Münchenis 1938. aastal asetleidnu on eriliseks peatükiks sõjaeelses ajaloos\n08:24 14. Juuli 2020\n12:53 01.10.2018 (Uuendatud 19:57 02.10.2018) lühendatud link\nTALLINN, 30. september — Sputnik. Kaheksakümmend aastat tagasi, 1938. aasta 30. septembril kirjutasid Suurbritannia, Prantsusmaa ja natsi-Saksamaa kõrgemad juhid alla Müncheni kokkuleppele, mis etendas põhilist rolli Teise maailmasõja vallandumises.\nMälestus Müncheni sobingust aitab uut katastroofi ära hoida\nSelle sündmuse 80. aasta juubeli puhul, mida enamasti tuntakse Müncheni sobinguna, avati Moskvas föderaalarhiivide näitusesaalis ajaloodokumentide näitus "München-38. Katastroofi lävel". Näitusel demonstreeritakse unikaalseid arhiividokumente, mis kätkevad Müncheni kokkuleppe sõlmimise uusi üksikasju, teatab RIA Novosti.\nVäljapaneku ametlik avatseremoonia toimus 19. septembril Venemaa välisministri Sergei Lavrovi osavõtul. Oma ettekandes märkis välisminister, et Müncheni sobing on klassikaliseks näiteks sellest, milliste katastroofiliste tagajärgedeni võib viia rahvusvaheliste õigusnormide rikkumine, usk iseenese ilmeksimatusesse ja panus rahvuslikule egoismile.\nLavrov nentis, et et 80 aasta tagused kokkulepped Münchenis "kroonisid Kolmanda Reichi häbiväärset, sisuliselt kuritegelikku rahusobituspoliitikat."\n"Riigid, kes sellele sobingule välja läksid, kelle nimeks oli Suurbritannia, Prantsusmaa, Itaalia, hellitasid illusoorset lootust hitlerliku agressiooni oht enese pealt ära saada ja üritada see ida poole viia," ütles ta.\n1938. aasta ajaloolistest sündmustest õppuse võtmise tähtsusest kõneldi ka Venemaa Suursaatkonnas Eestis toimunud temaatilisel ümarlaual. Nagu Sputnik Eesti kirjutas, võtsid sellest üritusest osa Eesti poliitikud, ajaloolased, ajakirjanikud ja ühiskonnategelased.\nVenemaa suursaadik Aleksandr Petrov tuletas oma sissejuhatavas sõnavõtus kokkutulnutele meelde, et 20. sajand on jätnud kontinendi ajakukku palju ravimatuid haavu – nii revolutsioone kui riigipöördeid kui ka kaks maailmasõda ja Euroopa natsistlik okupatsioon kui ka holokausti tragöödia, ning nüüdsel ajal elavate inimeste kohuseks on tunda ajalugu ja sellest õppust võtta, et eespool terendaks rahulik tulevik.\n"Öeldakse, et ajalugu ei õpeta midagi, kuid karistab karmilt omandamata jäetud õppetundide eest. Ja lubamatu on püüda ajalugu võltsida, teda ümber kirjutada, otsida temas ettekäändeid vastastikusteks etteheideteks ja solvanguteks," väitis Venemaa suursaadik.\n1938. aastal Münchenis asetleidnu oli Petrovi sõnul eriliseks peatükiks sõjaeelses ajaloos, mille tagajärjed osutusid kogu Euroopa mandri jaoks traagilisteks. Viimastel kuudel on seda teemat erinevates Euroopa riikides, sealhulgas Eestis küllaltki elavalt arutatud, ilmunud on arvukalt kirjutisi. See toonitab huvi nende aegade sündmuste vastu ning nende aktuaalsust, tormilised arutelud on aga ennekõike olnud seotud Nõukogude Liidu ja Saksamaa mittekallaletungilepingu (Molotov-Ribbentropi pakti – toim.) 79. aastapäevaga.\n"Meile püütakse nüüd veel ja veel kord tõestada, et nimelt Nõukogude Liidu ja Saksamaa mittekallaletungileping oli ainsaks käivitiks Teise maailmasõja puhkemisele, samas teadlikult eirates või unustades täiesti ilmselgeid tõsiasju. Alates Versailles´ lepingust, mis mitte üksnes kinnitas Saksamaa lüüasaamist Esimeses maailmasõjas, vaid ka alandas teda, hõlbustades ja kindlustades Natsionaalsotsialistliku Partei võimuletulekut eesotsas Hitleriga," väitis Aleksandr Petrov.\nMüncheni sobing ja kaasaegne Euroopa\nTuntud politoloogi, süsteemse analüüsi- ja prognoosimiskeskuse presidendi Rostislav Ištšenko arvates oleks paljude Euroopa riikide poliitikuil kasulik Müncheni kokkulepetest enese jaoks õppust võtta.\n"Me võime praegugi näha, kuidas rahvusvahelised vahemehed oma toetatud riikide huvidest üle sõidavad, lahendades nende arvelt omaenese probleeme. Münchenis tahtsid Suurbritannia ja Prantsusmaa sõjast kõrvale jääda. Selle nimel olid nad valmis kasvõi Sudeedid, kasvõi kogu Tšehhoslovakkia Hitlerile loovutama. Läbirääkimistel sai Praha saatus ette kindlaks määratud. Aga kui Tšehhoslovakkia oleks ultimaatumi tagasi lükanud, kujunenuks hoopis teistsugune poliitiline olukord," märkis ekspert oma artiklis "1938. aasta Müncheni sobingu õppetunnid kaasaegsele Euroopale".\n"München õpetab, et poliitikas on meil alati valida. Pole tarvis loota, et naaber sinu mured lahendab. Tema lahendab enda omi – aga sinu arvelt," nendib Ištšenko kokkuvõtteks.\nAjakirja Istorik vaatleja, ajalooteaduste doktor Oleg Nazarov seevastu kahtleb Lääne valmiduses kainelt hinnata tagajärgi, milleni Hitleri rahusobituspoliitika välja viis. Eksperdi hinnangul, mida ta jagas raadioga Sputnik, demonstreerib lääne poliitikute praegune suhtumine 1938. aastal Prantsusmaa, Saksamaa ja Suurbritannia riigipeade vahel allkirjastatud lepingusse järjekordselt topeltstandardeid.\n"Vaat millele tuleb siin tähelepanu osutada – miks on Müncheni sobingu teema sedavõrd oluline: lääne ja läänemeelse propaganda käibestambina on omaks võetud veendumus, et Teise maailmasõja põhjuseks sai 23. augustil 1939. aastal Moskvas Ribbentropi ja Molotovi poolt allkirjastatud Nõukogude Liidu ja Saksamaa mittekallaletungileping. Selle dokumendi ametlikku nimetust on moonutatud, nimetades seda Molotov-Ribbentropi paktiks. Selles seoses on märkimisväärne, et aasta varem sõlmiti Münchenis samasugune leping Suurbritannia ja Saksamaa vahel. Ja mitte keegi ei nimeta seda Hitler-Chamberlaini paktiks," lausus Oleg Nazarov. "Ja kõigi teiste dokumentidega on sama lugu."\n"Seega, siingi näeme selgelt väljendunud topeltstandardeid," lisas ekspert.\n1935. aasta mais toimunud parlamendivalimistel tuli Tšehhoslovakkias võimule saksa vähemuse partei – Sudeedisaksa Partei. Selle asutaja Konrad Henlein kasutas Adolf Hitleri toetust ja pooldas Tšehhoslovakkia Sudeedimaa piirkonnas elavate sakslaste autonoomiat. 1938. aasta märtsis sai teols nende kohtumine, kus lepiti kokku Tšehhoslovakkia lammutamise kava. Eelnevalt, veebruarikuus oli Adolf Hitler Reichstagis esinedes teatanud, et "Saksamaa ei või jääda osavõtmatuks kahes naaberriigis (Austrias ja Tšehhoslovakkias) elava 10 miljoni sakslase saatuse suhtes… Saksamaa valitsus püüab saavutada kogu saksa rahva ühendamist."\nNing sama aasta 30. septembril kirjutasid Suurbritannia peaminister Neville Chamberlain, Prantsusmaa peaminister Édouard Daladier, Saksamaa riigikantsler Adolf Hitler ja Itaalia peaminister Benito Mussolini Saksamaa surve all öösel alla Müncheni kokkuleppele. See dokument nägi ette tähtajaga 1. kuni 10. oktoobrini 1938. a. Tšehhoslovakkia Sudeedimaa (koos kõigi tsiviil- ja kaitserajatistee, vabrikute, tehaste, toorainevarude, ühendusteede ja muuga) üleandmise Saksamaale ja ühtlasi Poola ja Ungari, kes samuti nõudsid osa Tšehhoslovakkia aladest, territoriaalsete nõudmiste rahuldamise Tšehhoslovakkia arvelt 3 kuu jooksul.\nNiiviisi sisendasid Euroopa juhtivate suurriikide liidrid Hitlerisse veendumust tema valitud kursi õigsuses, mis viiski edaspidi kogu inimkonna jaoks kohutavate tagajärgedeni – 336 päeva pärast Müncheni kokkuleppe allakirjastamist algas Teine maailmasõda.\nnatsism, kuupäevad, kokkulepe, ajalugu, näitus, Müncheni sobing, Teine maailmasõda, Venemaa suursaatkond, Välisministeerium, Rostislav Ištšenko, Aleksandr Petrov, Sergei Lavrov, Suurbritannia, Euroopa, Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia, Venemaa


Neljapäevast algab distantsõpe, kuid Tallinnas saavad kuni neljandate klasside lapsed koolis viibida - Delfi\nNeljapäevast algab distantsõpe, kuid Tallinnas saavad kuni neljandate klasside lapsed koolis viibida\nValitsuse kehtestatud piirangute tõttu jäävad 11. märtsist Tallinna üldhariduskoolides distantsõppele kõik kooliastmed, lasteaialapsed soovitatakse võimalusel jätta koju.\nLinnapea Mihhail Kõlvart arutas täna Tallinna kooli- ja lasteaiajuhtidega õppetöö korraldamist piirangute tingimustes. „Praegune olukord esitab väljakutseid kõigile ning tuleb leida lahendusi, kuidas haridusasutused saaksid toimida jätkusuutlikult, lastel oleks võimalik osaleda õppetöös ja lapsevanemad jätkata oma igapäevatööd,“ ütles Kõlvart. „Kohtumistel linna haridusasutuste juhtidega leppisime kokku olulistes detailides, kuidas distantsõppe ja piirangute tingimustes edasi töötada ja samas ka peredele toeks olla ning leppisime kokku nii koolide kui ka lasteaedade töökorralduses.“\nAlates neljapäevast ei saa lisaks põhikooli- ja gümnaasiumiastmele kontaktõppel osaleda ka algklassid. Tallinna linnapea ja Tallinna koolijuhtide ühisel kohtumisel lepiti olukorrast tulenevalt kokku alljärgnevas.\nTallinna koolid pakuvad alates neljapäevast neile 1.-4. klassi õpilastele, kelle vanematel puudub võimalus päevasel ajal koos lastega kodus olla, hoidu ja kontakttegevusi neli tundi päevas, kella 8–12ni.\nErivajadustega õpilased jäävad erandiks\nHariduslike erivajadustega õpilastele tagatakse turvaline ja sobiv õppevorm lähtuvalt nende vajadustest. Arvestades, et toimetuleku- ja hooldusõppel olevad õpilased vajavad täiendavat abi ja tuge õppimisel, tagatakse neile vanemate soovi korral kontaktõpe. Kui vanemad seda ei soovi, jäävad lapsed distantsõppele.\nLihtsustatud riikliku õppekava alusel õppivad õpilased on valdavalt distantsõppel. Igale õpilasele tagatakse sobiv õppevorm lähtuvalt õpilase erivajadusest.\nTavakoolis õppivate erivajadustega õpilaste õppetööd korraldavad koolid paindlikult, lähtudes õpilaste vajadustest ja kooli võimalustest.\nDistantsõppe perioodil saavad õpilased üks kord nädalas ka koolitoidupakke, mille saab reeglina kätte oma koolist. Algklassiõpilastele, kellele võimaldatakse koolis kontakttegevusi, pakutakse koolis ka toitlustust.\nHuvitegevusi siseruumes ei toimu. Välitingimustes on huvitegevus lubatud üksnes 2+2 reeglit arvestades. See tähendab, et koos tohib liikuda ja sportida maksimaalselt kaks inimest (sh ka juhendaja) ning teistest inimestest tuleb hoida vähemalt kahemeetrist vahemaad.\nLasteaiad jäävad avatuks, kuid kui vähegi võimalik, soovitatakse lasteaialapsed jätta koju.


Marise tegemised: 2011\nMõtlen ja unistan\nMerino kampsun mulle\nMuster: Drops 123-7\nLõng: MerinoExtra nr. 22\nSee lõng on vähemalt aastakese oodanud, et kampsuniks saada. Siin ta siis nüüd on. Soe. Omanäolised nööbid. Ja kaelust võtsin rohkem kokku kui originaalis. Ning ääretult mõnus oli see, et kõik on ühes tükis, et mingeid varukaid, ei selja ja küljetükke, ei mingeid kokku õmblemisi. Lahe ju.\nkirjutas Maris at 15:34 Kommentaare ei ole:\nmärksõnad kampsun, merino extra fine\nMerino kampsun pojale\nMuster: BabyDrops 17-4\nLõng: MerinoExtra nr. 20 (sinine) ja hall\nKampsun tuli pisut suur aga poiss ju kasvab. saab pikalt kanda. Halli lõnga oligi ainult ühe toki jagu ja saigi äärtel hästi ära kasutada. Merinot on ikka supper mõnus kududa!!!!!!\nOmaloomingut siis tegin ka - krae sai pisut pikem ja tasku tegin parempidises koes.\nkirjutas Maris at 15:19 Kommentaare ei ole:\nMuster: Drops 134-10\nLõng. Drops Eskimo nr. 12 light blue\nVardad: 6,0mm ja 7,0 mm\nOn alguse saanud kingituste tegemine;) Jõulud pole enam kaugel. Kudumine läks kiirelt ( 7mm vardad ju) ja põnevalt ( kerge palmik). Omaloomingut tegin ka - ei teinud seda karvast äärt, mis originaalis, vaid kudusin tavalise sooniku selle asemel.\nkirjutas Maris at 15:37 1 kommentaar:\nmärksõnad eskimo, kindad\nMuster: DROPS Extra number 0-716\nLõng. Drops Verdi nr. 06 light pink\nKevadel tegin sellest Verdi maakerast kahekordse lõngaga kampsuni, millel ei ole veel nööpe ees. Kuna lõnga jäi ikka väga palju alles, siis saigi see õlasall tehtud. Vot see oli õige otsus - sest see sall on nii mõnus suur-pehme-soe, et seda ma kindlasti jõuluvana kotti ei pane;) Need narmad annavad ka sallile nii palju juurde, nagu kirss tordil;)\nkirjutas Maris at 15:24 1 kommentaar:\nmärksõnad verdi, õlasall\nMuster: BabyDrops 16-8\nLõng: Drops Merino Extra Fine nr. 04 ( 1,5 tokki), Drops Classic Alpaca jääk u. 0,5 tokki\nValmistumine sügis-talviseks perioodiks on alanud. Tegin kaelussalli ühe värvi asemel triibuliseks - ja need tulid täiest spontaanselt- vähemalt sain oma pooliku toki väga head Classic Alpaca ära kasutada. Originaalis on kaelus lõua alt lahti - ma ei jätnud, tegin mõned mustrikorrad rohkem ja ilusasti mahub nüüd kaelus Reimole üle pea. Kaelus on mõnusalt pikk, et ka rindkere on ülevalt poolt soojas. Hea ja lihtne kudumine oli!!!!!!!\nkirjutas Maris at 17:23 Kommentaare ei ole:\nmärksõnad lapsed, merino extra fine\nMuster: Tõlke sain kaisuka tõlkeblogist\nLõng : Drops BabayAlpaca Silk nr.3125 õrnroosa, kulu 1,5 tokki.\nVardad: 3,5mm, 4,5mm ja 5,5mm\nsilmused: 13 551\nÕlasalli tegemine sai taas ühe imeilusa väljundi - õrn puuderroosa Ginkgo. Tuli selline mõnusalt väike, kuigi versioon lubab ka teha suuremat. Mõnus lihtne oli kududa, algus vajas muidugi pisut pusimist. Harjumatu oli ka see, et pitsilises osas oli vaja tagasiread ka mustris kududa. Aga nagu näha, miski polnud ületamatu.\nkirjutas Maris at 15:07 3 kommentaari:\nLainelise mustriga õlasall\nMuster: Drops 134-23\nlõng: Drops Delight nr.11\nKeskel mõõdetuna 105cm\nsilmuseid: 23 857\nMinu salli maania jätkub. Jällegi kasutasin pisut omaloomingut, valisin teise lõnga, tegin suurema ja kahekordsed õhksilmused mulle ei meeldinud, augud tulid liialt suured. Tegin siis tavalised õhksilmused.\nSeda õlasalli sai kaks korda lõpetatud, esimesel korral arvasin, et liialt väike sai, harutasin mahakudumise üles ja tegin pikemaks ja õigesti tegin, nüüd tunnen, et daan korralikult salli ümber kere võtta ja ennast soojendada.\nkirjutas Maris at 14:44 3 kommentaari:\nmärksõnad delight, õlasall\nMuster: Drops 134-21\nlõng: Drops Vivaldi nr. 34 puuder-roosa ( kulu 1 tokk) ja roosa glitter\nsilmused: 11 750\nSee on jätk minu salli -rallile;) Algselt oli ette nähtud 9,0mm vardad, siis oleks puhta aukude rida ja roosa vahuhunnik tulnud. Ja õpetuses oli 2 tokki vivaldit, ma tegin ühe toki ära ja sallil pikkust täitsa piisavalt, teine tokk jääb oma aega ja oma mustrit ootama;).\nMõõtudeks siis 35cm x 178cm.\nkirjutas Maris at 14:15 1 kommentaar:\nmärksõnad glitter, pitsiline sall, vivaldi\nveel üks suvepluus\nMuster: Drops 129-36\nLõng: Emmebi Baby Fresh\nsilmused: 33 952 ( juulis 14 730)\nSeda pluusi alustasin ikka väga-väga ammu. Alguses oli ikka trots, et peenikesed vardad ja peenike lõng aga lõng oli juba aastaksese kodus olemas ja oli vaja lihtsalt ära teha millekski asjalikuks. Keha osa pikendasin u. 5cm, ei tahtnud väga nabakat saada.. Õlaosad tulid ka vist teistsugused kui päris originaalis, mina lihtsalt lugesin mustrist nii välja aga kui edasi kudusin, sain aru, et tuleb omalooming. Mulle meeldibki nii rohkem;) Ahjaa, pitsi osas kudusin õhksilmused tagasireal keerdsilmustena läbi, muidu oleks liialt suured augud minu jaoks jäänud. - jälle väike omalooming.\nkirjutas Maris at 16:22 Kommentaare ei ole:\nlaupäev, 9. juuli 2011\nMinu esimene õlasall ja ma oln päris uhke oma tulemuse üle.\nSuured tänud eesti keelde tõlkijale!!!!!!!!!\nLõng: Drops Alpaca helelilla nr. 4050 (50g/167m, 100% alpaka), lõngakulu pisut alla 2 toki.\nsilmuseid: 12 512 ( spikerdasin anka blogist)\nkirjutas Maris at 14:12 4 kommentaari:\nmärksõnad alpaka, annis, õlasall


Esmaabi kinnistel vigastustel - Salutaris Haiget vigastusele kuunarnukiga\nHaiget vigastusele kuunarnukiga, Miks ilmub küünarnuki valu??\nKui rusika surumine või käe painutamine on keeruline, on need retseptid kasulikud: Värske kapsa või takja lehed võivad aidata turseid kõrvaldada. Ühe inimese valulävi on niivõrd madal, et väike valu on juba alarm ning joostakse EMOs kõigist mööda selle nimel, et saada teada, mis toimub. Küünarliigese valu: ravi rahvapäraste ravimitega Hoolimata asjaolust, et valu paikneb liigese sisemises osas, küljelt või ülevalt, tuleb seda igal juhul ravida. Selle põhjuseks on geneetiline eelsoodumus või küünarnuki anatoomia kaasasündinud häired.\nTeie küünarnukk on oluline, kuna see võimaldab teil oma käe peaaegu igas asendisse viia, et saaksite teha mitmesuguseid tegevusi.\nKui käsivars liigub küünarnukist painutades keha poole, nimetatakse seda küünarnuki paindumiseks. Vastupidist liikumist nimetatakse küünarnuki pikendamiseks.\nKolm küünarnuki paindumisega seotud luud on järgmised: õlavarreluu ulna, käsivarre väikese sõrme küljel raadius, käsivarre pöidla küljel Küünarnuki painutamisel on kaasatud kolm lihast.\nKüünarnuki paindumine: mis see on ja mida teha, kui see haiget teeb\nNeed ühendavad teie õlavarre küünarvarrega. Kui nad kokku tõmbuvad, muutuvad nad lühemaks ja tõmbavad teie käsivart õlavarre poole. Lihased on: brachialis, mis haiget vigastusele kuunarnukiga teie niude ja haiget vigastusele kuunarnukiga külge brachioradialis, mis kinnitub teie haiget vigastusele kuunarnukiga ja raadiusega biitseps brachii, mis kinnitub teie abaluu ja raadiuse väljalõikega Küünarnuki paindumine loetakse kahjustatuks, kui te ei saa küünarnuki painutada nii palju kui soovite.\nVõimalik, et te ei suuda seda piisavalt painutada, et sooritada sellist tegevust nagu juuste kammimine või toidu suhu toomine. Mõnikord ei saa te seda üldse painutada.\nKüünarnuki paindumine: mis see on ja mida teha, kui see haiget teeb | Tervis | April\nTa toonitab, et haiget saanud koha peale asetatav asi peaks olema kindlasti külm.\nKuidas diagnoositakse küünarnuki paindeprobleeme? Kõige tavalisem viis küünarnuki paindumise hindamiseks on see, kui keegi liigutab käsivart nii haiget vigastusele kuunarnukiga õlavarre poole kui võimalik. Seda nimetatakse passiivseks liikumiseks.\nSamuti saab käsivarsi ise liigutada, mida nimetatakse aktiivseks liikumiseks. Tavaliselt tehakse seda peopesaga enda poole. Seejärel mõõdetakse goniomeetrina kasutatava tööriista abil õlavarre ja alumise õla vahelist nurka, mida nimetatakse paindumisastmeks. Kui arst leiab, et küünarliigese painutamisega on probleeme, võidakse selle põhjuse väljaselgitamiseks teha muid teste.\nSelle põhjal, kas arst arvab, et teie luud, närvid või muud struktuurid on seotud, kasutatakse erinevaid teste. Neid pilte kasutatakse selliste vigastuste tuvastamiseks nagu luumurd või nihestus. See skannimine pakub üksikasjalikke pilte küünarnuki struktuuridest. Seda testi kasutatakse lihase elektrilise aktiivsuse hindamiseks.\nNärvijuhtivuse uuring. Seda testi kasutatakse närvisignaalide kiiruse määramiseks.\nKüünarliigese valu: miks see ilmub? Põhjused ja ravi\nSee test kasutab piltide saamiseks helilaineid ning aitab hinnata küünarnuki struktuure ja talitlust ning seda saab kasutada ka ravi hõlbustamiseks. See sisaldab: korduvad liigutused tööl või hobi tegemine nagu kudumine: bursiit tennise või golfi mängimine: kõõlusepõletik tennise küünarnukk, golfimängija haiget vigastusele kuunarnukiga pikka aega küünarnukkidele toetudes: närvi kinnijäämine kubitaalkanali sündroom kukkumine välja sirutatud käele: nihestus, luumurd väikese lapse õõtsutamine või tõstmine käsivarre kohal: nihestus õde küünarnukk küünarnukile raske löögi saamine, mängides sporti nagu jalgpall või jäähoki: luumurd spordi mängimine, kus peate palli viskama või kasutama reketit: nikastus Millised on küünarnuki paindumise vigastuse sümptomid?\nKüünarnuki normaalne liikumisulatus alates täielikust sirutusest kuni täieliku paindumiseni on 0 kraadi kuni umbes kraadi.\nEnamiku tegevuste jaoks on vaja liikumisvahemikku 30 kraadi kuni kraadi. Sõltuvalt põhjusest võivad teil esineda järgmised sümptomid: valu, mis häirib teie võimet kasutada oma käsi igapäevaseks tegevuseks, näiteks riietumiseks ja toiduvalmistamiseks tuimus, kipitus või põletustunne närvi kinnijäämise sündroomi tõttu käe ja käe nõrkus Mis põhjustab küünarnuki piiratud paindumist?\nPõletik Kui midagi küünarnukist on põletikuline, võite valu vältimiseks küünarnuki painutamist vältida. Põletik võib tekkida: liiges, näiteks reumatoidartriidi korral vedelikuga täidetud kotike bursamis pehmendab aitab lihvides valu kõõlus närvi Vigastus Mõned tingimused kahjustavad küünarnuki struktuuri, mis häirib teie paindlikkust.\nNeed võivad põhjustada ka valu.\nNeed sisaldavad: luu murdmine või nihestamine sideme venitamine või rebimine küünarliigese nihestus lihase venitamine või rebimine pingutatud küünarnukk Kaks tingimust muudavad küünarnuki painutamise füüsiliselt võimatuks.\nKüünarnuki kontraktuur Kontraktuur on lihaste, sidemete, kõõluste või naha kaotamise võime. Ilma selle võimeta muutub see püsivalt jäigaks ja tihedaks.\nKui see juhtub küünarnukis, muutub teie liikumine väga piiratud. Küünarnuki painutamine või sirutamine on piiratud. Põhjuste hulka kuuluvad: armkoe, mis moodustub vigastuse, põletuse või põletiku tagajärjel paranemise ajal närvisüsteemi seisund, näiteks tserebraalparalüüs ja insult geneetilised seisundid, näiteks lihasdüstroofia Erbi halvatus Kaelast õlani ulatuva närvivõrgu brachial plexus vigastus võib põhjustada käe halvatuse.\nSeda nimetatakse Erbi halvatuks.\nSageli on selle põhjuseks lapse kaela venitamine lapse sündides. Täiskasvanutel põhjustab see tavaliselt vigastust, mis venitab teie haiget vigastusele kuunarnukiga plexuse närve. See juhtub siis, kui teie kael on sunnitud üles sirutama, samal ajal kui teie õlg on alla surutud. Seda tüüpi vigastuste põhjused on järgmised: võtke ühendust spordiga nagu jalgpall mootorratta- või autoõnnetused Muid vigastusi, mida teie brachial plexus võib põhjustada, on: kuulihaav.


Seitse päeva: Jaan Ruus: Kino ja muru - Eesti Ekspress\nSeitse päeva: Jaan Ruus: Kino ja muru\nPanen Nice’i-Frankfurdi lennukis piletikontsu taskusse ja avastan Cannes’i festivali kaelakaardi. Prantsusmaal toimib igal elualal etikett – la règle – ja prantslased peavad rangelt kinni vorminõuetest. Festivalipaleesse ja filmiturule läbi turvakontrolli sissepääsu võimaldav badge professionel jaguneb eraldi filmituru kaardiks ja pressikaardiks. Filmituru kaarte on kaht liiki: lillad ja sinised. Pressikaardid jagunevad seitsmeks. Kõiki uksi alati avab carte blanche – valge kaart. Seejärel tuleb roosa kaart kollase täpiga – züriide jaoks. Siis tuleb lihtsalt roosa kaart – olulistele päevalehtedele. Seejärel sinine kaart vähem olulistele päevalehtedele, nädalalehtedele ja ajakirjadele. Oranžid ja hallid kaardid fotograafidele, kollased meediatehnikutele. Piletite saamisel on oma hierarhia: filmiklubid ja mitmesugused organisatsioonid. Ning paleetreppide juures silmasin dešifreerimatut pealdist: Invitation letters X.\nMul oli algul sinine kaart, lõpuks õnnestus saada roosa.\nTagasijõudnult loen Eesti Päevalehest hämmeldunult Annika Koppeli festivalikirjutist. Kuldse Palmioksa võitnud Tai filmis “Onu Boonmee, kes saab mäletada oma eelmisi elusid”, milles meie sekka ilmuvad ammusurnud inimesed, näeb ta kollijuttude ja õudusfilmide naljakat maailma ja tõmbab paralleele Andrus Kiviräha loominguga. Viruskundrad, Kratid ja Ivan Orav peaksid siiski kuuluma ühte teise žanri koos pehmete ja karvastega. Kodused paralleelid meelitavad, kuid tailane Weerasethakul usub hingede rändamisse tõsimeeli.\nRaamatukaupluses saan peapöörituse. Korralikke raamatuid saab päevaprae hinnaga või odavamalt. Tarkus odavneb. Karl Marxi “Tarkuseraamat” maksab 15 krooni. Priit Aimla 35 aasta vemmalvärsside kogumiku “Igal linnul oma laul” saab 14 krooni eest. Vaclav Haveli elulugu maksab 10 krooni. Ka Peep Vainu eneseabiõpik ei ole endises hinnas – nüüd ainult 99 krooni. Ostan J. Randy Taraborrelli biograafiaraamatu “Elizabeth”, Elizabeth Taylorist. Enne 348, nüüd 149. Võit 59%. Hea uuriva ajakirjanduse ja freudismi kombinatsioon. Iga kooliõpilane teab, et see Taylor on olnud kaheksa korda abielus. Aga et ema asus tütart kaheaastaselt staariks kasvatama ja et 55 filmis mänginud Elizabeth pidi oma puuduva lapsepõlve hiljem täiskasvanuna vaistuliselt kätte võitlema, seda teame vähem. Ka seda, et ta tegi läbi vähemalt kakskümmend tõsist operatsiooni ja magas 35 aastat kahe tableti unerohuga, mille võttis sisse koos paari klaasi alkoholiga. Ning et ta asutas aidsi vastu võitlemise fondi. Praegu on ta 78aastane. Taylorist on ka meeletult palju materjali: raamatud, telesaated, ajalehed on teda täis. Eesti staare on dokumenteeritud võrratult vähem. Taylor, muide, jäi igale poole hiljaks nagu Lennart Merigi. Mõnel inimesel juba on kogelev ajataju, leian vabanduse selles asjas ka endale.\nPÖFFi programmikomisjonis arutame Balti filmide konkurssi. Rahvusvaheline kriitikute žürii on levitanud teavet, et Balti filmid pole eriti head. Arutame, et dokumentaalfilmid on palju paremad. Otsustamegi sisse seada eraldi konkursi mängu- ja eraldi dokumentaalfilmidele. Eesti tõsielufilmid igatahes kannavad.\nKell kolm algab Eesti Kinoliidu täiskogu. 183 liikmest on kohal 80, siis 44 protsenti. Esimees Peeter Brambat teatab rõõmsalt: “Meie põhikirjas ei ole enam punkti, mis nõuaks arvuliselt ja protsentuaalselt kvoorumit. Nii palju, kui meid kokku tuleb, ongi kvoorum.”\nViie tunni möödudes algavad valimised. Minnakse sedeleid paljundama. Saal pimendatakse ja grandioossest projektist “Eesti filmi admebaas” alustab loengut koos ekraanidemonstratsiooniga Hagi Šein. Kell on kaheksa läbi, aeg-ajalt tõuseb mõni püsti ja kaob uksest välja.\nOlen koridoris (Šeini loengut on kahel korral kuuldud), kui lahkub Arvo Valton. “Väga hea loeng, kuid mitte õhtul kell üheksa,” ütleb ta ja kaob.\nKell 21.11 ilmub häältelugemiskomisjoni esimees telerežissöör Georg Jegorov. Valituks osutuvad nii noored kui vanad ja välja jäävad need, kes vähem tuntud. Valitud juhatus otsustab välja puhata ja ei teata esimese koosoleku aega. “Meil on kõik tänapäevased kommunikatsioonivahendid,” ütleb mulle senine esimees Brambat. “Ja sellepärast me sageli nii võõrandunud olemegi. Võimalused loovad sageli illusiooni, et kõik on korras ja tegu tehtud,” vastan mina.\nKell kuus Kinomajas tähistab eesti filmioperaator ja režissöör Vitali Gorbunov 90. sünnipäeva. Gorbunov on ajalooline nähtus, kes kehastas kogu Tallinnfilmis valitsevat vaimsust: nõukogulikku riigitruudust, piiratud silmaringi, kompartei juhtkonna nõuete tähttähelist järgimist. Gorbunovi filmidele andis ilmet leidlikkuse ja maitse puudus, klišeelikkus ja stambilähedane mõtlemine. Muide, Gorbunovil õnnestus teostada oma kauaaegne unistus – teha film Mihhail Kalininist. Ja tema elutöö – “August Tallinnast” (1975) – ei ole ei üle pingutatud, konstrueeritud ega pateetiline. See annab ajaloodokumentidele tuginedes inimliku ja mõistetava portree tolleaegsest Tallinnas töötavast Volta treialist.\nKusagil Kesk-Venemaal oleks Gorbunov olnud väga hea ja kindla moraaliga algkooliõpetaja.\nSuvilas ootab niitmata muru. Saadan Gorbunovile mõttes juubelitervituse ja luban endale, et korjan “ajaloo prügikastist” üles punase aja filmid, mida oleme pimedalt põlastanud.\nTallinnast Eisma suvilani põhjarannikul on umbes 100 kilomeetrit. Alati teeme abikaasaga vahepeatuse Rakveres. Kohaliku Kuulutaja, Rakvere suurmoguli Grossi kauplusest tasuta saadaval, reklaamkuulutused on heaks Rakvere tutvustajaks. Olen ikka reklaami käsitlenud elulaadi infona. Tööotsimise kuulutusi on mõned. Kas Rakveres töötust siis polegi?\nRakvere turg on hämmastavalt vaene. Tilli pole üldse. Lõpuks õnnestub osta tillitaimi. Maasikad on ainult Hispaaniast. Kuhjaga on hiina jalatseid ja rõivaid. Vanakraamikauplus on täis nõukaaja ordeneid ja medaleid ja saksa raudriste. Viimased osutuvad hiljuti tehtud koopiateks.\nOstan “Elada rahus ja sõpruses”, raamatu Hruštšovi visiidist Ameerikasse 1959. aastal, mis N Liidu riigimehele hästi mõjus. 10 krooni.\nPäev kulub muruniitmisele. Korraliku niiduki ja trimmerita ei saa tänapäeval läbi ükski korralik eesti perekond. Avastasin juba eile Rakveres, et niidukibensiini standardkanister, mis mullu maksis 229 krooni, maksab nüüd 299 krooni. Rahandusminister Ligi peab Euroopas vaeva nägema, tõestamaks, et inflatsioon ei ähvarda!\nMuruniitmisest on saanud elulaad. Kinoliidu üldkogul teatasid kaks kolleegi, et nad on suvilas seda teinud juba kahel korral. Diskussioon sellest, kuivõrd häirib niidukimootori surin naabreid ja mis kell võib/tuleb muru niita, on haaranud raadiojaamad. Kõneldakse luterlikust tööeetikast ja sellest, et eestlane ei oska puhata.\nPraegust kirjutades mõtlen, et pole kahel nädalal üldse pääsenud kino küüsist. Hitchcock lohutas näitlejatar Ingrid Bergmani: “Ära ole mures, see on ju ainult kino!”


Täiendavat lugemist täisteenus- ehk pikaajalise autorendi kohta - BCS Auto\nKuidas firma auto pealt kulusid kokku hoida?\nKas soovid alandada ettevõtte autoga seonduvaid kulusid?Edukas ettevõtja arvestab otsuseid langetades kõikide variantidega, mida parajasti laual näha on. Tuttav ja mugav lahendus ei pruugi olla ärilisest seisukohast kõige optimaalsem.Kuigi täisteenusrent…\nContinue ReadingKuidas firma auto pealt kulusid kokku hoida?\nAuto pikaajalise rendilepingu olulised tingimused – Millele tähelepanu pöörata?\nKas kaalud sõiduauto kasutuseks täisteenusrenti? Kui jah, siis oled õigel teel, kuna täisteenusliising on tänapäevaselt mugav, soodsate tingimustega ja paindlik lahendus. Kuigi eeskätt kasutavad täisteenusrenti ettevõtted, siis leidub ka eraisikutest…\nContinue ReadingAuto pikaajalise rendilepingu olulised tingimused – Millele tähelepanu pöörata?\nSõiduk alustavale ettevõttele: pikaajaline autorent ehk miniliising\nKas oled alustav ettevõtja ja otsid endale autorendi või miniliisingu lahendust? Aina enam valivad Eesti ettevõtjad tavalise liisingu asemel pikaajalise autorendi. Põhjus on selles, et taoline lähenemine aitab säästa…\nContinue ReadingSõiduk alustavale ettevõttele: pikaajaline autorent ehk miniliising\nTäisteenusliising aitab Sind talvise autohooldusega\nTäisteenusliising aitab Sind talvise autohooldusega Õues on hanged kohati lausa põlvini. Viimaks ometi on kätte jõudnud (üle pika aja) üks korralik talv. Milliseid hooldusnippe tuleks külmal ja lumisel ajal kasutada,…\nContinue ReadingTäisteenusliising aitab Sind talvise autohooldusega\nPikaajaline autorent vs auto omamine. Kumb on parem?\nPikaajaline autorent vs auto omamine. Kumb on parem? Kas Sa nõustud väitega, et ettevõtjana on kasulikum autosid pikaajaliselt rentida, kui omada ulatuslikku autoparki? Näiteks on pikaajaline autorent hea siis,…\nContinue ReadingPikaajaline autorent vs auto omamine. Kumb on parem?\nNõuandenurk: autorent Tallinnas\nNõuandenurk: autorent Tallinnas Kuidas valida parim autorendifirma? Nõustud Sa väitega, et juba mõnda aega väheneb 90ndatel hoogu saanud deviisi “võidab see, kel on surres rohkem asju” populaarsus? Mõtteviisi automaailmasse…\nContinue ReadingNõuandenurk: autorent Tallinnas\nTalv tuleb! Täisteenusliising aitab külmale ajale sirge seljaga vastu minna.\nPraegu on paras aeg enne suure talve tulekut oma ettevõtte masinapark üle vaadata, et kõik tipp-topp oleks ning töötaks kui õlitatult. Meie soovitus on: ära lase end ootamatul lumel, külmal…\nContinue ReadingTalv tuleb! Täisteenusliising aitab külmale ajale sirge seljaga vastu minna.


Lõuna-Eesti noored korraldasid Tallinna päeva – Kesknoored\nadmin - 21. juuni 2017 - 0 comments\nKeskerakonna noortekogu Tartu, Põlva, Võru ja Valga klubid ühendasid oma jõud ning korraldasid 19.juunil ekskursioonipäeva Tallinnasse. Teel selgitas Võru klubi esimees Markus Meier põneva viktoriiniga välja taibukama kesknoor, kelleks osutus Valga klubi esimees Jan-Ander Kundla.\nTallinnasse jõudes tervitas meid päike ja veel päikselisem Noortekogu esimees Alina Tubli, kes tutvustas meile Stenbocki maja. Tegime ühispildi Stenbocki maja rõdul, kus ka peaminister ise oma külalistega tihti pildistab. Stenbocki maja valitsuse istungite ruumis pidas meile motiveeriva ja ilusa kõne Eesti Vabariigi peaminister ja Keskerakonna esimees Jüri Ratas. Julgemad esitasid peaministrile ka mõned küsimused. “Oli väga tore!” Ilja Schor (Maardu klubi)\nRiigikogusse oli meid külla kutsunud riigikogu liige Tiit Terik, kuid kuna saabusime väga töisel päeval tegime ekskursiooni hoopis riigikogu liikme Erki Savisaarega. Erki näitas meile riigikogu tööruume ja rääkis taustaks ka riigikogu ajaloost. “Eilne päev oli igati positiivne- saime aimu, kuidas politikute töö päriselt käib” Hanna Köster (Tartu klubi)\nRiigikogu ekskursioon lõppes Pika Hermanni torni külastusega. Päev jätkus Keskerakonna büroos, kus sõime pitsat ja Noortekogu esimees Alina Tubli viis läbi tutvumismängu ja meeskonnakoolituse, mille käigus rääkisime rohkem ka juba ees ootavatest valimistest. “Tallinna päev oli hästi tore, huvitav ja ma sain kindlasti palju targemaks” Ingle Kürsa (Jõgeva klubi)


Karl Püss – Vikipeedia\nKarl Püss (13./ 26. juuni 1913 Tartu – 3. aprill 1988 Tartu) oli Eesti õigusteadlane.\nKarl Püss oli voorimehe poeg.\nLõpetas 1932. aastal Tartu Poeglaste Reaalgümnaasiumi ja 1937. aastal TÜ õigusteaduskonna. Õiguskandidaat (1953, TRÜ) väitekiri "Nõukogude kaubandushalduse organisatsiooni kujundamine Eesti NSV-s 1940/1941".\nOli aastatel 1938–1941 Varangu, hiljem Jõhvi vallavalitsuse ametnik.\nVõttis aastatel 1941–1945 sõjast osa Punaarmees.\nAastast 1945 TÜ haldusõiguse assistent, vanemõpetaja ja aastast 1956 dotsent, 1947–1948 ka õigusteaduskonna prodekaan ning 1950–1961 õigus- ja õigus-majandusteaduskonna dekaan, 1963–1977 TÜ õppeprorektor, 1977–1987 riigi- ja haldusõiguse kateedri professori kohusetäitja. Õpetas haldusõigust.\nOlnud ENSV Ülemnõukogu VII koosseisu saadik (oli seaduseelnõude komisjoni esimees) ja ENSV Ülemnõukogu Presiidiumi juriidilise osakonna konsultant. Võttis osa maakoodeksi ja parandusliku töö koodeksi projektide ettevalmistamisest.\nUurimisvaldkond: haldusõigus ja administratiivvastutus.\nKoostanud õppe-metoodilisi materjale. 20 teadustrükist.\nNõukogude riigi ja õiguse osa sotsialistliku kaubandussektori loomisel Eesti NSV-s. // TÜ Toim 39 (1955)\nKohalike töörahva saadikute nõukogude istungjärkude ettevalmistamisest ja läbiviimisest. Tallinn 1957\nKõrgemate juriidiliste õppeasutuste töö ümberkorraldamisest. // Nõukogude Õigus (1959) 1\nRiigihaldusaparaat uue konstitutsiooni projektis, // Nõukogude Õigus (1977) 4\nAjakirjandus, televisioon ja raadio (kaasautor I. Trikkel). // Nõukogude Eesti. Tallinn 1978\n1967 Orden "Austuse märk"\n1977 Tööpunalipu orden\n1982 Eesti NSV teeneline jurist\nAlbum Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944, III. Tartu 1994. Lk 113\nTartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Tartu 1987, 21\nEE 14, 395\nTartu ülikooli ajalugu, III. Tallinn 1982. Lk 187, 313, 315, 375\nEdasi (1973) 26. VI\nRahva Hääl (1988) 6. IV (nekroloog)\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Karl_Püss&oldid=5194080"\nOrdeni "Austuse märk" kavalerid\nSelle lehekülje viimane muutmine: 02:03, 14. jaanuar 2019.


24. augustil kell 00.10 sai politsei väljakutse Narva maanteele, kus kolm joobes isikut vandaalitsesid liiklusmärgi kallal. Patrulli kohale jõudes keeldusid isikud koostööst ja kaks nendest ründas patrullpolitseinikku. Politseipatrull pidas isikud kinni ja viis jaoskonda.\n24. augustil kella 05.20 ajal teatati, et Ehitajate teel asuvas lõbustusasutuses tekkinud kakluse käigus lasti kahele turvamehele gaasi näkku.\n24. augustil kella 16.50 ajal teatati, et Meleka tänaval tungiti kallale 19-aastasele mehele ning rööviti tema õlakottist tahvelarvuti. Röövimisega tekitatud materiaalne kahju umbes 600 eurot.\n22. augustil kella 00.30 ajal teatati, et Pikri tänaval asuvas bussipeatuses tungiti kallale 21-aastasele ja 20-aastasele naisele.\n22.augustil kella 03.20 ajal teatati, et Mere puiesteel Viru ringi juures tungiti kallale 22-aastasele mehele.\n23. augustil kella 03.55 ajal teatati, et P. Pinna tänaval asuvas lõbustusasutuses tekkinud omavahelise kakluse käigus said vigastada 24-, 31-, ja 32-, ja 35-aastane mees. Politsei viis kahtlustatavana jaoskonda 31- ja 32-aastase mehe ning 24- ja 35-aastane mees viidi tervisekontrolliks haiglasse.\n23. augustil kella 06.05 ajal teatati, et Vana-Viru tänaval tungiti kallale 22-aastasele mehele.\n24. augustil kella 00.00 ajal teatati, et Raadiku tänaval asuvas korteris tungiti kallale 49-aastasele naisele. Politsei viis kahtlustatavana jaoskonda 47-aastase mehe.\n24. augustil kella 03.50 ajal teatati, et Pärnu maanteel tungiti kallale 63-aastasele mehele.\n24. augustil kella 20.45 ajal teatati, et Vikerlase tänaval tungiti kallale 33-aastasele mehele.\nÖöl vastu 22. augustit murti sisse Raudtee tänaval asuvasse kuuri ja varastati tööriistu. Vargusega tekitatud kahju kokku umbes 3000 eurot.\nÖöl vastu 23. augustit murti sisse Gonsiori tänavale pargitud autosse. Kindalaekast varastati fotoaparaat koos objektiiviga, videokaamera ja navigatsiooniseade. Vargusega tekitatud kahju kokku umbes 1500 eurot.\n23. augustil avastati, et Rannamäe teele pargitud autosse on sissemurtud ning varastatud elektroonikat, ehteid ja isiklikke esemeid. Vargusega tekitatud kahju umbes 2200 eurot.\n24. augustil teatas avaldaja, et vanalinnas varastati tema õlakott koos dokumentide ja rahakottiga. Vargusega tekitatud kahju umbes 1600 eurot.\n22. augustil kella 00.10 ajal teatati, et Viimsis Tammneeme külas tungiti kallale 38-aastasele mehele.\n22. augustil kella 16.50 ajal teatati, et Viimsis Lagedi teel asuvas korteris tungiti kallale 38-aastasele naisele.\n23. augustil kella 14.30 ajal teatati, et Haabneeme alevikus asuvas korteris tungiti kallale 42-aastasele naisele.\n24. augustil kella 04.10 ajal teatati, et Klooga alevikus tungiti kallale 27-aastasele naisele.\n23. augustil avastati, et Maardus Päevalille teel asuvast majast on varastatud tööriistu. Vargusega tekitatud kahju kokku umbes 400 eurot.\n24. augusti hommikul teatati, et Sakus asuvasse hoonesse on sissemurtud ning varastatud alkoholiseid jooke. Vargusega tekitatud kahju kokku umbes 60 eurot.\n24. augustil avastati, et Peetri alevikku pargitud autosse on sissemurtud ning varastatud navigaator, keevitusaparaat ja kaks kütusekaarti. Vargusega tekitatud kahju umbes 600 eurot.\n24. augustil avastati, et Veskikülas asuvasse angaari ja hoovi pargitud sõidukisse on sissemurtud ning varastatud puurpink ning isiklikke esemeid. Vargusega tekitatud kahju umbes 1100 eurot.\n22. augustil kella 16.40 teatati JRCC merepäästekeskusele, et Aegna saarest kirdes on purjejaht merehädas murdunud masti ja mootori rikke tõttu. Pardal olnud kümmet inimest läks päästma Tallinna kordoni merevalveteenistuse patrull ja kaasatud oli ka PPA helikopter. MP-15 pukseeris jahi Muuga sadamasse. Pukseerimist turvas Viimsi vabatahtlike merepäästjate paat. Kõik reisijad pääsesid turvaliselt sadamasse.\n24. augustil kella 18.42 teatati, et Tallinnas Linnahalli kailt on vette hüpanud purjus mees, kes ujub vastu Lindaline tiiburlaevale Merilin. Merepäästekeskus JRCC teavitas sündmusest piirivalvekaatrit MP-15 ja nelja minuti pärast teatest jõudis kaater sündmuskohale. Isik oli vees ja juba uppumas, hoides ühe käega kinni päästerõngast, mis oli talle heidetud minut varem kohale jõudnud tiiburlaevalt. MP-15 päästja hüppas vette ja võttis isiku haardesse. Mees tõsteti päästevõrgu abil MP-15 pardale ning toimetati Linnahalli kai äärde ja anti üle kiirabibrigaadile.\n24. augustil sisenesid neli isikut Põltsamaal Kuuse tänaval lukustamata korterisse, kust varastasid korteris viibijate vastu vägivalda kasutades mitu mobiiltelefoni, sülearvuti ja pangakaardi koos paroolikaardiga. Politsei pidas kuriteos kahtlustatavatena kinni 25- aastase mehe ja 25-aastase naise.\n16. augustil teatati politseile, et Põlva vallas Peri külas tungis tuttav isik tüli käigus kallale 87-aastasele naisele. Kannatanu pöördus tervisekontrolliks kohalikku raviasutusse.\n22. augusti hilisõhtul siseneti Tartus Viljandi maanteel asuvasse lukustamata eramusse, kust pererahva kodusoleku ajal varastati ukse läheduses olnud kaks sülearvutit, fotoaparaat, kaks arvutikotti, kaks võtmekimpu, mobiiltelefon ning tähis isiklik dokument. Vargusega tekitatud kahju on selgitamisel.\n22. augusti hilisõhtul sai politsei väljakutse Tartus Salme tänavale, kus majaelanikud tabasid oma aiast sissetungija. Elanikud andsid sissetungija sündmuskohale saabunud korravalvuritele üle. 24-aastane mees toimetati esmalt arestimajja kainenema.\n21. augustil teatati politseile, et Sangastes Tiidu külas on sisse murtud lukustamata ehitusjärgus olevasse majja, kust on ära viidud ehitusmaterjale. Vargusega tekitatud kahju on selgitamisel.\nÖöl vastu 23. augustit varastati Sangastes Lossikülas Müüri teel seisnud lukustamata sõiduautost Volkswagen Golf navigatsiooniseade ja mälupulk. Vargusega tekitatud kahju on 260 eurot.\nÖöl vastu 24. augustit murti Õru vallas Õru alevikus sisse lukustatud sõiduautosse Volkswagen Vento, kust varastati LG autoraadio, mälupulk ja Partneri trimmer. Vargusega tekitatud kahju on 249.\n24. augusti öösel ei allunud 28-aastane mees Helme vallas Linna külas väljakutsel käinud piirivalvuri korraldustele ning osutas talle vastupanu. Agressiivseks muutunud mees toimetati Valga arestimajja kainenema.\n24. augusti öösel põles Võru linnas Kreutzwaldi tänaval puidust maja ning kuur. Tulekahjus inimesed vigastada ei saanud. Esialgse info kohaselt võis tuli hoonetes alguse saata süütamisest. Kõik sündmuse täpsemad asjaolud on selgitamisel.\nPolitseile teatati, et 19. augustil varastati Võrus Jüri tänaval kortermaja siseõuest lukustamata jalgratas Classic. Vargusega tekitatud kahju on 350 eurot.\n22. augusti öösel ärandati Võrus L. Koidula tänaval maja juurest kollast värvi sõiduauto Volkswagen Transporter Kasten registreerimistunnusega 386 TGZ. Vargusega tekitatud kahju on 9000 eurot.\nViljandimaal teateid olulistest sündmustest ei registreeritud.\n22. augustil avastati, et Vinni vallas Piira külas ettevõtte territooriumil seisvast traktorist on ära varastatud juhtarvuti paneel. Kahju on selgitamisel.\nÖöl vastu 24. augustit varastati Tapal Ülesõidu tänaval osaühingu territooriumilt kaheksa pakki vahtplasti, viis pakki kivivilla ja membraankilet. Kahju on 658 eurot.\n24. augustil viis kiirabi Narvas Peetri platsilt haiglasse operatsioonile 26-aastase mehe, keda oli pussitatud. Hetkel on veel sündmuse asjaolud selgitamisel.\n24. augustil tõmbas seni tundmatu mees Narvas Kosmonaudi tänaval asuva maja trepikojas 59-aastase naise kaelast kuldketi ja pani jooksu. Kahju on 470 eurot.\n24. augustil lõi alkoholijoobes 46-aastane naine Narvas Tallinna maanteel asuvas korteris noaga 52-aastast mees. Mehele osutati esmaabi. Naine peeti kahtlustatavana kinni.\nÖöl vastu 22. augustit murti Narvas Kerese tänaval garaaži ja varastati autokumme ja teisi esemeid. Kahju on 1145 eurot.\nÖöl vastu 22. augustit varastati Narvas Daumani tänaval asuvast garaažist sõiduauto BMW registrimärgiga 105AVK, 40 eurot ja teisi esemeid, millega tekitati omanikule kahju 1693 eurot. Teisest garaažist varastati auto talvekummid. Kahju on 832 eurot.\n22. augustil varastati Narvas Kerese tänaval asuvast korterist teler koos dokumentidega. Kahju on 400 eurot.\nÖöl vastu 22. augustit purustati Kohtla-Järvel Sõpruse tänaval sõiduautol Mercedes aknaklaas ja varastati autoraadio, kaks paari rulluiske, istmesoojendus, akulaadija ja rattapump. Kahju on selgitamisel.\nÖöl vastu 23. augustit lõhuti Toilas Mere puiesteel toitlustusasutusel aken ja varastati viis pudelit veini. Esialgne kahju on 1100 eurot.\n23. augustil lõhuti Jõhvis Tartu põiktänavas sõidukil Mercedes Sprinter aken ja varastati makk. Samas lõhuti veel ka teisel sõidukil Renault Master aken. Esialgne kahju 300 eurot.\nÖöl vastu 24. augustit varastati Narvas Puškini tänaval haagisest jalatseid ja riietusesemeid. Kahju on 3100 eurot.\n24. augustil avastati, et Narvas Spordi tänaval on garaaži murtud ja varastatud motoroller Keeway registrimärgiga 991L. Kahju on 1000 eurot.\n24. augustil varastati Jõhvis Narva maanteel turuleti alt rahakott, milles oli 1033 eurot, ID-kaart ja pangakaart. Kahju on 1043 eurot.\n24. augustil varastati Narvas Rakvere tänaval asuvast spordikeskusest arvutimonitor ja 80 eurot. Kahju on täpsustamisel.\n24. augustil peeti Narva raudteepiiripunkti jalakäijate sillal kinni 52-aastane naine, kellel oli riiete alla peidetud 29 pakki suitsu.\n23. augustil kella 18 paiku tekitati Sauga vallas valu 47-aastasele naisele. Kahtlustatavana peeti kinni 46-aastane mees.\nÖöl vastu 22. augustit varastati Pärnus Oja tänaval parklast järelhaagis. Kahju on 1200 eurot.\nÖöl vastu 22. augustit varastati Pärnus Tallinna maanteel sõiduautost automakk ja muid esemeid. Kahju on 230 eurot.\n19. augustil kella 16 paiku avastati, et Sindis Pärnu maanteel on lukustamata korterist varastatud televiisor. Kahju on 318 eurot.\n19. augustil avastati, et Pärnus mai tänaval on lukustamata keldriruumist varastatud kaks trelli ja nurklõikur. Kahju on 370 eurot.\nÖöl vastu 24. augustit varastati Pärnus Anton Hansen Tammsaare puiesteel parklast mootorratas Suzuki. Kahtlustatavana peeti kinni 40-, 34- ja 49-aastane mees.\nÖöl vastu 22. augustit varastati Saarde vallas Veelikse külas majast õhupüss ja muid esemeid. Kahju on kokku 132 eurot.\n22. augustil kella 20 paiku omastati Pärnus Riia maanteel kaupluses kassalindile unustatud mobiiltelefon Sony.\n23. augustil kella 4 paiku löödi Raplas Kauba tänaval meelelahutusasutuse ees 24-aastast meest.\n22. augustil kell 12 avastati, et Raplas Koidu tänaval on varastatud sõiduauto Audi. Kahju on selgitamisel.\n21. augustil kella 13 paiku avastati, et Raplas Metsapargi tänaval on kortermaja keldriboksist varastatud jalgratas Optima ja muid esemeid. Kahju on selgitamisel.\n21. augustil kella 13 paiku avastati, et Raplas Metsapargi tänaval on kortermaja keldriboksist varastatud lööktrell ja taldlihvija. Kahju on kokku 140 eurot.\n21. augustil kella 21 paiku avastati, et Raplas Metsapargi tänaval on kortermaja trepikojast varastatud lukustatud jalgratas Merida. Kahju on 370 eurot.\n24. augustil kella 2 paiku avastati, et Kohilas Posti tänaval maja ees on tungitud sõiduautosse Opel.\n24. augustil kella 21 paiku tungiti Kuressaare Ristiku tänaval majja, kus lõhuti aknad ja televiisor. Kahtlustatavatena peeti kinni 20- ja 22-aastane mees.


Frank Pintsaar - MuusikaPlaneet\nSildistatud: Frank Pintsaar\n1. veebr. 2017 @ 1:13\nPOISTEBÄND BEYOND BEYOND ANDIS VÄLJA SINGLI “GET USED TO ME”\nPoistebänd Beyond Beyond on valmis saanud uue singli pealkirjaga “Get Used To Me”. Laul valmis bändiliikmete Frederik Küütsi (17), Frank Pintsaare (17), Gevin Niglase (17), Karl Killingu (15) ning Stig Rästa ja Vallo Kikase koostöös. Rästa ja Kikas on ka loo produtsentideks. “Get Used To Me” räägib tegijate sõnul värskest suhtest, armumisest ja armastusest,...\nSel laupäeval toimub ansambli Beyond Beyond jõulueelne kontsert klubis Privé. Esitlusele tulevad bändi enda lood ja tuntumad kaverid, mis varem pole avalikkuse ette jõudnud. Kohale on oodatud nii nooremad kui ka vanemad fännid, sest kontsert on vanusepiiranguta. Beyond Beyondis musitseerivad Frank Pintsaar, Frederik Küüts, Karl Killing ja Gevin Niglas, kelle armastus muusika vastu...\n26. juuli 2016 @ 2:57\nBEYOND BEYOND AVALDAS ESIMESE KOOS KIRJUTATUD LAULU “LITTLE LOVE”\nAlles hiljuti Eesti muusikamaastikuga liitunud poistebänd Beyond Beyond üllatas eelmisel nädalal fänne uue looga “Little Love”, mis on esimene üheskoos kirjutatud pala. Kõik neli poissi aitasid kaasa nii sõnade kui viisi loomisele, mistõttu on laulu tähendus iga liikme jaoks erinev. Kuulajad saavad ise otsustada, kuidas nad antud lugu tõlgendavad. Beyond Beyond on vaid...\nKuu alguses oma esiksingli “So Alive” avalikustanud poistebänd Beyond Beyond jagab nüüd kuulajatega ka loo akustilist live-versiooni: Laulul on juba praegu väga hästi läinud. Telesaate Reporter pingerivis Eesti TOP 10 asutakse hetkel teisel, raadio Uuno TOP 20-s viiendal ja MuusikaPlaneedi TOP 10-s 6.-7. positsioonil. Loo lüürikavideot on YouTube’ist kuulatud üle 68 000 korra ning...\nVärske Eesti poistebänd Beyond Beyond avalikustas muusikavideo oma esiksinglile “So Alive”. Ansamblile on õla alla pannud produktisoonitiim, kes on edetabelite tippu lennutanud nii Trafficu, Elina Borni kui Karl-Erik Taukari ning kes on autoriteks viimase kahe aasta Eesti Laulu võidulugudele. Ehk siis: Stig Rästa, Vallo Kikas ja Fred Krieger. Ansamblisse kuuluvad: Frederik Küüts Frank Pintsaar Karl Killing...\n3. mai 2016 @ 16:55\nTäna hommikul läks raadios Uuno eetrisse intervjuu Stig Rästaga, kes pala “Play” ühe autorina praegu juba Stockholmis Eurovisiooni lauluvõistluse virrvarris keerleb. Stig tutvustas raadiokuulajatele uut neljaliikmelist poistebändi Beyond Beyond, kelle esiksingel kannab nime “So Alive”. Stig pajatas, et käis koos Ago Teppandiga poistebändi leidmiseks korraldatud avalikul castingul. Kui ta enne castingule minekut arvas, et...\n26. apr. 2016 @ 15:03\nEESTI MUUSIKAMAASTIKULE LISANDUS UUS BÄND – NELJAST KUTIST KOOSNEV BEYOND BEYOND\nEesti muusikamaastikule lisandus uus ansambel – neljast kutist koosnev Beyond Beyond. Beyond Beyond on viimased pool aastat vaka all hoitud bänd, kes juba selle lühikese ajaga on suutnud tekitada palju kõmu mitmetes tuntud laulukirjutajates ja produtsentides nii Eestis kui välismaal. Tegu on neljast noorest kutist koosneva bändiga, kelle autorilooming mõjub olenemata nende noorest east küpse...


95Pcs Duplo Suur Osakeste Zoo Paradise Building Blocks Komplekti Loomade Mudel Tellised Lapsed DIY Mänguasjad Lastele Hea pakkumine - Mudel Hoone \_ www.erns.ee\n95Pcs Duplo Suur Osakeste Zoo Paradise Building Blocks Komplekti Loomade Mudel Tellised Lapsed DIY Mänguasjad Lastele\nMärksõnad: võlli hammasratas, lego jaam, lotus muster, city tuletõrjedepoo lego, plokk tulekahju jaam, loomade paradiis mänguasi, lego duplo, paradiis, laste paradiis, anime paradiis.\nVõtke meiega ühendust 1. Me töötame kõvasti selle nimel, et pakkuda parimat esindus stiili ja värvi toode kaudu meie fotode ja kirjeldustega. 2. Kui Ostja on oma kohustus lugeda ja mõista värvi, kirjeldus, kui see on värvi objekt, mida ostavad.Kui te ei ole kindel, palun e-posti selgitust. 3. Tegelik värv punkt võib veidi erineda piltidel näidatud veebilehel põhjustatud paljudest teguritest, nagu heledus monitori ja valguse heledust. 4. Vali palun oma toodet ettevaatlikult ja küsida kõik küsimused enne pakkumist.Me armastame küsimused, nii et palun ära!Võite meiega ühendust jättes meile sõnumi, et või trademanager või kirjuta meile.Me püüame oma parima, et vastata teile 12 tunni jooksul.Tänan teid toetuse eest!Maksmine 1) Me aktsepteerime Alipay.Kõik suuremad krediitkaardid kaudu turvaline makse protsessor, TINGDEPOSIIDILEPING. 2) Tasumine peab toimuma 3 päeva jooksul tellimuse. 3) Kui te ei saa kassasse kohe pärast enampakkumise sulgege, palun oodake paar minutit ja proovige uuesti Maksed tuleb sooritada 3 päeva jooksul.Laevandus 1. Saada Hiina Post Air Mail(osta 10usd, tasuta shipping), on vaja umbes 25-75 tööpäeva jooksul kohale( Venemaal on vaja 90days,Brasiilia 120days).Nii et palun, ärge avage vaidlus enne sünnitust.Võtke meiega ühendust, kui punkte ei saa saabuvad tarne,me pikendada sünnitust ja nõuan, et postkontoris. 2. Kui teil on vaja kaup kiiresti, siis palun valida tarneviisi EMS ja maksta ekstra laevandus tasu(10-30days, et jõuda teid). 3. Palun veenduge, et teie aadress on õige.Nime, Aadressi(tänava nimi+ukse number), Linn, Riik, Telefon, Postiindeks. 4. Näidatud pildid on oma viide ainult.Võib olla natuke värvi vahe. 5. TEENUSE TRANSIIDI AJAL on ette nähtud vedaja ja välja arvatud nädalavahetustel ja pühade ajal.Transiidi tähtaegu võib varieeruda, eriti pühade ajal. 6. Kui te ei ole saanud oma saadetise 50 päeva jooksul alates makse, palun võtke meiega ühendust, et laiendada kaitset sinu jaoks aega.Me jälgida saadetise ja pakume teile lahendus nii kiiresti kui võimalik.Toetuse&Return 1. Ma ei saa punkt-aeg, mida ma peaksin tegema? - - - - - - Palun võtke meiega ühendust. ;) 2. Saadetis on defektne, mida ma peaksin tegema? - - - - - - Palun võtke meiega ühendust. ;) 3. Üksus ei ole kirjeldatud, mida ma peaksin tegema? - - - - - - Palun võtke meiega ühendust. ;) 4. Midagi on puudu, mida ma peaksin tegema? - - - - - - Palun võtke meiega ühendust. ;) 5. Ma sain täiesti valesti punkt, mida ma peaksin tegema? - - - - - - Palun võtke meiega ühendust. ;) Tagasiside on meile tähtis iga klient ja püüan oma parima, et saada oma 5 tärni.Me ootame, et igasugune abi teile.Palun ärge jätke negatiivset tagasisidet.\nBrändi Nimi: RORONOA\nSertifikaadi Number: 2014021103710641\nMudeli Number: duplo\n35-90PCS Helikopter Tulekahju Veoauto Tuletõrjujad Linna Tuletõrje ehitusplokid Ühilduv DuploINGlys\n35-90PCS Helikopter Tulekahju Veoauto Tuletõrjujad Linna Tuletõrje ehitusplokid Ühilduv DuploINGlys Arv tellised：35PCS,60PCS,76PCS,90PCS pakend: ilma originaal box\nQWZ Tüdruk Printsess Suured Plokid Komplekti Ühilduv Duploed Pere Maja Tellised Tellised, ehitusplokid Mänguasjad Lastele\nMiks valida meie poest? 1 -, Laste-kasutab käsi ja aju samal ajal, Soodustab aju arengut 2, Korduvaks kasutamiseks, mängitavuse tugev 3, Arendada kujutlusvõimet ja suunavad innovatsiooni Tüüp: Brand-ühilduv Suured osakesed.Materjal: Ohutu ja keskkonnasõbralik ABS plastikust.Attentions: Ei sobi lastele alla 3 aasta，ei tohi alla neelata.Pakend: Ilma Kasti (Me saadame mänguasjad ja juhiseid\nLOZ Diamod Plokid Cartoon pingviin Mudel Hariduslik Mänguasi Sailor Moon Anime Arvandmed brinquedos Lapsed ehitustellised Kingitus 9792\nstart lõpp LOZ Cartoon Mini Plokid - Multifilmide seeria  Mudeli Number: 9792-9794 Pakend: ilma originaal karbi selle hinna eest. Plokk ja Insturctions ainult. Pay extra kauba kui vaja originaal kasti.\nSuSenGo LED Light kit For 10272\nLooja Tehnilised sportauto Tellised Linna Tõmmake Tagasi, Super Racing Auto Mudel ehitusplokid DIY Haridus Mänguasjad Lastele Poisid\nMini Plokid Totoro Suur Suurus Armas Winne Õmblema Sence Mudel Tellised Tere Assamblee Brinquedos Lapsed Kingitused Doraemon Mänguasjad Lastele


Aju vaskulaarsete preparaatide uus põlvkond - Arütmia June\nIgasugused rikkumised nende töös toovad kaasa mitmeid ebameeldivaid tagajärgi, mis avalduvad aeglaselt ja salakavalalt. Seetõttu ei pööra inimene sageli neile piisavalt tähelepanu. Meie laevadel on algselt elastne kude, teatud tegurite mõjul muutub see jämedaks ja rabedaks, mis takistab arterite ja veenide laienemist ja ahenemist. Selliste rikkumistega kaasneb ebaregulaarne vereringe ja selle tagajärjel vere stagnatsioon organites ja kudedes. Selle häda vältimiseks, mis kipub progresseeruma ja häirib inimese elu, on vaja tugevdada veresoonte seinu.\nŠveitsi ravim, mis on ette nähtud veenilaiendite, venoosse puudulikkuse, veresoonkonna erinevate patoloogiate ennetamiseks ja raviks.\nIslandil toodetud ravim on ette nähtud veresoonte seinte tugevdamiseks, veenilaiendite ennetamiseks. Saadaval kapsli kujul.\nGoodpasture'i sündroom <\nKõik II tüüpi diabeedi või "magusa elu" tagajärgede kohta Tromboflebiit\nSüdame siinusarütmia Stroke\nKuidas tugevdada jalgade veresooni: harjutused, kreemid, ravimid ja vitamiinid Südameatakk


PROTEST!? on rahvusvahelise teatriprojekti Plafrom Shift+ üks viimaseid aktsioone Eestis! See on interaktiivne installatsioon ja kaks foorumteatri etendust!\nMis ajab euroopa noortel harja punaseks?\nVAT Teater on osalenud mitmes rahvusvahelises projektis, kus märksõnadeks internetiohud ja -võimalused, tehnilised uuendused teatris ja noorte kaasamine puudutavate lavalugude leidmise ja loomise protsessi. 17. ja 18. mail jõuab lõpusirgele rahvusvaheline teatriprojekt Platform Shift Plus (http://platformshift.eu/), mille raames on VAT Teater toonud publikuni lavastused "Web Demon", "Mister Green" ja "#kaotamindära".\nViimane samm aga pole mitte tavaline lavastus, vaid midagi hoopis põnevamat. inglise, saksa, prantuse ja eesti kunstnikud kohtusid oma kodumaal noortega, et uurida, kuidas saab uus põlvkond aru protestist. Milleks tänapäeval protestida? Ja üldse kuidas? Selgus, et tänased noored ei kipu väga meelsasti plakatitega tänavatele, vaid otsivad teistsuguseid vahendeid, kuidas oma meelsust väljendada. Ka teemadevalik oli nendes neljas riigis lai, ulatudes liigsest plastiku kasutamisest koduvägivallani.\nEestis kohtus kunstnik Henry Griin Nõmme Kultuurikeskuse näitetrupiga (juhendajad: Elina Reinold ja Margo Teder), et küsida, kuidas saaks kunst midagi ühiskonnas muuta. Eesti noored tegid põneva valiku - nad soovivad rääkida nende jaoks põletavast teemast, eesti haridussüsteemist, foorumteatri abil. Tegelesid nad sel kevadel teemaga "protest". Nii sündis foorumteatri-etendus "Riigieksam", mida esitatakse huvilistele 17. ja 18. mail kell 18.00 Rahvusraamatukogu Teatrisaalis. Üle pika aja avalikud foorumteatri etendused VAT Teatris!\nSissepääs on kõigile TASUTA, kuid vajalik on eelnev registreerimine aadressil: mariliis@vatteater.ee.\nSamadel päevadel saavad kooliõpilased osaleda interaktiivses installatsioonis "Out of the box", mille panid kokku nelja riigi kunstnikud oma riigi noortelt saadud ideedest.\nFoorumteater on osa Augusto Boali rõhutute teatrist, mille raames esitavad näitlejad ühe ebaõiglast olukorda kujutava stseeni, et siis koos publiku leida selle lahendamiseks erinevaid võimalusi.\nFoorumteatri kohta saab rohkem lugeda siit: http://www.vatteater.ee/et/foorumgrupp.html\nRohkem infot sündmuse kohta: http://www.vatteater.ee/et/ekstra/16/protest.html.\nPane end osalema ja eventil: https://www.facebook.com/events/1952648038141069/.


Neitsipärg 13 | If writing was a child's play...\n← Neitsipärg 14\nNeitsipärg 12 →\nSeptember 30, 2013 · 09:25\nÄrkasin neli tundi hiljem Erika röökimise peale. Ma ei saanud aru, miks ta sedasi karjub, kuid minevik oli mind õpetanud selliste hoiatuste peale reageerima. Suur oli mu üllatus kui ma silmad lahti lõin ja ennast jalgupidi Daleki kõhu pealt leidsin, parem käsi tõstetud, et ta oma pistoda talle rindu lüüa.\n„Ärka üles, naine!”\nTa hääl kähises pingutusest, mida minu eemale hoidmine nõudis. Alles siis kui ta mind nimepidi hüüdis, vabanesin oma tardumusest ja viskusin tast eemale ja nuga kukkus sügavale põrandasse.\nTa ei jäänud hetkegi kauemaks põrandale lebama, vaid ajas end kähku istuli, mind samal ajal õudusega vahtides. Ma ei teadnud, mida talle öelda, olin ise sama jahmunud kui tema. Ma polnud aastaid kedagi rünnanud ja nüüd…\n„Ma mõtlesin sa tegid nalja kui ütlesid…” ta hääl takerdus. Ta lükkas sõrmedega läbi juuste ja hüppas püsti, enne kui täiel häälel karjus: „Mitte iialgi ei kanna sa magamistoas nuga!”\nTa haaras jaki, mille ta oli jätnud enda kõrvale ja olin kindel, et ta jookseb minema, kuid ta isegi ei liigutanud, oskamata kuhugi minna.\nErika haaras mu särgist ja tiris mu omale kaissu, lukustades mu enda haardesse hetkel kui Hageni ja Magnuse unised näod põrandaluugi vahelt välja ilmusid. Vahtisin neid sama segaselt, suutmata tegeleda ärritusega, mis mulle sapi kurku tõstis.\nMa ei suutnud uskuda, et ma kedagi uuesti ründasin. Miks ma seda tegin?\nKui ma sealt kohe minema ei pääsenud, oleksin oksele hakanud, seepärast vabandasin rohmakalt ja kiskusin Erika jäigastunud haarde lahti. Ta kallistus lämmatas mind, sees iiveldas ja süda kippsu kurku.\n„Ma tahan õhku!” pomisesin vaevukuuldavalt ja tormasin vendu eest lükates välja, kartes, et lämbun kui sinna kauemaks jään.\nKahjuks ei avaldanud külm märg õhk ja aovalgus mu heaolule parandavat mõju ja ajaks kui ma redelilt alla jõudsin oli selge, et miski ei hoidnud enam õhtusööki seal kus ta olema pidi. Kummardusin sinnasamasse tünni kõrvale ja tühjendasin mao. Oksendamine aitas ja iiveldus mu sees hakkas järgi andma, kuid seda vaid ajutiselt. Hingamine aga ei paranenud ja mu pea käis ringi samasuguse tempoga nagu lakas.\nMa ei saanud siia jääda. Ei läinud kaua kui Dalek või Magnus alla tulevad ja mulle selle eest peapesu teevad. Nagu ma ennast niigi halvasti ei tunneks! Ma üritasin just Dalekit tappa!\nAjasin end vastumeelselt liikvele. Lihased valutasid, kuid ma pidin siit ära saama. Kuhugi kaugele või lähedale. Ma hoolisin praegu ainult varjupaigast, kuhu kedagi ei kipu. Nagu vana tamm aedikute keskel, vana Lambakarjus. Tavaliselt olid seal öösiti karjused, et loomi valvata, kuid täna ei paistnud sealt ei neid ega soojendavat lõket. Ma ei hoolinudki seltskonnast ega soojast. Ma tahtsin vaid kohta, kus nii kaua istuda kuni valu ära kadus.\nRohi oli märg ja väga külm läbi kahlata. Kui ma ükskord kohale jõudsin, ei läinud põrmugi paremaks ja lisaks eelnevale iiveldusele pidin nüüd tegelema ka hingeldamisega, mida jooksusammul tulek põhjustas.\n„Sa jätka samas vaimus ja su tiksuja annab otsad.” ütles äkki vana hääl mulle otse kõrva sisse.\nKiljatasin ehmatusest ja pöörasin end sinnapoole, kus kedagi olema ei pidanud. Pingutasin silmi, et näha, kes seal on ja mu ette ilmus suur kentsakas vana mees, käes karjasesau ja külje pealt ulatumas mõõgatupp. Varahommikuses valgus oli küll tuhm, kuid sellel naeratusel, millega mind soojalt õnnistati, ei olnud teist omanikku ja ma võisin palju kergemalt hingata. Tegemist oli Olega, ühe külanõukogu liikmega,kes istus selg vastu tamme ja naeratas mulle soojalt.\nVabandasin kiiruga viisakalt, enne kui tema ette põlvili langesin.\n„Ma ei oodanud, et siin kedagi on.”\n„Mina samuti mitte, tüdrik.”\nTa pakkus, et ma istuks talle lähemale ja pakkus mulle üht oma tekkidest, mis ta jalgu soendasid.\nVõtsin selle rõõmuga vastu, see oli täpselt, mida mu jahedast valusad liikmed vajasid. Ole oli lahke mees, kuid sõjaplaanides halastamatu. Mina, kes ma polnud näinud palju ta sõjalist poolt olin peamiselt tuttav ta lahkema küljega seega puudus mul põhjus teda karta. „Mis on hirm?” küsis ta meilt kord kui me väikesed olime. „Hirm tähendab, sa oled juba vastasele kaotanud – tema võidab.” Niisiis oli „ei mingit hirmu” me tunnuslauseks.\nUskuge mind – emad ei vaimustunud sellest kohe üldse kui avastasid oma võsukesed poolpaljalt kõrgeima kuuse ladvast või nad veriste ninadega koju tulid, sest keegi neist noris tüli. Emad pooldasid „jäta sõjamängud treeninguteks” strateegiaid. Kes saigi neid selles süüdistada? Nad vajasid meid elusate ja tervetena ega soovinud iga päev uut haava puhastada. Parim ravi lausrumaluse vastu oli kahekordne töökoormus, mille me haavadega ära pidime tegema ja nii oli ka kõige mainimist mittevääriv haav vett tassides sama jube nagu nagu oleks pool kätt puudu.\nOle juuksed olid takused pärast ta tütre surma paar kuud tagasi. Ta ei olnud pahane, et jumalad ta tütre võtsid, vaid veidi kurb, sest pärast teda jäi ta üksi. Olin üsna kindel, et ta soovis oma perega Valhalla suures saalis taas kokku saada, kuid isegi kui see mõte ta peas ka mõlkus, ei rääkinud ta sellest kunagi.\nMitte nagu Jorun Meruni talust. Ma täielikult vihkasin teda – iga kord kui me tee peal kohtusime haaras ta mu käsivarrest ja tõmbas mu järsult paigale, et küsida, millega ma parasjagu tegelesin. Ainult selleks, et siis teatada, et kõik, mida ma tegin oli ainult noortele samas kui tema oli juba vana ja peagi surma lävepakul ja siis jätkas ta sellest, kuidas ta igal õhtul ikka oma mehele head ööd soovides talle ikka meenutas, et see võis olla nende viimane ühine öö.\nTavaliselt ei suutnud ma end siis enam talitseda ja mu peast käis läbi meretäis needusi. Ma ei saanud teisiti kui ta mehele kaasa tunda, kes sellise mõrraga koos pidi elama. Ta pidi seda naist ikka põhjatult armastama, sest oli ilmselge, et Joruni tunded olid jahenenud. Miks muidu muutus ta oma armsamale selliseks koormaks? Ta oli muidu hea naine, aga see ainuke viga muutis ta pea kogu külale talumatuks peletiseks, sest selle asemel, et elu üle kurta oleks ta pidanud sellest rõõmu tundma. Ma ei saanud aru, mida tal veel tahta oli? Neil oli kuus last ja kümme lapselast ja ta oli veel hea tosina jagu aastaid Olest noorem.\nKui erinevaks võivad kaks koos kasvanud elu kujuneda. Aga üht oli ta mulle õpetanud –minust ei saanud kunagi teist Jorunit. Ta oli hirmus tüütus, kahjur, keda nii mõnigi oleks parema meelega teiselpool toonelat kohanud, puhtalt selleks, et ta vait jääks.\n„Mis sind siis nii endast välja on viinud, et sa hingamise läbi end teise ilma tahad saata?” küsis Ole ja vabandas kohe, et tal lõket pole üles tehtud. Polnud seda vaja, ta seletas, see hirmutas hundid eemale ja ta oli tulnud siia neist üht-kaht hoopis püüdma.\nVaatasin ta naerust nägu ja mõtlesin sügavalt iga võimaliku tulemuse üle, mida mu sõnad endaga kaasa võisid tuua. Pidin tagama, et ma enese õnnetusega ka teistele pahandusi kaasa ei toonud, sest lakaelu ei olnud eriti soositud viis noorte kohtumiseks. Ja tema oli üks neist, kes seda taunis ning kellel oli piisavalt võimu, et meid selle eest karistada.\n„Ma olen ka noor olnud, tüdrik,” müksas ta mind lõbusalt kui ma pikka aega midagi ei öelnud. „Poisis on asi, jah?”\nTa uudishimu tegi mind hoopis ettevaatlikumaks ja anusin mõttes jumalaid, et mu suu ei avaneks teisi nimetama.\n„Mis temaga siis on? Saan ehk aidata?”\nViskasin pea selga, saavutades tõsiselt valusa muhu, kuid see ei valutanud pooltki nii palju kui mu saladus. See saladus võis saada mulle saatuslikuks, eriti räägituna nõukogu liikmele. Kuid nüüd oli hilja taganeda. Sulgesin silmad ja ütlesin ühe hingetõmbega.\n„Ma üritasin just oma tulevasele nuga kõhtu lüüa.”\nNii palju siis tarkusest mõtle enne kui ütled, tunnistasin mornilt, vahtides ta suuri helesiniseid silmi, oodates, et ta mu seal ja kohe süüdi mõistaks. Selle asemel vajus ta seljaga vastu tüve ja põrnitses mind tagasi.\nTammepuu all ei saa valetada. Seepärast kutsuti ka nõukogud kokku pühas hiies ja peamaja katuse talad olid tammest, et ükski mees ei saaks vale taha peita.\nNatuke selgitust ei teeks paha, lugesin ta kõverast naeratusest. Ta hoidis karjusekeppi enamasti enda kõrval, tüve najal, kuid tõmbas selle nüüd lähemale, et selle abil end mulle lähemale upitada.\n„Sa oled üks sepa tütardest, kas pole nii, tüdruk?” ta küsis ja noogutas ise vastuseks. „Sa oled kihlatud Dalekile, on nii?”\n„Ta on hea mees, miks sa ta surma soovid?”\n„Ma ei soovigi! Aga see ei muuda teadmist, et ma üritasin. Kuigi, ma ju hoiatasin teda. Te ei saa mind vastutavaks pidada, et ta mind ei kuulanud.”\nPomisesin ilma otsese eesmärgita ja ta käskis mul kuss olla. Klammerdusin rohupuhmasse mis mu jalga teki all kõditas. Kruttisin seda ja närisin huuli.\n„Millest sa räägid, tüdrik?”\n„Ma hoiatasin teda, mul on see viga…”\nMiks ma seda jälle tegin? Mis pani mind niimoodi ringi jooksma ja kõigile oma vigadest rääkima? Ma peaks olema huvitatud oma pahede vaka all hoidmisest vähemalt kuni abieluni, mitte igale vastutulijale neist rääkima nagu otsiksin ma vabandusi mitte liitu astuda.\nMa jõudsin oma jutuga lõpule ja vaatasin, kuidas ta pikalt oma habet sügas, pomisedes endamisi, vürtsitades seda mõne mahlakama väitega, millest ma ei püüdnudki aru saada.\n„Ta ei ole kihlust tühistanud?” küsis ta pärast pikka mõmisemist.\n„Ma ei tea – tal oli lahkumisega küllalt kiire.”\n„Ära pane talle sõnu suhu, tüdruk. Kõigil naistel on omad vead – miks sina teistmoodi peaks olema?”\nSaatsin talle väga uskumatu pilgu.\n„Ta võib sinuga veel abielluda!”\nVõib ei tähendanud minu keeles ta teeb seda ja seepärast jäin püsima ta ei tee seda.\n„Ausalt, miks peaks keegi surmaga pulmi pidama?”\nTa kortsutas nii tugevalt kulmu, et ta peaaegu kurrutu nägu muutus kõik üheks suureks kortsus ploomiks. Hetkeks kartsin, et teenin ta karjusekepilt korraliku litaka, sest ta silmad lõid korraga ööpimeduses helendama ja ma ei näinud kuskil mingitki valgusallikat.\n„Ma räägin sulle õige midagi, millest keegi teine su ealistest ei kuule, on selge?” nõudis ta pahaselt. Ma ei jõudnud veel vastatagi kui ta jätkas. „Kui ma oma kalli Ankega pulmad tegin, avastasin, mida ta perekond nii suure hoolega varjanud oli. Nad kartsid ja õigusega, et kui ma selle kohta teada saan, lasen end lahutada. Neil oli õigus – ma kuulutasin kohe abielu kehtetuks. Ma ei kujutanud ette kooselu kellegagi, kes vannub hullemini kui meremehed.”\n„Sa kuulsid küll – ta vandus ja tegi seda rohkesti.”\nPuhkesin naerma – Anke oli külas tuntud kui üks lahkemaid ja tublimaid naisi üldse, ma ei mäletanud ta huulilt ühtegi halba sõna. Ta oli leebe naine, alati oma abikaasa kõrval ja nüüd teatas too, et ta vandus?\n„Sa üritad mind petta – Anke oli…” tahtsin ta väite ümber lükata nagu nalja, kuid ta ei naernud. „Miks?”\n„Ma ei tea… kuid pärast lahkuminekut avastasin, et olen parem abielus oma Ankega kui kellegi teisega ja kuna ta ootas parasjagu Marjat, pöördusin ta juurde tagasi ja ta õppis oma tulist keelt vaka all hoidma.”\n„Hehee, aga mõnikord see tal ei õnnestunud ja siis pühkis ta põrandat, su isa tehtud tropp suus.”\n„Kindlasti oli. Seega ma soovitan, et sa võtaks oma pahega midagi ette ega laseks tal minu vigu korrata.” Irvitas ta lõbusalt. „Ta rahuneb maha, lapsuke, anna talle aega välja mõelda, mida sinuga peale hakata ja siis tuleb ta su juurde tagasi.”\nMu süda keeldus seda uskumast, kuid hetkel ei olnud kahjuks midagi, mis selle vastu aitaks.\n„Sa ei vii mind küla nõukogu ette?” uurisin kiiruga, et ka see väike asi südamelt ära saada.\n„Ma ei näe selleks põhjust. Seda muidugi kui noormees seda ise ei soovi, mida ma ei usu, sest ta paistis sinuga abiellumisest väga huvitatud.”\n„Jah, ta on seda paaril korral maininud jah…” aevastasin südamest. „Jumalad on mu peale ikka väga pahased – ma olen kuskilt külma saanud.”\n„See oli üks mehine turtsatus. Oled ikka kindel, et see ei tulene needusest, mille Viika oma murtud oksaga põhjustas?”\nJõllitasin teda jahmunult. Kuidas ta selle kohta juba teadis? Kui mitte…\n„Ei, olen kindel, et jumalad andestavad ta rumaluse…” langetasin hääletooni. „Kui nad on… teda mõnda aega teravalt jälginud ja näevad… mõne aja pärast… kui paksult ta pea heinaga on täidetud… khm.” Aevastasin uuesti.\nTa hakkas kõkutama. „Pole kahtlustki. Aga parem õpeta talle kombeid enne kui ta jõuab ikka mil selliseid lollusi ei andestata.”\nNoogutasin ja aevastasin vastuseks üheaegselt.\n„Mind on nad küll neednud, nii rumal olen olnud.”\n„Ei laps – nohus saad sa vaid iseennast süüdistada, ilmud siia sellisel tunnil vaid särgi väel! Parem hoolitse enda eest – joo pärnaõitest teed ja haara sel nohul sarvist.” Käskis ta mind oma kepiga torkides. „Ei taha mina aevastavat miniat näha või sina tahaks? Jookse nüüd – ma tahan ikkagi, et see susi mu lamba asemel mu niudeid soojendaks. Pidi ta mu ute kallale siis kippuma!”\n„Tänan sind.” sosistasin tänulikult, ent ta viipas mu minema.\nMa polnud kindel, mida ta minu heaks tegi, et ma tundsin vajadust teda tänada, kuid ma tegin seda ja midagi ta ikkagi tegi, sest mu süda oli taas rahus. ütlesin talle tänusõnad ja ta viipas mu minema.\nAjasin end püsti ja vaatasin korraks tagasi, kuidas ta seal istus, pikk nina tuule poole, selline nägu peas nagu oleks ta mu juba unustanud. Kasutasin seda ära ega andnud talle mulle väga vajalikku tekki tagasi vaid rullisin selle tugevamalt enda ümber. Vaatasin ringi, kuhu nüüd minna. Ma ei soovinud otse koju minna, kuid kuhu mul ikka minna oli? Metsas oli veel pime ja allika külm vesi võttis sõrmed ära. Pealegi andis peavalu märku, et ma lähgeks pigem ikkagi koju magama. Kuid midagi tuli selle külma vastu ette võtta. Hõõrusin otsesist, et see mull ütleks, mida teha ja lõpuks andis see ka vastuse – mine metsa servas asuva kolmikpärna manu ja too sealt kannu jagu õisi.\nSeda ma ka tegin ja mul õnnestus tagasi koju jõuda, ilma et minuga midagi juhtunud oleks. Kõik läks hästi kuni mu teele jäi üks väga suur kivikuju, just küla värava kõrval, ilmselgelt seal mind ootamas.\nTema sünge nägu oli mulle viimaseks piiriks ja päev ei olnud veel alanudki, isegi kukk magas veel. Pakkusin, et Magnus oleks ka parema meelega maganud kui siin mind oodanud. Täpselt nagu minagi, sest peavalu, mis nüüd aevastamisega kaasnes, muutis mind alati halvatujuliseks ja tänane hommik polnud mingi erand.\n„Olgu,” andsin talle loa – nagu tal oli seda vaja! „Küsi aga.”\nTa silmad kitsenesid ja aeglaselt naeratades uuris ta, kas ta tõepoolest vajas minu nõusolekut.\n„Ei, aga ma…” uus valusööst jooksis mu oimukohast läbi ja ma aevastasin.\n„Oh, lihtsalt küsi juba!”\n„Sa oled haige. Thori nimel, kuidas sul see õnnestus?” pomises ta, unustades täielikult paha tuju, mille ta mind oodates üles oli puhunud.\n„Ole sõnade järgi on see sellest, et ma paljajalu pärast öötunde ringi jooksen.”\n„Tal on õigus…” ta vakatas. „Millal sa juba Olega rääkida jõudsid?”\nNäitasin oru suunas.\n„Just nüüd – ta peab Lambakarjuse juures huntidele vahti.”\n„Eh, liiga palju minu jaoks.” andis ta alla ja tõmbas mantli seljast , et seda mu õlgade ümber sättida. Tekist oli vähe ja ma värisesin sellest hoolimata. Ta näitas mulle palki ja käskis istuda.\n„Kas me ei võiks koju minna?” palusin, kuid ta ei võtnud mind kuulda, sonides, et me ajame seal teised üles ja mul ei jäänud midagi kui järgmise aevastusega istuma prantsatada.\n„Algatuseks võiksid sa selgitada, mida Dalek taas lakas tegi?”\nSellele oli kerge vastata.\n„Mul pole õrna aimugi, kuidas või miks ta uuesti lakas oli.” tõmbasin ta mantli tugevamalt ümber kananahaga kaetud keha. „Ma magasin.”\n„Ja ta lihtsalt heitis su kõrvale nagu see oleks ta õigus?”\nViivitasin vastusega, et anda mu põskedele aega punaseks minna, kuid seda ei juhtunud, olin kas liiga väsinud või lihtsalt ei hoolinud enam.\n„Sina olid see, kes tal esimene öö jääda lubas!” lükkasin süükoorma tagasi tema peale. Mul polnud mingit põhjust silmi kõrvale pöörata, sest võisin vanduda, et mul polnud sellega mitte miskit pistmist. „Ma võin pakkuda, et Erika laskis ta sisse ja see Sören, kellel ma end rahule käskisin jätta oli tegelikult Dalek, kuid ma ausalt ei teadnud, et see oli tema!”\n„Pea hoogu! Kas sa väidad mulle, et Sören on Erika juures tihe külaline?”\nPõika kõrvale enne kui noolega pihta saad, taipasin ja kehitasin õlgu. üritasin oma sõnu parandada. “Me enamasti ainult räägime – mees on liiga uje, et midagi meie juuresolekul ette võtta.”\nTajusin, et oleksin pidanud seda öeldes kõlama palju süütumalt, aga mida ma siis ütlema pidin? Ta külastas meid seal terve eelmise ja tänavuse suve ja ta oli üks meist.\n„Pealegi ei tea Erika midagi naise kohustustest mehe ees.” See vastus oli silmnähtavalt talle vastukarva ja kogu jutuajamine võttis uue suuna.\n„Ja sina? Sa oled kedagi õdusalt tunda saanud?”\nMu põsed korjasid nüüd üles selle puna, millest enne puudust oli olnud. „Sa tead, et mul on – miks sa seda üldse küsima pead?”\n„Kui sul on sama püsiv sõber, siis soovitaksin ta peast visata – sa oled…”\n„Mul ei ole mitte kedagi!” ma peaaegu röökisin talle kõrva. Kaua neil aega võttis mind ükskord usaldama hakata? „Ma lähen nüüd magama! Ja ma soovitan sul sama teha. Olen väsinud, aevastan ja mul on peavalu. Pealegi, kui Dalek uuesti heinalakka peaks ilmuma, eemaldan tal mõne kehaosa, mille järgi tal lahingus vajadust ei tunne!”\nMa ei oodanud ta vastust, eelistasin seda ja tõusin, et lahkuda. Nad võinuks kõik oma pealekäimisega veidi tagasi tõmmata või ma teengi midagi, mis takistab neil igavesest ajast igavesti mind mehele panne – näiteks lähen näkkidele seltsi või teen midagi muud lapsikut nagu…\n„Ta tahab lapsi!”\nKomistasin peaaegu juurika otsa, millest ma üle üritasin astuda.\n„Sa lubasid eemaldada ta… ta tahab lapsi – pea see meeles!”\nPunastasin juuksejuurteni. Ma pidasin pigem silmas mõnd väikest sõrme või varvast.\n„Mine magama!” hüüdsin selja taha ja tormasin edasi, suutmata enam unest mõeldagi. No aitäh selle huvitava mõtte eest! Nüüd ei suutnud ma muust enam mõeldagi kui ta näole, õlgadele ja ta…\nKöhatasin kurgu puhtaks ja jätkasin teed lauta. Pärast mõningat mantliga sekeldamist jätsin selle redelipulga külge rippuma ja kiirustasin üles oma teki alla. Enne teki alla pugemist meenusid mulle pärnaõied, mis ma tugevalt rusikasse olin surunud. Neist ei olnud enam midagi järgi, mis kõlvanuks veel potti panna. Pettunult, hingasin sügavalt nende pehmet lõhna ja pudistasin need salli peale, lubades, et viskan nad hommikul välja.\nMu kõrvu jõudis Erika vaikne nuuksumine teisest laka otsast, kuid ma olin ta peale pahane ja kuigi see häiris mind, ei teinud ma katsetki teda peatada. Selle asemel pressisin käed kõrvadele ja teesklesin, et magan. Tegelikult mõtlesin rohkem Daleki peale kui unele, kuid Erika jaoks ma magasin.\nErinevad mõtted ujusid läbi mu peavalust haaratud pea, kuid mitte ükski ei seletanu mulle kõike ära. Seega pöördusin poole ahvatlevamate mõtete poole, selle asemel et edasi juurelda vastuste üle, mida mu aju keeldus mulle jagamast ja hakkasin mõttes hoopis Daleki meeldivamaid kehaosi üles lugema.\nEi, ma ei kuulanud teda. Pressisin kõrvad tugevamalt teki sisse.\nEirasin ka seda. See kahjuks ei hoidnud mind kuulmast, kuidas ta krabistades üle põranda minu poole roomas ja peagi tundsin, kuidas ta mu vasakut jalga toksas.\n„Erika, tõsiselt,” alustasin pettunult oma kookonist välja ronides, „ma tahaks kas või…” jäin paugu pealt vait ja jõllitasin midagi suurt ja pruuni.\n„Neetud.” Mu närvid hakkasid end uuesti üles kruttima ja ma olin selle pärast Erika peale väga pahane. Mul oli väga und vaja.\n„Sa tarisid koera lakka.” küsisin julmalt. „Sa tõid koera lakka!” Põrnitsesin neid kahte läikivat ninasõõri, mis mu jalga nuuskisid.\n„Ei toonud!” ta nuuksus veel.\n„Siis Viika?” oigasin ja ajasin end ägisedes püsti, et see elukas kinni püüda, kuid lihtsam on vist väljalt tuult püüda. „Ma ju ütlesin talle, et koerad ei ole mängukannid! Tule siia, sina!” Viskusin talle peale, ent ta põrkus eest nagu üks väike peni, mida ta kohe mitte ei olnud ja suutis mu ponnistusi vältida.\n“Viika magab täna toas.” selgitas Erika, ent olin liiga ametis lendava karvapalli püüdmisega, et talle kohe tähelepanu osutada.\n„Kellele see monstrum siis kuulub?” uurisin vapustatult ja tegin viimase hüppe, maandudes raskelt põrandaluugi kõrvale heintesse, ent mul õnnestus eluka ühest tagumisest käpast kinni saada.


Trip.ee | marti384\n31. märts 18:19\ntegin synlabis PCR-testi möödund reedel kella 10 ajal hommikul ja vastus tuli 21.30 paiku sama päeva õhtul.\n10. okt 2020 15:36\nMul oli kevadel bronnitud Berliini hotell lihavõttepühade ajaks läbi Agoda, ka non-refundable. Kui see koroonajama suuremad pöörded üles võttis märtsis, siis kirjutasin Agodasse nii läbi nende facebooki kui ka websaidi, vb isegi e-meili, täpselt ei mäleta. Agoda tuli mulle vastu ja lubas bronni tühistada, aga raha asemel andsid samas väärtuses Agoda krediiti, mida pidi uueks broneeringuks vormistama poole aasta jooksul. Puhast raha ei tahetud tagasi maksta.\n8. okt 2020 20:35\nKui vaba raha on ja oled riskialdis , siis lase käia. Kindel on vaid see, et mitte midagi pole kindel ja keegi ei tea, mis järg aasta mais/augustis toimub või mis lennufirmad selleks ajaks veel elus on. Võib ju mõelda, et Lufthansa on suur firma ja küll nemad ikka ellu jäävad no matter what, aga lõpmatuseni ei hoita ka neid elus, kui asi väga hapuks läheb. Ei kao see Florida kuhugi ja küll tuleb neid soodushindasid ka siis, kui lennunduses jälle stabiilsus/normaalsus taastatud on. Ma ise ei plaani küll ühtki lennupiletit praegu pikalt ette osta, olgu kui soodus tahes. Pole pointi raha magama panna, kui puudub selgus.\n7. okt 2020 17:09\nRyanair. Lend pidi toimuma 26. juulil. Lend tühistati 21.mail ja tegin kohe avalduse raha tagasisaamiseks. Ootan siiani raha tagasi :/\nEasyjeti lennud marsruudil Tallinn-Berliin\n27. aug 2020 14:09\nKuigi easyjet lõpetab käesoleva nädalaga selleks aastaks Berliini ja Tallinna vahet lendamise, siis paistab et lennud taastatakse kevadel, 28.märtsil. Lennud taas 3x nädalas (T,N,P) ja hind alates 14,99eur suund. Piletid juba müügil. www.easyjet.com\n24. aug 2020 23:13\naega võttis aga asja sai, Lufthansa tagastas lõpuks raha ehk siis u 5 kuud võttis aega.\n26. juuni 2020 19:38\nEasyJetiga tasuub ettevaatlik olla piletite bronnimisega ja max 3 nädalat ette osta. alles hiljuti oli ka teisipäeviti lend Berliini-Tallinna vahet plaanis ja müügis, nüüd see "sold out" staatusesse pandud. keegi ei garanteeri, et muudki lennud toimuvad.\nFlights listed as Sold Out:\nWe list a flight as ‘Sold Out’ when it is full, or when no more seats are on sale because we are uncertain if it will operate. An increased number of flights are currently showing as Sold Out because, in light of Covid-19 and evolving travel restrictions, we do not have certainty that some flights will operate. If you have an existing booking on a flight which now shows as ‘Sold Out’, we will be in touch at least 21 days before your departure date to confirm your travel details.\nEndalgi oli juba ammu ostetud pilet teisipäevaks, 21.juuliks. Millalgi aprillis v mais pandi see "sold out" staatusesse, siis juuni alguses muudeti jälle aktiivseks ja nüüd jälle nädal aega tagasi taas "sold out" staatus. ootan nüüd 1.juulit, et teada saada, kas lend siis ikkagi toimub v ei, sest broneering endiselt aktiivne ja teadet tühistamise kohta pole tulnud.\nMüüa Agoda.com krediit 239 eur\n26. juuni 2020 19:25\nVatse, tänud väga hea analüüsi eest!\nKui mõni trip.ee mode ka seda nüüd näeb, siis võiks teemakohase kommentaari ka nende LH "sooduspakkumiste" juurde lisada, et inimesed oleksid kursis, mis tegelt toimub.\n29. mai 2020 14:42\nEile-täna lendude sooduspakkumiste rubriigis mitu Lufthansa pakkumist. Kui kindel nendes lendudes saab olla? Lugedes mõningaid eelpool olevaid postitusi, siis vist mitte väga kindel. Ise ka nagu väga ei usu, et juba juulis LH 3x päevas FRA ja TLL vahet lendab.\n21. mai 2020 13:18\nMa täpselt ei tea, aga oletan, et see asjaolu, kas lendu näidatakse Tallinna Lennujaama avalikel väljumised/saabumised infotabloodel ja kodulehel sõltub ilmselt sellest, et kas lend on selline, kuhu toimub avalik piletimüük või siis mitte. Kui keegi teab täpsemalt, siis andke teada. Oleks endal ka huvitav teada. Guugeldus teemal "flight information display system (FIDS)" kahjuks vastust ei andnud.\n21. mai 2020 11:41\nTäna tuli meilile teade, et lend tühistatud (26.juuli Berliin - Tallinn) koos valikutega:\nValisin refund, eks näis kaua aega võtab, kuni raha tagasi saan.\n20. mai 2020 11:28\n19. mai 2020 23:35\nMa tühistasin 11. märtsil oma piletid (lennud olid plaanis 9.-14.aprill). 7. aprillil LH infosse helistades lubati ka veel, et kuni 2 kuud võtab aega raha tagastamine. nüüdseks 11. märtsist juba üle 2 kuu möödas aga raha ple siiani. helistasin täna uuesti LH infosse ja nüüd öeldi, et ei oska enam öelda kaua aega võtab... on kellelgi mingit muud infi äkki tagastamise tähtaegade kohta vahepeal tulnd?\n14. mai 2020 13:32\ntäna ilmunud teade airBalticu facebooki lehelt:\nWe are happy to announce the resuming of airBaltic direct flights from Tallinn Airport / Tallinna Lennujaam! As of May 18, we will resume direct flights from Tallinn to Amsterdam, Copenhagen, Oslo and as of May 25 to Vilnius. The safety and health of our passengers, our employees and the society stand above all - our flight operations will follow the recommendations issued by authorities: http://tiny.cc/s1t2oz\n7. mai 2020 10:41\n@jaanusm: sa võid praegu ka näiteks saksamaale, valgevenesse või soome tallinnast lennata, aga mis sa seal teed, kui karantiinis pead olema? või on kuubas vaba liikumine ja mingeid piiranguid ple?\n3. mai 2020 15:18\nKahjuks ei jõudnudki easyJet seda liini 29.märtsil taasavada. Kui eelmine nädal olid piletid järgnevatesse kuudesse veel müügil, siis nüüdseks enam mitte. Samas teavitust juba ostetud piletite tühistamise kohta pole veel tulnud. Tõenäoliselt easyjet seda liini sel aastal siiski enam ei taasava :(\n7. apr 2020 21:47\nmai 2004 Eurovisioon Istanbulis. üks sõber laenas oma mingit Sony digikompaktkaamerat. sama reisi raames sai ka esimest korda lennukitega lennatud (estonian air ja lufthansa)\n17. märts 2020 23:14\nto madle-helena: Wizzi krediidi võid ju praegu saada, aga hetkel ei garanteeri sulle keegi et Wizz ja paljud muud lennufirmad üldse püsima jäävad peale seda kriisi... rääkimata sellest, et oma senise liinivõrgu täielikult taastavad. ise võtaksin 100% raha tagasi. igasugused reisi- ja lennufirmade kinkekaardid/krediidid ärajäänud reisi eest võivad väärtusetuks muutuda, kui firma seda kriisi üle ei ela.\n17. märts 2020 23:07\nreisifirmade kinkekaardid jah pärsis ettearvamatu väärtusega kaup praegu kahjuks,\n17. märts 2020 23:02\njärgmisel päeval (21.03) tuleb ju ka tallinki laev helsinkist 2x tallinna, milles probleem?\nei saa hästi aru miks peaks sõiduplaanijärgset laeva väljumist kinni hakkama pidama?\n16. märts 2020 22:18\nNüüd Ryanairil ka Aprilli lendude tasuta muutmine saadaval.\n2. märts 2020 17:45\nJUHUUU!!!! Easyjet taastab alates 29.märtsist Berliin Schönefeld -Tallinn lennuliini, esialgu kuni suvise lennuperioodi lõpuni 22.oktoobril. Lennud hakkavad toimuma 3x nädalas - teisip, neljap, pühapäev. Ühe suuna piletid hinnaga alates 15 eur, edasi-tagasi alates 41 eur easyjeti kodukal saadaval.\nEks näis kuidas see Ryanairi ja AirBalticu lennuplaane/piletihindu mõjutama hakkab. Tihe konkurents igatahes.


Saada lugu Ravi jala liigeste artroosis\nSeepärast on oluline nende muutuste korral või kui on varem olnud radikuliiti, hakata keha teadlikult treenima, et vaagen, tuharapiirkond, jalad ja selg oleksid vastupidavad, ning et ka erinevus jalgadega maha toetumisel ei koormaks liigselt põlve, puusa või labajalga. Aakre sõnul tunneb liigesehaige kergendust juba pärast paarinädalast võimlemist. Nii nagu inimene ei tohiks tunda oma südant ega seedeelundeid, nii ei tohiks ka luud-liigesed valu teha.\nKuna põletikuline haigus kestab terve elu ning annab vahel ägenemisi, siis nende järel ja pärast operatsioone võivad inimesed vajada isegi taastusravi haiglas. Põletikulise liigeshaigusega valu olaliigendis vajutades tunnevad tihti liigeseid nii valusana, et haiguse alguses tundub neile võimlemine võimatu ja pigem hoiavad end tagasi.\nPõletiku vaibudes aga ravi jala liigeste artroosis ettevaatlikult koormust ja harjutuste mahtu,» seletab Sooba. Artroosi korral saab tihti kiiremini minna tugevamate harjutuste peale.\nTegevusterapeut töötab taastusravis ja nõustab abivahendite kasutamise osas, valmistab vajadusel ka ise lahaseid ja õpetab liigeseid säästvaid ravi jala liigeste artroosis.\nTaastusarstile taastusraviks või otse füsioterapeudile suunab inimese perearst või reumatoloog. Valu vastu Artroosist tingitud valu saab vaigistada lihtsamate vahenditega ravi jala liigeste artroosis valu kreemid, -salvid ja plaastrid ja soojaravi. Kui valu aga hakkab häirima, võiks ikkagi võtta ka valuvaigistavaid tablette.


Euroopa Komisjon tunnistas väidetavalt GMO-de ebakindlust\nEuroopa Komisjon on lubanud turgudele geneetiliselt muundatud (GM) toiduaineid ja vilju, hoiatades samal ajal salaja nende ohtlikkuse eest tervisele ja keskkonnale, teatab eile avaldatud raport. Kahe keskkonnaorganisatsiooni kätte sattusid dokumendid, mis näitavad, et komisjon surus läbi seitsme GM toiduaine lubamise. Need kiidetigi heaks hoolimata komisjoni mööndusest, et «mõnedes aspektides valitseb ulatuslik ebakindlus» ja «mõningaid küsimusi pole senini veel üldse uuritud».\nAvalikustatud dokumendid moodustasid komisjoni selgroo vaidluses USA, Kanada ja Argentiinaga – kus toodetakse 90% maailma geneetiliselt muundatud organismidest (GMO) – aastatel 1998-2004 kogu Euroopas kehtinud GM toiduainete keelu üle.\nWTO vaidluse tagajärjel lõpetas komisjon 2004. aastal kuus aastat kestnud moratooriumi ja on sellest ajast saadik lubanud turule rohkem kui 30 geneetiliselt muundatud vilja.\nKahepalgeline Euroopa Komisjon\nMaa Sõprade (FoE) esindaja Clare Oxborrow, kes koos Greenpeace’iga pabereid uuris, mõistis Euroopa Komisjoni sellise käitumise hukka. «Me leidsime, et Euroopa Komisjonil on GM toiduainete ja nende ohutusega seoses olnud topeltstandardid,» ütles Oxborrow. «Ühest küljest on nad kiitnud uusi GM tooteid heaks ja ütelnud, et need on ohutud. Samas teadis komisjon väga täpselt, et see ei ole nii ning oli valmis suletud uste taga riski tunnistama,» selgitas ta.\nKomisjon ütles juhtumit kommenteerides, et raporti autorid on selektiivselt kiskunud lauseid välja «väga pikast ja komplitseeritud dokumendist». Euroopa Komisjon kinnitab oma avalduses: «Komisjon lükkab loomulikult tagasi kõik topeltstandardite süüdistused, mida on esitanud FoE ja Greenpeace.»\nFoE ja Greenpeace nõuavad kohest GM toodete keelustamist, kuniks ohutusküsimused on täpselt välja selgitatud. Raport andmetel ütles Euroopa Komisjon WTO-le, et otsus mitte lubada kahjuriresistentseid vilju – ainsaid GM vilju, mida kasvatatakse Euroopas – külvata enne, kui kõik mõjud pinnasele on kindlaks tehtud, «on mõistlik ja seaduspärane». Lisaks ütlesid komisjoni ametnikud läbirääkijatele, et võtmeuuring, mida käsitleti tõestamaks GMO-de ohutust keskkonnale, oli «teaduslikult vigane».\nRaporti autorite väitel surus komisjon nende paberite WTO-le esitamise hetkel läbi seitsme GMO heakskiidu ja lettidele saabus Euroopas kasvatamiseks 31 Monsanto GM maisiteisendit.\nGreenpeace’i esindaja Cristoph Then ütles, et nüüd on tõde kõigile nähtaval. «Avalikustatud EL-i paberid rõhutavad teaduslikke muresid, mis GM toiduainete ja viljade ohustusega kaasnevad,» ütles Then. Tema sõnul näitab juhtunud, et Euroopa toiduohutusvõrgustik ei tööta.\nUSA, Argentiina ja Kanada kaebasid 2003. aasta mais WTO-le, et Euroopa GMO-moratoorium rikub rahvusvahelisi kaubandusreegleid. Veebruaris otsustas WTO GMO-kasvatajate kasuks. Otsus oli 800 lehekülje pikkune ja seda pole senini avaldatud.\nDagmar Lamp, The Guardian 19/04/2006


Treilerid: Jõuliselt turule sisenev Apple TV+ trumpab konkurente kolme põneva lipulaevaga - Uudised - Kinoportaal\nAlates 1. novembrist stardib 100 riigis üle maailma Apple TV+ voogedastusteenus, mida meelitatakse kasutama nimekate näitlejate, tasuta proovikuu ja konkurentidest madalama hinnaga. Kas asi on seda väärt?\nApple TV+ lubab oma eestikeelsel kodulehel tuua vaatajani «isikupärase originaalloomingu maailma parimatelt filmi- ja teletegijatelt». Sisu lubatakse igas žanris ning teadaolevalt on tulekul tõesti muljetavaldav hulk seriaale, filme ja dokumentaale ning ka lastesaateid.\nÜlevaate kõikidest tulevatest sarjadest, filmidest ja muust sisust leiad siit.\nEsialgse 1 miljardi dollari asemel Bloombergi andmetel originaaltoodangusse 6 miljardiga investeeriv Apple pole selgelt turule tulnud mütsiga lööma ning on hoolitsenud selle eest, et juba stardis konkurentidest välgu ja pauguga ette põrutada.\nTeenuse lipulaevadeks on kolm seriaali: 600 aasta kaugusel tulevikus toimuv düstoopiline ulmeseriaal «See» nägemise kaotanud inimhõimust peaosas «Aquaman» Jason Momoaga (juba sarja pelgalt üks osa maksvat oma 15 miljonit dollarit), Reese Witherspooni ja Jennifer Anistoni sarmile (osades ka Steve Carell) toetuv teleintriigidest rääkiv draamaseriaal «The Morning Show» ning kirjaneitsi Emily Dickinsoni elust inspireeritud komöödiasari «Dickinson» peaosas noorukese Oscari-nominendi Hailee Steinfeldiga.\nNagu kombeks Amazonil ja Hulul (ning pole kombeks Netflixil), hakkavad enamik sarju debüteerima korraga kolme episoodiga, seejärel ilmub üks osa nädalas (mõned sarjad pannakse ka tervikpaketina välja).\nApple omandas muuhulgas ka Bryce Dallas Howardi loodud, isadusest rääkiva doksarja «Dads» leviõigused ning peatselt saab teenuses kättesaadavad olema ka Oprah Winfrey dokusaade, Steven Spielbergi «Amazing Stories» uusversioon ning Aaron Pauli («Halvale teele») ja Octavia Spenceri krimisari «Truth Be Told» ja palju muud.


Koostetehnik Vadim Arepjev: kõik HOOBi inimesed on oma ala tõelised spetsialistid - HOOB - Tootmise Automatiseerimine ja masinaehitus\nHOOB - Koostetehnik Vadim Arepjev: kõik HOOBi inimesed on oma ala tõelised spetsialistid\nVadim Arepjev (22) unistas koolipoisina arstiametist, kuid päev tudengivarjuna Tartu Ülikoolis päädis selge teadmisega, et vahel võib plaan B olla isegi parem kui plaan A. Plaaniks B olid elektroonika, mehhaanika ja programmeerimine, mis noormehele paralleelselt bioloogia ning keemiaga suurt huvi pakkusid.\nVadimi gümnaasiumi lõpetamise aastal avas Tallinna Tehnikaülikool ehk tänase nimega TalTech justkui tellitult tootearenduse ja robootika eriala ning noormees oli üks esimestest, kes täiesti uuele erialale õppima pääses. Valdkonnavalikus on oma süü ka tema isal, kes mehhatroonika valdkonnas toimetab.\n„Minu eriala iseloomustab pidev areng: esiteks arened ise ning teiseks areneb väga kiiresti robootikavaldkond kogu maailmas,“ avab Vadim oma ametivaliku tagamaid. „Vähe on selles valdkonnas asju, mis on maailmas kõigile selged, vaid koguaeg puutud kokku millegagi, mis leiutati just praegu. Iga töö on erinev ning igas projektis on oma nüansid. Mind võlub see, et siin saad juhtida algusest lõpuni erinevaid protsesse ning muuta kõike nii, et masin teeks just seda, mida kliendil on vaja.“\nHOOBi jõudis Vadim praktikaprogrammi kaudu ning sai ennast kiiresti tõestanud noore mehena peagi koostetehniku ameti. Ta vastutab selle eest, et ettevõttes väljaarendatud masinad saaks kvaliteetselt kokku pandud ning kõik sõlmed töötaksid nii nagu insenerid on mõelnud alates mehaanikast ja pneumaatikast kuni elektri ja elektroonikani. Noormehele antud esimesest tööst kujunes seni ka üks suuremaid väljakutseid – ühe tootmisseadme pneumovoolikud tuli vedada nii, et need tagaksid ühelt poolt masina korrektse töö, kuid näeksid samas ka silmale ilusad vaadata. Ent ruumi kõigi nende voolikute äramahutamiseks oli väga vähe, kuid ülesanne sai auga täidetud.\n„HOOBis meeldib kõige rohkem meeskond: kõik inimesed on väga motiveeritud ning oma ala tõelised spetsialistid – neilt kõigilt on midagi õppida,“ tunnistab Vadim. „Minu teiseks suureks lemmikuks on pidevalt ettevõttes toimuvad tiimiüritused, mis ei ole tavapärased teejoomised ja köögisöömised. Suvel käisime näiteks terve meeskonnaga nõukogudeaegsete UAZi maastikuautodega metsas sõitmas.“\nTööpingete mahalaadimiseks möllab Vadim jõusaalis ja sõidab talviti lumelauaga, sest lapsena iga päev trennis käinud inimesena on sport tal veres. Selle kõrvalt leiab ta aega raamatute lugemiseks või audioraamatute kuulamiseks. Tema eriliseks huviks ei ole mitte ajaviitekirjandus, vaid hoopis enesearengu ja turunduse valdkonnad, kus toimuvatel arengutel ta pidevalt silma peal hoiab. Kes teab, võibolla arenevad sündmused peagi selleni, et esimesi kodumaiseid bioroboteid ehitades tuleb Vadimil kasuks ka kunagine plaan A ehk süvitsi teadmised anatoomiast ja keemiast.


Eesti Pensionäride Klubi Torontos järjepidevas tegevuses - Estonian World Review\nEesti Pensionäride Klubi Torontos järjepidevas tegevuses\nEestlased Kanadas 30 Nov 2007 Heikki PaaraEWR\nAastavahetus läheneb ja Toronto Pensionäride Klubi juhatuse koosolekutel liiguvad mitmed mõtted — mida tegime aastal 2007 ja mida teha järgmisel aastal pensionäride klubi üldistel liikmete ja sõprade koosviibimiste lõunatundidel.\nEesti Pensionäride Klubi Torontos ürituste korraldajad hommikusöögil enne kohvilaua koosviibimist. Foto: H. Paara\nMeie klubi on üks neist alalistest siinse eesti ühiskonna organisatsioonidest, mis üürib vajalikud saalid Eesti Majas alati terveks aastaks ette — sellega oleme nagu alalised üürnikud, millega A/S Eesti Maja Torontos saab oma eelarvet koostades arvestada.\nOleme tänulikud kõigile kohvilaua koosviibimistest osavõtnuile, kellest umbes pooled on klubi liikmed ja pooled liikmete sõbrad.\nSee suurearvuline poolehoid klubi tegevusele on hoidnud meie klubi majanduslikult normaalsel tasemel, mille tõttu ei ole meil veel vajadust olnud Eesti Sihtkapital Kanadas poole pöördumiseks abi saamiseks.\nToronto eesti ühiskond on muutunud alates ajast, kui EPKT alustas oma tegevust.\nElukalliduse tõus on arvestades 1960/1970-ndate aastatega rohkem kui kümnekordistunud, aga praegune klubi koosviibimiste pileti hind on vist küll kõige väiksem teiste eesti organisatsioonide üritustega võrreldes. Muidugi palgad ja pensionid on aja jooksul vastavalt tõusnud.\nKlubi juhatus avaldab A/S Eesti Maja Torontos juhatusele ja mänedzherile suurt tänu arusaava ja sõbraliku suhtumise eest kõiges.\nKui klubi algaastatel liitusid klubiga 60-65aastased, siis nüüd peavad sellevanused endid liiga nooreks, et klubi liikmeks hakata. Seetõttu on klubi liikmete arv vastavalt vähenenud ja võibolla suureneb jälle, kui praegused 60-65aastased saavad 75-80aastaseks.\nVähenenud on klubis räägitav eakate hoolekanne, mida EPKT kunagi nõuandjana pakkus. Põhjuseks võib olla sotsiaalse hoolekande ja abi parem kättesaadavus Kanada riigis.\nKuigi Eesti Pensionäride Klubi Torontos juhatuses töötavate inimeste arv on vähenenud peaaegu poole peale sellest, mis kunagi oli, töötab praegune juhatus siiski rahuldavalt ja loodetavasti on ette näha edasist edukat tegevust ka eeloleval aastal 2008.\nTervitame ja soovime kõigile tublidele pensionäridele õnnistatud jõule ning tugevat tervist uueks aastaks!\nEPKT juhatuse nimel\nEesti Pensionaride Klubi Torontos juhatus. Ees Heikki Paara esimees, Inge Aloe  abiesimees. Taga Regina Möller, Maie Pook, Erika Kääramees, Aita Urke, Lehte Paara ja Pilvi Niit. Foto: H. Paara


Ilmunud on EVS Teataja märtsikuu number\nIlmunud on EVS Teataja märtsikuu (03/2016) number, mis kättesaadav meie kodulehelt:\nLõpetatud on EVS/PK 55 „Kontonumbrid“ tegevus.\n8 uut tõlget kommenteerimisel – EVS-EN 12520:2015 „Mööbel. Tugevus, vastupidavus ja ohutus. Nõuded koduistmetele“, EVS-EN 12521:2015 „Mööbel. Tugevus, vastupidavus ja ohutus. Nõuded kodulaudadele“, EVS-EN 12586:2007+A1:2011 „Lapsele kasutamiseks ja lapse hooldamiseks mõeldud tooted. Rõngasluti hoidja. Ohutusnõuded ja katsemeetodid. KONSOLIDEERITUD TEKST“, EVS-EN 12790:2009 „Lapsehooldustooted. Kallutatud lamamisasendiga hällid“, EVS-EN 1991-1-3:2006/prA1 „Eurokoodeks 1: Ehituskonstruktsioonide koormused. Osa 1-3: Üldkoormused. Lumekoormus“, EVS-EN 771-2:2011+A1:2015 „Müürikivide spetsifikatsioon. Osa 2: Silikaatmüürikivid“, EVS-EN ISO/IEC 17021-1:2015 „Vastavushindamine. Nõuded juhtimissüsteemide auditit ja sertifitseerimist teostavatele asutustele. Osa 1: Nõuded“, EVS-HD 60364-5-53:2015 „Madalpingelised elektripaigaldised. Osa 5-53: Elektriseadmete valik ja paigaldamine. Lülitus- ja juhtimisaparaadid“.\nKoostamisel on 2 uut algupärast standardit - EVS 812-1:2013/prA1 „Ehitiste tuleohutus. Osa 1: Sõnavara“, EVS-EN 1991-1-3:2006/prNA „Eurokoodeks 1: Ehituskonstruktsioonide koormused. Osa 1-3: Üldkoormused. Lumekoormus“.\nPikendamisküsitlusel on 5 standardit - EVS 886-1:2005 „Lõhnaainete hajumine atmosfääris. Osa 1: Põhialused“, EVS 887-1:2005 „Lõhnade mõju ja selle hindamine. Osa 1: Lõhnahäiringu psühhomeetriline hindamine. Küsimustikud“, EVS 887-2:2005 „Lõhnade mõju ja selle hindamine. Osa 2: Häirivate omaduste väljaselgitamine küsitluse teel“, EVS 888:2005 „Lõhnaainete määramine välisõhus välimõõtmiste teel“, EVS 904:2009 „Hajusallikate heitkoguste mõõtmine. Tööstushooned ja loomalaudad“.\nTühistamisküsitlusel on 8 standardit - EVS-EN 14593-2:2005 „Hingamisteede kaitsevahendid. Suruõhusüsteemiga ühendatud hingamisaparaadid, mis on varustatud koormusventiiliga. Osa 2: Poolmaskiga ülerõhuaparaadid. Nõuded, katsetamine, tähistamine“, EVS-EN 357:2005 „Glass in building - Fire resistant glazed elements with transparent or translucent glass products - Classification of fire resistance“, EVS-EN ISO 14509-2:2006 „Väikelaevad. Mootoriga töötavate lõbusõidulaevade tekitatud õhumüra. Osa 2: Müratugevuse hindamine etalonlaeva abil“, EVS-EN ISO/IEC 15415:2005 „Information technology - Automatic identification and data capture techniques - Bar code print quality test specification - Two-dimensional symbols“, EVS-HD 632 S2:2009 „Power cables with extruded insulation and their accessories for rated voltages above 36 kV (Um = 42 kV) up to 150 kV (Um = 170 kV)“, EVS-ISO 3864-1:2009 „Graafilised sümbolid. Ohutusmärgid ja -värvid. Osa 1: Ohutusmärkide kavandamise põhimõtted. Töökohtadel ja avalikus ruumis kasutatavate ohutusmärkide kavandamise põhimõtted“, EVS-ISO 7000:2009 „Seadmetel kasutatavad graafilised sümbolid. Loetelu ja ülevaade“, EVS-ISO 8573-1:2007 „Suruõhk. Osa 1: Saasteained ja puhtusklassid“.\nUued harmoneeritud standardid – Määrus (EÜ) nr 765/2008 Akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded, määrus (EÜ) nr 768/2008 Toodete turustamise ühine raamistik; määrus (EÜ) nr 1221/2009 EMAS, direktiiv 2013/53/EL väikelaevad ja jetid.