jooksul pakuti küll mitmeid lahendusi Euroopat vaevavale identiteedikriisile, kuid ei jõutud selle kriisi […]\nEesti aitab Euroopale uut ideed otsida\nin festival, kultuur, kultuurisündmus, tallinn\nTagged with euroopa, kultuuripraktikum, tallinn\nReedel, 5. septembril algab kolmepäevane kultuuripraktikum „Euroopa Uues Maailmas“, mis toob kokku Eesti mõtlejad, kultuuriinimesed, poliitikud ja ajakirjanikud, et arutleda Euroopa olukorra ja tuleviku üle. Aruteludest sündinud lühietendusi saab näha pühapäeval, 7. septembril toimuval Uue Maailma tänavafestivalil.Kultuuripraktikum on mõtteline jätk läinud aasta aprillis Jose Manuel Barroso poolt kokku kutsutud kultuurikomiteele. Pooleteise aasta jooksul koos käinud […]


Võõrutusnähud ftw - Page 3\nSubject: Re: Võõrutusnähud ftw 18th December 2011, 15:08\n"Jeah, vaevalt Burke mulle seletama tuleb, et kui ma põgenen siis parem lõuna suunas, sest mujalt nad saavad mind kätte," sõnas Mary silmi pööritades. Sellel mehel oli kivi südame asemel ju.\nSubject: Re: Võõrutusnähud ftw 18th December 2011, 15:09\n"Sinu juhendaja seletab seda," ütles Riley kergelt muiates. "Nad saaksid su igalt poolt kätte, nad ei peaks sinu tapmiseks sulle järelegi tulema. Aga see on kõik, mida ma ütlen," sõnas Riley. Jah, piisab vaid kiibi välja lülitamisest.\nSubject: Re: Võõrutusnähud ftw 18th December 2011, 15:13\n"Jeah.. Sest siin on kõik nii almighty'd, et neil on silmad igalpool ja seintel on kõrvad," sõnas Mary üsna sarkastiliselt. Ta oli endiselt arvamusel, et Division on lihtsalt hunnik pintsaklipslasi, kes tahavad ägedad olla.\nSubject: Re: Võõrutusnähud ftw 18th December 2011, 15:20\nRiley naeris vaikselt. "Jah... ükskõik, kus sa oled, seda teatakse," ütles mees kergelt muiates. Jap, alati teada, kus oled ja väga vabalt saab välja mõelda, mida teed. Olenevalt kohast.\nSubject: Re: Võõrutusnähud ftw 18th December 2011, 15:23\n"Mida iganes," sõnas Mary, ilmselgelt Riley juttu uskumata. Nii vägev see värk seal ka olla ei saanud. "Kuidas sina seda kõige üldse tead? Sa oled ainult tavaline agent ju."\nSubject: Re: Võõrutusnähud ftw 18th December 2011, 15:24\n"Me teamegi, mis meiega tehakse," ütles Riley naeratades. Ta silmitses hetke tüdrukut. "Kas sa tahad veel siin trepil olla või saadan su sinu tuppa?" Ta ei tahtnud end sisse rääkida järjest rohkem.\nSubject: Re: Võõrutusnähud ftw 18th December 2011, 15:42\n"Või siis arvate, et teate," sõnas Mary endamisi. "Ma arvan, et ma lähen magan veidi. Pea käib ringi jälle," ohkas neidis end püsti ajades. Kuigi need toad olid üsna kõledad küll, aga noh.. Ta oli kuulnud, et hea käitumise korral saab lisasid teenida. Tuli vist tallalakkujaks hakata.\nSubject: Re: Võõrutusnähud ftw 18th December 2011, 16:09\nArvavad? Vaevalt. Teavad päris kindlalt. "Olgu." Riley naeratas õrnalt ja tõusis samuti. Magamine on hea mõte. Ta peaks ka koju minema ja magama.\nSubject: Re: Võõrutusnähud ftw 18th December 2011, 16:34\nMmhmh.. Nagu need Divisioni bossid räägiksid enda orjadele kõike. Arvavad. Päris kindlalt. Mary kogus end hetke, hakates siis veidi ebakindlalt enda toa suunas liikuma.\nSubject: Re: Võõrutusnähud ftw 18th December 2011, 16:41\nSeda nad ikka teadsid. Riley järgnes neiule tasa, pilk tuttavaid koridore jälgimas. See oli nii ammu, kui tema seal algaja oli...\nSubject: Re: Võõrutusnähud ftw 18th December 2011, 16:45\nMary pilk seevastu oli maas. Mis mõttega neid halle ja üksluiseid seinu ikka vahtida. Nagunii näeb ta neid veel üsna pikka aega ju. Viimaks jõudsid nad tüdruku toani, mille ukse ta pooleldi kontrolliks avas. "Ma siis lähen," ohkas ta vaikselt.\nSubject: Re: Võõrutusnähud ftw 18th December 2011, 16:52\nRiley silmitses hetke ust ning noogutas. "Näeme võib-olla kunagi," ütles ta kergelt naeratades, ning suundus siis käsi taskutesse surudes mööda koridori edasi, et koju minna.\nSubject: Re: Võõrutusnähud ftw 18th December 2011, 16:54\nMary noogutas vaid ja kadus enda tuppa, võttes tee peal voodisse jaki pealt ja dressipüksid jalast. Neidis puges teki alla, tõmbas end kägarasse ja uinus peatselt.


Pruun parkett - Sisustusideed - Homer.ee\n7145 480 94\nAivan 1st floor\nDekoera galerii: Aivan light spacious\nOzols Brown Jasper\nViVeX galerii: BOEN parkets\nXcelsior galerii: EDRA\nLiven Kinnisvara galerii: Virbi tn näidiskorter\nMaja Rae vallas\nKaunid kodud - City24 galerii: City24#3114775\nKaunis maja ilusas ja rahulikus männimetsas.\nNarva mnt 46 näidiskorter\nNordic Brokers galerii: Narva mnt 46 näidiskorter\nSuurepärase asukohaga jugendstiilis Narva mnt 46 maja asub sisehoovis, seega Narva mnt tänavamürast eemal. Korteritel on kõrged laed, ühelipiline lai tammeparkett, kvaliteetne santehnika, parkimiskoht ja panipaik, viimase korruse korterid on läbi kahe korruse, enamustel korteritest on aknaga vannituba.\nInspiratsioon kummustist Olga\nEritellimusena valminud minimalistlik mööbel. Inspiratsioon kummustist "Olga" ning Marearca raamaturiiulist.\nEritellimusena valminud stiilne kummut.\nValamu - VINCENT\nSeinale kinnitatav või integreeritav valamu, laiusega kuni 1000-1500mm.\nEritellimusel valminud väga mahukas riidekapp.\nTisleritööna valminud jõulise disainiga kahe uksega riidekapp nagu neid 100 aastat tagasi võis majapidamistes tihti kohata. Peen käsitsi viimistlus annab hea ja eheda väljanägemise. Uksed on lukustatavad stiilse võtmega. Hea valik stiilitundlikule inimesele!\nEritellimusel valminud paariskapp. Stiilne, põnev ja väga praktiline mööbliese.\nValamu - OVO-S\nEumar galerii: OVO vannitoaseeria - valamud, vannid, dušialused\nSeinale kinnitatav valamu, laiusega 365-411mm.\nValamu - OCEAN\nSeinale kinnitatav või integreeritav valamu, tasapinna mõõtulõikamise võimalusega, laiusega kuni 600-1400mm.


iPhoto '11 jääb raamatukogu värskendamisest kinni; Keerlev ratas; Paranda\nMõned kasutajad on teatanud probleemist, mille puhul iPhoto ’11 jääb kinni raamatukogu täiendamise protsessi, mis toimub vahetult pärast programmi installimist (iLife komplekti osana). Selle probleemiga kasutajad võivad saada halli ekraani ja pöörleva edenemise indikaatori määramata ajaks.\nValige teek. Hoidke iPhoto ’11 käivitamise ajal valikuklahvi all, seejärel valige oma praegune iPhoto teek, mis asub kaustas Pildid> iPhoto.\nRaamatukogu uuesti üles ehitada. Hoidke andmebaasi taastamiseks iPhoto käivitamise ajal käsu- ja suvandiklahve (või alt) klahve. Kui see ei õnnestu, laadige alla ja installige iPhoto Library Manager ning kasutage selle ülesehitamise funktsiooni.\nDesinstallige DivX. Mõni selle probleemi esinemise põhjus võib olla DivX-koodeki olemasolu. Otsige / Library / QuickTime või ~ / Library / QuickTime ja eemaldage DivX-koodek, seejärel taaskäivitage.\nKustuta mälestused. Käivitage iPhoto ’09 ja kustutage kõik mälestused, seejärel proovige uuesti käivitada iPhoto ’11 ja teha uuendusprotsess.\nKustuta failid iPhoto paketist. Leidke kaustast Applications kaust iPhoto (klõpsake valikut Spotlight [suurendusklaasi ikoon] ja tippige Applications), seejärel paremklõpsake või klõpsake hiire paremklõpsul iPhoto rakenduse ikooni ja valige „Show Package Contents”. Kustutage järgmised failid:\nseejärel taaskäivitage oma Mac ja proovige uuesti käivitada iPhoto ’11.


Inno ja Irja kohvik: Venemaa küpsetab väikse Eesti emotsionaalselt ära?\nVenemaa küpsetab väikse Eesti emotsionaalselt ära?\nVäljavõte Delfi veebis.\nVäga huvitav jutt Delfis Fukušima tuumajaama õnnetuse kohta, millest selgub, et suurimat kahju ei põhjustanud mitte kiiritus, vaid üldine hirm ja stress.\nSarnast olukorda võib tähendada seoses Venemaaga, mis on juba aastaid külvanud Eestis hirmu ja kohati suisa paanikat. See puudutab tervet ühiskonda, nii juhte kui lihtsaid inimesi. On tunda, et inimesed on stressis, sõjajuttudest väsinud. Aga see just ongi vastase eesmärk - muuta inimesed ükskõikseks oma tulevikus suhtes.\nEestis on märgata stressist tulenevat ärrituvust, tigedust ja õelutsemist. Teineteisele öeldakse halvasti, see kumab läbi poliitilistest debattidest. Kogu keskkond on muutunud väga närviliseks, üha vähem on märgata lõbusaid, naervaid nägusid. Kui naerdakse, on see sunnitud, selline ameerikalik keep smiling, mitte õnne- ja heaolutunne.\nPaha lugu on see, et selline asi ainult süveneb ning Läänest õhutatakse hirmu ja paanikat. Närvilisust lisab migratsioonioht. Pole siis ime, et näiteks Mart Helme tõi oma presidendiks kandideerimise põhjusena välja, et ta on nõrganärviline. Tõesti - inimesed teevad praegu otsuseid, mida nad tavaolukorras ei teeks, käituvad nii, nagu nad tavaliselt ei käituks. Ühiskond on stressis ja kui see nii veel kaua kestab, mõjub see halvavalt.\nkirjutas Inno at 03:01


Kulla müügi tõttu kaotasid Euroopa keskpangad 40 miljardit dollarit - Äripäev\nKulla müügi tõttu kaotasid Euroopa keskpangad 40 miljardit dollarit\n07. mai 2009, 11:18\nEelmine artikkel: Välisfirmad vahetavad eestlastest juhid välja\nJärgmine artikkel: Valitsus kiitis täna heaks korruptsioonivastase seaduse eelnõu\nKokku müüsid Euroopa keskpangad siis 3800 tonni kulda, millega teenisid majanduslehe arvutuste kohaselt kokku umbes 56 miljardit dollarit. Võttes arvesse võlakirjadel ning muudelt investeeringutelt saadud tuludele, võib sellele lisada veel 12 miljardit dollarit. Kuid majanduslehe arvutuste kohaselt oleksid Euroopa keskpangad täna 40 miljardi dollari võrra rikkamad, kui nad oleksid kulla müümata jätnud. Kõige rohkem on kaotanud Šveitsi keskpank, mis müüs toona 1500 tonni kulda ja on seetõttu 19 miljardi dollari võrra vaesem. Bank of Englandi kaotus on viis miljardit dollarit.\nKuldjuveelide nõudlus kukkus kokku\n20. May 2009, 22:08


August, 2018 | Finesta\nEesti tööturu hetkeseisu iseloomustab esmajärjekorras sobivate oskuste ja kogemusega töötajate nappus kõikides valdkondades. Töötuse määr on viimase 10 aasta madalaim ja vabu töökohti on rohkem kui oskuste ning kogemuste põhjal ametisse sobivaid inimesi. Sobiva kvalifikatsiooniga inimesed on juba neile meelepärase tööga hõivatud ning töötajate lojaalsuse kasvatamine on muutunud paljude ettevõtete prioriteediks.Töötajate puudus on seadnud küsimärgi alla paljude ettevõtete kasvupotentsiaali ja konkurentsivõime. Teisalt annab Eestis tunda regionaalpoliitiline aspekt töö ja ettevõtluse arengus. Ettevõtted ja pakutavad töökohad asuvad enamasti suuremates keskustes, mis eeldab kaugemal maapiirkonnas elavalt inimeselt transpordivõimalust. Juhul kui tööks vajalike oskustega, motiveeritud töötaja on leitud, võib töökoha kinnitamisel määravaks saada...\nKas teadsid, et Finesta kaudu töötab erinevates ettevõtetes juba üle 1000 renditöötaja? Eestis on renditöö võimalused veel vähe tuntud, kuid üha rohkem on ettevõtted sellisest töövormist huvitatud. Põhjuseid on mitmeid. Enamasti on tegemist nõudluse või tootmismahtude perioodilise suurenemisega, mis tekitab olukordi, kus uusi töötajaid on ettevõttesse tööle tarvis pidevalt. Finesta töötajaid renditakse eelkõige just tööstussektorisse, järgnevad kaubanduse ja laonduse valdkonnad. Vähem on rendipoolel nõudlust tippjuhtidele ja inseneridele, ent harv pole siiski ka see, et Finesta rendib oma kliendile tippspetsialistist tootmisjuhti või kõrgtasemel raadioinseneri. Mida tähendab renditöö töötaja jaoks? Kui tavaliselt on töölepinguga seotud kaks osapoolt – tööandja (ettevõte) ja töötaja,...


Heidi Vihma • 3 juuni 2016\nRibe sisekujundus, menüü ja teenindus pole midagi ebatavalist, kuid kõik on väga peenelt lahendatud ja kvaliteetne. Foto: Raul Mee\nUusi söögikohti tekib juurde kui seeni pärast vihma, kuid restoran Ribe püsib restoranide edetabeli eesotsas juba üheksandat aastat.\nRibeAadress: Vene 7, TallinnTelefon: 631 3084Avatud: 12–23\nPunktid: 27/30Toit ja jook: 9Teenindus: 9Interjöör: 9Põhiroogade hinnad: 12–17,50 eurot\nLoe veebist Äripäeva restoraniteste:www.aripaev.ee/restoranitest\nNauditavad toiduansamblid. Ribes on alati eelistatud kohalikku toorainet, millele otsitakse uusi vorme ja mida täiendatakse maailma maitsetega. Nii ka nüüd: lambapraadi täiendab tapenaadikaste (tapenaad on lisand Itaalia köögist, põhikomponendiks oliivid – toim), Järveotsa vutile lisavad maitset Kreeka pähklid ja kuivatatud ploomid. Ühele taldrikule on kokku pandud suitsulest ja kalmaar, veise-seeneleent ja soolatud veiseribi täiendab trühvlikreem. Igav ei ole, pole kunagi olnud. Ribes on olnud päris mitu peakokka, igaüks oma pagasi ja käekirjaga, kuid erisustele vaatamata on püsinud alles menüü omanäolisus: hooajaline, kohalik, traditsioone ja toorainet austav, samas üllatav ja mänguline.


Mehed arutlesid emadepäeva eel lähisuhtevägivalla üle | Õhtuleht\nMehed arutlesid emadepäeva eel lähisuhtevägivalla üle (14)\nKristiina Tilk, 8. mai 2017 16:48\nPereterapeut ja vaimulik Naatan HaamerFoto: Alar Truu\nMiks on lähisuhtevägivalda Eestis nii palju ja kuidas seda ennetada? Kuidas märgata ohvrit ja kas vägivallatseja on võimeline muutuma? Neile küsimustele otsiti vastuseid tänasel emadepäeva konverentsil „Räägivad mehed: miks vägivald armastab vabadust?“.\nPerevägivalla juhtumite arv Eestis on talumatult kõrge. Sotsiaalkindlustusameti statistika kohaselt pöördus mullu ohvriabi poole üle 6400 inimese, neist 68% olid perevägivalla juhtumid ja valdav osa abi otsijatest olid naissoost.\nSpetsialistide sõnul on see vaid jäämäe tipp ning vägivalda, sealhulgas vaimset, on meie ümber oluliselt rohkem, kui see ametlikus statistikas kajastub või kõrvalseisjad märkavad.\nSeejuures õigustavad vägivalda ühiskonnas mitmed levinud müüdid – leitakse, et naine ise provotseerib meest oma pideva virisemisega ning perevägivald on pigem elukaaslaste omavaheline asi ja vägivalla ohver ise süüdi, kui ei suuda vägivallatseja juurest lahkuda ja elu otsast alustada. Kuid kas see ikka on nii?\nPereterapeut ja vaimulik Naatan Haameri sõnul peab ühiskond mõistma, et perevägivald ei ole ainult ühe pere probleem vaid ulatub palju kaugemale ning kõige hullem selle juures on poolte vastandamine – naised meeste ja mehed naiste vastu ning igasugust ohvristamist tuleks vältida.\n„Mina ei tahaks näha naist ohvrina vaid terve, sõltumatu, iseseisva, toimetuleva inimesena,“ ütleb Haamer. „Minu soov oleks mõelda selle peale, et meist ei pea keegi olema ohver, ohvril pole väljapääsu, tal pole jõudu – vastupidi, meil on vaja sisendada, et sa ei ole ohver, saad hakkama.“\nEt vägivallatsejaks võib saada ka lapsena lilledega rääkiv ja neile pai tegev ning kiusamist mitte salliv inimene, teab endine narkosõltlane ja kurjategija, praegu kogemusnõustajana tegev Immanuel Volkonski, omast kogemusest.\n„Kaklustest said sihipärased röövimised, kus ohvri peksmine oli alati reegliks ja sageli ainus põhjus. Valus ja häbi tunnistada, aga aususe mõttes – mulle meeldis seda teha. Ma nautisin seda põnevust, üleolevust, adrenaliini,“ meenutab Volkonski möödunut.\nVolkonski ütleb, et on end hiljem analüüsinud ning mõistnud, et teda muutis selliseks hirm – hirm olla tõrjutud ning see sai alguse juba lapsepõlves, mil ta ühest küljest kartis koolikiusajaid, kuid teisalt kadestas neid, sest neid pealtnäha austati.\nKogemusnõustaja Immanuel VolkonskiFoto: Alar Truu\n„Minu sisemised väärtused ei pidanud kiusamist õigeks – alguses elasin passiivselt kaasa, ei astunud enam vahele ja lõpuks harjusin sellega ära. Alguses oli valus ja kahju, varsti ükskõik, naerad kohusetundest kaasa, sealt edasi – hakkasin ise tegema, kadus kaastunne,“ ütleb Volkonski. „Tegelikult on tõeliselt kõvad mehed need, kes käituvad õigesti.“\nOlümpiavõitja Jaak Uudmäe pälvis kuulajate suure poolehoiu ning kõne lõppedes kostus saalist hõikeid: „Korrata, korrata!“\nUudmäe ettekanne kandis pealkirja „Mida teha, et elufookus käest ei läheks?“ ja ta tegi seal nalja selle üle, kui veidralt kõlab see, et tema elu fookuseks on kolmikhüpe.\nTeiseks ja kolmikhüppest mitte vähem oluliseks fookuseks peab Uudmäe enda abielu, mille saladus peituvat suulises abielulepingus.\n„Ütlesin, et mina tema juurest ära ei lähe, aga tema võib minu juurest ära minna, kui selleks on hea põhjus. Sellise mõistliku etteteatamisajaga muidugi – kolm nädalat,“ kirjeldab Uudmäe lepingut ja lisab, et pärast seda muutus naine palju ja suhe läks hoopis paremaks.\nOlümpiavõitja Jaak UudmäeFoto: Alar Truu\nPaneelidiskussioonil arutlesid piiskop Einar Soone, Siseministeeriumi korrakaitse- ja kriminaalpoliitika osakonna juhataja Veiko Komusaar ja kirjanik Mihkel Kunnus.\nKunnus leidis, et vägivallavaba perekond tänapäeva Eesti ühiskonnas on utoopia ning probleemide ärahoidmiseks ei tohiks liiga vara abielluda ja kui on vaja abi otsida, ei tohi olla häbistruktuuri.\nKomusaar usub, et kui perevägivald jõuab juba kriminaliseerimiseni, oleme abi andmisega natukene hiljaks jäänud. Soone usub, et abi vägivalla vähendamisel oleks juba põhimõttest: „Ära tee teisele seda, mida sa ei taha, et sulle endale tehakse.“\nPaneeldiskussioon: "Missugune perekond on vägivallavaba?" Vasakult: Piiskop Einar Soone, Siseministeeriumi korrakaitse- ja kriminaalpoliitika osakonna juhataja Veiko Komusaar ja kirjanik Mihkel Kunnus.Foto: Alar Truu\nKonverentsi korraldas SA Väärtustades Elu, kelle eestvedamisel toimuvad emadepäeva ja isadepäeva konverentsid regulaarselt alates 2012. aastast.


Prefab Ülevaade: - 2019 | Maja ja ehitus\nEhita valamu kapp - see, mida sa peaksid mõtlema\nPõhiline Maja ja ehitusPrefab Ülevaade:\nMoodulmaja ehitamine kiires liikumises\nPaljud ehitajad tuginevad tänapäeval kokkupandavatele majadele, sest kokkupandud ehitiste eelised on ilmsed:\nKes otsustab kokkupandavate maja vajaduste üle mitte pikka aega ehitada, kuid võib arvestada 4-6 kuu reeglite loomise ajaga.\nOlla tema enda ehitaja\nOrganisatsioon toimub käest, nii et üks Kõik lühidalt uue kodu ehitamise ajal on.\nVäärtus raha eest\nPeale selle Hind ja kogumise kuupäev fikseeritud algusest ja sa võid planeerida oma nelja seina rahu\nMoodulmajad on nüüdseks pärast Modulaarne konstruktsiooni põhimõteMis pakub kliendile palju individuaalsuse võimalusi, olgu see siis siseruumides või väljas. Maja "reketist välja" on juba ammu vananenud, nii et teil on vahepeal Vannitoa varustuse, põranda valiku, ehitusteenuste jne vaba valik\nValitud valikud on nii paigaldatud vastavalt kliendi soovile ja maja antakse lõpuks käivitusvalmis.\nTeine võimalus on Ehitusettevõtte poolt ehitatud kesta ehitamine ja enda panuse abil ise valmisolek küsida. Sel moel saate säästa lisakulusid ja tuua isikliku viimistluse oma kodusse kasutamiseks.\nTeised plussid on üks prognoositud pikk eluiga, samuti üks suur energiasäästupotentsiaal materjaliomaduste ja väga tõhusa soojusisolatsiooni tõttu.\nKui kiiresti oma kodu saab reaalsuseks muuta, näidatakse seda alljärgnevas videos.\nSelleks, et hoida oma perspektiivi kodu planeerimisel, on lets-rebuild.com kokku võtnud ja selgitanud lühidalt kõige olulisemaid tehnilisi termineid "majaehituse" teemal.\nKui enamik ehitusettevõtteid eemal keldrikonstruktsioonist, on Gütegemeinschaft Fertigkeller (GÜF) liikmetele tund aega jõudnud. Tänu aastakümnete pikkusele kogemusele keldrikonstruktsioonide vallas saavad nad hõlpsasti teostada projekte problemaatilistes ehitusvaldkondades, näiteks metsa või mäenõlval. Veekindla kvaliteediga betooni ja "valge vanniga" struktuurne kahjustus on juba eelnevalt välditud.\nVastupidavad tõhususe puitmajad\nPuit on tuleviku ehitusmaterjal. Tänu oma konstruktsioonile on see väga stabiilne, seda saab kasutada paindlikult ja tal on suurepärased soojusisolatsiooniomadused. Lisaks on see taastuv ja kodumaine tooraine, see on CO2-neutraalne ja loob tervisliku sisekliima.\nMaja ehitamine loodusvaradest\nMahepõllumajanduslikud kodud on trendikad: ilusate, tervislike kodu jaoks looduslikest toorainetest valmistatud sensuaalsete materjalide, optimaalse energiasäästu abil, mille arhitekt on individuaalselt kujundanud, et tunda end hästi ja hellitada...\nEnergiatõhusus kokkupandavates ehituses\nKui soovite maja ehitada, peaksite juba mõtlema täna homme energia säästmise reeglitele: 2009. aasta oktoobris vajab uus energiasäästu määrus (EnEV) 30% vähem iga-aastast primaarenergia nõudlust uute hoonete jaoks ja 15 protsenti vähem soojuskadusid maja ümbrikus.\nPiirkondlikud tüüpilised kujundused\nNagu maa, nii et majad: Mõnedes Saksa piirkondades annavad tüüpilised stiilielemendid hoonetele sajandite jooksul eksimatut nägu. Ja mitte ainult ajaloolistes linnakeskustes, vaid ka uutes arengupiirkondades Põhjamerest Alpide servani. Ilmselgelt regionaalne iseloom ei ilmu loomulikult kunagi moest. Kaasaegsed kokkupandavad majad tõlgendavad traditsioonilisi arhitektuurstiile ja ühendavad need säästva tehnoloogiaga.\nValmistatud majad Poolast - odav või odav?\nValmistatud maja odav: Odav monteeritav maja Poolast võib olla põnev pakkumine. Nii saavad Saksa ehitajad osta odava maja ja säästa palju raha.\nEnamik mõtleb mõiste "kokkupandav maja" igav koju baar, kuid see idee on juba minevikku! Tänapäeval on kokkupandavad ehitustööd vastavalt modulaarsele põhimõttele. Klient saab valida erinevate ehituselementide hulgast ja sel viisil kohandada oma unistuste kodu.\nVanemate kokkupandavate majade renoveerimine on kindlasti ekspertidele tähtis: Hessia ehitusettevõttel INTHERMO on vajalik kogemus ja tootevalikusse kuulub mitmeid eritooted, millega vanad puidust paneelid saavad kogenud puusepad ja kogenud ehitajad jälle armastada. Nende hulka kuuluvad muuhulgas väga tõhus lamba villane fliis, mis võib isegi parandada siseõhu kvaliteeti.\nKäsitöö mallid ja käsitöökaared\nEhita aia tiik, tiigi filter ja tiigi pump\nTinkeri kokkuklapitavad kaardid\nVoodite ehitamise plaanid\nTehke puidust mänguasjad ise\nGartenmöbel Bauplan-Archiv: Aialaua, aia-lamamistool, aiapink või veranda kiik, et ehitada ennast\nLasteaia jaoks mängimööbli ja lampide ehitamine\nVideo Board: The Benefits of Prefab Homes\nVärvige Duluxi vannitoa ja köögi-plaatide plaadid ümber\nIgav, igav plaat on pass. Isegi armastamata plaatide värvid ei tohi keegi taluda. Kuna glasurit plaatide lakiga paistavad vanad seinaplaadid väga kiiresti, nagu esimesel päeval - ja teie lemmikvärvides.\nKatusekatte isolatsioon džuudisolatsiooniga\nKatusekottide kotid on tõestanud pööningute isolatsiooni. Uuri, kuidas džuudi saab kasutada isolatsiooniks ja millised on selle eelised.\nPlaatide paigaldamise plaan - sümmeetria plaatide paigaldamisel\nPlaatide paigaldusplaan: plaadid paigaldatakse sümmeetriliselt põrandatele, seintele ja rasketesse kohtadesse koos plaatide paigaldamise plaanidega.\nKivi vaip võib samuti panna meistrimees. Kõik, mida vajate steinchenteppichi kohta, on siin saadaval.\nKeldrikorruse ruumide õhukuivati\nKeldrikorrusel asuvad õhukuivatid võivad takistada häguste lõhnade, hallituse ja plekkide ja keldrite teket.\nKlõpsamine laminaadile - juhised do-it-yourselfers'ile\nPaigaldage laminaadi juhised: valmistage põrand samm-sammult ette ja asetage click laminate. Nõuanded paisumisvuugide ja süvendite jaoks.\nEsmaabi kodu- ja töökohale: näitame, kuidas ravida kõige tavalisemaid vigastusi kodus ja tööl.\nÕige äravoolutorud - see toimib\nLekke äravoolutorud lõhna ja lekkiva reovee tõttu kahjustavad rajatist. See tähendab toimimist kiiresti. Kuidas me ütleme.\nPõrandalaua renoveerimine: Puidust põrandalauad peenestatakse ja pitseeritakse\nPuitpõrandate suur eelis: neid saab renoveerida. Siin on põrandalaudade ja puitpõrandate liiv ja pitser.\nVetikate eemaldaja võrdlus 2018\n➤ praegune vetikate eemaldaja võrdlus 2018. Aastal lets-rebuild.com. Võrdle nüüd ja tellige top vetikate eemaldaja online!\nLakk - akrüüllakk - alküüdvaigu lakk - sünteetiline lakk\nKontrollige puitpindu - tervisliku puidu märgid\nMarten Scare võrdlus 2018\nValmistage seinad: mask, kate, katseseinad ja eeltöötlus\nÜlevaade: Energiatõhusus hoonetes, Jürgen Pöschk (ed.)\nKandke tihenduspulbrid - sulgege seinad ja põrandad\nTihenduspulbri pealekandmine: veekindlad niisked seinad ja põrandad, millel on mineraalsed tihendusjäätmed, lets-rebuild.com juhendi abil\nTrendi seinad: kaasaegsed tapeedid igale maitsele\nOstunõustamise juhataja: teleskoop-redel, alumiiniumraam, redel jne.


Kehra ja Viimsi noppisid teises voorus lihtsa võidu - Käsipall - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nEelmise hooaja pronksimeeskonna Kehra ja debütandi Tallase duellis oli intrigeeriv asjaolu see, et viimaste peatreeneritoolil istus põline Kehra treener Jüri Lepp. Kehra pani oma paremuse siiski maksma juba avapoolajal, mis võideti 18:10. Teine poolaeg mängiti viiki ja Kehra võidunumbrid olid lõpuks 28:20.\nKehra edukaim oli 6 väravat visanud Dmõtro Jankovski. Antti Rogenbaum ja Kaspar Lees lisasid 4 väravad. Jaan Kauge, Marko Slastinovski ja Viktor Skripaki arvele jäi 3 väravat. Tallase poolel viskas Markus Viitkar 7 ja Risto Kiil 5 väravat.\nViimsi oli Tapast võõrsil üle 37:24 (19:10). Viimsi poolel viskasid koguni 10 väravat Rail Ageni ja Robin Oberg. Gert Trofimov ja Ailar Puhasmets vastasid Tapa poolel viie väravaga.\nLiigatabelis on Kehral ja Viimsil 4 punkti. Viljandil ja ühe mängu vähem pidanud Põlva Servitil on 2 punkti. Tallas, Aruküla ja Tapa pole punktiarvet avanud.


Neljapäeval toimub Kopli ja Paljassaare rattaretk - P-Tln\n4. aug. 2021 kell&nbsp08:25\n5. augusti õhtul toimub põnev avastusretk Tallinna kahel kõige huvitavamal poolsaarel – Paljassaare ja Kopli.\nRetkel vaadatakse üle merekindlus, mis täitis lähiajaloos Patarei vangla funktsiooni ja sõidetakse läbi šikist Noblessneri kvartalist. Koplis saab tutvuda uhiuute liinide ja poolsaarte tööstusajalooga.\nKontrastiks omaaegsetele suurtööstustele asub Põhja-Tallinnas ka kaunis loodusala, kust jookseb läbi mitu matkarada. Paljassaare hoiualal saab nautida vaadet Tallinna lahele ja kauneid hetki looduses.\nIgal osalejal on rattasõidu ajaks küljes audioseadmed, mille abil kuulata giidi juttu ilma, et peaks kõik üksteise otsas koos sõitma. Samuti saavad soovijad korraldajalt ratta, kiivri ja helkurvesti ja kehakinnitust.\nLisainfo ja registreerimine toimub Waypoint Tallinna kodulehel.\nMärksõnad: Kopli, Paljassaare, rattamatk, Waypoint


LTC0178/1 - Avatud stuudio: omakogemuslik kunstiteraapia\nTallinn, Räägu 49, Rä-317\n26 akadeemilist tundi (kontaktõpe 24 tundi, iseseisevõpe 2 tundi)\nTäienduskoolitus on suunatud kunstiteraapijaid õppinud ja/või oma töös kasutavatele praktikutele. Sellele koolitusele on oodatud õppijad, kes on varem osalenud Victoria Scotti täienduskoolitustel: Kunstiteraapia teooriad ja meetodid ja/või Praktiline kunstiteraapia. Samuti on koolitus sobiv TLU kunstiteraapia lõpetanud üliõpilastele ning magistrantidele, ning praegustele TLU magistrantidele.\nsaada osa avatud stuudio omakogemusest ning tutvuda teoreetilise ja filosoofilise baasiga.\nAvatud stuudio meetodid omakogemuse kaudu: tutvumine ja võimaluste avastamine. Omakogemuse kasutamine isiklikuks ja professionaalseks arenguks. Kunstiteraapia materjalide kasutamine. Avatud stuudio teemalise kirjandusega tutvumine ja selle mõtestamine.\ntunneb avatud stuudio mõju omakogemuse kaudu ning on süvendanud seda kirjanduse läbitöötamise ning seminarides arutluse käigus.\nvajalik eelnev teadmine ja kogemus kunstiteraapiate erialast või kunstiteraapiate koolitustest\nVictoria Scotti (PhD) on kunstiterapeut, kes on omandanud doktorikraadi kunstiteraapias Drexel University s USAs ja magistrikraadi kunstiteraapias New Yorgis School of Visual Arts'. Ta on töötanud erinevates organisatsioonides USAs ja Euroopas nii täiskasvanute kui lastega ning olnud külalisõppejouna tegev Tallinna Ülikoolis alates 2006. aastast.\nKoolitus toimub kolmel päeval. Osalemine lähiõppes (80%): aktiivne osalemine seminarides ning avatud stuudio grupitöös. Kirjanduse läbitöötamine. Koolituse käigus toimunud protsessi ja tööde esitlemine grupile.\nVictoaria Scotti, PhD.\n200 EUR (osaleja, hinnale ei lisandu km)\nLoodus- ja terviseteaduste instituut, Madli Tõitoja, + 372 5816 0219, madli.toitoja@tlu.ee\nLoodus- ja terviseteaduste instituut, Victoria Scotti , victoriascotti@gmail.com\n27.06.2018 10:00-17:15 Avatud stuudio: Omakogemuslik kunstiteraapia Victoria Scotti Rä- 317\n28.06.2018 10:00-17:15 Avatud stuudio: Omakogemuslik kunstiteraapia Victoria Scotti Rä- 317\n29.06.2018 10:00-17:15 Avatud stuudio: Omakogemuslik kunstiteraapia Victoria Scotti Rä- 317


Eesti Piibliseltsi koduleht – Tänuüritusel Helsingis\nEesti Piibliseltsi esindajad osalesid oktoobri keskel soome-ugri piiblitõlkijate tänuüritusel Soomes.\nHelsingis toimu mitu sündmust pealkirja all „Piibel soome-ugri rahvastele“. Nendega taheti tuua ühiselt Jumalale tänu piiblitõlketöö eest hõimurahvaste seas, kellest suurem osa saab juba lugeda Piiblit emakeeles. Tänaseks on Uus Testament tõlgitud juba kümnesse soome-ugri keelde! Viimasena valmis selle tõlge 2018. aastal permikomi keeles.\nVenemaa rahvastest saabus Helsingisse kuus piiblitõlkijat: Mihhail Atamanov (udmurdi), Daniil Popov (komi), Olga Kuukauppi (mokšamordva), Larissa Orzajeva (mari), Zinaida Dubinina (aunusekarjala) ja Nina Zaitseva (vepsa). Peale nende olid kohal soomlastest spetsialistid, tõlketiimide liikmed: Marja Kartano (udmurdi), Riitta Pyykkö (ersamordva), Tiina Ollikainen (mari- ja mäemari), Juhani Makkonen (handi ja mansi), Anne Kuosmanen (permikomi) ja Sinikka Saari (vienakarjala).\nEsimene hõimurahvastele pühendatud tänupidu toimus laupäeval, 13. oktoobril pärast vigiiliat Uspenski katedraalis. Külaliskõnelejaks oli keeleteadlane ja piiblitõlkija, ortodoksikiriku ülemdiakon Mihhail Atamanov Udmurtiast. "Lugege ja palvetage emakeeles, siis säilitate oma keele," pani ta kuulajaile südamele. Kõneles ka Soome Piibliseltsi peasekretär Markku Kotila.\nPühapäeval, 14. oktoobril Helsingi Vabakirikus toimunud pidulikul tänuüritusel osalesid ka Eesti piibliseltsi esindajad. Eri keeltes sai kuulda Pühakirja teksti. Piiblitõlkijad rääkisid oma kogemustest. Palju on nähtud vaeva, vaja on olnud kannatlikkust ja valatud isegi pisaraid, kuid seda suurem on rõõm, kui töö on lõpuks vilja kandnud. Vepsa keeleteadlane Nina Zaitseva meenutas, kuidas ta alguses ei uskunudki, et tõlketöö vepsa keelde üleüldse võimalik oleks. Kuid Jumalal olid teised kavatsused ja vepsakeelne Uus Testament ilmus 2016. aastal.\nEhkki piiblitõlkijad ja tõlketoimetajad on üheskoos töötanud aastaid, on eri keeltega töötajate ühine kokkusaamine harv. Seda suurem oli rõõm ühisest osadusest.\nSündmuse eestvedajaks olid Helsingi Piiblitõlkeinstituut, Soome Piibliselts ja Avainmedia.


Lauri Luik: viime Eesti hariduse Põhjamaade tasemele | Page 2 | Reformierakond\n01. November 2011 14:59\nEesti õppurid peavad saama parima võimaliku hariduse ning leidma efektiivse rakenduse tööturul. Need on kaks peamist sihti, mille oleme endale seadnud uut kõrgharidusreformi kavandades.\nEfektiivne rahastamine, maailmatasemel õppejõud, motiveeritud tudengid, kaasaegne taristu ning tihe koostöö erasektoriga on aluseks, et saaksime seatud sihtideni püüelda ja nendeni ka jõuda.\nTasuta asju ei ole olemas, seetõttu räägime edaspidi mõiste "tasuta" asemel maksumaksja raha eest kompenseeritavast kõrgharidusest.\nReformierakonna jaoks on oluline, et ühelgi võimekal inimesel ei jääks haridus omandamata finantsiliste raskuste tõttu. Seepärast peame vajalikuks suurendada tublide noorte võimalusi maksumaksja kulul kõrgharidus omandada.\nHaridusministeeriumi poolt välja käidud reformikava kohaselt oleks õppimine avalik-õiguslikus ülikoolis eestikeelsel õppekaval maksumaksja kulul kõigile neile tudengitele, kes ületavad lävendi ja läbivad õppe täismahus (30 EAP-d semestris). Oma raha eest saaks õppida erandkorras eksternina, kuid sellisel juhul ei käsitleta õppurit üliõpilasena. Need, kes ei täida õpet etteantud mahus, peavad tegemata jäänud ainepunktide eest maksma.\nOlen seisukohal, et kindlasti peab säilima võimalus oma õpingute eest soovi korral täismahus ise maksta, kaotamata seejuures üliõpilase staatust. See on eluliselt oluline ka ülikoolide jaoks, kuna praegu moodustab riigieelarvevälistelt kohtadelt teenitud raha ca 20–30% õppeasutuste eelarvest. Erakapitali kaasamist ei tohi piirata.\n30 EAP täitmise nõue igal semestril välistab tudengitel võimaluse näiteks samal ajal tööl käia. See piirang ei ole kuigi liberaalne ja võtab tudengilt võimaluse erialast praktikat saada ning lisakapitali koguda. Rääkides elukestva õppe arendamisest ning vaadates trende, kus vanemate kui 25-aastaste tudengite hulk kasvab, on igal juhul ratsionaalne täismahu nõuet langetada näiteks 75–80%-le ehk 22–24 punktini. Tagamaks seejuures paremat kvaliteeti, oleks mõistlik lisada kvantiteedinõudele ka kvaliteedikriteerium, näiteks keskmine hinne vähemalt 3,8.\nKuna eelnõu järgi oleks õpe maksumaksja kulul vaid eestikeelsel õppekaval (koos mõningate eranditega), peame enne seaduse jõustamist selgeks tegema erandite võimalused ning kaaluma läbi antud muudatuse mõjud. Kas ei või juhtuda näiteks seda, et üliõpilased, kes maksumaksja poolt makstava õppe latti ei ületa, suunduvad otse ingliskeelsele õppele või hoopis mõnda muusse riiki?\nLävendite tekkimisel on tarvis üle vaadata riigieksamite süsteem. Kui ülikooli hakatakse võtma ühtsete sisseastumiskatsete alusel, siis kas riigieksamite süsteemi enam sellisel kujul üldse tarvis läheb? Leian, et sellisel juhul võiks riigieksamid asendada koolieksamitega. Mis saab aga siis, kui lävendi ületab prognoositust kaks korda enam tudengeid? Kust võetakse lisaraha?\nPraegu toimiv riikliku koolitustellimuse süsteem on oma aja ära elanud. Seda on tunnistanud mitmed osapooled, kellega oleme seaduseelnõu menetledes suhelnud. Selle asemel kavandame üleminekut tulemuslepingute süsteemile. Selleks, et väljund tööturule oleks võimalikult adekvaatne, on oluline senisest enam kaasata eraettevõtjaid, kes oskavad turusituatsiooni kõige paremini prognoosida. Riigi jaoks strateegiliselt olulised erialad reguleeritakse samuti tulemuslepinguga. Meelitamaks tudengeid õppima näiteks õpetajaks või eesti keele filoloogiks, on kavas luua n-ö motivatsioonistipendiumid.\nÜheks kõrgharidusreformi oluliseks osaks on uue stipendiumide süsteemi ning vajaduspõhiste õppetoetuste rakendamine. Iga võimekas noor peab saama kandideerida senisest tunduvalt suuremale stipendiumile, et ka n-ö vaesel Einsteinil ei jääks haridus omandamata. Reaalselt abi vajavad tudengid peavad saama taotleda vajaduspõhist õppetoetust, sedagi praegusest suuremas mahus. Kindlasti tuleb ka edaspidi rõhku panna erakapitali kaasamisele õppelaenusüsteemi arendamise ja maksuvabade haridusfondide propageerimise abil.\nFakt on see, et kõrgharidust tuleb reformida. Seda eelkõige seetõttu, et Eesti inimesed saaksid parima võimaliku hariduse ning leiaksid efektiivse rakenduse tööturul. Usun, et kui jõuame üksmeelele eespool mainitud valikutes, oleme astunud suure sammu seatud sihtide suunas.


Laoautod | Volvo Cars Eesti\nSoodsad laoautod läbi mudelivaliku\nVaata üle Volvo laoautode soodsad pakkumised\nRikkalik valik mugavaid ja turvalisi Volvosid otse Info-Auto laost.\nVaata üle Volvo e-poes\nVolvo 2021. mudeliaasta eripakkumised\nVolvo KERS-kerghübriidid tellimisel\nTelli Volvo e-poes\nVolvo CleanZone salongiõhu kvaliteedisüsteem loob tänu tõhusatele multifiltritele ja testitult allergiavabadele materjalidele auto sees puhta ja turvalise keskkonna. Süsteem jälgib andurite abil saasteainete taset salongis ja aktiveerib vajadusel autosisese õhuringluse.\nVolvo On Call rakenduse abil saad lülitada nutiseadmest distantilt sisse oma Volvo eelsoojenduse või jahutuse, avada ja sulgeda auto uksi, kontrollida kütuse taset ja välistemperatuuri auto juures, leida oma auto üles suures parklas, seadistada eelnevalt navigatsioonikaardi ja pidada sõidupäevikut.\nVolvo KERS-kerghübriid (poolhübriid) vähendab kütusekulu ja kahjulikke heitmeid. Pidurdamisel tekkiv energia hoiustatakse 48-voldises akus, elektriajam toetab mootori tööd auto käivitamisel, tagab sujuva paigaltvõtu ning jõulise kiirenduse.\nEi leidnud e-poest endale sobivat Volvot?\nLoo oma unistuste Volvo kasutades Volvo konfiguraatorit\nja küsi pakkumist või proovisõitu.


Linnutee galaktikas on miljardeid elamiskõlblikke planeete - Forte\nEnamiku tähtede ümber Linnutee galaktikas tiirlevad Maa-sarnased planeedid, mis tähendab, et meie galaktikas on miljardeid potentsiaalselt elamiskõlblikke maailmu, selgub värskest uurimusest.\nUurides kuue aasta jooksul miljoneid öötaevas säravaid tähti, leidsid teadlased, et suuremal osal Linnutee 100 miljardist tähest on planeedid nagu Maa või Merkuur, Veenus või Marss, teatab The Daily Telegraph.\nTeadlaste hinnangul on meie galaktikas umbes 10 miljardit tähte, millel on elamiskõlblikus tsoonis asuvad tahked planeedid, millest paljud võivad teoorias olla võimelised elu toetama.\nSt. Andrewsi ülikooli sakslasest teadlane Martin Dominik ütles, et kui elu eksisteeriks ainult ühel planeedil igas galaktikas, oleks neid universumis ikkagi 100 miljardit.\n„Meil pole endiselt tõendeid elu kohta teisel planeedil ja me võime olla ainukesed, aga nende numbritega silmitsi seistes tundub see ülimalt ebatõenäoline,“ ütles Dominik. „On olemas väike hulk planeete, kus võib meie arvates olla elu, väike hulk kandidaate, kus me usume, et on õiged tingimused.“\nMeie galaktikas on avastatud juba üle tuhande planeedi, aga kaks erinevat meetodit, mida nende leidmiseks kasutatakse, sobivad kõige paremini suurte ja peremeestähele lähedaste planeetide avastamiseks. Selliseid meie päikesesüsteemis ei ole.\nKasutades kolmandat tehnikat, mida nimetatakse gravitatsiooniliseks mikrofokuseerimiseks, suutis rahvusvaheline astronoomide meeskond kinnitada planeetide olemasolu nende tähest samal kaugusel kui Maa Päikesest, ilma planeete otseselt nägemata.\n„Meie tulemused näitavad, et ümber tähtede tiirlevad planeedid on pigem reegel kui erand,“ ütles Kopenhaageni ülikooli teadlane Uffe Gråe Jørgensen. „Tüüpilises tähesüsteemis on umbes neli planeeti Maa-sarnases tsoonis, mis on kaugus tähest, kus võib leida tahkeid planeete. Keskmiselt on tähte ümbritsevas alas, mis vastab alale Veenuse ja Saturni vahel, 1,6 planeeti.“\nMikrofokusseerimise tehnika puhul vajatakse kaht tähte, mis asetsevad Maalt vaadatuna sirgjoonel, mis tähendab, et tagumiselt tähelt tulevat valgust võimendab esimese gravitatsioon nagu suurendusklaas.\nKui tähed teineteisest mööduvad, suureneb eredus järkjärgult ja väheneb taas, ning iga ootamatu hälve selles üleminekus viitab tähe eest mööduvale planeedile.\nSee hälve on nähtav ainult siis, kui planeet asub 1,5 miljardi kuni 75 miljardi kilomeetri kaugusel oma päikesest — mis meie päikesesüsteemis vastab alale Veenuse ja Saturni orbiitide vahel. Seega on see meetod ideaalselt sobiv tähest Maa-sarnasel kaugusel asuvate planeetide avastamiseks.\nTeadlased viisid aastatel 2002-2007 läbi 500 kõrgresolutsioonilist tähtede vaatlust. Kümnel juhul suutsid nad avastada otseseid märke planeedi olemasolu kohta ja teistel juhtudel kasutati statistilist analüüsi, et hinnata, kui palju planeete tähe ümber orbiidil on.\nSelle tehnikaga suudeti avastada planeete massiga vahemikus viiekordne Maa mass kuni kümnekordne Jupiteri mass.\nKeskmiselt oli ühel kuuest tähest Jupiteri massiga planeet, pooltel oli Neptuuni massiga planeet ja kahel kolmandikul „super-Maa“.


Vooremaa Seiklusmäng Nipernaadi pakkus noortele palju põnevust\nSeiklusmäng Nipernaadi pakkus noortele palju põnevust\nKuue päeva jooksul osalesid 13-19 aastased noored mitmetes põnevates võistlusmängudes. Seiklusmängu idee seisnes selles, et osalevad mängijad hääletasid õhtuti endi seast kaasmängijaid, kes jäid küll mängu edasi, kuid ei saanud enam kandideerida peaauhinnale.\nIga mängija eesmärgiks oli võimalikult kaua mängus püsida. Võistlejad jagunesid särkide värvi järgi kolme võistkonda – punasteks, sinisteks ja kollasteks.\nSeiklusmängu korraldajateks ja läbiviijateks olid Margus Laanisto ja Birgit Kastepõld.\nMarguse sõnul tekkis idee seiklusmäng korraldada juba kolm aastat tagasi, kuid teoks sai see alles nüüd. Birgiti sõnul oli ta hiljuti lugenud August Gailiti raamatut “Nipernaadi”, samuti sobis jõeäär ja mets “nipernaadilikuks” tegevuseks ideaalselt.\nKorraldajate sõnul läks seiklusmäng üldiselt hästi korda, kuid oli ka väiksemaid valearvestusi ja möödalaskmisi, millest järgmisel korral õppida. Marguse sõnul oleks tulnud üritust pisut varem reklaamima hakata, sellega jäädi natuke hiljaks, nii juhtus, et kiiruga kirja pannud kaheksateistkümnest osalisest tuli kohale kümme ning kui edaspidi sarnast mängu korraldada, peaks rohkem välja mõtlema võistlusi ja mänge, sest “tühja aega” kippus natuke palju jääma.\nToiduainete ostmine aja peale\nKuue päeva jooksul toimus kaks suuremat võistlusmängu- matkatehnika mäng Jõgeva alevikus Pedja jõel ja jõe ääres ning linnajooks Jõgeval, kus külastati kümmet ettevõtet.\nMatkatehnika mängus võistlesid Nipernaadi noored kohalikest noortest koosneva võistkonnaga, napilt võitis kohalik võistkond. Matkatehnika võistlus nõudis üsna tõsist osavust, omandatud teadmised kuluvad marjaks ära ka matkal.\nLinnajooks tähendas, et osalejad pidid külastama kümmet ettevõtet, küsima seal küsimusi ning toimuva filmilindile jäädvustama. Muu hulgas pidid noored külastama näiteks Jõgeva linna- ja vallavalitsust, maavalitsust ja panku. Erinevates asutuses võeti mängijaid vastu erinevalt: nii mõneski kohas jagati näiteks voldikud ja pastakaid, aga tekkis ka arusaamatusi, et ettevõtte omanikud ei teadnud seiklusmängijate tulekust ning noored omakorda sellest, et riigiasutuses filmida ei tohi.\nKokkuvõttes arvasid noored siiski, et linnajooks oli põnev, kuigi oleks vajanud korraldajate poolt veidi suuremat ettevalmistust.\nVäiksematest võistlustest korraldati näiteks toidumäng – kõik kolm võistkonda said kindla summa – 50 krooni ning pidid selle võimalikult täpselt poes toiduainete peale kulutama. Võistlus ise käis aja peale.\nVõisteldi veel ka näiteks paku tassimises, pudelite veega täitmises, miljonimängus, kus tuli vastata kahekümnele küsimusele. Lisaks individuaalsetele ja võistkondlikele jõukatsumistele korraldati lõbusaid jõukatsumisi poiste ja tüdrukute vahel – edu saatis tüdrukuid. Neiud olid söömismängus võitmiseks ka veidi sohki teinud, kuid tüdrukute sõnul poisid ka just päris patust puhtad polnud.Nipernaadi tiitli võitis Katri Laanisto, kes sai auhinnaks kolmepäevase puhkepaketti Pärnu sanatooriumisse. Lisaks Katri Laanistole pääsesid finaali veel Maris Harjo, Eneli Kivi ja Triinu Lehtsalu.\nFinaalmängu jõudnud pidid end proovile panema neljaosalises lõppmängus. Noored võistlesid maastikumängus metsas, vastasid küsimustele laagriliste ja laagrieluga seonduva kohta, samuti tuli järjestada üheksa ette antud sõna ning arvestati ka kaaslaste poolthääli. Et Katri Laanisto ja Maris Harjo tulemused lõppmängus olid võrdsed, pidid nad lisaülesandena panema kirja kogu laagriseltskonna perekonnanimed.Laagriaja jooksul külastasid seiklusmängijaid ka külalised ? kaskadööriosakustega ning vabakutseline näitleja ja lavastaja Mati Tikk koos tütre Mariga andsid mängijatele võistluskunstialaseid teadmisi ning seiklusmängijaid külastas ka tõsielusarjast Baar tuntud Paavo koos sõpradega, kes noortega vestles, ühiselt mängiti ka plaksumängu ning peeti suurem veesõda.\nNipernaadi tiitli võitnud Katri Laanisto ütles, et teda sundis võistlusmängu tulema vend. Katri sõnul olid laagripäevad väga põnevad, seltskond tore ja üksmeelne. Kõige rohkem jäi Katrile meelde linnajooks, sest tema kui “filmimees” sattus nii mõnelgi korral pahuksisse sellega, et tegelikult riigi- ja omavalitsusasutustes filmida ei tohtinud. Samas ütles tüdruk, et mitmel pool võeti seiklusmängijaid väga hästi vastu.\nAivo Käär ei pidanud võitu üldse kõige tähtsamaks. Tema sõnul oli seiklusmäng tõeline puhkus – mõnus seltskond, pidevalt lõbus tegevus. “Nalja ja naeru oli nabani,” ütles Aivo. Üheks naljakaks ja põnevaks ettevõtmiseks oli Katri ja Aivo sõnul mudasõda, kus nemad ka peaosalisteks olid.\nEneli Kivile jäi meelde äpardus matkamängus, kus plätu kaotsi läks, mis võis olla ka üheks kohalikele noortele alla jäämise põhjus. Laagri jooksul õnnestus ka korralikult märjaks saada.\nNeiule, nagu teistelegi osalistele, meeldis “metsistunud värk” ehk suures osas metsas viibimine väga. Telerist, mobiiltelefonist, arvutist ja muust moodsa tsivilisatsiooni juurde kuuluvast osalised puudust ei tundnud. Kõik oli niigi väga lahe ning mis peamine, leiti ka uusi sõpru.


Vastupandamatu Brita tort kookose ja rabarberiga | Magustoidud | Retseptid | Valio\nVastupandamatu Brita tort kookose ja rabarberiga\nAlma võid 175 g\nKüpsetuspulbrit 2 tl\nSuhkrut 2 dl\nKookoslaaste või -helbeid 6-7 sl\nRabarberivarsi 400 g\nAlma vahukoort 4 dl\nSuhkrut 1,5 dl\nPõhja jaoks vahusta Alma või suhkruga kohevaks ja lisa vahustades munad ning munakollased. Sega omavahel jahu ja küpsetuspulber ning lisa tainale ja sega ühtlaseks massiks. Seejärel jaga tainas kolme 20 cm läbimõõduga küpsetuspaberiga kaetud vormi.\nKatte jaoks vahusta munavalge pehmeks vahuks ja lisa samal ajal vahustades suhkur. Jätka vahustamisega, kuni vaht on tihe ja läikiv. Nüüd jaga munavalgevaht põhjadele, puista peale kookoslaastud ja küpseta 180 kraadi juures 20 minutit, kuni põhjad on küpsed ja besee krõbe. Aseta põhjad jahtuma.\nTäidise jaoks puhasta ja tükelda rabarber ning pane koos suhkru, tilga vee ja vanillikauna seest kraabitud seemnetega potti ja keeda pehmeks. Tõsta segu jahutama. Nüüd vahusta Alma vahukoor suhkruga ja sega juurde jahtunud rabarberikeedis.\nKui kõik eeltööd on valmis, võta koogialus ning aseta sinna peale esimene põhi ja kata see kolmandikuga kreemist, seejärel teine põhi ja korda tegevust ning jätka kolmanda põhjaga.\nValminud kook sobib serveerimiseks nii samal kui ka järgmisel päeval ning iga emme oleks sellise armastusega valmistatud kauni koogi üle õnnelik.\nRosina kohupiimakreemi créme brulée


„Noored kooli“ programm värbab seni suurimat lendu : Õpetajate Leht\n17. sept. 2021 Gerda Urres SA Noored Kooli värbamisjuht - Kommenteeri artiklit\nProgrammi „Noored kooli“ suur eesmärk on vähendada hariduslikku ebavõrdsust. Paljud võivad siinkohal küsida, kas Eesti igas nurgas ei saa juba väga head haridust.\nPISA testide järgi oleme tõesti maailma tipus. Samas jääb praegu iga viies õpilane vaid põhiharidusega ning see piirab tema edasisi valikuid ja eneseteostusvõimalusi. On koole, kus 96% lastest omandab keskhariduse, aga on ka koole, kus rohkem kui pooled lapsed jäävad põhiharidusega. Just nendesse koolidesse, mille õpilastel on suurem tõenäosus piirduda põhiharidusega, asuvadki tööle „Noored kooli“ programmis osalejad.\n„Noored kooli“ programmis osaleja on motiveeritud ja võimekas kõrgharitud inimene, kes läbib põhjaliku ettevalmistuskoolituse ning arendab pidevalt oma õpetamisoskusi kahe aasta vältel, läbides intensiivse koolitusprogrammi ja töötades samal ajal täiskoormusega õpetajana. Õpetamisel pöörab ta erilist tähelepanu õpilaste õpipädevuste arendamisele ehk õppimist toetavate teadmiste, oskuste ja hoiakute kujundamisele.\nIga „Noored kooli“ osaleja lähtub oma töös uskumusest, et kõigi inimeste võimekus ja õppimisvõime on arendatav. Nii toetab ta seda, et õpilane areneks elukestvaks iseseisvaks õppijaks ning oleks valmis tegema teadlikke valikuid oma edasise elu ja õpingute kohta.\nLisaks annab iga osaleja oma panuse koolikeskkonna arendamisse. Programmi teisel aastal viib ta koostöös kolleegide ja koolikogukonnaga ellu mõjusa ja tõenduspõhise koosloomeprojekti, mis on suunatud õpilaste edasiõppimise toetamiseks. Projekt võib keskenduda näiteks konkreetse õpipädevuse arendamisele ühes kooliastmes või terves koolis.\nKuni 2019. aastani on „Noored kooli“ programmiga liitujate arv olnud üsna stabliine – igas lennus alustas 20–30 inimest. 2019. aasta sügisel otsustasime Heateo haridusfondi toel kasvatada programmis osalejate arvu samm-sammult kuni kaks korda, et jõuda veel rohkemate õpilasteni üle Eesti.\nKui iga „Noored kooli“ osaleja õpetab keskmiselt sadat õpilast, siis kaks korda suurem lend annab võimaluse mõjutada veel umbes 3000 õpilase tulevikku. Oleme selle eesmärgi suunas liikunud: 2020. aastal alustas oma teekonda programmis 38 ning tänavu juba 41 inimest. Nüüd avasime kandideerimise programmi 16. lendu, mis alustab koolides tööd 2022. aasta septembris. Meie eesmärk on, et see lend oleks veelgi suurem – kuni 60 osalejat.\nProgrammi kasv ei tähenda sugugi, nagu vähendaksime ootusi kandideerijate kvaliteedile. Programmiga liitujatelt ootame jätkuvalt väga kõrget motivatsiooni ja tugevat missioonitunnet panustada haridusse ning potentsiaali saada mõjukaks haridusvaldkonna eestvedajaks. Hindame kandidaatide sotsiaalseid pädevusi, kriitilise mõtlemise oskust ja eneseanalüüsivõimet. Ka meie koolituse ja toe süsteem on saanud lisaressursse, et arendada osalejate õpetamis- ja eestvedamisoskust kaheaastase programmi vältel.\nKuna Eestis on endiselt liiga palju lapsi, kes ei saa väga head haridust, kutsun kõiki võimekaid kõrgharitud inimesi, kes ei tööta õpetajana, liituma programmiga, et anda oma panus Eesti noorte tulevikku.\n„Noored kooli“ programm ootab kandideerimisavaldusi igas vanuses inimestelt, kellel on kõrgharidus (v.a õpetajahariduse magistrikraad) ning kes on valmis töötama ühes programmi partnerkoolis vähemalt kaks aastat. Esimene kandideerimistähtaeg on 17. oktoobril. Loe programmist lähemalt ja kandideeri „Noored kooli“ kodulehel www.nooredkooli.ee.


Ekraanilugeri abil Skype’i ärirakenduse koosoleku ajal heli vaigistamine - Skype'i ärirakendus\nKui osalete Skype’i ärirakenduse koosolekul, võib teil mõnikord tekkida vajadus heli või video vaigistamiseks. Ekraaniluger ütleb teile, kas teie mikrofon ja kaamera on sisse lülitatud.\nMikrofoni sisse‑ või väljalülitamiseks vajutage klahvikombinatsiooni Windowsi logoga klahv + F4.\nVideokõne ajal kaamera sisse- või väljalülitamiseks vajutage klahvikombinatsiooni Windowsi logoga klahv + F5.\nMärkus.: Vestlusaknas on ka teine võimalus kaamera ja mikrofoni sisse‑ või väljalülitamiseks. Liikuge tabeldusklahvi abil nupule Video või Mikrofon ja seejärel vajutage tühikut. Nupp Video on viies ja nupp Mikrofon on kuues nupp.


Keenia nobelist peab aidsi biorelvaks - DELFI\nKeenia nobelist peab aidsi biorelvaks\nKeenia keskkonnaaktivist Wangari Maathai, kes kuulutati sel nädalal Nobeli rahupreemia tänavuseks laureaadiks, kordas laupäeval väidet, et aidsiviirus oli tahtlikult loodud biorelv.\n“Mõned ütlevad, et aids on pärit ahvidelt, ma kahtlen selles, kuna me oleme elanud koos ahvidega igiammustest aegadest, teised ütlevad, et see on jumala nuhtlus, kuid ma ütlen, et see ei saa olla,” ütles Maathai Nairobis pressikonverentsil päev pärast seda, kui Nobeli komitee tunnustas tema tööd inimõiguste edendamises ja metsade kaitsmises kogu Aafrikas.\n“Meie, mustanahalised inimesed sureme sellesse rohkem kui keegi teine siin planeedil,” märkis Maathai. “Tõsi on see, et on inimesi, kes loovad aineid teiste inimeste hävitamiseks. Kui selliseid inimesi poleks, siis poleks meil olnud vaja Iraaki tungida.”\n“Me tungisime Iraaki, kuna me uskusime, et Saddam Hussein on valmistanud või oli valmistamas aineid biosõjaks,” ütles Maathai, kes on ka Keenia keskkonna- ja loodusressursside abiminister.\n“Tegelikult on selle (HI-viiruse) loonud teadlane biosõjaks,” lisas ta. “Miks on aidsi ümber nii palju salastatust? Kui te küsite, kust see viirus on pärit, siis tekitab see palju tõrksust. See muudab mind kahtlustavaks,” ütles Maathai.\nMaailma hinnanguliselt 38 miljonist HIV-positiivsest elab 25 miljonit Aafrikas. Enamus nakatunud aafriklastest on naised, kinnitab ÜRO aidsiagentuur UNAIDS.\nUSA õnnitles reedel Maathaid Nobeli rahupreemia võitmise puhul, kuid ei nõustunud tema väidetega aidsi päritolust.\n“Ta ütles, et HIV/aids leiutati biorelvana mõnes Lääne laboris,” ütles üks kõrge USA välisministeeriumi ametnik. “Me ei ole sellega nõus.” Ametnik viitas augustis Keenia päevalehes Standard avaldatud Maathai väidetele, et aidsiviiruse töötasid välja teadlased inimeste massiliseks hävitamiseks.\n“Me teame, et arenenud riigid kasutavad biorelvi, jättes tavarelvad primitiivsetele rahvastele,” tsiteeris Standard Maathaid ühel esinemisel Nyeri linnas 30. augustil. “Neil on selleks ressursid.”\n“Aids ei ole jumala nuhtlus aafriklastele või mustanahalistele inimestele,” tsiteeris ajaleht Maathaid. “See on nende kontrollimise vahend, mille on loonud mõned kurjad teadlased, kuid me ei tea, kes täpselt seda tegi.”\n“Miks ülejäänud maailm lihtsalt pealt vaatab, ei tee midagi ajal, mil aafriklased surevad? Ülejäänud maailm on meid maha jätnud,” ütles Maathai Standardi laupäevases numbris.\nMaathai (64) asutas 1977. aastal Aafrika suurima puude istutamise projekti Rohelise Vööndi Liikumine, mille eesmärk on edendada bioloogilist mitmekesisust, luua uusi töökohti ning anda naistele ühiskonnas tugevam identiteet.


PILDID: ANGELINA JOLIE RIKUB SHILOHI ENNE OMA TÜTRE 'KOLIMIST BRAD PITTI JUURDE' - ANGELINA JOLIE\nKiire Angelina Jolie ilmus tähelepanelik ja õnnelik ema, kui ta astus välja koos mõne oma lapsega Lääne-Hollywood eile - tütardega Shiloh ja Zahara tore aeg, kui filmistaar rikkus oma lapsi lõbusa perelõunaga.\nStseen tuleb nagu Angelina hiljuti pisaralt hüvasti jäetud vanim poeg Maddox kui ta alustas uni Lõuna-Koreas ja järgib teateid, et Shiloh kavatseb kolida oma isa juurde Brad Pitt . Nüüd tundub, et Angelina soovib oma abielulahutuse ja hooldusõiguse halvad ajad endise mehega tülli ajada Brad Pitt tema taga.\nVAATAMINE: Angelina Jolie ütleb, et ta üritab Maddoxi Lõuna-Korea ülikooli minema visates mitte nutta\nNäitleja naeratas, kui ta võttis Pax , viisteist, Zahara , 14 ja Shiloh , 13, söögikohas Fig & Oliiv restoran trendikas LA naabruses. Kaksikud Knox ja Vivienne polnud kohal.\n'Shiloh ja Zahara olid suurepärases meeleolus,' ütleb pealtnägija. 'Eriti Shiloh pole kunagi tundunud õnnelikum - ja ema näis olevat kindel, et ta naudib ennast.'\nKeset suuri muutusi oma lastega, Angelina ütles E! Uudised et viimane aeg pole olnud tema jaoks lihtne.\n'Ma olen nagu kõik ja ... eriti need viimased aastad pole olnud kõige lihtsamad ja ma ei ole end väga tugevana tundnud,' ütles ta. 'Seal on midagi, kui te ei tunne end väga tugevana, kus te ennast surute.'\n‘Shiloh ja Brad ärkavad vara ja ripuvad skatepargis või küpsetavad koos ülejäänud meeskonnaga hommikusööki. Nad on saanud üks-ühele väärtusliku korra, ”ütleb allikas.\nPärast laste viskamist oma Santa Barbaras asuvasse rantšosse julgustas Brad lapsi vallandama küsimusi minevikus juhtunute kohta, vahendab ajakiri.\n'Brad on sulgemisest väga usklik, seega on see asi, mille ta algatas nii enda kui ka laste pärast,' ütlevad allikad ja lisavad, et Brad on oma vanima pojaga 'lõpuks rahu teinud' ja 'Maddox on oma isa üle uhke pöörates oma elu ümber. '\nTüdrukutel on tore\nShilohil on juba märke omapärasest ja individualistlikust lapsest. Oma hiljutise sünnipäeva puhul on ta palunud külastada Hollywoodi trendikat põgenemistuba Kelder , mis simuleerib stsenaariumi, kus osalejad röövitakse kohutava 'sarimõrvari' poolt, keda mängivad elavad näitlejad.\nKuigi Brad sellel külastusel ei viibinud, loodavad siseringi inimesed, et see muutub edasi, kui tema tütar tema ellu rohkem kaasatakse.