Sustemaatiline kauba vahetuse nouande strateegiad.\nKuni Ettevõtluse edukas areng Rääkimata Eesti, sh Tallinna üldisest positiivsest majandusarengu foonist, omab Tallinn selles osas positiivset positsiooni ka Läänemere linnadega võrreldes: ettevõtluse arengut iseloomustav ettevõtete arv elaniku kohta on Tallinnas suhteliselt kõrgem, jäädes siiski maha Stockholmist. Tallinna tagamaal lähiümbruses elanike arv kasvab. Siitkaudu sisenetakse ja väljutakse Eestist, «värav» on riigi visiitkaardiks, samuti peab ta esindama välissuhtluses mitte ainult iseenda, vaid ka teiste Eesti regioonide huvisid.\nKellele on mõeldud väljatöötatud strateegia? Esiteks on ta vajalik Tallinna Linnavalitsuse edaspidi linnavalitsus ja Tallinna Linnavolikogu edaspidi linnavolikogu liikmetele, kes töötavad välja erinevaid arengukavasid, programme ning langetavad linnaelu tulevikku määratlevaid otsuseid. Kuidas see otsustajate ring saab strateegiat kasutada, sellel peatutakse lähemalt dokumendi viimases peatükis. Tallinna tulevikuarenguid puudutavad küsimused on tihedalt seotud Eesti kui terviku strateegilise arenguga, sestap eeldame, et dokument on informatsiooniallikaks ja diskussiooni abivahendiks ka vabariigi võimudele, teatud määral ka rahvusvahelistele organisatsioonidele, kelle tegevus seostub Tallinna ja Eestiga.\nEesti taasiseseisvumise järgsel kümmekonnal aastal toimunud ulatuslikumate arengute seas võib esile tuua kolm järgmist, mis on Tallinna «nägu» eriliselt muutnud ning mis tähendavad ka olulisi elukorralduslikke muutusi Tallinnas. Esimeseks selliseks on tööhõive ja ettevõtluse ulatuslikud struktuurimuutused, mis said teoks tänu endise NSVL turu järsule vähenemisele, piiride avanemisele ja majandussidemete Läände ümberorienteerumisele.\nIntensiivne eraettevõtete asutamine nii Tallinnas kui mujal Eestis toimus Ettevõtlusvaldkonnas toimunu osas vajab eraldi väljatoomist asjaolu, et teenindus- ja kaubandussektoris leidis aset hoogne kontsentratsioon kettidesse. Sustemaatiline kauba vahetuse nouande strateegiad, ja esimesest osaliselt tulenevaks, on uued vajadused transpordivaldkonnas. Autode arv on viimase kümmekonna aastaga kolmekordistunud — see on muutnud probleemiks teede- ja tänavate võrgustiku läbilaskevõime, samuti näitab see elanike eluviiside ja mobiilsuse teisenemist.\nKaubanduskeskuste esilekerkimine tähendas omakorda märkimisväärseid täiendavaid tegutsemisi transpordivaldkonnas Sustemaatiline kauba vahetuse nouande strateegiad teisendas transpordivõrgustikku, tingis uut teedeehitust, suunas ümber linna liiklusvooge jne. Ka muutused sadamate spetsialiseerumises — eelkõige transiidile — on toonud kaasa omakorda logistilisi muutusi maismaatranspordis. Kolmandaks aspektiks on Tallinna linna elanike arvu dünaamika elanike vähenemine ning muutused elanike vanusstruktuuris.\nVähenemise üheks olulisemaks põhjuseks on võõrtööjõu ja sõjaväe lahkumine Tallinnast. Teisalt on elanikkonna vähenemise põhjuseks olnud kiiresti vähenev sündimus. Kuni Kokkuvõtlikult on rahvaarvu vähenemise põhipõhjuseks negatiivne loomulik iive. Vanusstruktuuri muutused näitavad jätkuvat elanikkonna vananemist. Kui Sealjuures on Tallinna rahvastiku vananemise tempo olnud kiirem Eesti keskmisest. Elukorraldust Tallinnas on mõjutanud ka Tallinna valitsemisstruktuuri ja linnaosade ümberkujundamine.\nTallinna «haldusreformi» eesmärgiks oli linnavõimu Sustemaatiline kauba vahetuse nouande strateegiad elanikele ja linnavalitsuse poolt pakutavate toimingute-teenuste kättesaadavamaks tegemine linnakodanikele. Alates Tänaseks on vähenenud nii linnaosade poolt kureeritavate valdkondade hulk kui ka nende roll linnaosa tuleviku kujundamises, otsuste tegemises ja investeeringute planeerimises. Etapiviisiliselt võtavad Tallinna linnavalitsuse ametid üle seniseid linnaosade valitsuste funktsioone.\nLähitulevikus on kavas tsentraalse raamatupidamissüsteemi juurutamine, mis hõlmab kõiki linnavalitsuse ameteid ja linnaosade valitsusi.\nAndmaks detailsemat ülevaadet erinevates valdkondades toimunud suundumustest, on otstarbekas jaotada need — lähtudes nende mõjust Tallinna edasisele arengule Aktsiaoptsioonide palk kaheks.\nSeega ühelt poolt on tegemist selliste suundumustega, mis on loonud soodsa pinnase Tallinna edasiseks arenguks. Teise poole muutustest moodustavad negatiivsed trendid ja muutustega kaasnenud uued probleemid. Enamjaolt tähendab kirjeldatud muutuste kahene jaotus ühtlasi ka valdkonnapõhist jaotust: viimase kümne aasta jooksul on suhteliselt selgelt välja kujunenud sektorid, mida üldistavalt iseloomustab positiivne areng ning teisalt valdkonnad, kus muutused on toimunud negatiivses suunas.\nPositiivsete ja negatiivsete muutuste osas peegeldab Tallinn kogu Eestis toimunud arenguid — kiirele majandusarengule ei ole sama hästi suutnud sekundeerida sotsiaalsektor. Alljärgnevalt toodud positiivsed ja negatiivsed arengud annavad pildi Tallinna tänasest lähteseisundist, markeerivad ära Tallinna edasise arengu eeldused ja võimalused ning samuti võimaluste piirid. Positiivsed, Tallinna edasist arengut toetavad muutused Kümne viimase aastaga on Tallinn kujunenud tööstuslinnast ümber kaasaegse teeninduskeskse majandusega linnaks.\nUusehitiste rajamine on eelkõige toimunud grupiti, sillutades muuhulgas tee ka nn Tallinna city väljaarendamisele. Märkimisväärselt on linna ilmet positiivses suunas muutnud ja elanike liikumist ja ligipääsu parandanud ka infrastruktuuride korrastamine ja juurdeehitamine.\nMitmete teenuste järgi nt mobiiliga parkimise eest tasumine on Tallinn vägagi eesrindlik. Heal tasemel on samuti erinevate IT lahenduste ja internetiühenduste arv.\nTeiste Eesti piirkondadega võrreldes iseloomustab Tallinna kõrge tööhõive tase, mille on ühelt poolt tinginud majanduslikult aktiivse elanikkonna koondumine pealinna võimalusterohkesse ärikeskkonda ja ettevõtluse kiire ümberstruktureerimine, siinne soodne investeerimiskliima ja väliskontaktide rohkus, samuti tööjõu keskmisest kõrgem kvalifikatsioon.\nSuur tööhõive langus tööstuses on peatumas, kasv teenindussektoris jätkub. Nende protsesside tulemusena on Tallinna tööhõive struktuur lähenenud Põhjamaade suurtele linnadele.\nVäliskapitali ligitõmbamisvõime Tallinn koos oma lähiümbrusega on olnud väliskapitali jaoks Eestis seni peamine kasvukeskus. Selline proportsioon on samas suurusjärgus püsinud aastaid. Välisinvestorite huvi omandada või ehitada Tallinnas tootmis- teenindus- ning hulgi- ja jaekaubandusettevõtteid pole vaatamata tugevnenud konkurentsile vähenenud.\nMuutunud on välisinvestorite taust — varasematel aastatel aktiivsemate väikeärimeeste asemel on tulemas rahvusvahelised suurettevõtted. Tallinna piirkonna areng oma regiooni reisi- ja kaubaveokeskuseks Tallinn on kujunenud Läänemere üheks suuremaks kauba- ja reisijateveo keskuseks. Kaks kolmandikku Tallinna sadamate käibest moodustab transiit, olles viimase viie aastaga ligikaudu kaks korda kasvanud.\nLisaks on Tallinna majanduselus oluline koht turismil.\nKõrvutades Läänemere idakaldalinnadega, on Tallinn turismi arengut iseloomustavate näitajate põhjal olnud siiani üks edukamaid. Turismitulude ehk reisiteenuste eksport on viimase kümne aasta lõikes suurenenud, kuid viimastel aastatel on kasv siiski aeglustunud.\nAastate lõikes on kasvanud väliskülastajate arv, kuid ka see kasv aeglustub iga aastaga ning jätkuvalt on väga suur ühe turu Soome väliskülastajad osakaal. Ligikaudu 2,7 miljonit väliskülastajat neljasaja tuhande elaniku kohta on väga kõrge näitaja.\nSamas näitab tõusvat trendi ööbimisega väliskülastajate arv, jätkates tõusu ka olukorras, kus väliskülastajate koguarv vahepeal langes. Tallinnas paikneb Eesti ainus rahvusvahelise tähtsusega lennujaam, mis vastab ka rahvusvahelistele nõuetele ning võimaldab vastu võtta peaaegu kõiki lennukitüüpe.\nTallinn on Eesti suurim raudteesõlm, mis omab ka rahvusvahelist reisirongiühendust. Paraku on aga rahvusvaheliste liinide osakaal viimastel aastatel vähenenud. Eesti pealinnal ei ole otserongiühendust Kesk-Euroopaga.\nEesti Kauplemisstrateegia koerad on rööpavahega, mis võimaldavad Venemaa kaubarongidel ilma lisaoperatsioonideta jõuda Eesti kaubasadamatesse, mis on oluliseks eeliseks konkurentsis Venemaaga seotud veoste osas.\nÕppimisvõimaluste laienemine ja diferentseerumine Viimase kümne aastaga on Tallinna tekkinud juurde hulgaliselt erinevaid õppeasutusi, sh just kõrgkoole, mistõttu on plahvatuslikult kasvanud gümnaasiumijärgselt edasiõppijate, sh eriti kõrgharidust omandanute arv. Vaba aja veetmise võimaluste mitmekesistumine Vaba aja veetmise võimaluste poolest edestab Tallinn konkurentsitult teisi Eesti linnu. Ka Läänemere läänekalda linnade suhtes tundub meelelahutusvõimalusi Tallinnas olevat võrreldavas hulgas arvesse tuleb võtta ka madalamat elatustaset.\nTänu militaarstruktuuride olulisuse vähenemisele on Tallinna elanikkonnal avanenud võimalused kasutada kaldaalasid puhkeaja sisustamiseks. Pikka aega «suletud» olnud rannaalade avamine on suurendanud Tallinna atraktiivsust nii linnaelanike kui kinnisvara arendajate jaoks. Siiski eksisteerib kaldaäärsete alade näol hulgaliselt «kasutamata ressurssi» — mitmesuguste puhkealade väljaarendamise näol. Aegna saare potentsiaalile tuleks leida vastav rakendus puhke- ja meelelahutusalana.\nLinnaruumi on rikastanud ka mitmete puhkealade heakorrastamine. Negatiivsed trendid ja tekkinud uued probleemid Nendest tõsisemad seonduvad varavaidluste ja hoonete kasutamisfunktsioonidega, tööpuuduse, kohanemisraskuste, toimetuleku kindlustamise ning terviseseisundi halvenemise ja turvalisuse vähenemisega elanike hulgas.\nVähekindlustatute hulga suurenemine — Sustemaatiline kauba vahetuse nouande strateegiad tööpuudus, kohanemis- ja toimetulekuraskused Rohkem kui kümme aastat tagasi alguse saanud siirdeperioodiga on kaasnenud kiire töötajate arvu vähenemine ja töötuse kasv areneva linna kohta tuleb Tallinna töötuse taset hinnata liiga kõrgeks. Töökohtade vähenemise peamiseks põhjuseks oli senise turu kaotus, millest tulenevalt vähenesid oluliselt tootmismahud.\nEttevõtete restruktureerimise käigus toimus ümberprofileerimine Hope Dunbar kolm must ronk spetsialiseerumine — töökohtade vähenemise põhjustas üha moodsama tehnoloogia kasutuselevõtt. Samuti on paljude inimeste töökaotust põhjustanud riigikeele vähene oskus ja tööjõu kaasaja nõuetele mittevastav kvalifikatsioon.\nSee omakorda põhjustas nende sattumise vähekindlustatute riskirühma. Tallinnas elavate majanduslikes raskustes isikute ja perede olukord on ka praegu halb. Eriti suurtes raskustes on lastega pered üksikvanemaga, töötuga ja paljulapselised.\nOlukorras, kus laste koguarv Tallinnas väheneb, suureneb nende laste arv, kes elavad toimetulekuraskustes ning samuti nende, kes vajavad hoolekandeteenuseid või kelle eestkoste vajab enam korraldamist. Turvalisuse vähenemine Eesti iseseisvumisest alates on Tallinna elanike ja teiste siin viibivate isikute turvalisus aastate jooksul halvenenud. Lisaks kõrgele kuritegevusele on olukord halb ka liiklusohutuse ning tuletõrje- ja päästealal, linna on tekkinud arvukalt narkomaane ja HIV nakatunuid, endiselt on probleeme alkohoolikutega.\nTallinnasse on tekkinud arvukas asotsiaalsete elanike kiht. Mitmed sotsioloogilised uurimused on näidanud, et Eesti, sh Tallinna elanikud tunnevad tõsist hirmu sattuda kuriteo ohvriks. Teiste Eesti linnadega võrreldes on Tallinn kuritegevuselt esimeste hulgas. Siiski viimastel aastatel on märgatav kuritegevuse vähenemise trend.\nKaubavahetuse nõustaja (CTA)\nNii liiklusõnnetuste kui ka neis vigastada saanute arv on Tallinnas kõrge. Tallinna liiklusdistsipliin on nõrk ning liikluskultuuritus on toonud endaga kaasa arvukalt ohvreid ja vigastatuid. Riskikoormus on suurenenud ka päästeala ja tuleohutuse valdkonnas.\nTallinna tuletõrje probleemiks on tõusnud elanikest tühjaks jäänud majad ning seal ulualust leidvad tuleohutuse eeskirju eiravad Sustemaatiline kauba vahetuse nouande strateegiad. Palju on nii tahtlikke kui juhuslikke süütamisi. Täiendavat riski sisaldab tugevalt kasvanud transpordikoormus sh transiitveod. Kodanikukaitse programmi puudumise tõttu Tallinnas on inimesed tehnoloogiliste või keskkonnakatastroofide vastu väga nõrgalt kaitstud.\nKorraldamata on ohtlike veoste transport, nende hoidmise ja ümberlaadimise tingimused. Omandireformist tulenevad üürnike-omanike probleemid, hoonete amortiseerumine Paljude uute omanike rahaliste vahendite nappus, ebapiisav huvi või soovimatus omanikukohuseid täita on kaasa toonud niigi halvas seisukorras oleva elamufondi jätkuva lagunemise.\nMitmed omanikuhooleta jäänud majad on muutunud elamiskõlbmatuks. Neis kogunevad kodutud, alkohoolikud, narkomaanid ja teised asotsiaalsed isikud, kes põhjustavad tulekahjusid ning on potentsiaalseks ohuks piirkonna elanike turvalisusele.\nSamas puuduvad Tallinna linnal piisavad vahendid amortiseerunud, poollagunenud ja -põlenud hoonete lammutamiseks. Linnaruum on muutunud atraktiivsuse mõttes väga ebaühtlaseks. Omandireformi käigus tekkinud omanike-üürnike, sh sundüürnike, probleemid on seotud elamuehituse väikese mahuga. Tallinna Linnavalituse poolt algatatud elamuehitusprogramm « eluaset Tallinnasse» aitab oluliselt kaasa sundüürnike eluasemeprobleemide lahendamisele, enamik programmi realiseerimisest on aga alles ees.\nSamas ei saa jätta rõhutamata, et probleemi teravdab ka elanike rahulolematus elamistingimustega, mis kajastab disproportsiooni sissetuleku ja soovitava elamispinna vahel. Sarnased muutused on omased pea kõikidele postsotsialistlikele linnadele. Ebasoodsad mõjud tallinlaste terviseseisundile Seoses suurte sotsiaalmajanduslike muudatustega on inimeste elukeskkonnas ja eluviisis toimunud ulatuslikud muutused, millest paljud on tervisele ebasoodsad: vaesuse levik kaasnevad toidukomponentide defitsiit, ebahügieenilised elutingimused jm ; elanike mobiilsuse suurenemine kaasneb liiklusõnnetuste sagenemine ; turism nt haigusttekitavate mikroorganismide levikuga kaasnev risk Jaapani kuunlajalgne mannekeen osa elanike olmetingimuste halvenemine; tööõnnetuste hulga suurenemine ja terviseriskide kasv töökohtadel; transpordivahenditest pärineva õhureostuse ja müra suurenemine; jäätmekäitluse mahajäämus; olmekemikaalide, sünteetiliste ehitus- ja viimistlusmaterjalide, toidulisandite ja lisaainete jms levik; psüühilise stressi suurenemine; alkoholi tarbimise, suitsetamise, narkootikumide kasutamise, kuritegevuse ja prostitutsiooni levik.\nEelnimetatud valdkondadest on mõnede prügimajandus, ehitusmaterjalidele esitatavad nõuded osas viimastel aastatel võimalik täheldada positiivseid muutusi, rea küsimuste osas on aga olukord edasi kriitiline ja nõuab olulisi, tihti kalleid meetmeid. Tallinna laialivalgumise trend paralleelselt Tallinna liiklussõlmede läbilaskevõime piiratusega Tallinnale on iseloomulik järjest suurem nn laialivalgumine — üha enam asutakse elama linnaäärsetesse piirkondadesse või väljapoole linna piire.\nSeevastu on töökohad ülemääraselt kontsentreerunud kesklinna. Kirjeldatud olukord on loonud eeldused suurte kesklinna läbivate liiklusvoogude tekkeks, mis koormavad südalinna osa sõidukitega üle.\nSellele omakorda lisanduv autode arvu järsk suurenemine Selle tulemusena on oluliselt vähenenud liiklusohutus ja suurenenud õhusaaste. Teede ja tänavate hooldusse, remonti ja uute tänavate rajamisse tehtud investeeringud ei kata üha kasvavaid transpordivajadusi. Ohtlikuks on kujunenud mitmed olulised liiklussõlmed. Kõige enam ongi Tallinna arengut ja nägu viimase kümne aasta vältel mõjutanud linna territooriumil asunud suurettevõtete restruktureerimine ja erastamine, millega kaasnes ühtlasi ettevõtlusstruktuuri oluline muutus — teenindussektori märkimisväärne suurenemine.\nTeiselt poolt jällegi ei ole rida protsesse, mille toimumist kümme aastat tagasi eeldati, veel eriti käivitunudki: üle hinnati inimeste tegutsemise aktiivsust — seda, et inimesed soovivad enam osaleda ja omada kontrolli arengute üle.\nTeisisõnu: eeldus tugeva kodanikuühiskonna tekkest ei ole täitunud. Majandusvaldkonna osas arvati, et toimub väikeettevõtete kasv keskmisteks või suuremateks ettevõteteks.\nMis on kaubavahetuse nõustaja (CTA)?\nViimane aga ei toimunud, selle asemel leidis aset paljude Eesti ettevõtete üleminek väliskapitali omandusse. Mõlemad — nii ootamatult kiiresti kui veel mittetoimunud protsessid — osutavad tõsiasjale, et ettepoole prognoosimisel tuleb arvestada kõrvalekalletega ning teinekord vägagi olulistega.\nTallinn linnade konkurentsis ja koostöös Linnade tulevik sõltub suuresti sellest, kui hästi suudavad nad hakkama saada konkurentsiolukorraga ning luua ja realiseerida koostöösidemeid. Eksperthinnangute teel tehtud analüüsi baasil on Tallinna konkurentsi- ja koostöösituatsiooni kirjeldamiseks välja joonistatavad vastavad maatriksid vt tabelid 1 ja 2 ; eristades sealjuures kuut erinevat konkurentsi- ja koostööareeni.\nTabel 1. Tallinna prognoositav konkurentsimaatriks Tabel 2 Tallinna prognoositav koostöömaatriks Eelseisval perioodil on ette näha nii elanike suurenevat liikumist Helsingist ja mujalt Soomest Tallinna ja vastupidi. Inimestel, kes tahavad tulevasi eluvõimalusi «kaksiklinn Talsinkis», on samuti valida, kummale poole lahte nad elama asuvad.\nSeega saab väita, et Tallinn konkureerib Helsingiga küllalt tugevalt nii sissetuleva kui väljamineva elanikkonna pärast. Helsingi ja Tallinna piirkonnad konkureerivad Ida-Lääne transiidi vahendamisel. Teatud ulatuses võib seda märkida ka mitmesuguste rahvusvaheliste teeninduse funktsioonide osas, ehkki siin võib ilmselt rääkida ka funktsioonide jaotusest kallima Helsingi ja odavama Tallinna vahel.\nKAUBAVAHETUSE NõUSTAJA (CTA) - KARJÄÄRI -\nKaubavahetuse nõustaja CTA on üksikisik või ettevõte, kes pakub individuaalseid nõuandeid futuurilepingute, futuuride optsioonide või teatavate välisvaluutalepingute ostmiseks ja müümiseks.\nKaheldamatult toob kõik eelnev kaasa ka konkurentsi investeeringute pärast. Osaliselt sarnane on pilt ka Tallinna konkurentsi suhtes teiste Põhjamaade linnadega, nt Stockholmiga. See konkurents on aga oluliselt nõrgem.\nLangeb ära konkurents transiidivoo pärast. Oluline ja tugev konkurent Tallinnale on Riia, kellega toimub konkurents eelkõige transiidivoogude ja turistide ning nendega seotud kultuuriteenuste pärast, rolli pärast rahvusvahelisi teenuseid pakkuva tsentrina, loomulikult ka rahvusvaheliste investeeringute pärast. Elanike pärast võib Riia, kui ta atraktiivsus tõuseb, olla Tallinnale konkurent eelkõige potentsiaalselt «ületõmmatavate» inimeste osas kolmandatest maadest, tunduvalt vähem potentsiaalselt lahkuvate inimeste pärast.\nTeisi Baltikumi linnasid võib Tallinnale potentsiaalseteks konkurentideks pidada eelkõige turismi ja sellega seotud teenuste osas. Peterburi on konkurendiks eelkõige kaubavoogude teenindamise ja turistide ning kultuuriteenuste pärast, teistes valdkondades oluliselt vähem.\nVõib eeldada, et ka suur osa investeeringutest, mida Tallinn ja Peterburi võivad tulevikus saada, tulevad eri allikatest, on tehtud eri motiividel. Turismialane konkurents toimib Kesk- ja Ida-Euroopa maade linnadega Varssavi, Gdansk, Prahamitmed neist on, Aktsiate valikute arvestus ei asu Tallinnale väga lähedal, konkurendid ka rahvusvahelise teeninduse funktsioonide täitmise ja muidugi ka investeeringute pärast.\nMingil määral ka sissetuleva elanikkonna pärast. Lisaks Euroopas meile suhteliselt lähedal asuvatele linnadele tuleb arvestada osadel juhtudel ka kaugemal asuvate piirkondade konkurentsiga. Kui jaotada nad kallimate ja kvaliteetsemate maade linnadeks ja odavamate maade linnadeks, siis ja mida aeg edasi, seda enam on Tallinnale olulisteks konkurentideks just kallimate maade linnad.\nOdavamate maade linnad on konkurentideks eelkõige teatud tootmislike investeeringute osas, kallimate maade linnad nii kultuuriteenuste, turismi ja muude rahvusvaheliste teenuste ning eelnevatega seotud investeeringute osas.\nSamuti kindlasti ka lahkuva eriti selle kui ka sissetuleva elanikkonna osas. Teised Eestile lähedal asuvad Venemaa linnad Pihkva ja Novgorod on Tallinnale käsitletavad kui konkurendid vaid mõningate tootmislike investeeringute osas ja sedagi väga nõrgalt. Tänapäeva komplitseeritud rahvusvahelises majanduses ei ole võimalik eristada subjekte, kes on puhtalt ja ainult konkurendid ja subjekte, kes on ainult koostööpartnerid.\nTöötajatele Eesti Haigekassa e-teenuste kasutusõiguste andmine riigiportaalis kirjastuskunst.ee (EST)\nReeglina võidakse linna või regiooniga olla üheaegselt nii konkurent kui koostööpartner. Tallinna konkurentsi ja koostööprofiilide võrdlus illustreerib seda teesi kujukalt. Helsingi on Tallinnale kindlasti koostööpartner ja eelkõige koostööpartner turismi ja sellega seotud sidusalade osas.\nIda-lääne kaubavoogude teenindamise osas on ta eelkõige konkurent, ehkki tulevikus pole koostöövõimalused tänu spetsialiseerumisele välistatud siingi.\nRahvusvahelise teeninduse funktsioonide täitmise osas on loomulikult ka konkurentsi, kuid kindlasti kaalub selle tulevikus üles integreerumisest tekitatud sünergia. Ka elanike liikumist ühele või teisele poole lahte võib käsitleda mitte niivõrd «ületõmbamisena» kui sünergia saavutamise viisina. Stockholmi ja teiste Põhjamaade linnade puhul on Sustemaatiline kauba vahetuse nouande strateegiad mõnevõrra nõrgemad kui Helsingi puhul, samas võib rääkida, erinevalt Helsingist, ühistest huvidest transiidi teenindamise alal Lääne-Euroopast üle sildade ja Rootsist Venemaale liikuv kaubavoog.\nStockholmi osas võib siiski rääkida ka mõningasest turismialasest koostööst. Riia puhul jääb konkurentsipositsioon ilmselt domineerima, tekivad aga kooperatsioonivõimalused ülebaltikumiliste firmade spetsialiseerumise osas, samuti on võimalik koopereeruda kolmandatest maadest näiteks Saksamaalt saabuvate turistide teenindamisel.\nPeterburi on Tallinna loogiline partner turistide teenindamisel, samuti mitmete allhankekettide loomisel. Sama kehtib ka Pihkva ja Novgorodi puhul, kusjuures erinevalt Peterburist on nad transiitvoogude teenindamisel Tallinnale mitte konkurendiks, vaid partneriks. Kaugemalt tuleva turisti jaoks kuulub Tallinn Helsingi ja Peterburiga loogiliselt ühte «ketti», mille nimeks on Läänemere idaosa külastus. Plussiks on siin see, et igas linnas saadakse vägagi omanäoline külastamiselamus.\nTõsi, kaugturistide jaoks seostub Läänemerepiirkond kõige enam siiski selliste linnadega nagu Kopenhaagen ja Stockholm. Kindlasti on Tallinna jaoks soodne püüda saada «ühele pildile» ka nende, regiooni kujundit kandvate linnadega. See on aga raske ja nõuab pikemat tööd kui kasulik seostumine Helsingi ja Peterburiga. Esiteks tuleb vaatluse alla laiem geograafiline ruum, millega arenev Tallinn erineval viisil seostub ja suhestub. Teiseks Tallinna tähendus Eesti keskuse seisukohalt.\nKolmandaks Tallinna linnastu kui linna nn lähiruum. Neljandaks linn ise: siseruum tema praeguses ja kavandatavas organiseerituses. Tallinn rahvusvaheliselt Tallinn nagu ka teised linnad saavad eelseisval perioodil areneda edukalt vaid läbimõeldud seostatuse puhul laiemasse regionaalsesse ja rahvusvahelisse konteksti.\nLinnad teenindavad nii oma tagamaad kui moodustavad koostöövõrgustikke teiste linnadega. See puudutab näiteks ettevõtetevahelist võrgustumist, koostöösuhteid erinevate erialade inimeste ja ühenduste vahel, ülikoolide ja teiste haridusasutuste vahelist kooperatsiooni, koostööd kohalike omavalitsuste ja nende institutsioonide tasandil, regulaarseid kultuuriüritusi, transpordiliinide ja võrkude arengut, turismialast koostööd jne.\nKontaktid ja seosed muutuvad praegusest dünaamilisemaks, mobiilsemaks, mitmekesisemaks. Linna püsielanikkonnale lisanduvad Tallinna ajutiselt elama asunud välismaalased, kes kiirendavad nii elanike kui Tallinnas juurdunud ettevõtete rahvusvaheliste kontaktide võrgustiku laienemist. Samal ajal kasvab nende tallinlaste hulk kellel on ajutised kodud ka teistes maades. Kasvab ajas asukohta muutvate ettevõtlusvõrgustike arv. Pigem reegliks kui erandiks saab olukord, kus mingi linnaga võidakse mingis valdkonnas olla konkurendiks, teises aga koopereerutakse Tallinna konkurentsi ja kooperatsiooni «mustrit» vt lähemalt punktist 1.\nRääkides Tallinnast rahvusvahelises kontekstis on vaja valida õige «haardeulatus». Linnu saab liigitada maailma tähtsusega, laiema rahvusvahelise tähtsusega, regionaal- või kohaliku tähtsusega linnadeks. Kui kõrgele tuleb asetada «latt» Tallinna puhul?\nTallinna Linnavolikogu Ühelt poolt toimuvad muutused keskkonnas üha kiiremini, teatud otsused linnaelu korraldamisel ning juhtimisrežiimid üldse peavad arvestama taolist kiiret muutumist. Teiselt poolt nõuab uus keskkond, sh linnade tihenev konkurents, pikaajalisi järjepidevaid jõupingutusi linnade «näo», profiili, infrastruktuuride jne väljaarendamisel. Viimane vajadus tuleneb juba linnade funktsioonide mitmekesisusest: nad peavad olema heaks elukeskkonnaks elanikele, samuti aga rahvusvaheliselt konkurentsivõimeliseks ärikeskkonnaks.\nOn selge, et Tallinna tähtsus ja tegutsemisulatus ulatub selgelt kaugemale vaid kohaliku tähtsusega linnast. Küsimus on selles, kas julgeme eesmärgi seada kaugemale regionaalsest antud juhul Läänemere piirkond tasandist? Antud strateegias on lähtekohaks võetud siiski, et põhiliseks Tallinna koostööruumiks vaadeldaval perioodil jääb Läänemereruum, kus Tallinn peab muutuma kas üksinda või kooperatsioonis Helsingiga oluliseks koostöösõlmeks.\nLinnana, mille elanike arv jääb alla poole miljoni inimese piiri, ei saa meie pealinn, ilmselt ka eduka arengu puhul, pretendeerida üleeuroopalise tähtsusega metropoli rollile. Sellest aga ei tulene, et ta koostööruum ja koostöövõrgustik jääksid ainult Läänemereruumi piiridesse. Nende ületamine saab toimuda vaid üksikutes nn niššides. Järgnevalt on toodud kolm olulisimat Tallinna koostöö edasist arendamise vormi, rõhuasetust.\nESITEKS peab Tallinna linn vajalikuks leida ja arendada järgneva perioodi jooksul välja vähemalt paar sellist tegevusvaldkonda, mille osas ta on tuntud mitte ainult Põhja-Euroopas, Läänemere riikide linnade seas, vaid laiemas rahvusvahelises ja soovitavalt isegi globaalses ulatuses.\nPotentsiaali taoliste rahvusvaheliste nn nišiproduktide tekitamiseks võivad pakkuda valdkonnad nagu Lääne investeeringute vahendamine Venemaale, Tallinna olemine nn integratsiooni õppimiskohaks seoses EL-iga liitumisegaturism: ühelt poolt koostöös Helsingiga Tallinn-Helsingi teineteist täiendava turismiruumi kujundamine, teiselt poolt Tallinn kui loodus turismi vahendaja.\nOluliseks eesmärgiks püstitatakse otselennuliinide arvu suurendamine Tallinna lennujaamast. Nimetatud edasiste koostöövormide pakkumisel on lähtutud tõsiasjast, et juba praegu on Tallinnas asuv ettevõtlus tugevalt sidustatud Soome ja Rootsiga. Ning eeldatav on, et see seos tulevikus kindlasti ainult tugevneb; lisaks sellele peaks meile aktuaalne ettevõtlusgeograafia laienema nii Läänemere lõunakalda suunas eriti Põhja-Saksamaa kui Peterburi piirkonna suunas.\nSama loogika puudutab ka nii transpordisidemeid kui mitmesuguseid muid koostöö sh kultuuriline koostöö ja ka omavalitsuslike sidemete arengut. Lisaks mõjutab Tallinna rahvusvahelise koostöö arendamist asjaolu, et üha rohkem rahvusvahelisi firmasid võtab omaks ülebaltilise strateegia, s. Tallinna jaoks tähendab see konkurentsi Läti ja Leeduga — rakendamist vajavad sellised meetmed, et võimalikult palju taoliste firmade Baltikumi peakorteritest leiaks oma asukoha Tallinnas.\nTeiselt poolt tuleb Tallinnal jällegi teha ülejäänud Balti Sustemaatiline kauba vahetuse nouande strateegiad koostööd kuivõrd meid ühtse grupina käsitletakse ning täiendavalt tugevdada ka Tallinna kohalolu mõlemas ülejäänud Balti riigis, mis muuhulgas võimaldaks ka Tallinnas asuvate kodumaisel kapitalil baseeruvate firmade «ekspansiooni» lõunasse ilmselt osadel juhtudel ka Eesti-Soome ühisfirmade lõunapoolset ekspansiooni.\nKoos riigiga rakendatakse siin vastavaid toetusmeetmeid turuinfo pakkumine jne. Tallinn Eestis Tallinna käsitlemine Eesti ruumis tähendab Tallinnale kahest rolli: ühelt poolt tuleb Tallinnal kui pealinnal täita Eesti esindamise funktsiooni väljapoole — s. Teiselt poolt tuleb Tallinnal teenindada ülejäänud Eestit, täita mitmeid sissepoole suunatud rolle. Selleks, et Tallinn saaks täita esinduslikku pealinnarolli, esindada Eesti riiklust ja kultuuri väljapoole, vajavad korrastamist Tallinna juriidilised ja finantsilised alused.\nTallinn jääb ka edaspidi Eesti põhiliseks rahvusvaheliseks «väravaks». Kaubavahetuse nõustaja CTA mõistmine CTA toimib sarnaselt finantsnõustajaga, välja arvatud see, et CTA nimetus on konkreetne kaubaga kauplemisega seotud nõustamise pakkumiseks.\nCTA registreerimise saamiseks peab taotleja läbima teatavad kvalifikatsiooninõuded, kõige sagedamini 3. Nõuded Üldiselt on CTA registreerimine nõutav nii ettevõtte mõlemale direktorile kui ka kõigile töötajatele, kes tegelevad avalikkuse tellimuste vastuvõtmise või üldsusele nõustamisega. CTA nõuab registreerimist, et anda nõu kaubainvesteeringute kõigi vormide, sealhulgas futuuride, forvardite, optsioonide ja vahetustehingute kohta.\nKaupade investeerimine Kaubainvesteeringud hõlmavad sageli märkimisväärse finantsvõimenduse kasutamist ja nõuavad seetõttu nõuetekohaseks kauplemiseks kõrgemat asjatundlikkust, vältides samas suurt kahju.\nKontaktid binaarsete valikute jaoks


Rootsi vokalistid jätsid Pärnu kontserdimaja pooltühjaks | | Festival Jazzkaar\nRootsi vokalistid jätsid Pärnu kontserdimaja pooltühjaks\nKuna ansambli Voiceboys reklaam oli tagasihoidlik ja kollektiivi nimigi ei tulnud tuttav ette, pole ka imestada, et saal oli pooltühi. Pinkide vahed olid venitatud võimalikult laiaks, et jätta vähegi muljet enam-vähem täissaalist.\nNeljapäeval, 3. aprilli õhtul oli veidi üle paarisaja vokaalmuusika austaja otsustanud minna kontserdimajja kuulama suhteliselt vähetuntud rootsi vokaalgruppi Voiceboys. Kuna reklaam oli võib-olla veidi liiga tagasihoidlik ja kollektiivi nimigi ei tulnud isegi paljudele muusika-inimestele tuttav ette, siis pole ka imestada, et saal oli pooltühi. Pinkide vahed olid venitatud võimalikult laiaks, et jätta vähegi muljet enam-vähem täissaalist.\nMuljeid vahendab Marge Lumisalu.\nReklaamis lubatud šarmantsete noormeeste asemel astus lavale aga veidi kummalise välimusega, maitsetutes tumedates kontoririietes kuus kuldses keskeas olevat meest. Võib ju väita, et väline ilu ei loe, aga samas, kui sisemine ilu välise kesta alt välja ei pääse, siis on ka pisut pahasti. Tavapärase hästi laulmisega tänapäeval enam publikut pahviks ei löö, vaja on midagi, millega kuulajaid üllatada, millega nende hinge pugeda.\nPõhjamaalased soojenevad aeglaselt\nKui tavaliselt on välisesinejate üllatuseks ja kurvastuseks eestlastest publik üsna kinnine, siis seekord oli seis võrdne – ka laval olijad paistsid esimese kontserdipoole üsna reserveeritud ja kohati suisa emotsioonitud. Kõrv tabas mitmeid ebakõlasid häälestumise osas ja lavalise liikumise koha pealt oli pilt üpris igav. Samuti häiris ansamblikaaslastele partiihäälte andmine läbi võimenduse.\nÕnneks hakkas esimese kontserdipoole lõpuks ligi kakskümmend aastat koos laulnud meestel lavakramp (või pettumus vähese publiku üle?) üle minema, nii et tunti end laval märksa vabamalt ja reipamalt.\nUsun, et publiku silmis tõusid grupi „aktsiad” pärast jukebox`i vooru, kus saalisolijad said soovida bändilt suvalisi üldtuntud poplugusid ja sekstett need sealsamas laval ära seadis ja mitmehäälselt ette kandis. Äärmiselt julge ja tunnustustvääriv samm!\nKui üldiselt oli Voiceboys`i repertuaaris retrohõngulised poplood, siis lisaks oli kavas ka mõni omaloominguline pala. Kõigis neis oli aga lahutamatuks kaaslaseks hääletrummari Svante Drake massiivne, kuid maitsekas beat-box.\nKava teises osas saabusid muusikud lavale märksa vabamas rõivastuses, mis sobis paremini kokku nii esitatava muusika kui ka meeste olekuga. Isegi esimeses pooles vaat et vahakujuna tundunud lühikest kasvu bass sai elu sisse ja soolopartiid lauldes selgus, et tegu on tõeliselt hea rokilauljaga. Ka ülejäänud bändiliikmed olid kontserdi teises pooles tunduvalt muhedamad ja esitatud soolod ehedamad.\nErilise imetluse pälvis tagasihoidliku olekuga beat-box-i meister Drake, kes demonstreeris saalisolijatele üksi ligi kümne minuti jooksul erinevaid löökpille ja rütme, mida ta oma häälega teha suudab. Tormilisima aplausi teenis ta oma Aafrika hõimulauluga, aga väga loomutruud olid ka reggae-guru Shaggy imitatsioon ning samba- ja technomuusikalõigud.\nPublik sai käe valgeks, õigemini suu lauluseks looga „Stand By Me” ning kontserdi lõpulugude ajaks ei peetud paljuks isegi püsti tõusta ja kaasa tantsida. Vaimustusest kiljuv publik sai õhtu lõppedes osa ühest lisaloostki.\nNeed aga, kes lootsid osta, nagu tavaks on saanud, fuajeest bändi CD-d ja küsida esinejailt autogrammi, pidid kahjuks pettuma – plaate ei müüdud, rahvaga suhtlema ei tuldud. Ka internetist ei saa seksteti kohta suurt rohkem teada – YouTube`is neil ühtegi lugu üleval pole ja kodulehekülgki on kollektiivil üsna infovaene.\nArvustus ilmus 8. aprillil Pärnu Postimehes.


Lavastaja Georg Malviuse avalik kiri Mart Helmele: demokraatlik riik nagu Eesti ei tohiks mitte kedagi välja arvata - Kroonika\nLavastaja Georg Malviuse avalik kiri Mart Helmele: demokraatlik riik nagu Eesti ei tohiks mitte kedagi välja arvata\nRootsist pärit lavastaja Georg Malvius, kes on Eestis lavale toonud mitmeid etendusi, pöördub avalikult Mart Helme poole. Täispikkuses kiri toodud allpool.\nLugupeetud Mart Helme\nNagu ma aru saan, tahate te kõik Eesti geid saata Rootsi! Kuna ma olen rootslane, aga ma töötan juba aastast 1991 Eestis ning pean Eestit oma teiseks kodumaaks. Sellepärast soovin ma Teid veidikene aidata!\nJah, rootsi on geide ja teiste inimeste jaoks väga hea maa. Rootsi demokraatia, lugupidamine inimõiguste ja vähemuste vastu on tuntud üle maailma. Kuid ehk ikkagi ei soovi geid emigreeruda Rootsi... Alljärgnevalt toon teised väga head valikuvariandid inimestest, kes võivad aidata teil Eestit puhastada:\nBELGIA peaminister - Elio Di Rupo, üks esimesi avalikult geiks nimetanud riigipäid Belgia valitsuses\nISLAND Jóhanna Sigurðardóttir Islandi esimene peaminister ja maailma esimesi avalikult LGBT valitsusjuht. Muuhulgas Forbes nimeta ta 100 mõjukaima naise hulka maailmas.\nIIRIMAA Leo Varadkar. Varadkar ütles avalikult, et on gei, olles üks esimesi ametisolevaid gei peaministreid Iirimaal.\nLUKSEMBURG Xavier Bettel. Pärast 2018. aasta Luksemburgi valimisi sai temast esimene avalikult olnud gei peaminister maailmas, keda on valitud ka teiseks ametiajaks.\nSERBIA Ana Brnabić. Ta on esimene naine ja gei Serbia peaministri ametis.\nKõik need inimesed on riigijuhid/peaministrid, aga otseloomulikult võite Te abi saada ka teistelt geidest riigijuhtidelt. Alljärgnevalt näiteid suurlinnade juhtidest:\nUSA 2020 presidendikandidaat Pete Buttigieg\nPuerto Rico ülemkohtu esinaine Maite Oronoz Rodriguez\nTaani justiitsminister Søren Pape Poulsen\nSaksa terviseminister Jens Spahn\nHispaania siseminister Fernando Grande-Marlaska\nIisrealis Tel Avivi abilinnapea Chen Arieli\nUus-Meremaa meer Georgina Beyer. Maailma esimene avalik transseksuaalne meer.\nMuuhulgas soovitan ma keset Tallinnat teha üks suur lõke. Seda on ajaloos ka varem teistes maades tehtud.\nVõite põletada kõik geide poolt tehtud teoseid, näiteks:\nLeonardo da Vinci. Caravaggio, Wilde, Balzac, Tennesse Williams, Virginia Woolf, Marcel Proust, Handel, Tchaikovsky, Britten.\nSümboolselt võite põletada ka selliste staaride pildid nagu Freddie Mercury, Elton John, Ricky Martin, Apple'i juht Tim Cook ja näitlejad nagu Ian McKellen, Ben Whishaw, Ellen Page, Judie Foster, Jan Thorpe, neid on 10000000 korda veel!\nOo, ja ärge unustage! Paneme ka Paavst Franciscuse pildi, sest ta ju toetab samasoolisi paare.\nMa kirjutan seda kirja sellepärast, et ma olen lavastaja, kes on lavastanud kõige rohkem geilavastusi Eestis nagu "Rent", "Inglid Ameerikas", Ämbliknaise Suudlus" ja "Bent. Kusjuures olen selle üle väga uhke!\nMa usun lugupidamisse ja kaastundesse. Austan inimesi selle eest, mida nad teevad ja kes nad on, mitte seksuaalsuse, rassi või usu poolest!\nJa ma arvan, et demokraatlik riik nagu Eesti ei tohiks mitte kedagi välja arvata!\nNäitleja Kristjan Lüüs andis homofoobidele ja rassistidele vastulöögi: sulle öeldi terve p... (109)\nMart Haber Helme väljaütlemistest: meie firma maksis sel kuul üle 200 000 euro makse ja si...


Seemnete kogumise tabelid\nSiit saab alla laadida prinditava AEDVILJADE seemnete kogumise tabeli. Siit saab alla laadida prinditava MAITSE-JA RAVIMTAIMEDE seemnete kogumise tabeli. Siit saab alla laadida prinditava LILLEDELT seemnete kogumise tabeli Tabelites nimetatud isolatsioonidistantsid on minimaalsed. Mida suurem vahemaa kultuuride vahel seda parem. Tabelis on ära toodud, kas taim on ühe- või kaheaastane, milline on tolmlemine, optimaalne taimede arv seemnekasvatuseks ning umbes mitu aastat …\nMaheda kliimaga Reini jõe kaldal Eltville külas asub üks põnev roosiaed, kuhu sattudes on tunne nagu oleks H.Burnett´i “Salaaeda” sattunud. Roosiaed hakati rajama 1979 aastal ning hetkel kasvab seal üle 350 erineva roosisordi, mille seas leidub nii antiikroose, üle 10 m roniroose ning preeriakellu(Eustoma). Roosid kasvavad nii Eltville lossihoovis kui ka ajalooliste lossivaremete vahel ja Reini rannapromenaadi ääres. Kokku õitseb aias suvel üle 10 000 roosi.


Nimetatud kuraditosin pestitsiide on lindudele äärmiselt mürgised, ometi kasutatakse neid laialdaselt Ladina-Ameerika põldudel, kus talvituvad paljud USA rändlinnud. Nii mõnigi neist ainetest pole ohtlik mitte ainult lindudele, vaid ka põllutöölistele. Kui Ameerika lubab sisse vedada saadusi, mis sisaldavad neid ohtlikke mürke kas või vähesel hulgal, annab see ühtlasi vaikiva nõusoleku Ameerika linde tapvate ainete tarvitusele.\nMitu kõnealuseid pestitsiide kasutavat riiki veab USA-sse kohvi, banaane, tsitrus- ning teisi puu- ja juurvilju. Samas on eriti varjukad kohviistandused lindudele väärtuslik elupaik, niisiis pole mürgitusoht sugugi vaid teoreetiline.\nAjast, kui nende ainete kasutus polnud USA-s veel keelatud, on ABC andmebaasides teavet peaaegu kõigi 13 pestitsiidi tiivuliste ohvrite kohta. ABC kinnitusel on EPA-l kohustus kaitsta USA linde ka nende talvitusaladel. Kui mürke sisaldavate toiduainete sissevedu keelustatakse, aitaks see kindlasti kaasa sellele, et Ladina-Ameerika taimekasvatajad hakkaksid otsima kahjutuid kahjutõrjeviise või püüaksid lausa üle minna orgaanilisele põllupidamisele.


Tasuja poliitikateemalised mõtted: August 2014\nEmmaste vallavolikogu VIII koosseisu istung nr 12.\nVolikogu esimehe ettepanekul hääletati päevakorrapunktid 9,10,11 (Emmaste valla eelarvest koduse lapsehoiuteenuse rahastamise ja osutamise tingimused ja kord; Emmaste lasteaia Naksitrallid põhimääruse muutmine; Leisu lastehoiu põhimääruse muutmine) päevakorrast välja. Eelnõud suunatakse komisjonidesse arutamiseks, seisukoha võtmiseks, juhtivkomisjoniks määrati haridus- ja kultuurikomisjon.\n1. Vallavanema info\nJuuli lõpu seisuga on laekunud 466 tuhat € tulumaksu, mis on 101% prognoositust. Maamaksu 44 tuhat. 31. juuli seisuga kulude täitmine 58% ja tulude täitmine 62%.\n28. augusti seisuga tulumaksu laekumine 536 tuhat eurot, mis on 2,1% rohkem kui prognoositud.\nAlates 1. septembrist toimub muudatus bussiliinides. Info ka valla kodulehel. Miks esialgu leping üheks aastaks? Kuna tegemist on pilootprojektiga. Käina ja Emmaste liitunud. Pühalepale tehtud ettepanek ja Hiiu vallale Viskoosa liini osas. Kokkuhoid võiks aastas olla ehk 5000€.\nSõru sadama välisvalgustuse projekt on lõpusirgel. Tuleb 13 meetrikõrgust LED valgustit.\nOksjonil müüdi maha nii traktor (hind 6050.-) kui sõiduauto (300.-).\nTohvri päikesepaneelid on remonditud.\nValla kodulehel on uus kujundus, on ka turvalisem nüüd.\nAvo: Emmaste keskuse pakendikonteinerid võiks mujale viia.\nMerike: Kooli algklasside põranda remondiks on dokumendid hasartmängumaksu nõukogusse esitatud? Tähtaeg on tulemas. Tiit: Ei ole, uurin.\nKes vaatab üle valla kodulehel avaldatavad uudised?\nAvo: Miks Emmaste ei liitunud veeprogrammiga? Tiit: raha polnud, tuli 2013 asjad lõpetada.\nÜlo: Kuidas on lood Sõru veepumplaga? Tiit: Saarte Liinid omandis. Vee kvaliteet kehv. Aga seadmed on kallid. Tahavad toetust küsida, selleks on vaja vee-ettevõte olla.\nKristi: Kas Leisu lastehoid saab septembris pearaha 3 lapse eest, kes seal käivad, aga on esitanud avalduse loobumaks kohast Emmaste lasteaias, mis annab kehtiva määruse järgi vallavalitsusele õiguse pearaha mitte maksta? Tiit: Jah.\n2. Kinnistu jagamine\n3. Kinnistu lähiaadressi muutmine\n4. Maa taotlemine munitsipaalomandisse\n6 vastu, Gustav taandas end hääletamiselt\n5. Emmaste valla raamatukogude kasutamise eeskiri\nVallasekretär: Volinike käes olevale versioonile lisandusid andmekaitsesätted\n6. Emmaste valla korra eeskiri\nArutelu lükati edasi järgmisele istungile, vaja eelnõu täpsustada\n7. Kultuuriministeeriumi kooskõlastustaotlus riigiasutuse Hiiumaa Muuseum tegevuse lõpetamise eelnõu osas\nVallasekretär: vallavalitsus otsustab, volikogule on see informatsiooniks\n8. Valla nimel SA Hiiumaa Muuseumid asutajaõigusi teostava isiku nimetamine\nEsitati vallavanem Tiit Paulus\n4 poolt, 3 vastu\n9. Vallavolikogu seisukoht Hiiu maakonna tuuleenergeetika maakonnaplaneeringu kooskõlastamise kohta.\nOtsustati taodelda vastuse tähtaja pikendamist\n10. Revisjonikomisjoni akt nr 3 09.06.2014. Emmaste valla 2014. aasta nelja kuu eelarve täitmise kontroll.\n11.1. Valimisliit Emmaste Eduks esitas vallavanemale umbusalduse avaldamise eelnõu .\n11.2. Kuidas toimub valla põhimääruse muutmine? Eelnõu on ette valmistamisel, läheb vallavalitsusele, kes selle komisjonidele suunab, sealt tuleb tagasi vallavalitsusse ja siis volikogule.\nJärgmine volikogu istung 25. septembril.\nPostitas Hergo Tasuja kell 11:01 PM No comments:


Vooremaa Hiigelfestival lisas tegutsemislusti\nJuba 42. korda toimuv üle?euroopaline suurim folkloorivestival Europeade oli tavapäraselt rahvarohke ja rahvariietekirev: esinejaid jagus Portugalist ja Hispaaniast Gröönimaa eskimote ning Skandinaavia rühmadeni välja.\nTorma naisrühma tantsija Evi ?tukert kiitis rühma kordaläinud tänavakontserte, mis lisaks festivali pealavadel toimunud etendustele olid kõigile kollektiividele ette nähtud. Ning mida võis omal soovil rohkemgi anda.\nLuule Lehemets pistis näpud suunurkadesse ning vedas suu kõrvuni. «Sellised näod olid meil kogu aeg ees, õhtuks väsis suu naeratustest päris ära,» lisas ta. Sest pealtvaatajad pildistasid, astusid ligi ning tundsid huvi, kust säärased kaunid naised pärit on. Ning ei jõudnud ära imestada, et kätised on ise tikutud ning et nood kaunid mustrid pole lihtsalt peale kleebitud.\nVeel rohkem tuli 26?kraadises päikeselõõsas higistada Torma rahvamuusikutel, kes lisaks Torma naisrühmale pidid saatma ka Uhkat ning Tartumaa segarühmi Taarat, Reolat ja Kavalikku.\n?tukert märkis kaastundlikult, et Tamme näpuotsad olid õhtuks akordioniklahvidel mängimisest päris ümmargused ning ega ülejäänud pillimeestelgi lihtsam olnud.\nTamm ise oli aga rahul. «Enne sõitu oli kapelli koormus ikka jube kõva, selleni välja, et käisime Tartus sealsete segarühmadega ühisproove tegemas. Ning ka Quimperis tuli kõvasti tööd teha. Kuid samas oli hinges hea tunne ? et nad usaldasid meid end saatma. Ja nüüd, pärast kontserte, tundub, et kõik jäid rahule ? nii tantsijad, meie ise kui ka pealtvaatajad.»\nSamas lausus Kaja Kivi, et mitu aastat järjest rühm nii pikka ja kallist reisi ei suuda ette võtta ning seetõttu jääb tuleval suvel Hispaanias Zamoras toimuvale EuropeadeŽile Uhkal ilmselt sõitmata.\n?tukert sõnas, et nemad seevastu pakkusid Eesti Europeade`i?rühmade üldjuhile Valdo Rebasele juba välja, et Eestis juba tavaks saanud minieuropeade, kus suurfestivalil osalevad rühmad harjutavad ühistantsimist, võiks järgmisel suvel toimuda Tormas.\n«Kui tänavu oli see Põltsamaal ning Rebane kiitis üksiti toimumiskoha Eesti?kesksust, siis miks ei võiks seda tuleval aastal Tormas teha,» arutles ta. Minieuropeade korraldusest loogiline samm edasi on aga Hispaaniasse suurele Europeadele sõit.\n«Oleme seni koduvallast päris head toetust leidnud, ka mujalt abiraha hankinud, nüüd tuleb vaid varakult asja ajama ning projekte kirjutama hakata,» oli ?tukert järgmisel aastal osalemises kindel. Tänavu jäi Eestist osaleda soovinud rühmadest kolmandik EuropeadeŽile sõitmata, kuna riikidele etteantud piirarvud on tahtjate arvust väiksemad.\nEuropeade?i festivali algatajad olid Belgia flaamid, esimest korda toimuski see rahvakultuuride hiigelpidu 1964. aastal Antwerpenis. Kuigi belglastele on jäänud sõnaõigus festivali programmi kokku seada, otsustab üldküsimusi 30-liikmeline rahvusvaheline Europeade?i komitee, mille liige on ka rahvatantsuansambli Kandali juht, Eesti Europeade?i-reiside eestvedaja Valdo Rebane. Festival toimub igal suvel ise riigis. Eestlased võtsid sellest hiigelfestivalist osa 13. korda.\nJõgevamaalt on EuropeadeŽidel osalenud\n2001 Hispaanias Zamoras: Jõgeva naisrühm Jõgevahe Pere; Jõgevahe Pere rahvamuusikud.\n2002 Belgias Antwerpenis: Jõgeva naisrühm Jõgevahe Pere; Jõgeva rahvamuusikakapell Tempora Mores.\n2003 Itaalias Nuoros: Torma naisrühm; Torma rahvamuusikakapell.\n2004 Lätis Riias: Torma naisrühm; Põltsamaa naisrühm Uhka; Torma rahvamuusikakapell.\n2005 Prantsusmaal Quimeris: Torma naisrühm; Põltsamaa naisrühm Uhka; Torma rahvamuusikakapell.


LEGO Friends Panda metsamajake džunglis | Insplay - arendavate mänguasjade kodu\nLEGO Friends Panda metsamajake džunglis\nLaske oma lapsel tunda rõõmu metsikust seiklusest, mille käigus nad saavad selle LEGO® Friendsi panda metsamajake džunglis (41422) komplekti abil päästetud pandade eest hoolitseda. Otsid ägedat mänguasja, mis rõõmustaks 7-aastaseid ja vanemaid loomaarmastajatest lapsi tundide viisi? See metsamajakese mänguväljak, millega on kaasas ronimispuu ja äge liumägi, on just õige kingitus. LEGO Friends toetab uhkusega National Geographicu uurijate tööd. Parimate sõprade jalajälgedes käimine Too populaarne LEGO® Friendsi telesaade lapse magamistuppa ning väikesed ehitajad saavad oma lemmiksaate stseene taaselustada. See armas loomapäästekomplekt võimaldab lastel sukelduda põnevasse loovmängu, mille käigus nad saavad ise uusi lugusid välja mõelda. See džunglilooma mängukomplekt julgustab lapsi õppima loomade ja keskkonna eest hoolitsema. Innusta ehitusrõõmu Laadi alla rakendus LEGO Building Instructions ning saad juurdepääsu Instructions PLUS-ile, mis võimaldab lastel oma mudelit juba enne selle ehitamist pöörata, suumida ja visualiseerida!\n• LEGO® Friends toetab uhkusega National Geographicu uurijate tööd, kes kasutavad oma loovust, uudishimu ja kirge meie džunglite ohustatud liikide kaitsmiseks ning aitavad luua meie kõigi jaoks parema maailma. • Tead mõnda last, kes armastab loomade eest hoolitseda? Siis on panda metsamajake džunglis (41422) nende jaoks tõeline maiuspala. Nad tunnevad kindlasti rõõmu päästetud pandade eest hoolitsemisest ning nendega selles lõbusas, värvilises panda mängukomplektis mängimisest. • Lapsed saavad veeta tunde, mängides hoolitsevaid päästjaid ning viia ehitatavate mininukufiguuride ja 3 mängupanda abil ellu erinevaid lugusid. Komplektis on ronimispuu, kiik ja liumägi ning seega on see ideaalne pandade mänguväljak. • See on vaid üks ägedatest LEGO® Friends džunglipäästeteemalistest mänguasjadest. Lapsed saavad aidata kokkupandavatel figuuridel metsa seirata, liigutada pandabeebisid puidust mängukäruga ringi või libistada neid liumäest alla. • See 265-osaline mängukomplekt on suurepärane kingitus sünnipäeva või pühade puhul või lihtsalt niisama 7-aastastele ja vanematele lastele, kes armastavad seikluseid metsikus looduses või väikestele keskkonnakaitsjatele, kes soovivad hoolitseda planeedi ja loomade eest! • Metsamajake on 17 cm (6”) kõrgune ja 16 cm (6”) laiune, mistõttu saab seda kenasti laua peal hoida. Erksavärvilised džunglielemendid teevad sellest pilkupüüdva esitluskomplekti, mille üle lapsed võivad uhkust tunda. • LEGO® pandakomplektiga mängimiseks pole vaja patareisid, nii et mänguasi on mängimiseks valmis alati, kui lapsel tekib tuju väikseks džungliteemaliseks loovmänguks. • Panda mängukomplektiga on kaasas selged juhised, mida lastel on lihtne järgida. Muuda ehitamine veelgi lõbusamaks – laadi alla LEGO® Building Instructions rakendus ja ava Instructions PLUS, kus lapsed saavad oma ehitist 3D kujul kuvada! ● Alates 1958. aastast vastavad LEGO® ehitusmänguasjad tööstusharu rangeimatele standarditele ning LEGO Groupi kvaliteedinõuetele. See tähendab, et klotsid on hõlpsasti kokkupandavad ja lihtsasti eraldatavad. • LEGO® klotse ja detaile on igal võimalikul moel testitud, et iga LEGO Friendsi mängukomplekt vastaks rangeimatele üleilmsetele ohutus- ja kvaliteedistandarditele.\nToote LEGO Friends Panda metsamajake džunglis detailid\nKaal: 0.443 kg


heaolugrupid: buldogide ja mopside populaarsus reklaamides on tõugudele kahjulik - Koeratõu Konkreetne Teave | Aprill 2021\nHeaolugrupid: Bulldogide ja mopside populaarsus reklaamides on tõugudele kahjulik\nHingamisraskused, korduvad nahainfektsioonid, silmahaigused ja lülisambaprobleemid on ühed probleemid, millega silmitsi seisavad lamedate ja brahütsefaalsete koeratõugudega nagu buldogid ja mopsid.\nNendele probleemidele vaatamata kasvab nende populaarsus jätkuvalt. Suurbritannia loomade heaolu rühmitused usuvad, et lühikese koonuga tõugude atraktiivsust soodustab nende sagedane kasutamine reklaamides, mille tulemuseks on koerte heaolukriis.\nkoerad ronivad treppidest\n„On tõsine mure, et prantsuse buldogide, buldogide ja mopside kasutamine reklaamides suurendab nende tõugude populaarsust ja laiendab turgu neile, kes soovivad lihtsalt nendelt koertelt raha teenida, oma tervisega vähe või üldse mitte arvestades ja heaolu, “ütles Brachycephalici töörühma (BWG) esimees dr Dan O'Neill iseseisva Suurbritannia loos.\nBWG on Ühendkuningriigis asuv organisatsioon, mis koosneb mitmetest rühmitustest, kellel on huvi nende tõugude heaolu vastu. Nende veebisait nimetab brahütsefaalsete koerte probleeme 'üheks Ühendkuningriigi kõige pakilisemaks koerte heaolu probleemiks'.\nBWG liikmeteks on Briti Veterinaarühing, RSPCA, Suurbritannia Kennelklubi ja koerte aretusklubid, PDSA, Dogs Trust ja Cambridge'i ülikool.\nLamedakarvaliste tõugude registreerimine Ühendkuningriigi Kennelklubis on viimase kümnendi jooksul kiiresti kasvanud ja grupi hinnangul on dokumentideta ja registreerimata loomade arvessevõtmisel tõenäoliselt koerte arv palju suurem.\nkoertele luude andmine\nProbleemi vastu võitlemiseks koostas BWG avatud kirja, milles palus ettevõtetel hoiduda mopside ja buldogide - sealhulgas nende tõugude animatsioonide - kasutamisest oma reklaamides. Nad usuvad, et nende esinemise minimeerimine populaarkultuuris vähendab nende populaarsust ja pärsib vastutustundetut aretust.\nkoerad kiiresti veritsevad\n'Need tõud võivad kannatada mõne jubeda pikaajalise tervisliku seisundi all,' ütles dr O’Neill.\n“Nende terviseprobleemide vähendamine ja lõplik kõrvaldamine on eesmärk, mida jagavad kõik need, kes hoolivad koerte tervisest ja heaolust, kuid me võitleme praegu kaotuselahinguga, samal ajal kui neid koeri kasutatakse jätkuvalt mõttetu reklaamimise eesmärgil.\n„Me liigume nende tõugude heaolukriisi poole, nii et ettevõtetel on aeg tähtsustada koera heaolu kasumi asemel ja pühenduda reklaamides lamedate nägudega koeratõugude kasutamise vältimisele.\n'See ei muuda mitte ainult nende koerte tervist ja heaolu, vaid aitab kaitsta ettevõtteid kaubamärgi kahjustuste eest ja annab mõista, et nad võtavad oma ettevõtte sotsiaalset vastutust tõsiselt.'\nH / T iseseisvale


Viis nõuannet karjääriredelil tõusmiseks | Mehele\nViis nõuannet karjääriredelil tõusmiseks\nToimetas Aare Kartau, 24. aprill 2019, 15:47\nNoored spetsialistid tunnevad sageli, et neil on võimatu karjääriredelil tõusta. See on mure, mis kahjustab sellise isiku töö kvaliteeti ning tahtmist ametialaselt üldse kuhugi jõuda. Eduka biotehnoloogia ettevõtte müügijuht Chad Ritter jagab portaali AskMen vahendusel viit nõuannet, et olla edukas ning karjääriredelil edasi pürgida.\n1. Tee tööd\nSa oled siiski ise vastutav suuna eest, mida sinu karjäär võtab. Seega pead tegema oma praegust tööd hästi – piisavalt edukalt, et sul jätkuks aega ka muu tegevuse jaoks. Ideaalis võiks see muu tegevus arendada oskusi, mida on vaja järgmise soovitud rolli tarvis.\n2. Valmista endale plaan järgnevaks viieks kuni kümneks aastaks\nOn palju lihtsam pühenduda, kui tead, kes sa soovid olla tulevikus. Vaata, kus asetsed täna ning kus tahad olla viie kuni kümne aasta pärast. Kui sul puuduvad tulevikurolliks puuduvad oskused, pead neid hakkama juba täna täiendama. Vastasel juhul võib olla selleks vajalikul ajal juba hilja.\n3. Tee häält!\nÄra karda näidata üles ambitsioone. Jaga neid ka ülemusega, kes võib anda sulle arenemiseks suuniseid. Kuid kui oled bossi arvates paigalseismisega rahul, ei anna ta sulle arenguks tõuget.\n4. Hangi erinevaid kogemusi\nÄra karda end proovile panna erinevates osakondades. Kui oled töötanud müügiesindajana, proovi näiteks rahandus- või reklaamiosakonda. Töö erinevates osakondades annab sulle laiema perspektiivi, kuidas ettevõte töötab. Samuti hangid kogu firmast vajalikke tutvusi, mis sul tulevikus kasuks tulevad.\n5. Laienda võrgustikku\nLäbi interneti soovitud positsioonile kandideerides, oled tööandja jaoks täiesti tundmatu isik. Kasuta näiteks LinkedIn'i, et ettevõtte asjassepuutuvate isikutega suhelda ning neilt tööposti kohta nõu ja abi küsida. Sul avaneb võimalus küsida, mis teeb neid oma rollis edukaks. See annab hea pidepunkti ning mõistmise soovitud kohale kandideerimiseks.\n2. aprill 2019, 16:27\nSAAVUTA PRESTIIŽ TÖÖL: kuidas panna kolleegid ja ülemused sind austama?


Cortina d'Ampezzo vanalinn, ItaaliaSihtkoht\nJärgmine peatus Cortina d'Ampezzo vanalinn?\nSuusatajaid ja lumelaudureid ootab otse südalinnas tipptasemel suusakeskus Faloria köisraudtee oma lumiste nõlvadega. Kui sind ahvatlevad suusanõlvad, ootavad sind lähikonnas Cortina d'Ampezzo suusakuurort ja Cortina - Col Druscie köisraudtee.\nOtse südalinnas asub Cortina – Mandres - Faloria, tipptasemel suusakeskus. Kui sind ahvatlevad suusanõlvad, ootavad sind lähikonnas Cortina d'Ampezzo suusakuurort ja Faloria köisraudtee.\nSuusatajaid ja lumelaudureid ootab otse südalinnas tipptasemel suusakeskus Ski Lift Faloria oma lumiste nõlvadega. Kui sind ahvatlevad suusanõlvad, ootavad sind lähikonnas Cortina d'Ampezzo suusakuurort ja Faloria köisraudtee.\nKohalikest sakraalehitistest võib külastajatele huvi pakkuda kesklinnapiirkonnas asuv Cortina kirik.\nMario Rimoldi nüüdiskunsti muuseum\nMuuseumihuvilise reisisõbra päevaplaani võiks kuuluda ka südalinnas asuv Mario Rimoldi nüüdiskunsti muuseum. Kui Cortina d'Ampezzo vanalinn köidab sind oma muuseumiväärtustega, siis tasub üle vaadata näiteks ka lühikese jalutuskäigu kaugusel asuv Regole d'Ampezzo etnograafiamuuseum.\nA.s.d. Snowdreamers Cortina on vaatamisväärsus otse südalinnas, millega tasub kindlasti tutvuda, kui sinu järgmine sihtkoht on Cortina d'Ampezzo vanalinn. Kui a.s.d. Snowdreamers Cortina sulle meeldib, siis võib samas lähedal asuv Olümpia jäästaadion samuti sulle huvi pakkuda.\nRegole d'Ampezzo etnograafiamuuseum hotellid – Cortina d'Ampezzo vanalinn\nVeel hotelle Cortina d'Ampezzo vanalinn, Itaalia\nParima hindega hotellid Cortina d'Ampezzo vanalinn\nViimati lisatud hotellid Cortina d'Ampezzo vanalinn\nVeel hotelle Cortina d'Ampezzo vanalinn\nLinna Mortisa hotellid\nLinna Pocol hotellid\nLinna Zuel hotellid\nVeel hotelle sihtkohas Cortina d'Ampezzo vanalinn


kirjandusteadus | Lugemissoovituse blog\nPosts Tagged ‘kirjandusteadus’\nLiina Lukas „Goethe luule imeallikas“ („Nõmmeroosike. Goethe luule eesti keeles“ saatesõna)\nPosted by sulepuru in 2022, Friedenthal, Meelis, Goethe, Johann Wolfgang von, Lukas, Liina.\tTagged: artiklid, kirjandusteadus, klassika, luule, saksa.\tLisa kommentaar\nLiina Lukase kirjutatud tekst Goethe luule eestikeelseid tõlkeid koondava “Nõmmeroosikese” jaoks on suurepärane ülevaade nii Goethest endast kui ka tema luulest ning muidugi selle tõlkimisest ja viisistamisest. Järelsõna saab oma võimalikkuse ja mõjuvuse muidugi anult koos kogumikuga, mis on raske, mahukas ja milles nii lehekülgede arvu kui ka tõlkimise pingutuse kaudu ilmneb kõige kaalukamalt ja ilmselmalt Goethe olulisus luuletajana. Järelsõnas on rohkelt detaile, arve, nimesid, siin tuleb ilmsiks tähelepanu, süvenemine ja töö, mis on vajalikud sellise ulatusega kogumiku koostamiseks (ning siin tuleb muidugi nimetada ja tänada ka teisi kogumiku koostajaid Vahur Aabramsit ja Susanna Rennikut). Lisaks vajalikule ja vältimatule infole on artiklis ka haaret ja avarat vaadet, mis annab võimaluse läheneda Goethele kui inimesele ja avab samas ka meie kultuuriloolist suhet Goethesse. See on tõesti sügav allikas, kust ammutada, nagu on Heiti Talvik öelnud ja mille järgi see järelsõna on ka oma pealkirja saanud.\nMihhail Bahtin “Dostojevski poeetika probleemid”\nPosted by sulepuru in 2022, Bahtin, Mihhail, Dostojevski, Fjodor, Neemre, Ädu.\tTagged: kirjanduslugu, kirjandusteadus, vene.\tLisa kommentaar\nMihhail Bahtin on tunnustatud kirjandusteoreetik, filosoof ja semiootik. Tema poolt kirja pandud “Dostojevski poeetika probleemidel” on huvitav ilmumislugu. 1929. aastal esmakordselt ilmunud “Dostojevski loomingu probleemid” on tänaseni alles raamatuna, mille puudub käsikiri. Küll aga sai trükist ilmunud teos autori “päästjaks” vangilaagrist. 1963. aastal ilmus autoripoolsete muudatustega tekst uuesti pealkirja all “Dostojevski poeetika probleemid”. Ning jõudis ilmuda autori eluajal veel kolmandatki korda aastal 1972, kusjuures viimane väljaanne erineb eelmisest vaid ühe lause poolest. Ka raamatu eestikeelne tõlge põhineb 1972. aasta väljaandel.\nMiks siis juhtus nõnda, et algselt mitte eriti suurt tähelepanu pälvinud käsitlus 1963. aastal autori järsku väga kuulsaks tegi. Lühike vastus oleks: oma raamatus käsitleb Mihhail Bahtin Dostojevskit uue kirjandusliku ajastu loojana, olles ise samuti uue kirjanduskäsitluse tähiseks. Ehk siis aeg oli muutunud ja küps sellise lähenemise aktsepteerimiseks.\nMilline on Dostojevski polüfooniline romaan Mihhail Bahtini vaates: Dostojevski romaanide tegelased ei ole allutatud autori tahtele vaid seisavad oma loojaga kõrvuti ning võivad autori vastu isegi mässama hakata.\nMihhail Bahtin ütleb: “Iseseisvate, ühtesulandumata häälte ja teadvuste paljusus, täisväärtuslike häälte tõeline polüfoonia on tõepoolest Dostojevski romaanide põhiliseks eripäraks.”\nLugedes Dostojevski “Kuritööd ja karistust” on seda tunda, sest selle loo tegelased on küll eemaletõukavad, kuid täiesti iseseisvad, nende hääl kõlab tõesti autori häälega kõrvuti (mõnikord isegi kõvemini), seostub sellega erilisel viisil ning kõlab kokku teiste tegelaste samuti täisväärtuslike häältega.\nAutori surve alt vabanenud tegelased nõuavad ka hoopis uut romaanistruktuuri, mistõttu võib lugejale tunduda Dostojevski maailm kaosena, mingi võõrkehaliste materjalide ja ühitamatute vormistamispõhimõtete konglomeraadina. Tänane lugeja on siiski juba harjunud taoliste “teadvuse voolu” kasutavate lugudega ega võta asja nii südamesse nagu Bahtin pool sajandit tagasi.\nMihhail Bahtin on oma käsitluse jaganud viide ossa. Nagu kombeks, alustab ta Dostojevski loomingu seniste käsitluste hindamisega. Siit edasi läheb ta tegelase ja autori positsiooni iseloomustamisega. Kolmas peatükk on pühendatud “idee” kujundile, siis järgneb kirjaniku teoste žanriliste- ja süžeeliskompositsiooniliste eripärade käsitlus. Ning viimane peatükk on pühendatud sõna omapärale Dostojevski loomingus: monoloogiline sõna, jutustamise sõna, Dostojevski dialoog.\nNiisiis peab Bahtin Dostojevskit kunstilise vormiloome alal üheks suurimaks novaatoriks, uut tüüpi kunstilise mõtlemise loojaks.\nEve Pormeister “Näen, kuulan, tunnetan”\nPosted by sulepuru in 2022, Pormeister, Eve, Tarik, Tiina.\tTagged: kirjanduskriitika, kirjandusteadus, luule, maavallast, vestlused.\tLisa kommentaar\nEve Pormeister “Näen, kuulan, tunnetan : vaatlusi, mõtisklusi maailma tajumisest ja eneseotsingutest sõna abil” (Tallinn : EKSA, 2021. 516 lk.)\nEi juhtu just iga päev, et kolleegil ilmub raamat, ja veel milline raamat! Parajalt paks, korralikus köites, põhjaliku viitestiku ja nimeregistriga, mis viimasel ajal üha haruldasem. Kaanepildiks August Künnapu maal „Santorini kass 1”, mida/keda nähes tekib tahtmine hüüda: „Tere jälle, Kollane Kass!”\nSee kõik on vorm, kuid ega ilmaasjata öelda, et vorm on sisu vorm. Sisu on siin, autori esimeses eestikeelses raamatus, igale tõsisele kirjandushuvilisele küllaga. Eve Pormeistri elavad, empaatilised, kaasamõtlevad kirjanduskäsitlused ning motiiviuuringud on autori õpilase Aija Sakova sõnul „alati isiklikud ja kirglikud – need on kunstiteosed iseeneses /…/”. Suure osa elust on Eve pühendanud saksa kirjanduse uurimisele ja õpetamisele, viimased kümmekond aastat on ta tähelepanu köitnud rohkem eesti kirjandus. Raamatus jagub mõlemat, siin on käsitlusi saksa, šveitsi, austria kirjanikest nagu Hermann Hesse, Ingeborg Bachmann, W. G. Sebald, Gertrud Leutenegger, Peter Stamm, Daniel Wisser, Hans Platzgumer ning kodumaistest autoritest, kelle raamatutele Eve on kirjutanud arvustuse või lugemissoovituse meie raamatukogu „Kirjandusveebi”, kellega on vestelnud, vahel ka (juubeli)näituse koostanud. Arutluse all on Viivi Luik, Jaak Jõerüüt, Kärt Hellerma, Kai Aareleid, Eeva Park, Mathura, Ain Kaalep. Korduvad märksõnad, mis kirjutaja südamele olulised: maastik – vesi, puud, kass, koer, lind –, aeg, foto, valgus… Kahe jaostüki vahel on „Vahepalad”, Eve enese luuletused. Ehk ootavad needki kokku kogumist ja kaante vahel ilmumist?\nEnamik artikleid ja intervjuusid on eelnevalt ilmunud Loomingus ja Akadeemias, Sirbis ja Postimehes ning Eesti Rahvusringhäälingu kultuuriportaalis, mõnd käsitlust võis seni leida vaid raamatukogu kodulehelt. Toimetaja Brita Melts ja kujundaja Merle Moorlat on oma tööd samamoodi südamega teinud nagu Eve neid käsitlusi kirja pannes. Stereotüüpne oleks öelda, et tegu on autori „elutööga”. Ent Eve elutöö pole kaugeltki kaante vahele püütud, tema erk mõte on alati liikvel. Juba on ta tähelepanu köitnud uued kirjanikud, juba on kirja saanud varem mõeldu edasiarendusi ning mõtteis tallel uusi elamusi, tunnetusi, kaasakajamisi. Jätku!\nInga Sapunjan „Vastuoluline kaasaajakujutus stalinismiaegses proosas. Koosoleku motiiv“\nPosted by sulepuru in 2022, Espenberg, Liina, Sapunjan, Inga.\tTagged: ajaloost, artiklid, kirjandusteadus, koosolek, maavallast.\tLisa kommentaar\nMu tähelepanu pälvis Inga Sapunjani artikkel „Vastuoluline kaasaajakujutus stalinismiaegses proosas. Koosoleku motiiv“ (Keel ja Kirjandus nr 4, 2021).\nSelles artiklis käsitletakse üht nõuka-aja fenomeni – nö tootmiskoosolekuid jmt, millel oli alati olemas ka ideoloogiline eesmärk/mõõde kõige muu kõrval ja mis toimusid igal pool – nii tootmisettevõtetes, vabrikutes, kolhoosides, koolides, ülikoolides, kõikmõeldavates töökohtades ja asutustes. 1980datel ja pisut varasemate koosolekute kohta oleks omaette artiklit vaja, venelased on teinud päris häid mängufilme, kus nii mõndagi neist koosolekuist näha võib.\nArtikli autor on vaatluse alla võtnud Stalini aegse aja ja tolleaegsed koosolekud Eesti ilukirjanduses, millega on omal moel tegelikkuses kokku puutunud enam-vähem kõigi minuvanuste emad-isad (kes praegu üle 80sed) ja vanaemad-vanaisad, vanavanavanemadki. Nõuka-aegse koolilapsena nii mõndagi artiklis käsitletud teostest lugedes tundusid need koosolekute stseenid ebareaalsed, aga siiski pärastsõjaaegset elu päris hästi kirjeldavad, kui vanemate inimeste jutte või kirumisi neist toonastest koosolekutest sai mõnikord kuuldud. Selles mõttes, et tegelikkuses ja tegelikus elus tundusid need paljudele tollastele inimestele pigem hirmutavad ja peeti paremaks neil ideoloogilistel koosolekutel kuidagi vaikselt ära istuda, et mitte silma jääda ja püsida piltlikult öeldes nähtamatuna. Oli ju kaks võimalust nö ellujäämiseks: kas ujusid vooluga kaasa või püsisid nähtamatuna, vastuhakk või erinev arvamus oleks saatnud inimese väga kergesti Siberisse. Aeg oli siis selline, et olid toimunud ja toimusid küüditamised ja vangilaagrisse saatmised. Viimased voolisid „õiget arvamust“ ja „õiget inimest“ kõikse paremini, samuti „õiget kirjandust“.\nMärgitud teosed ja käsitletavad ideoloogilise taustaga koosolekud ja koosolekutel käsitletav ja see, kuidas seda tehti, oli aja märk, mida ei tohiks unustada. Eriti tänapäeval, nüüd ja praegu. See artikkel võiks olla harivaks kohustuslikuks kirjanduseks kõigile tänapäeva poliitikutele, õpilastest rääkimata.\nSirje Kiin „Kirjanduse vabadus ja vabaduse kirjandus“\nPosted by sulepuru in 2020, Kiin, Sirje, Sillastu, Anu.\tTagged: artiklid, kirjandus, kirjanduskriitika, kirjandusteadus, maavallast.\tLisa kommentaar\n„Kirjanduse vabadus ja vabaduse kirjandus“ sisaldab Sirje Kiini artikleid, arvustusi ja avaldamata sõnavõtte aastatest 1977 – 2019. Lugeja saab ülevaate kirjandusmaastikul toimunust, nii Kodu- kui ka Välis-Eestis. Eraldi osa on pühendatud Soome ja Eesti suhetele ning kultuuri/kirjandusloole. Kes 1980ndatel noored olid, võivad leida värskendust oma mälestustele, mis on võibolla nüüdseks unustusse vajunud (Hando Runneli ja Juhan Viidingu luule käsitsi ümberkirjutamine), tänapäeva noored saavad teada, kuidas tollal lood olid. Rohkem ongi keskendutud luuletajatele ja nende töödele, kuid mitte ainult. Kindlasti sisukas raamat igale kirjandushuvilisele.\nPosted by sulepuru in 2020, Mutt, Mihkel, Tammsaare, Anton Hansen, Teedema, Ago.\tTagged: kirjanduskriitika, kirjandusteadus, maavallast.\tLisa kommentaar\nPosted by sulepuru in 2017, Kronberg, Janika, Melts, Brita, Ristikivi, Karl, Tarik, Tiina.\tTagged: kirjanduslugu, kirjandusteadus, maavallast.\tLisa kommentaar


Lillekuller Läänemaal . Stiilised lillekimbud Sinu kallimatele Läänemaal\nHaapsalu Lillekuller. Kaunid ja stiilised lillekimbud Haapsalus ( kullerteenus 5€) üle terve Läänemaa - Taebla, Palivere, Risti, Linnamäe, Noarootsi, Ridala, Rohuküla, Martna, Kullamaa jne. Kullerteenus Haapsalust väljas kuni 35km - 10€. Lillekuller Läänemaal\nMatusepärjad ja leinakimbud. Me ei saa teie valu ära võtta. Usume, et kaunid seaded teevad ärasaatmise tseremooniad soliidseks ja väärikaks. Milline seade on Teie puhul sobilik - nõustame teid meeleldi. Floristika kogemused aastast 1995. Kui otsid professionaalsust. Lillekuller Läänemaal


Teisenda MA mõõtühikuks abA (Megaamper mõõtühikuks abAmper)\nMegaamper to abAmper\nKui palju on abAmper ühes Megaamper?\n1 Megaamper [MA] = 100 000 abAmper [abA] - Mõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada Megaamper mõõtühikuks abAmper teisendamiseks.\nTeisenda Megaamper mõõtühikuks abAmper (MA mõõtühikuks abA):\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '46 Megaamper'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühenditnäiteks 'Megaamper' või 'MA'. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Elektrivoolu tugevus'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Teisendatava väärtuse võib sisestada ka järgmiselt: '77 MA na abA' või '99 MA to abA' või '64 Megaamper -> abAmper' või '80 MA = abA' või '46 Megaamper na abA' või '31 MA na abAmper' või '85 Megaamper to abAmper'. Selle alternatiivi puhul arvutab kalkulaator välja kohe, millisesse ühikusse algne väärtus teisendatakse. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(81 * 41) MA'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '46 Megaamper + 138 abAmper' või '63mm x 24cm x 28dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.


Täna on ametlik töövarjupäev – Eesti elu | GoodNews\nAvaleht Eesti elu Täna on ametlik töövarjupäev\nTänasele töövarjupäevale laekus noortele kokku 436 ametlikku kutset tulla mõne ametiga lähemalt tutvuma. Tegelikult on varjutamised kestnud juba terve selle nädala ning tänasel ametlikul päeval on saatjad nii ministritel, ettevõtjatel kui ka käsitöölistel ja suunamudijatel.\nJunior Achievement Eesti eestvõtmisel juba 23. korda toimuv töövarjupäev on ametlikult täna, kuid varjutamised toimivad reaalsuses terve nädala vältel, et võimalikult paljud endale sobiva aja leiaksid. „Lisaks meie poolt ametlikult vahendatud varjutamiste on aga kindlasti veel hulk inimesi, kes on endale varjud või varjutatavad leidnud täiesti iseseisvalt,“ selgitas JA Eesti direktor Kersti Loor lisades, et terve aasta peale käib töövarjuks üle 3000nde noore.\nJunior Achievement lõi sellel aastal käed algatusega Tagasi Kool, et kasutada broneerimiskeskkonda, mis lihtsustab sobiva varju või varjutatava leidmist. „Töövarjudele tuli kutseid kokku 436 ja lõpuks saime organiseerida 393 varjutamist terve nädala peale ehk siis viime omavahel kokku ligi 800 inimest,“ märkis Loor.\nVarjude ootel olnud ametid ulatusid joogaõpetajast vanglaametnikuni. Tagasi Kooli algatuse juht Teibi Torm rääkis, et broneerimissüsteem loob õpilastele mitmekesisema töövarjutamise valiku: “Õpilastel on võimalus valida ka ametite seast, millest nad polnud ehk varem üldse teadlikud. Näiteks sai töövarjutada sõjalaeva vanemmehaanikut, muuseumi programmijuhti või EV Presidendi Kantselei kokka”.\nEraldi programmi Töövarjupäeva Kroon raames sai ennast kirja panna ka võimalikuks varjuks Eesti edukaimate ja tuntuimate tippjuhtide, poliitikute ja avaliku elu tegelaste juurde.\nTöövarjupäeva Kroon raames otsis teiste hulgas endale varju näiteks peaminister Jüri Ratas, prantsuse suursaadik Eestis Eric Lamouroux, Äripäeva peatoimetaja Meelis Mandel, Testilo asutaja Kristel Kruustük, vandeadvokaat Allar Jõks, toitumisnõustaja Erik Orgu ning ka sisuloojad Merilin Taimre ja Henri Karpov.\nTöövarjupäeva traditsioonile pani alguse JA Eesti 1998. aasta kevadel, kui klassitäis Jakob Westholmi Gümnaasiumi õpilasi varjutas ühe päeva jooksul erinevaid riigitöötajaid. Sel aastal pani Töövarjupäevale õla alla ka haridusalgatus Tagasi Kooli. JA Eesti vilistlasorganisatsiooni JA Alumni Estonia poolt korraldatud eraldi algatuse – Tööpäeva Krooni raames on gümnaasiumiõpilastel võimalus kandideerida töövarjuks erinevate tuntud Eesti tippjuhtide ja oma ala spetsialistide juurde.\neelmine Tallinn rajab eluruume abivajajatele\njärgmine VIDEO I Tartus hakkavad linna tänavaid puhastama moodsad robotid


Odavad lennupiletid São Paulo - Belo Horizonte | momondo\nOdavad lennud marsruudil São Paulo–Belo Horizonte\nMarsruudi São Paulo – Belo Horizonte teave\nTutvu lennuaja, otselendude ja lennujaamadega marsruudil São Paulo – Belo Horizonte\nKiireim lend marsruudil São Paulo–Belo Horizonte kestab 1 t 10 m\nOtselennud São Paulo > Belo Horizonte: iga päev.\nKuidas leida kõige odavam lend marsruudil São Paulo–Belo Horizonte\nSoodsaim kuu marsruudil São Paulo - Belo Horizonte lendamiseks on mai, kalleim aga detsember\nKui pikalt tuleks ette broneerida lend suunal São Paulo–Belo Horizonte?\nSoodsaim aeg marsruudile São Paulo–Belo Horizonte piletit osta on ligikaudu 33 päeva enne väljumist\nKui kaugel on São Paulo sihtkohast Belo Horizonte lennukiga reisides?\nBelo Horizonte asub sihtkohast São Paulo 489,8 km kaugusel.\nMiks peaksin kasutama saiti momondo, et leida lennupakkumist suunal São Paulo–Belo Horizonte?\nmomondo võrdleb hindu sadadelt lennufirmadelt ja pakkujatelt, et saaksid leida ja broneerida parima lennupakkumise suunal São Paulo–Belo Horizonte. Miljonid inimesed usaldavad ja kasutavad momondot, nii et võid mureta olla.\nKas saan otsida saidilt momondo paindlike broneerimisreeglitega lende suunal São Paulo–Belo Horizonte?\nJah. Selle reegliga võimaldab momondo sul valida ja esile tuua lende suunal São Paulo–Belo Horizonte.\nKuidas aitab momondo leida lende suunal São Paulo–Belo Horizonte?\nmomondo pakub kasulikke filtreid, mis aitavad sul õige lennu leida. Vali kindlad lennuajad, lennujaamad või kasvõi oma eelistatud makseviis. Meil on väga palju valikuid, mille abil saad broneerida endale ideaalselt sobiva lennu suunal São Paulo–Belo Horizonte.\nMa pole praegu valmis broneerima lendu suunal São Paulo–Belo Horizonte. Kas momondo saab mulle märku anda, kui hinnad muutuvad?\nKui sa pole valmis kohe broneerima lendu suunal São Paulo–Belo Horizonte, siis kasuta kasulike soovituste leidmiseks meie ülalolevaid analüüse või siis lisa hinnateavitus, et momondo saaks jälgida lennuhindu sihtkohta Belo Horizonte ja sind teavitada, kui need muutuvad.


0.99 USD et SEK ᐈ Teisenda $0.99 USA dollar sisse Rootsi kroon\n0.99 USD et SEK\nTe olete konverteerinud 0.99 🇺🇸 USA dollar et 🇸🇪 Rootsi kroon. Summa sõnades: üheksakümmend üheksa (USA dollar). Kõige täpsema tulemuse näitamiseks kasutame rahvusvahelist vahetuskurssi. Valuuta konverteerimine 0.99 USD et SEK. Kui palju $0.99 USA dollar et Rootsi kroon? — kr8.667 SEK.Vaata tagasikäik SEK et USD.Võibolla võite olla huvitatud USD SEK Ajalooline diagramm, ja USD SEK Ajaloolised andmed vahetuskursi. Julgelt proovida teisendada rohkem...\nTeisenda 0.99 USA dollar et Rootsi kroon\nHindamise järgi: kr8.755 SEK (0.0410)0.471%\nKas sa teadsid? Aasta tagasi, sellel päeval valuutakurss USA dollar et Rootsi kroon oli: kr9.599. Sellest alates on vahetuskurss vähenes aastaga -0.845 SEK (-8.80%).\n50 USA dollar et Rootsi kroon100 USA dollar et Rootsi kroon150 USA dollar et Rootsi kroon200 USA dollar et Rootsi kroon250 USA dollar et Rootsi kroon500 USA dollar et Rootsi kroon1000 USA dollar et Rootsi kroon2000 USA dollar et Rootsi kroon4000 USA dollar et Rootsi kroon8000 USA dollar et Rootsi kroon1 Procom et USA dollar90000 euro et Nigeeria naira1 USA dollar et euro10000 euro et Nigeeria naira6000 Taiwani dollar et euro5000 euro et Nigeeria naira1 Iraagi dinaar et USA dollar300000 USA dollar et Nigeeria naira30 USA dollar et Austraalia dollar85000000 Nigeeria naira et USA dollar1 USA dollar et Indoneesia ruupia10000 EdgeCoin et Trinity Network Credit9000 MorpheusCoin et USA dollar3 CryptoCarbon et Sri Lanka ruupia


Semalt Näpunäiteid e-posti loendi koostamisel ja veebiturunduse alustamiseks\nE-posti nimekirja abil saate hakata raha teenima. Kõiksee on üks e-posti aadress, milles soovitatakse mõnda uut toodet, mida reklaamite, ja te võiksite seda tehatohutu palgapäev, kuid ainult siis, kui teil on õnnestunud luua suur nimekiri. Semalt Digitaalteenuste ekspert,Michael Brown jagab kasulikke näpunäiteid selle kohta, kuidas alustada online-turundusega.\nKujutage ette, et teil on uut teavettoode, mis on väärtuslik ja kasulik. Lihtne e-posti aadress saadetakse 10 000 inimese loetelusse koos aVestluse kiirus 5% tooks kaasa 500 müüki. Eeldades, et teenite 10 dollari eest müüki,mis on väga konservatiivne hinnang, teeniks see ühe päeva jooksul 5000 USA dollarit vähem kuitöötund - ruby slots no deposit coupon. E-posti nimekirja koostamise ikkagi kindel?\nLoomulikult on 10 000 e-posti aadress keskmise suurusegamis võtab mõne kuu ehitise ehitamiseks, nii et peate hakkama selle nimel töötama täna, mitte homme. Thekui kiiremini hakkate oma loendit üles ehitama, seda kiiremini saate istuda, saatke e-kiri uue kohtatoodet ja teenige sellel tunnil rohkem kui tavaliselt, kui tavaliselt kuu jooksul.\nOtseturunduse tegemise kulutõhusus\nVõimalus analüüsida klikkeja muud olulised statistikad, mis aitavad teil oma e-posti strateegia tindistada\nAmeti loomine ja usaldust, pakkudes väärtust aja jooksul\nTäiendav ülekannehoida käimasolevat suhtlust oma e-posti nimekirjaga\nE-posti koostamise üks olulisemaid osinimekiri hoiab oma tellijaid. Savvy lugejad on väga levinud oma tasuta "stiimulite"seejärel eemaldage end oma e-posti loendist hiljem. Sa pead suutma anda neile väärtustjärjekindlalt kogu oma e-posti teel vahetamise ajal, muidu hüvasti oma raske töö ja tuleviku kasumit ..\nEfektiivsed e-turunduskampaaniad on kõikõige lähenemine. Mõelge kõigile igapäevaselt saadetavatele meilidele ja miks mõned neist saavad teie kättetähelepanu ja teised kustutati. Teadus on abonentide huvide ja usalduse saamine läbilihtne e-post. See on erinevus saadaoleva rämpssisendi ja klõpsu kohta, et seda rohkem teada saada.\npeamised punktid, mida peate loendi koostamisel\nLoo usaldust, pakkudes teadmisi ja väärtust oma sihtmärgiks niši\nkäivitab nende emotsioonidluues lugusid, mida lugejad leiavad põnevat\nVarundage oma jutuarvestus tõelise loogika abil nagutunnustused, et neid veelgi huvitada\nOn otsustava tähtsusega rääkida otse oma tellijatega.Tead, miks nad registreerusid, rääkige nendega viisil, mis nende tähelepanu pöörab. Keegi ei meeldi emailmis räägib ebaolulistest punktidest, nii et jõuate oma punkti kiiresti ja otse. Siis ütle neile neile luguvõib olla seotud. See tekitab emotsioonid pinnale, mida täpselt otsite.\nE-posti loendi koostamise parim viis on kasutadalugupeetud auto reageerija. Võite seada automaatsed e-kirjad, mis kestavad nädalaid tulevikus, ja kui see on juba tehtud,sa ei pea midagi tegema. On mitmeid võimalusi, kuid Aweber tundub olevat kõige kõrgemalt hinnatud. Seal onon stiimul leida tasuta või odavam alternatiiv, kuid selle probleemiks on teie e-kirjad võivad olla piiratudkuni üks nädalas või nad jõuavad teie abonendi rämpsposti kasti.\nE-posti teema read peaksid olema vastupandamatuja paremini igaühe uudishimu. Storytelling on hädavajalik, et oma mõtteid koguda ja neid oma teema juurde tuuamõtlemist. Copywritingi kohta lisateabe saamine aitab teil luua väärtuslikke kirju, mis annavad teie tellijatele lugemise ja soovi.\nPidage meeles, et eelnevalt võite oma e-posti nimekirjaga luua usaldusehakkate toodete püüdmiseks ja müüki soovima. Ametiasutus pärineb usaldusel ja see võimaldab teil tulevikus müüki teha.\nVeenduge, et ütlete lugejale, mida teha. Seevõib olla vastuoluline, kuid uuringud on tõestanud, et inimestele midagi öelda annab parema vastuse kuipaludes neil midagi teha. "Registreeru nüüd 1-pret-1 juhendamisel" oleks tõhusam kui "Kas soovite registreerida 1-on-1 juhendamine?"\nLoodetavasti aitab see artikkel õppidaasi või kaks e-posti loendi koostamisest. Kõige tähtsam on teada, et sa ei saa ootama, et alustada. See onon ülioluline, et võite alustada selle ülesande kohe. Kui teil on kõhklusi, viidake palun Semalt digitaalteenusednii et me teeme asju teile selgeks.


4 parimat chai-kohta Jaipuris autentse maitse saamiseks 2019 | lifeforaforest\n4 parimat chai-kohta Jaipuris autentse maitse saamiseks\nMe kõik teame, et Jaipur on maailmas kuulus oma toidu ja moodi poolest. Kuid Jaipuris on midagi erilist, Chai, mis on ikka veel enamiku inimeste silme eest varjatud.\nPole midagi nii indiaalset kui tass chai / teed. Pärast vett on chai maailmas kõige populaarsem jook ja meie, indiaanlased, võime seda juua igal ajal, isegi kuuma suvepäeva keskel. Tee on vastupandamatu järeleandmine. Olen teesõltlaste jaoks leidnud Jaipuris kõige vanemad ja parimad teeühendused.\nGulab Ji Chai Waala\nGulab Singh Ji Dheerawat asutas oma teetarni 70 aastat tagasi ja see on kuulus oma maitsva ja värskendava masala chai poolest jaapanlaste seas. Sorte on ainult üks ja see on spetsiaalne chai (umbes Rs100 kahele inimesele). Külgede jaoks on teil mitu võimalust, nagu kakuke, samosa jne. Mul oli keeruline leida väljaheidet, kus istuda, kuna see kiosk on alati chai-austajaid täis. Seda peavad proovima kõik chai-austajad.\nAadress: MI Road, Jaipur\nSAHU’S: söeahjus tehtud Chai\nSahu on väga kuulus oma tee pärast ja kõikidest elualadest tulevad inimesed siia, et tunda chai autentset chuski. Tema chai on tuntud ainulaadse maitse poolest, mis on väga magus ja rikastatud kardemonimaitsega. Chai maitse parandamiseks ärge unustage lisada röstsaite ja mathrit. Kulu Rs100 kahele inimesele (umbes)\nAadress: Chaura Rasta Road, Jaipur\nÜks chai-äri virtuoos, mis teenindab ainult ühte sorti chai, kuid hoiab oma positsiooni kõigi uute chai-kohvikute ees. Badshah chai walas on oma restoran nimega Sai baba restoran ja pikka aega on see olnud chai sõltlaste kodu, kes kogunevad sellesse kohta iga päev, et võtta kaasa Badshah chai chuski. Ta valmistab kõigile värsket chai'd ja kuna ma ootasin, tundsin ettevalmistatava chai aromaatseid maitseid, lisades elamust. Maksumus Rs200 kahe peo kohta (Ligikaudne)\nAadress: kaupluse nr. 42, restoran Sai baba, vanalinn, Jaipur\nJaipuri parimate chai-kohtade loetelu on ilma Taprita puudulik. See on uue põlvkonna chai. See teenindab suures valikus chai-maitseaineid, mida saate maitsta piimaga, kuuma aurutatud piimaga või ilma. See koht on alati täidetud teesõpradega, eriti noorpaaridega, kes veedavad tunde siin istudes. Nii et peate end õnnelikuks, kui leiate vaba laua. Tee joomise ajal istusin rõdul, nautides väga värskendavat ja karismaatilist vaadet lopsakale rohelisele Keskpargile. See avatakse kell 19.00 ja see täiendab Parle-G. Sellel menüül on tohutul hulgal külgi, millest saate valida väga naljakaid kirjeldusi ja mis on suurepärane aeg, kui ootate oma chai saabumist. Maksumus R507 kahele inimesele (umbes)\nAadress: B4-E, Prithviraji tee, Kesklinna pargi vastane värav nr 4, C-skeem, Jaipur.\nMida sa siis ootad? Tehke oma päev kosutavaks ülalnimetatud Jaipuri kuulsate chai walade tassi chai-ga lõppude lõpuks „Tass teed, on tass rahu”\nKui plaanite minna romantilisse elamusse, proovige CherishX-i\n17 Kagu-Aasia reisinõuannetNiffyat's Guide to Japan: 1. osaTe ei pea reisimist lõpetama.Elu Singapuris - Akshika juhendKolm väärtuslikku näpunäidet külastajatele


Parvlaev Ionas naaseb liinile\nNädalavahetusel tehnilise rikke tõttu Virtsu–Kuivastu liinilt remonti läinud parvlaev Ionas on nädala lõpuks taas töökorras ja liinil tagasi.\n“Möödunud pühapäeval, kui ülesõitude arv oli tavapärasest suurem, tõime remonti läinud Ionase asemel parvlaevale Hiiumaa lisaks liinile ka parvlaev Harilaiu, et võimaldada sujuvamat ülevedu. Ootamatult keeruliseks kujunenud ilmastikuolude tõttu pidi aga Harilaid sõidud ajutiselt katkestama, jäädes ootele Kuivastu sadamasse,” selgitas Väinamere Liinide juhatuse liige Tõnis Rihvk.\n“Järjekorrad küll tekkisid, ent kindlasti ei saa rääkida segadusest või kaosest, nagu mõnes meediakanalis spekuleeriti,” lisas Rihvk. “Sadamatöötajad andsid oma parima reisijate teenindamisel ning imikute ja väikelastega reisijad said ülesõidu eelisjärjekorras.”\nKuivastu sadama pühapäevane statistika näitab, et enne kella 13.30 ei olnud sõidukite mahajäämine erinev tavapärasest suure nõudlusega päevast. Kella 13.30 reisilt jäi maha 39 sõidukit, mistõttu tekkis pisut pikem ooteaeg, mis tippajal võis küündida hinnanguliselt kuni 2,5 tunnini. Kuid õhtuseks ajaks vähenes järjekord taas, nii et pärast 21.40 väljumist ei jäänud maha enam ühtegi sõidukit.\n“Sügistalvisel perioodil, mil parvlaevade graafikud on hõredamad ja ilmastikutingimused mõjutavad ülesõite rohkem, võivad järjekorrad tekkida. Kui samal ajal üks parvlaev tehnilise rikke tõttu veel liinilt ära jääb, siis on tegu halva juhusega,” rõhutas Rihvk.\nTuleval nädalavahetusel ei tohiks nii pikki ootejärjekordi enam tekkida, sest liinile naasev Ionas mahutab rohkem sõidukeid kui teda ajutiselt asendanud Harilaid.\nLisatud: 27.10.2015 / 11:10\nParem pealkiri sellele üllitisele oleks:”Parvlaev Ionas lonkab liinile.”\nNaasis liinile et jälle reede lõunal katki minna ja esmaspäevani remont . Aga pole midagi ,jää saabudes seisab see raudvann kevadeni kai ääres .\nÜrituste korraldajatele on aga soovitus järgmisel suvel üritused mandrile kolida\nLisatud: 27.10.2015 / 11:54\n….vähe sellest et siin Eesti riigis pea igas ameti valdkondades käib üks lonkamine,saab seda kõikke kokkuvõtvalt nimetada ühise nimega -KORRALAGEDUS ja aina allamäge sõit sel n.n. Eesti riigil läheb.Nende aastate jooksul,mil on olnud taasiseseisvunud Eesti Vabariik ja poisikesed riigikogus on aina allamäge sõit ja tagasi pöördumine KIVIAEGA.Jah,kas te olete üheski asutuses kuhu on teil juhust tulnud pöörduda-KORDA,vaevalt usutav?!\nmis 2,5 tundi?!\nLisatud: 27.10.2015 / 20:19\nTean inimesi, kes läksid 17.00 praamile ja üle said alles 20.30 praamile.


Pariis ja Burgundia 2014: Sissejuhatus\nEsmane avastus: Ohoo, Estonian Air lendab sel sügisel ka otse Pariisi!\nLäheb veidi aega mööda: Oi, septembris siiski enam ei lenda…\nMeie rahvusliku lennufirmaga on juba kord see lugu, et ta hoolitseb oma potentsiaalsete klientide eest hästi. Täpsemalt siis luuakse väga põnev olukord, kus kunagi ei tea, et millal milline liin ära kaotatakse ja millal avatakse otselennud kõigisse nendesse Soome küladesse, kus elab 62 inimest või vähem. Olgem ausad, see oleks tõepoolest painavalt igav, kui sa tead täpselt, et näiteks Pariisi lennatakse 3 korda nädalas ja aastaringi. Ja nii igal aastal. Iiiii-Gaaav!!\nÕnneks nii on asjad ainult väljamaal, mistõttu ka seekord õnnestus Eesti Õhul taas mind, kui klienti, üllatada. Kevadel käidi välja info, et lennud kestavad hilissügiseni ja tsipa pärast seda (võib-olla lausa sel hetkel) kui me otsustasime, et võiks ju Prantsusmaale minna küll, tõmmati mitmetel otselendudel juhe seinast välja augusti lõpu seisuga. Sealhulgas Pariisi omal. Sain muidugi lennufirma heast ja hästi ajastatud peenest huumorist kohe aru (sest miks peaks lõpetama augustis Prantsusmaa lennud, kui seal on septembris reeglina soojem kui juulis Eestis), kõkutasin veidi enda ette, kuid reisimõte oli seks ajaks juba korralikult jalad alla saanud. Usun, et ükskord tuleb siiski taas see päev, kui mängin kodumaise lennufirma turundusspetsid üle ja astun taas Estonian Airi pardale. Kuigi tuleb tunnistada, et viimased hulk-hulk aastaid on nad siiski olnud minust osavamad ja suutnud oma lennugraafikute ja sihtpunktidega allakirjutanu kenasti auti mängida ning oma lennukitest eemale hoida.\nAga niisiis - Prantsusmaa, septembri algus ja kaks nädalat. Need olid siis piirangud, millega tuli reisiplaani koostamisel arvestada. Kuna mul on olnud au seal riigis (sh Pariisis) viibida juba päris mitmeid kordi, aga naise jaoks oli see esmaavastamine, siis pidime leidma kompromisslahenduse, mis oleks mõlemale huvitav. No et saaks ära käia uue külalise „kohustuslikud“ vaatamisväärsused ning lisaks veel juurde midagi sellist, kuhu mina pole sattunud. Peale selle oli veel kindlasti soov suurlinnadest eemale saada ning näpuga katsuda Prantsusmaa külaelu. Esimesele tingimusele vastas loomulikult Pariis ning teiseks valisime siis veinindusest, lossidest ja kuulsusrikkast ajaloost läbivettinud Burgundia maakonna. Aktsendina piserdasime sinna peale veel ka bretoonide tuntud rannikulinna Saint-Malo, kuid miks nii, seda peate juba reisikirjast lugema.\nBurgundia kasuks tuli otsus tegelikult üsna kiirelt ja sellele aitasid kaasa väikesed asjad. Näiteks oli ühes eestikeelses ajakirjas just ilmunud üks lugu selle maakonna lossidest. Peale selle asus piirkond Pariisist piisavalt kaugel, et seal leidus ka inimvabasid rahvusparke ja teisest küljest piisavalt lähedal, et ringsõidu lõppedes uuesti mõne tunniga pealinnas tagasi olla. Burgundia on ka piisavalt suur, et nädal kenasti ära sisustada ja samas piisavalt väike, et nädalaga kõik põnevam ära vaadata. Kirsiks tordil oli muidugi veel see, et septembri keskpaigas on sealkandis täies hoos viinamarjade korjamine – nii saigi meie reisiplaan (ja pärast ka see reisikiri) alapealkirja Pariis ja Burgundia.\nKuna otse ja omadega enam septembris Tallinnast Prantsusmaale lennata ei saanud, tuli leida alternatiiv. Reastades võimalikud variandid hinna järgi pingeritta, tuli võitjaks Air Baltic ning teisele kohale jäi Finnair. Lepingu sõlmisime (ehk siis pileti ostsime) siiski Finnairiga, sest nende lennuajad olid mõistlikumad ning vahepeatus Helsingis oli samuti lühem kui Riias. Vähetähtis pole ka asjaolu, et Air Baltic kaldub sinna odavlennufirmade sekka, mis tahab iga liigutuse väikest meelehead raha näol. Ning kuna me paar liigutust tahtsime siiski teha (näiteks võtta kaasa 2 suurt kohvrit), siis jätsime lõunanaabrid sinnapaika.\nLennud paigas, broneerisin ka ära rendiauto (läbi Alamo/Europcari) ning Pariisi öömaja (airbnb). Nendest ma hetkel pikemalt ei kirjuta, kuna mõlema kohta on olemas väike heietus järgnevatel lehtedel. Airbnb kohta esimese päeva jutus ning rendiauto kohta 10. septembri päeva all.\nReisijaid oli kokku tervelt kaks ning ka plaani panime kokku kahekesi. Abivahenditeks peamiselt DK reisiraamat Pariisi kohta, Burgundia turismiinfo leht, trip.ee ning internet üldisemalt. Pariisi osa oli suhteliselt lihtne (kuna sealseid peamisi vaatamisväärsusi teab ka see, kes pole isegi mõelnud Prantsusmaa külastamise peale) ning tegelikult saime ka Burgundia plaani üsna kergelt kokku. Kuidas meil läks – sellest saavad huvilised järgmistelt lehtedelt lugeda. Need, keda IT-areng ja lühikeste sõnumite maailm (Twitter, Instagram, Facebook) on ära rikkunud, saavad ülevaate pressides lehe päises olevat nuppu „Galerii“. Kuigi hoiatan ette – ka seal on pilte päris palju :)\nJärgmine päev Esileht


Vooremaa Riik kaugeneb rahvast\nKui hakata mõtlema, milliste riigiasutuste bürood meie maakonnakeskustes veel alles on, siis viimasel ajal võib sellega hätta jääda. Sulgemised, ühendamised ja likvideerimised käivad täie hooga juba mitu head aastat ja lõppu ei paista tulevat.\nRiik on kui hiigelkorporatsioon, mis lähtub ainult kasusaamise printsiibist. Kui pole enam kasulik, tuleb likvideerida. Sellest põhimõttest lähtudes on tehtud viimase aja suuremad reformid. Ja neid tuleb veel.\nVõib lõpmatuseni vaielda, mis ikkagi on riigi ja mis kohaliku omavalitsuse ülesanne. Võib kirjutada tuhandeid seadusi, määrusi ja alamaid akte. Millegipärast on need seaduste tegijad, kes lubasid 24 tundi ööpäevas ja seitse päeva nädalas töötada, praegu vait.\nKui kodanik riigi kohalolekut ei näe ega tunneta, kui riik kaugeneb temast seitsmepenikoorma saabastega, tekib kodanikul ühel heal päeval õigustatud küsimus, mis riigis ta siis ikkagi elab. Võib- olla oli Jüri Mõisal õigus ja me kõik peaksimegi ära Tallinna kolima? Seal on ju paganama odav elada!\nTegelik seis mõningate teenuste kättesaadavusega on maal ikka nutune. Paraku on Eestimaal veel palju paiku, kus pole korralikku internetiühendust ja kuhu seda ühendust ei hakata ka niipea rajama, sest see läheks mõttetult kalliks. Ja kui teenus kuidagiviisi ka toimib, pole tarka kodanikku, kes oskaks e-teenust kasutada, sest kodanikku pole koolitatud. Nõiaring?\nAga ka internetiühendusest pole kasu, kui seda lihtsalt kolm-neli päeva pole. Reede pärastlõunal Tabiveres juhtunu näitas selgesti, et ka kõige käidavamas kohas keset Eestit ei saadud internetti kiiresti toimima. Kui kõik sõltub ainult netiühendusest, võib ka elu seisma jääda. Jälle, nokk kinni, saba lahti, olukord?Kõikidele likvideerijatele tahaks aga soovitada – üheksa korda mõõda, üks kord lõika.


Felt so lonely - Page 3\nPealkiri: Re: Felt so lonely Püh Apr 08, 2012 11:49 am\n"Ma olen Emma, võib kutsuda Emm`iks" lausus Emm ja naeratas arglikult. Talle tundus tüdruk tuttav, nagu nad oleksid juba kohtunud, aga meelde ei tulnud.\nPealkiri: Re: Felt so lonely Püh Apr 08, 2012 11:51 am\n"Kas ma tunnen sind?" küsis Serene kulmukortsutusega otseselt. "Serene - ehk Ceccy - on mu nimi," lisas neiu veel igaksjuhuks.\nPealkiri: Re: Felt so lonely Püh Apr 08, 2012 12:00 pm\nPealkiri: Re: Felt so lonely Püh Apr 08, 2012 12:03 pm\n"Ma ei tea kas ma nüüd otseselt sind tunnen, aga näonud olen sind küll, kuskil." lausus Jo ja lasi välja oma naeratuse.\nOT: Võid küll!\nPealkiri: Re: Felt so lonely Püh Apr 08, 2012 12:07 pm\n"Sama siin," pomises Ceccy. Midaiganes. Ju oli Ser teda kuskil kaubamajas kohanud ja paar sõna vahetanud.\nOT: Minu poolest küll.\nPealkiri: Re: Felt so lonely Püh Apr 08, 2012 12:08 pm\nElina oli otsustanud jooksma tulla ja pärast, siis ujuma minna, sportlik nagu ta oli.Lõpuks jõudiski ta veekogu äärde, aga näe seal oli isegi rahvast.Tüdruk tervitas kõiki rõõmsalt:"Tere, rahvas!"\nPealkiri: Re: Felt so lonely Püh Apr 08, 2012 12:11 pm\n"Teeree," tervitas Ceccy vastu. Ei tulnudki poissi. Turteltuvid jäävad vist täna ära, kui kurb. Ei olegi kedagi luurata.\nViimati muutis seda Serene Elencia (Püh Apr 08, 2012 12:15 pm). Kokku muudetud 1 kord\nPealkiri: Re: Felt so lonely Püh Apr 08, 2012 12:15 pm\n"Minu nimi on Elina" ütles Elli riideid ära võttes, ujumisriided onju all eks."Ja teie nimed?"küsis tüdruk sõbralikult.\nPealkiri: Re: Felt so lonely Püh Apr 08, 2012 12:19 pm\n"Ceccy," vastas Serene samuti üsna sõbralikult. Nii tore. Kaks uut tuttavat jällegi. Kui need nüüd maha istuksid ja teineteisele pühendudes juttu hakkaksid ajama, saaks neid ka luurata. Tark eks.\n"Laurel," lausus neidis ning imestas kergelt uue tüdruku julguse üle. Nii lampi julgelt ja rõõmsalt kohe. "Kuues ringkond," lisas ta.\nPealkiri: Re: Felt so lonely Püh Apr 08, 2012 12:22 pm\n"Esimene ringkond," lisas siis ka Serene. "Mitmendast ringkonnast sina oled siis ka?" päris Ceccy Elinalt. Ka Ser imestas kergelt tüdruku julguse üle.\nPealkiri: Re: Felt so lonely Püh Apr 08, 2012 12:24 pm\nOT:Elli on hüüdnimi.\nElina noogutas naeratades."4.ringkond ja hüüdnimi on Elli."Kahjuks ei lähe nii nagu Serene lootis, Elina hüppas vette ja hakkas ujuma.Elina ongi natuke liiga julge.\nPealkiri: Re: Felt so lonely Püh Apr 08, 2012 12:26 pm\n"Ja mina olen Emm." lausus Emm maha istudes. Jalad olid juba liigsest seimisest valutama hakanud."Ujuma ma lähen pärastpoole," sõnas Emm ja naeratas. JÄLLE!\nPealkiri: Re: Felt so lonely Püh Apr 08, 2012 12:28 pm\nOT: Sellest ma olen aru saanud jah. Ma ei saand pihta mis sa sellega nüüd öelda tahtsid.\nSerene liikus veest veidi eemale, kui Elli vette hüppas, ei taha veel märjaks saada. "Tahate ka ujuma minna?" küsis Ceccy vanadelt sõpradelt naeratades.\nPealkiri: Re: Felt so lonely Püh Apr 08, 2012 12:33 pm\n"Ei," lausus Laurel ning põrnitses kergelt seda uut tüdrukut, kes kogu tähelepanu oli röövinud. "Ma olen siin veel.. mingi aeg."\nPealkiri: Re: Felt so lonely Püh Apr 08, 2012 12:35 pm\nOT:Ma vastasin sellele:\nTüdruk ujus ära ja tul välja.Hakkas ennast kuivatama, pikad märjad juuksed ei olnud just eriti meeldiv.Kui teised tahavad ujuma minna, siis võib tema ka veel minna.Tüdrukule meeldis vägagi ujuda.Täiesti arusaadav, kui mõelda, mis ringkonnas ta elab.Miks see Laurel teda niimoodi põrnitses?Äkki oli ta midagi valesti teinud?\nPealkiri: Re: Felt so lonely Püh Apr 08, 2012 12:37 pm\n"Siis olen mina ka," lausus Serene ja võttis kotist välja rätiku, mille ta maha laotas ning ise selle peale istus.\nOT: Ahsoo. Koma sul seal puudus igatpidi. Elli või Elinaga pole midagi viga ju.\nPealkiri: Re: Felt so lonely Püh Apr 08, 2012 12:38 pm\nCeCe oli seal juba tükk aega vait olnud ja terve selle aja ühe kohapeal istunud. "Ma muidu Cecilie aga öeldakse peamiselt CeCe ja kuues ringkond," ütles ta lõpuks kah sellele uuele, kes oli siia tulnud.\nViimati muutis seda Cecilie McClurken (Püh Apr 08, 2012 12:42 pm). Kokku muudetud 1 kord\nLaurel naeratas Ser'ile. Oma kotist, mille neidis siiski kaasa oli vedanud, võttis ta välja mustad päikeseprillid ning seadis need silmade ette. "Ere päike," põhjendas Amy napilt oma tegevust.\nPealkiri: Re: Felt so lonely Püh Apr 08, 2012 12:41 pm\n"Õige mõte," meenus ka Ceccy'le, et oli päikeseprillid kaasa võtnud. Neiu otsis need kotist välja ja pani samuti ette. Kotist võttis ta välja ka karbi maasikaid ning pakkus sõpradele. Viisakas.\nPealkiri: Re: Felt so lonely Püh Apr 08, 2012 12:42 pm\nMuidugi viisakas. Aga imekombel oli La kõht täis ning neidis keeldus maasikatest. "See poiss, keda me nägime, võiks ka siin olla," naeris tüdruk ning pilgutas Ser'i poole silma.\nPealkiri: Re: Felt so lonely Püh Apr 08, 2012 12:44 pm\nCecilie ahvis ka siis oma sõpru, ta ka otsis kotist, mille ta ka oli siis see kord kaasa võtnud, omale päikseprillid ja pani need endale ette. Ta võttis siis Ser'i käest ühe maasika ja pistis selle suhu. Kuna jahm loll laps nagu ta oli, ta ei söönud täna hommikust. "Võiks jahm," ütles CeCe.\nPealkiri: Re: Felt so lonely Püh Apr 08, 2012 12:46 pm\n"Võiks küll jah," muigas ka Serene. "Oleks siis tegevust ehk," lisas Ceccy, kellel vaikselt igav hakkas. Ta viskas ennast rätikule pikali ning sõi ühte oma maasikatest.\nPealkiri: Re: Felt so lonely Püh Apr 08, 2012 12:47 pm\nOT: Krt, vale teema.


SRX OÜ (11501359) - Overview @ Inforegister.ee\nSRX OÜ: Tudulugu 17.09.2020\nHarjumaa kandi aadressiga ettevõte, SRX OÜ registreeriti 12 aastat tagasi, veel kuldsel krooniajal. See äsjasündinud ettevõte ei teinud aga kõssugi ning magab tänase päevani magusat und riiulis ettevõtete portfellis, mille sanga hoiab T. S..Üldse on selliseid "okasroosikesi" Eestis täna 75 412 tk (see on tervelt 25.6% kõigist registrisse kantud ettevõtetest). Kogu sektoris laiemalt on unelejaid 7 223 tk ehk 34.8% sektori ettevõtetest. Ehk siis norin on kõrvulukustav. Sektori siseselt on...\nSRX OÜ: Sünnilugu 05.09.2020\nHarju maakonnas toimetav ettevõte, SRX OÜ sündis 12 aastat tagasi, veel masu ajal ja pikalt mõtlemata alustati äritegevusega mis kestab tänaseni. Kui...\nCadillac SRX ametlikult olemas 01.01.1970\nDELFI - Peagi algava Detroidi autonäituse eel tõi Cadillac enda uue crossoveri SRX konta käiva info ja pildimaterjali juba internetiportaalidesse levitamiseks välja....\nSRX OÜ: Tudulugu 17.09.2020 Harjumaa kandi aadressiga ettevõte, SRX OÜ registreeriti 12 aastat tagasi, veel kuldsel krooniajal. See äsjasündinud ettevõte ei teinud aga kõssugi ning magab tänase päevani magusat und riiulis ettevõtete portfellis, mille sanga hoiab T. S..Üldse on selliseid "okasroosikesi" Eestis täna 75 412 tk (see on tervelt 25.6% kõigist registrisse kantud ettevõtetest). Kogu sektoris laiemalt on unelejaid 7 223 tk ehk 34.8% sektori ettevõtetest. Ehk siis norin on kõrvulukustav. Sektori siseselt on...\nSRX OÜ: Sünnilugu 05.09.2020 Harju maakonnas toimetav ettevõte, SRX OÜ sündis 12 aastat tagasi, veel masu ajal ja pikalt mõtlemata alustati äritegevusega mis kestab tänaseni. Kui...\nCadillac SRX ametlikult olemas 01.01.1970 DELFI - Peagi algava Detroidi autonäituse eel tõi Cadillac enda uue crossoveri SRX konta käiva info ja pildimaterjali juba internetiportaalidesse levitamiseks välja....\n1 11501359 08.05.2008 08.05.2008 EE101226741\nReg. Code 11501359\nTurnover (2017) 3 994 €\nBalance (2017) 13 307 €\nT. S. -100 punkti Board member\nLegal address Harjumaa, Saku vald, Tänassilma küla, 76406\nPostal/contact address Harjumaa, Saku vald, Tänassilma küla, 76406\nWebpage http://srx.ee, http://tmkk.ee\ne-mail address(es) info@srx.ee\nT. S. Position... Log in > (+372) 558...\n2018 II 1 490 € 268 € 0 € 0 0 €\n2018 I 5 441 € 799 € 0 € 0 0 €\n2017 I 15 531 € 2 241 € 0 € 0 0 €\n2016 I 12 525 € 1 317 € 841 € 0 0 €\n2015 IV 0 € 346 € 0 € 1 0 €\n2015 III 0 € 934 € 0 € 1 0 €\n2015 I 0 € 853 € 0 € 1 0 €


Cindy-Cambel profiil | NetChat.ru\nViimase sisselogimise aeg: 23.07.21 11:33:38\nKlõpsates nupul, tõstad Cindy-Cambel esilehel 60 sekundiks esimesele kohale. Selle aja jooksul paistab modelli jututuba hästi silma ja kogub populaarsust! Teavitus sinu tegevuse kohta ilmub ka jutuaknas ning seda näevad modell ja teisedki vestluses osalejad. Cindy-Cambel hindab seda väga ja on sulle kindlasti tohutult tänulik!\nPROFESSIONAL HOT GIRL 6 fotot 6 photos\nOluline info kasutaja Cindy-Cambel kohta\nKasutaja Cindy-Cambel tööaeg\nKasutaja Cindy-Cambel amatöörvideod