EE NAINE september 2011 by AS Ekspress Meedia - issuu\nU U S & H U V I TAV\nI LU j a T E RV I S\nM A I TS E N AU D I N G\nTULE TUTVU UUE SÜGIS/TALVE KOLLEKTSIOONIGA\nVäljas on järjekordne kuumalaine ja tundub, et seekord suvel lõppu ei tulegi. Tore oleks. Aga oleks „oleks” olemas, ei peaks me reaalsusele üldse otsa vaatama. Reaalsuses algab peagi sügis. Tuleb sügis kuldne ja kollane või must ja porine, me veel ette ei tea. Aga tulemata ta ei jää. Tulemata ei jää ka igasügisene Tallinna Moenädal, mis septembri keskel pakub moegurmaanidele palju enamat kui varasematel aastatel. Lisaks suurejoonelisele moeetendusele on palju näitusi, etendusi ja üritusi. Sügismoest ei saa mööda meiegi. Tänases numbris tutvustame teile Stockmanni sügiskollektsiooni näitel uusi trende. Samuti jagame värskeid meigisoovitusi igale maitsele ja rahakotile. Sügis on muutuste aeg. Muutuvad moed ja muutuvad värvid. Muutub elurütm. Sellises muutuste keskkonnas on hea ka ise muutuda. Miks alati seostatakse salenemist rannahooajaga, bikiinivorm jääb niikuinii paljudele kättesaamatuks? Eesmärk aastavahetusel oma uues õhtukleidis särada tundub palju reaalsem. Figuurisõbrad on aastaid inimeste kaaluprobleemidele lahendusi leidnud. Möödunud hooaja publiku lemmiksalenejaks sai pereema, kes tõestas, et ka pisikeste laste kõrvalt on võimalik viie kuuga 20 kilo kergemaks muutuda. Aga kellel lemmikkleit ainult paar numbrit väikseks on jäänud, võib liituda mõne treeninggrupiga. Enamik spordiklubisid alustab septembris uue tunniplaaniga, inspiratsiooni peaks leidma igaüks. Head muutumist!\nKülli Värnik toimetaja\nTallinna Moenädal kujuneb suuremaks kui kunagi varem 14. septembril stardib Eesti Moedisaini Lii du eestvedamisel ja Euroopa kultuuripealinn Tallinn 2011 programmi kuuluv Tallinn Fashion Week, mis tähistab oma viiendat toimumiskorda. Oodatuima kodu maise moesündmuse TFW2011 raames leiab aset hulk väga eriilmelisi üritusi. Mainekate di sainerite etendused, moeillustratsioonide näitus, linnaruumi installatsioonid, seminar ning ava tud ateljeed pakuvad kultuuri- ja moehuviliste le täispaketi. TFW põhiprogramm toimub 14.– 16. septembril Eesti nuku- ja noorsooteatri suures ja väikeses saalis nii kodumaiste kui ka väliskü lalistest disainerite etendustega. Programm jät kub 17. septembril seminariga ning tipneb Luthe ri kvartalis toimuva etendusega Kolmlõige, kus spetsiaalselt selleks ürituseks valminud kollekt sioone esitlevad Liisi Eesmaa, Tanel Veenre ja Al do Järvsoo. 16. septembril majutab Tallinna Moenädal oma tiiva alla Baltikumi alternatiivseima moemuusika-kunstifestivali Moment. Lisaks põhi programmile toimuvad disainerite ülesastumi sed, mis kajastuvad TFW programmis. TFW põhiprogrammis astub üles Eesti moe disaini paremik: Aldo Järvsoo, Diana Denissova, Ketlin Bachmann-Põldroos, Kristel Kuslapuu, Lii na Stein, Liivia Leškin, Oksana Tandit, Piret Ilves, Riina Põldroos, Tiiu Roosma, Britt Samoson, Xe nia Joost, Kalle Aasamäe, Lilli Jahilo, Jaana Vark ki, Kirill Safonov jt. Tänavune Tallinna Moenädal on Euroopa kul tuuripealinna Tallinn 2011 programmi selle sügi se suursündmus moedisaini vallas, kandes en das ühtlasi üleskutset kodumaise disaini eelis tamisele. Lisainfot TFW toimumise ja programmi koh ta leiab veebist www.estonianfashion.eu ja www.facebook.com/tallinnfashionweek.\nPõhjamaised moejoonistused 18. septembrini 2011 on Tallinnas Rotermanni kvar talis vaadata rahvusvaheline näitus „Uus Põhjamaa de moeillustratsioon”, kus oma uusi töid esitlevad Anu Samarüütel-Long (Eesti), Kätlin Kaljuvee (Ees ti), Marju Tammik (Eesti), Leana Salvet (Eesti), Lau ra Laine (Soome), Minni Havas (Soome), Lovisa Bur fitt (Rootsi) ja Cecilia Carlstedt (Rootsi). Need on kaheksa noorema generatsiooni Põhjamaade moeil lustraatorit, kelle originaaltööd nende endi valitud tehnikas ja teemal näituseks on koondatud. Põhjamaade tipptegijate töid on kasutanud paljud moeväljaanded ja (moe)brändid. Välisillustraatorite klientide hulka kuuluvad näiteks brändid Zara, H&M, Swarovski ja Tommy Hilfiger. Näituse raames toimuvad huvilistele ka töötoad, kus osalejad saavad teada moeillustratsioonide aja loo ja nüüdisaegsete tehnikate kohta ning ka ise moeillustratsioone luua. Näituse väljapaneku loovjuhti Too mas Volkmanni tsiteerides: „Kui moefoto tänu oma tehnilisele spet siifikale kirjeldab ülitäpselt moeloo mingu faktuure ja vorme, siis moe illustratsioon suudab nagu mööda minnes endasse haarata ena mat – üldistust ajast, ootustest ja poee siast –, olles see läbi moeloomin gu ja ehk isegi meie aja täp sem väl jendaja.” „ U u s Põhja maade moe illustratsioon” kuulub Kultuuri pealinn 2011 ametlikku programmi ning on korral datud Tallinn Fashion Weeki raa mes. Näitus on avatud esmaspäevast laupäevani kella 10–20ni, pühapäevi ti kella 11–18ni. Näitus on tasuta.\nLaura Laine moeillustratsioon.\nEE naine soovitab\nSügis on tasahilju kätte jõudmas ning toredasti veedetud suvi ja ka suvepuhkus vaikselt juba unustusse vajumas. Loodame väga, et meie lugeja Tere Russak sai oma suveplaanid ilusti ellu viidud ja veetis vahva puhkuse koos kallite sõpradega meie ilusal Eestimaal. Sisuka kirja eest saab ta EE Naise poolt kingituseks Elizabeth Arden Pretty Hot EdP 50 ml (63,29 ¤) parfüümvee. Seekord tahame teada, millest sooviksite peatselt algaval sügistalvisel ajal EE Naisest rohkem lugeda. Milliste teemade vastu tunneksite lähemalt huvi ning milliseid nippe või praktilisi nõuandeid sooviksite meie ajakirja veergudel näha? Kõikide kirjasaatjate vahel läheb loosirattasse Dolce & Gabbana 14 LA TEMPÉRANCE EdP 50 ml (45 ¤) tualettvesi. Teie kirju ootame kuni 25. septembrini 2011 aadressil eenaineSMS@ekspress.ee.\nEE NAINE Väljaanne valmib koostöös erinevate firmadega. Toimetaja: Külli Värnik, kylli.varnik@ekspress.ee, tel 669 8296 Reklaam ja ilu: Helen Silts, helen.silts@ekspress.ee, tel 669 8061 EE lisade juht: Piret Tamm, piret.tamm@lehed.ee Kujundus: AS Eesti Ajalehed Väljaandja: AS Eesti Ajalehed Trükk: AS Printall\nD&G 14 LA TEMPÉRANCE tua lettvees sulavad eksootilised ambra seemned ühte joo vastava iirisega ja taltuvad rahustava muskuse rüpes.\nKOOSTÖÖPARTNERID Prike AS Figuurisõbrad OÜ Stockmann AS\nEcco käib 60ndate minimalismi rada Selle hooaja jalatsimudelites ammutab Ecco inspiratsiooni 60ndate alguse disainist. Retro hõngulised jalatsid ja kotid on minimalistlikud ning funktsionaal sed. Värvid on looduslikud – saar, kohv ja hele puit – ning jooned pehmed ja voolavad. „Kollektsiooni loomisel sai me inspiratsiooni Skandinaavia mööbli disainiikoonidest. Ka nen de mööbliesemete tähelepanu keskpunktis olid funktsionaalsus ja minimalism. Selline stiil on klas sikaline ja ajatu. Ecco jalanõud on tuntud oma mugavuse poo lest, lisaks sobituvad hästi iga rõi vakomplektiga,” ütles Ecco pea disainer Niki Tæstensen.\nTantsusammul sügisesse DanceAct Tantsustuudios Tantsimine hävitab kehast stressihormoone, täiustab kehalist vormi, parandab tervist ja suu rendab erksust. Tants parandab märgatavalt ka rühti ja arendab koordinatsiooni. Kuna tantsu juures on tähtis hea ja õige muusika, mõjutab see ka meeleolu, vabastab loovust ja tekitab pa remat enesetunnet nii vaimselt kui ka füüsiliselt. Bailatino on moodne treening- ja tantsustiil, milles on ühendatut Ladina-Ameerika tantsu kultuuri parimad küljed: erinevad tantsud, muu sika, rütm ja tempo, kehatunnetus, meeldiv koormus ning tõhus work-out ja emotsioon. Bailatino treeningus tegeletakse salsa, samba, merengue, tšatša, mambo ning mitmete teiste po pulaarsete Ladina-Ameerika tantsudega. Ees tisse jõudis bailatino DanceAct Tantsustuudio 25. augustil Dance Act Tantsustuudios toimunud Cuban eestvedamisel 2000. aastal. Bailatino ei eelda varasemat kogemust tant Salsa Masterclass, 2010. a salsa Euroopa meistrivõistluste hõbemedali võitnud treener Guillermo Zayas Ramirez’i su või aeroobika vallas, sest edasi liigutakse vas juhendamisel. tavalt treeningrühma arengutempole. Grupid on jaotatud raskusastme ja kogemuste pagasi järgi. Bailatino sobib kõigile, olenemata vanusest, soost või kehakaalust. Samuti pole selles trennis vaja partnerit. Eriti hästi mõjub bailatino talje, tuhara ja reie lihasgruppidele. Boonuseks on kindlasti parem kehahoiak, mis omakorda koos parema koordinatsiooni ja füüsilise vormiga muudab igaühe enesekindlamaks. Ja är gem unustagem tantsuoskust – bailatino trennist saab ka selle! Septembris alustab DanceAct oma 11. tegutsemishooaega! DanceActi Tantsustuudiod Tallinnas, Tar tus, Pärnus, Jüris ning Laagris ootavad kõiki huvilisi Eesti parimate treenerite juhendamisel bailatino, hip hopi, bollywood’i, videoclip-dancing’u, cheerleaders & show’, balleti, kõhutantsu, jazz-tantsu, solo-dance’i, broadway jazz’i, latin jazz’i ja MJ Style Classi treeningutele! Vaata lähemalt: www.danceact.ee\nFoto: Mihhail Triboi\n„Ma olen kole” Kintz Kinsenberg Ma olen kole. Olen seda teadnud lapse põlvest saadik, sest mu pulkjuuksed ei suutnud iialgi konku reerida pinginaabri lokkidega. Kuid ühel päeval hakkas mind armastama mees, kes kinnitas, et olen ilus. Millegipärast leidis ta aga armuke se. Miks? Mis jäi minus vajaka? See on ühe naise lugu enda kaotamisest ja taasleidmisest, petmisest, reetmisest, kirgedest ja armastusest. Paljudele lugejatele üllatuseks pole varjunime Kintz Kinzenberg taga mitte mõni ameerika naiskir janik, vaid eestlanna – Eesti Eks pressi ajakirjanik Kirsti Vainküla. „Ma olin sunnitud Kintzu loo ma, sest mul oli üks lugu – naiste le, kes on läbi elanud midagi sel list, et mehel on armuke ning tema naine avastab selle,” ütleb kirjanik. „Püüdsin raamatus talle selgitada, et selles „maailma kõige julmemas ebamugavustsoonis” on tegelikult tuhat ust, mis kõik avanevad.”\nBraccialini esinduspood Itaalia käekotibränd Braccialini on tänapäeva üks kõige dünaa milisem ettevõte nahktoodete sektoris kogu maailmas. Braccialini ajalugu ulatub aastasse 1954, kui Carla Bracciali ni alustas selliste kottide õmblemist, mis ei oleks tavapärased, vaid omanäolised ning samas naiselikud ja maitsekad uuendus liku disainiga unistuste käekotid. Väike käsitööfirma on kasva nud rahvusvaheliseks tööstuseks, omades esinduskauplusi nüüd juba 40 riigis. Carla Braccialini kõrval vastutavad äri eest tema pojad Riccardo, Massimo ja Lorenzo, hoides kõrget käsitöökvaliteeti, sest just selle järgi teatakse Braccialini brändi mujal maailmas. Nende unikaalsete kottide sihtrühmaks peab Braccialini 24–50aastast naist, kes on stiilne ja kultuurne, ori ginaalne ja modernne ning julgeb massist eris tuda. Braccialini firma toodab käekotte ja muid nahkaksessuaare Vivien Westwoodile, RoccoBaroccole, Fiuruccile, Ba guttale ja teistele kuulsatele brändidele. Juunist alates on Braccia linil esimene esinduskaup lus Eestis, Tallinnas Vi ru 16. Vaata ka: www.braccialini.it\nUue Maailma tänavafestival toob aia tänavale 3. ja 4. septembril toimub Tallin na Uue Maailma asumis viiendat korda tänavafestival, mille tee ma on sel aastal „Aed tuleb täna vale”. Sündmuse juhatavad sisse Tallinna eri paigus üles riputatud 100 kiike. Uue Maailma asum paikneb Tallinna kesklinnas Pärnu maan tee ning Tehnika ja Suur-Ameeri ka tänava vahelisel alal. Festiva li korraldajate sõnul on tegu piir konna tähtsündmusega. Aiateemaga seoses ilmestavad festivali ajal Uue Maailma täna vaid taaskasutatavatest materja lidest valmistatud ajutised taime konteinerid. Nii luuakse asumisse tavalise asfaldikõrbe asemele mit mekesine ja inimsõbralik tänava ruum. Festivali ajal avavad kohali kud aedades kohvikuid, toimuvad tänavaturud, kontserdid, töötoad lastele ja täiskasvanutele ning pal ju muud. Kava täieneb pidevalt aadressil www.uusmaailm.ee/festival. Festivali esitleb Euroopa kul tuuripealinn Tallinn 2011, korral dab Uue Maailma selts.\nSügise moepealinnaks on boheemlaslik Berliin Stockmanni sügisene moevalik on kantud 30ndate glamuurist, 60ndate kaunitaridest ning 70ndate vabameelsusest. Traditsioonilised moepealinnad London ja Milano on asendumas alternatiivsetega – nostalgilisi moeelamusi pakub seekord Berliin.\nJope: Armani Jeans\ntockmanni turundusjuhi Erica Järve sõnul väljendub Berliini mõju nooruslikus, boheemlaslikus käsitluses kontori- ja ärirõivastusele: „Töised kostüümid ja ülikonnad on saanud mugava, värvikireva ja retrohõngulise lihvi.” Stilisti ja moekunstniku Xenia Joosti sõnul pakub puhkuselt tööle naasmine sel sügisel põnevat muutumismängu. „Iga tööpäeva kohta on aastakümme, mille stiili katsetada. Kehastu näiteks 30ndate Marlene Dietrichiks, 60ndate Jackie Kennedyks või 70ndate Bianca Jaggeriks,” soovitab Joost. Selle sügise moevärvideks on Xenia Joosti sõnul küpsed viljapuuaia toonid: veinipunane, ploomililla, kuld ja konjak. Küpseid värve täiendavad 30ndate, 60ndate ja 70ndate siluetid: A-lõikelised pontšod ja jakid, kleitide puusale nihkunud vöökoht, graatsilised maksiseelikud ja pikad sihvaka lõikega mantlid.\nKingad: Moschino sügis-talv 2011\nKindad: Antonio Murolo Kott: Michael Kors\nKott: Michael Kors sügis-talv 2011\nKindad: Antonio Murolo\nUued moebrändid esimest korda Eestis\nKleit: More & More\nKeep: E’NY Kott: Love Mochino\nSaapad: Marc By Marc Jacobs sügis-talv 2011\nStockmannil on moegurmaanidele sügisesi üllatusi varuks veelgi. Nüüdsest pakutakse eksklusiivset valikut Louis Vuittoni peadisaineri Marc Jacobsi kinga- ja kotiloomingust, samuti on laienenud aksessuaaride valik kaubamärkidelt DKNY, Longchamp, Michael Kors, Love Moschino ja Ted Baker. Stockmanni valikusse lisandus Armani luksuslikum, peamiselt ärirõivastele keskenduv kollektsioon Armani Collezioni. Lähiajal saabub müügile ka Itaalia päritolu kaubamärk Liu Jeans. Noorteosakonnast tasuks esile tõsta Salsa Jeansi ja Nymphi, teksabrändi Firetrap ja efektsete printide ja kirevate tikandite poolest tuntud Hispaania kaubamärki Desiqual.\nIsuäratavad toonid: veinipunane, ploom, šokolaad, konjak, mesi. Seosega pluus. Kombineeri ka naha või meheliku vestiga. Ratsanikupüksid. Maksiseelik. Pikad mantlid. Karusnahast detail, eelistatud on pikakarva lised. Pikk (ja värviline) sall. Värviline käekott. Ei pea komplektiga harmo neeruma. Kirkad kindad. Mida kirevam, seda šikim. Pilkupüüdvad kingad.\nElu veinimõisas – elu täis muusikat Château Magnol, mis asub PrantsusVeinidest on paljud maal. Keegi osalejatest tõenäoliselt kuulnud, veine on palei uskunud, et saavad saate tegemijud maitsenud, kuid sel kordumatu kogemuse just tänu nendest teadmist pee„omal käel” tunnetamisele. Suur osa nende kogetud elamustel on seotud takse suureks teadupiirkonna kulinaariaga, mis on tiheseks. Tegelikult on see dalt põimunud kohapeal kasvanud palju lihtsam – tuleb ja valminud veinidega. vaid nendega tutvust Nädal veinimõisas – töö ja teha ja ise kogeda, mis teadmised käsikäes meeldib ja mis mitte. Nädal täideti mitmesuguste tegevusSiis selgub, et enda tega, kuid neid ei hakka praegu nimaitse-eelistused on metama. Seda kõike saate vaadata tähtsad. Selleks et veini- teles. Mõõtu võeti tandemitena (igas laulja ja helilooja): Maarja-Liis Ilus ja toidukultuuri meile ja Mihkel Mattiisen, Tanja Mihhaikõigile lähemale tuua, lova ja Ivar Must, Lenna Kuurmaa alustab TV3s järgmisel ja Sven Lõhmus. nädalal teist hooaega Joogikoolitaja Astridi abil tutvusaade „Elu veinimõisas”. ti lähemalt veinimaailmaga ja eri-\nel aastal läksid saate osalised saadet tegema pigem ootuses, et tegu on taas ühe tõsielusaatega ehk nagu tele inglise keeles nimetab – reality’ga. Kindlalt oli teada ainult see, et tegevus toimub Barton & Guestier’ veinimõisas 8\nHuvitav tundus mõisa suurepärase koka Frederique’i käe all Marché des Capucins’ külastus ja toidu valimine. Nagu ka eelmine aasta, polnud osalejad üksnes mõisa külalised, vaid pidid ise teenindaja rolli täitma. Ühel õhtul tuli valmistada ja serveerida mõisarahvale kolmekäiguline õhtusöök. Üks osaline esines sommeljeena, soovitades toitude juurde veini, ja hoolimata väiksest ebakindlusest sai ootuspäraselt hästi hakkama. See oli hea kogemuslik vaade teenindajate maailma, kus tuleb märgata kõiki detaile: millised noad-kahvlid lauale panna, kuidas taldrikud asetada, kellele esimesena veini valada, mismoodi pudelit hoida jne. Alari Kivisaar (teist aastat veinimõisas saatejuhi rollis) tunnistas meie muusikute serveeritud õhtusöögil, et koges eelroa ajal esimest korda, kuidas vein ja toit teineteist täiendavad. Tegu oli valgest kalast eelroaga ja Charmes de Magnol Bordeaux Blanci veiniga. Muusikute lemmikjookideks kujunesid õpitu ja proovitu põhjal Barton & Guestier Vouvray, Barton &\nti Prantsuse veinidega. Muusikud tegid iseseisvat tööd veinimäel ja -keldrites, tundes huvi, rõõmu, väsimust ning kurvastust. Ei puudunud mängulisus, kus töötasid osalejate eri meeled – veine segati ise kokku ja kaks osalist said omanimelise Chateau veini. 9\nGuestier Sauvignon Blanc Reserve, Barton & Guestier Pinot Noir Reserve ja Thomas Barton Reserve Margaux\nVeinimõisast saadud inspiratsioonist sündis muusika Muusikal oli sel hooajal eriti tähtis roll ning tõenäoliselt on veini ja muusika kooskõla see, mis toob vaatajad igale saatele „Elu veinimõisas” kaasa elama. Õhtuti oli mõis muusikat täis, lauldi nii enda kui ka teiste lauljate tuntud palu. Viimasel õhtul tehti mõisarahvale ka galakontsert, kus kõlasid eesti tuntud lood, mõisas valminud palad ja mõisarahva auks kuulsad prantsuse lood. Järelduseks võikski öelda, et paljud kardavad veine ja eriti Prantsuse veine, sest need tunduvad neile kuidagi keerulised. Tegelikult tuleb teadmishimu rahuldamiseks veine lihtsalt katsetada ja proovida neid sobitada toiduga. Kõige lollikindlam viis on sobitada Prantsuse veine Prantsuse toiduga, ja kõige lihtsam on seda teha, sõites nädalakeseks Prantsusmaale.\nViko Kõva, aasta figuurisõber 2011, 5 kuuga –29 kg: Liitusin Figuurisõpradega 2010. aastal. Olen saavutatud tulemuste üle uh ke ja enesetunne on väga hea. Mul on energiat ja jõudu võtta vastu uu si väljakutseid. Siinkohal soovitaksin kõikidel kaaluprobleemidega meestel Figuurisõpradega liituda ja alustada teekonda muutumiseni, sest tulemu sed on märgatavad ja enesetunne värske. Tervis ja hea enesetunne on täh tis igale inimesele, olgu tegu mehe või naisega.\nRegina Karlep, aasta figuurisõber 2011 publiku lemmik, 5 kuuga –20 kg: Olen olnud Figuurisõber vaid ühe aasta, kuid võin suure rõõmuga tõdeda, et olen saanud ja saavutanud palju enam, kui loota oskasin. Minu jaoks on väga tähtis olla terve, aktiivne, võimekas ja positiivne nii enda kui ka oma pere ja lähedaste jaoks. Kahe väikese lapse emana julgen kaalu(toitumis-) probleemidega emmedele soovitada Figuurisõprade programmi. Siis saab ise veenduda, et tervislikult on võimalik saleneda ka tegusa pisipere kõrvalt!\nKoos tervislikuma elu suunas Figuurisõprade salendav toitumisprogramm PTP põhineb Eestis ja Põhjamaades tunnustatud toitumissoovitustel. Programm tagab kehakaalu languse tervislikus tempos ja „Salenemise valem” tähendab soovitusi, mis on praktilised (P), teaduslikult põhjendatud (T) ja psühholoogiliselt toetavad (P).\nmeriitdotsent Mai Maseri arvates on figuurisõprade puhul tähtis just see, et tervisliku salenemise kõrval õpetatakse inimesi tervislikult toituma. „Salenemise märksõna on nii paljudes programmides, kuid Figuurisõprade oma erinebki selle poolest, et me õpetame, kuidas tervislikult toituda ja oma kehakaalu hoida. Iganädalane tagasiside ja nõustamine rühmades on Figuurisõprade tegevuse nurgakivid.” Figuurisõprade teenuste hulgast leiab sobivaima kindlasti igaüks: kii10\nmatsioon toiduainete kohta, näidis menüüd, nädalavihikud ja toidupäevikud) saadetakse posti teel koju. Samuti võimalus küsida nõu ja konsultatsiooni asjatundjatelt. Figuurisõprade grupis saleneja. Üle kogu Eesti töötavate (sagedusega 1 x ndl) tugigruppidega saab liituda või sealt lahkuda endale sobival ajal, registreerimine toimub kohapeal. Grupiskäimisest saab loobuda endale sobival ajal, kuid soovitatav on seda teha soovkaalu jõudmisel. Grupist saab iga nädal uusi\nre elutempoga inimene, töötav, öötööd tegev, õppiv ning rinnaga toitev ema. Alates sellest sügisest saavad toitumisjuhiseid ka rasedad.\nTeenused, mida pakutakse kõikidele huvilistele Online-saleneja. Neile, kellele meeldib iseseisvalt arvuti vahendusel oma toitumist jälgida. Teenus sisaldab juhiseid, menüüsid, toidu päevikut, toiduainete andmebaasi jne. Figuurisõbralik kodune sale neja. Materjalid (juhised, infor11\nteadmisi ning psühholoogilist tuge. Vastava koolituse läbinud mentor aitab järgida toitumisprogrammi kehtestatud norme. Individuaalne nõustamine. Uus salenemisteenus neile, kes soovivad, et toitumisspetsialist isiklikult nõu annab ning individuaalselt suhtleb.\nSügisene meigigalerii –\nSügiseselt kuldne ja glamuurne on L’Oreal Paris meigikollektsioon. Fookuses on luksuslik kullasära koos smaragdide või musta oonüksiga, millele lisavad värvi rubiinpunased huuled. Olgu tegu läbipaistva ja särava päevameigi või klassikalise õhtumeigiga – kõige šikim meik on kullasäraline. L’oreal Infallible lauvärvid (8,79 ¤), Color Riche huulepulgad (11,25 ¤).\nsoodsalt ja moodsalt Alati ei pea valima kõige kallimaid ilutooteid, sest head ja kvaliteetset kosmeetikat võib leida ka vägagi taskukohase hinna eest.\nga naine on unikaalne, nagu on unikaalsed ka iga naise ilusoovid ja võimalused. Kosmeetikafirmad panustavad hoolega oma tootearendusse ning panevad rõhku kvaliteedile – kõik selle nimel, et muuta meid, naisi, veelgi kaunimaks ja säravamaks. Tihtipeale seisame nõutult kosmeetikapoe leti ees, kaaludes, kas osta seda või toda huulepulka või pigem kokku hoida ning allesjäänud raha eest toidupoes piima ja leiba korvi laduda. Otsus on igaühe enda teha, aga kosmeetika on olnud ja jääb naiste pärisosaks. Meie valik ei tohiks kunagi olla ilus olemise või mitteolemise vahel mitteolemise kasuks! Sel sügisel tutvustab The Body Shop uut mineraale sisaldavat meigisarja Extra Virgin Minerals, mis on ideaalne veatu ja klaari jumestuse loomiseks. Sarja staartooteks on Extra Virgin Minerals jumestuskreem (21,40 ¤) ja kompaktpuuder kreem (23,40 ¤): sisaldab päikesekaitset SPF15, oliiviõli ja mineraale, mis annavad nahale veatu ja mati jume.\nUusi ja põnevaid meigiüllatusi leiab Itaalia pro fessionaalsest meigisarjast Karaja. Hea katvuse ja suure värvivalikuga kvaliteetseid meigitoo teid saab lähemalt näha ilusalongis Ilu Tempel, Kotzebue 9/11 Tallinnas. Tänu sõltuvust tekitavalt headele toodetele on Karaja paljude maailma tipp jumestuskunstnike lemmikbränd, kuid nii mõnigi huuleläige, imehästi kattev jumestuskreem või särav lauvärv on leidnud tee ka tavakasutaja kos meetikakotti ja saanud eriliseks lemmikuks. Max Factor Smokey Eyeshadow (8,9 ¤) uued, julged ja mänglevad värvi toonid on erksad ja dra maatilised. Ühetoonilised silmad on out! Uus Max Factor Smooth Effect jumestuskreem (12,50 ¤) nutika Skin Tone komplek siga ühtlustab jumet ning on nahka siluva efektiga. Eriti sobilik nii tundlikule kui ka akneprobleemidega nahale, sest ei ummis ta poore ning kreemi koostisesse kuuluvad erilised värvipigmendid aitavad varjata nii suure nenud nahapoore kui ka pigmendilaike.\nPraeguseks ajaks on iga mood sa ja enda eest hoolitseva naise kosmeetikakotti leidnud tee mõni mineraalkosmeetiline ilutoode. GLO Minerals mineraalkosmeetika eriti rohke pigmendiga ja kvali teetsete meigitoodete kohta võib öelda, et nende nahale kandmine on tervislikum kui mittekandmine. Sügisesse sobivast meigikollekt sioonist Alloy Eyes leiab igaüks endale sooje ja sügavaid toone, millega on imelihtne teha kas matt ja tagasihoidlik päevameik või glamuurne ja särav õhtumeik. NB! Kõikidele EE Naise lugejatele pakub GLO Mineralsi Kristiine keskuses asuv esindussalong septembris tasuta ilukonsultatsiooni, mille käigus saab professionaali käe all proovida just sulle kõige paremini sobivaid mineraalkosmeetikatooteid ja panna kõrva taha kasulikke meiginippe. Broneeri aeg telefonil 657 6000 või saada e-kiri aadressile glominerals@glominerals.ee, salasõna „EE Naine”.\nLummavalt intensiivne pilk ja naturaalsed huuled – Clarinsi sügismeik toob fookusesse sil mad ja veatu jume. Siidiste ja sädelevate toonide harmoonia Clarins Eye Quartet Mineral Wet & Dry (48,20 ¤) lauvärvid ja Clarins Color Definition 3D Radiance puuder (42,20 ¤) nahale veatu ja särava lõpp viimistluse andmiseks.\nkaunilt ja luksuslikult\nNivea kreem täna (1,90 ¤). 1911 Saksamaal Hamburgis val mistatud kõige esimene Nivea kreem.\nKõik naised vajavad hellitamist. Võime ju panna oma kallimale käed ümber kaela ja tunda ennast seeläbi hästi, aga aeg-ajalt tuleb hellitada ka iseennast. Üks parimaid viise selleks on hellitada ennast luksusliku kosmeetikaga.\nNivea – 100 aastat nahahooldust Meeldejääva galaõhtuga tähistati juunis Dominici restoranis Nivea sinivalges kar bis esinduskreemi 100. sünnipäeva. Just nimelt sada aastat on see klassikaline õlivee baasil kreem rõõmustanud inimesi üle maailma ja peaaegu muutumatuna säilita nud nii oma esialgse koostise kui ka kõik head omadused kuni tänase päevani. Ni vea kreemi toodetakse Beiersdorfi teha ses 50 tonni päevas ja müüakse vähemalt 200 riigis üle maailma. Vähem teada on fakt, et sõjaeelse Eesti ajal toodeti Nivea kreemi ja õli ka Tallinnas Werner Mehksi kosmeetikalaboratooriumis, Vene 19.\nGuerlaini julge ja vamp naiselik sügismeik ülistab perfektset jumet, glamuur set suitsusilma ja efektseid punaseid huuli. Guerlain 4 Shades Eye Shadow (54 ¤) meigipaletis on iga toon eri tekstuuriga. Sätendav, matt, siidine ja metalselt sädelev ning loo mulikult huuled – luksuslik Guerlain Rouge G huule pulk (41,87 ¤) !\nDiori selle aasta sügiskol lektsioon toob meieni kaks uut suitsusilma meigipaletti. Suitsune must ja suitsune sinine. Komplekt sisaldab ühte matti, ühte sädelevat tooni ja baastooni. Dior 3 Colours Smoeky Eye Palette (42 ¤).\nNivea sünnipäev restoranis Dominic Viivika Kasur, Beiersdorf OÜ, Nivea, Eucerini ja Hansaplasti tootejuht Gerda Neemlaid, müügijuht Maiu Haljaste, poesisese turunduse juht Annika-Karmen Kuusik, suurkliendijuht\nMake up Store’i sügisvärvid Make Up Store’i sügistalvised meigikollektsioo nid on kohe-kohe pärale jõudmas. Nagu juba tavaks saanud, esitleb Make Up Store ka sel leks poolaastaks uusi hooajameike. Tänavus test sügistalvistest hooajavärvidest inspireeritud meike tutvustas seekord rahvusvahelise klassi meigikunstnik Dina Tshistjakova, kelle käe all on valminud nii sügis-look „Showgirl” kui ka talve kollektsioon „Pure”.\nFoto (meik): Olga Venediktova\nn palju vaieldud selle üle, kas kallim on alati parem või kas üks või teine ilutoode on oma hinda väärt. Eelkõige tuleks endale esitada küsimus, kas sina ise oled seda väärt, et teinekord endale killuke luksust ja miks mitte ka laristamist lubada. Tehku majandus, mida tahab, aga üks asi on kindel – sa oled seda väärt!\nPalmer ’s toimib, mina olen tõestus!\nTalvekollektsioon „Pure”: meik Dina Tshistjakova, juuksestilistika Maria Suvorova, kleit Kristina Viirpalu, modell Kaie Kati. Sügiskollektsioon „Showgirl”: meik Dina Tshistjakova, stilistika Dina Tshistjakova, modell Olga.\nCollistari sügismeik on karismaa tiline ja värvirohke. Toonid variee ruvad erkrohelisest purpurlillani ning märksõnaks on julgus! Olgu selleks julguseks kasutada uusi ultrašikke metalse läikega värvi toone, mida sa pole kunagi varem kasutanud, või seksikas ja välja kutsuv silmameik – selle suhtes Collistar ettekirjutusi ei tee.\nKa Shiseido meigikol lektsioon toob meieni värve. Kindlasti tasuks proovida uusi Shisheido Shimmering Cream Eye Colour (31 ¤) ülipüsivaid kreemja tekstuuriga lauvärve, mis on kergelt pealekantavad, nahka niisutava toimega ega kogune silmalau kurdu desse.\nM E D I C A L S PA\nFinissage Medical Spa teenuste valikusse lisandusid ilusüstid Pirita südames (Merivälja tee 1) asuv Finissa ge Medical Spa alustab sügishooaega litsent seeritud ilukliinikuna. Lisaks kõikidele tradit sioonilistele iluhooldustele saab Finissage’ist nüüd abi ka nahaprobleemide lahendamisel. Meeskonnaga on liitunud mitmed professio naalsed dermatoloogid ja arstid ning niigi mitmekülgne teenuste valik on lisaks derma toloogilistele vastuvõttudele ja protseduuri dele laienenud ilu- ja täitesüstide võrra. Ilu süstid on ideaalne alternatiiv plastilisele kirur giale, võimaldades kiiresti ja turvaliselt korri geerida näojooni, täita ja kaotada kortse ning täiendada huulte kuju. Uute teenuste kohta loe lisaks kodulehelt www.finissage.ee või helista telefonil 606 2214.\ns 5,09 €\nPalmer’si kakaovõi losjoon – proovi Inglismaa naiste lemmikut! Inglismaa Cosmopolitani lugejad vailisid Palmer’si kakaovõi losjooni viiendat aastat järjest parimaks kehalosjooniks. www.felicity.ee www.facebook.com/ palmers.eesti\nUUS ILU-TEENUS M E D I C A L S PA\nAVASTA MOEMAAILM Ehi end muinasjutulise kõrgmoega Aldo Järvsoolt ja Tanel Veenrelt! Loosimises osalemiseks vasta küsimustele www.dunker.ee/chenet Kampaania reeglid aadressil www.dunker.ee/chenet ja kestvus 01.09.2011-31.10.2011 Osalemiseks alkohoolseid jooke ostma ei pea.\nTFW 2011 veinipartner\nEE NAINE september 2011\nEesti Ekspressi lisa EE NAINE (september 2011)


Kõik uudised - Medivar : Medivar\nBalti Perearstide Konverents 2015\nPostitatudseptember 10, 2015\nSel aastal on Eesti Perearstide Seltsi traditsiooniline sügiskonverents toimumas koos Läti ja Leedu kolleegidega ning see leiab Balti Perearstide Konverentsina aset Pärnu Kontserdimajas kuupäevadel 10-11.09.2015. Medivar... Vaata\nBalti Kirurgide Assotsiatsiooni VIII Kongress\nJuba sel nädalal, täpsemalt 10-12.09.2015, toimub Tallinnas Nordea Kontserdimajas koostöös Eesti Kirurgide Assotsiatsiooni, Arengufondi, Põhja-Eesti Regionaalhaigla ja Vähiuuringute Tehnoloogia Arenduskeskusega Balti Kirurgide Assotsiatsiooni VIII Kongress (8th... Vaata\nAnalüsaatorite sooduskampaania perearstidele\nPostitatudmai 21, 2015\nHea perearst, pereõde! Meil on väga hea meel teatada, et oleme välja tulnud suure sooduskampaaniaga uriini- ning vereanalüsaatoritele. Kui Te ei ole veel vastavat kampaaniapakkumist... Vaata\nPostitatudmai 15, 2015\nMedivarile on omistatud Krediidiinfo poolt Eduka Eesti Ettevõtte Tunnistus 2015 krediidireitinguga AA. Täname kõiki koostööpartnereid senise koostöö ja usalduse eest!\nEesti Kirurgide Assotsiatsiooni XXIII Kevadpäevad koos Eesti Naistearstide Seltsiga\nMedivaril on hea meel osaleda Eesti Kirurgide Assotsiatsiooni XXIII Kevadpäevadel koos Eesti Naistearstide Seltsiga. Sellel aastal toimub üritus Tartus 22. mail 2015 Eesti Lennuakadeemias. Sellel korral... Vaata\nEesti Operatsiooniõdede Ühingu XXIII koolituspäev\nMedivaril on hea meel taaskord teha koostööd Eesti Operatsiooniõdede Ühinguga. Võtame osa Eesti Operatsiooniõdede Ühingu XXIII koolituspäevast, mis toimub 22.mai 2015, Tartus Tervishoiu Kõrgkoolis. Kindlasti leiate... Vaata\nPostitatudveebruar 9, 2015\nMedivaril on hea meel osaleda Eesti Arstide Liidu poolt igaaastaselt korraldatud Eesti Arstide Päevadel. Seekordne üritus toimub Tallinnas Nordea kontserdimajas kuupäevadel 09-10.04.2015. Nagu meile tavaks saanud,... Vaata


Gambrinuse õllepäevik: Lost In the Twilight Hop\nLost In the Twilight Hop (In Peccatum, Hispaania) prk 0,44 l. alc 6,0 %vol. Ratebeeri liigimääratlus "IPA - Hazy / NEIPA" ja hinnang pole veel välja kujunenud. Untappd ütleb "IPA - American" ja 3,18 punkti\nTootjainfo: "Juicy IPA"\nKeskmist kasvu purk, vana sillamüüriga sildikujundus. Sõrmepaksune erkvalge vahukiht pole küll kuigi püsiv, kuid haakub kenasti ja tihedalt klaasiseintele. Õlle värvus - hämuselt kollane. Aroom on mõnusalt ja mahlaselt puuviljane, meenutades täisküpseid virsikuid.\nEsmamekk on keskmise kehaga ja mõrkjas, samas kenasti tasakaalustavalt hapukas ja mahlane. Keskmaitse on mahlane ja huvitavalt meekärjele ning suirale omase magusa ja mõrkja segune. Lõppmaitse on mõrkjas, kuivapoolne ja mahlaselt magus-hapu, meenutades pirnikompoti vedelikku. Järelmekk muutub hapukas-mõrkjaks, lisades ka mõnusa vürtsika karge värskuse.\nKeskmise kehaga, mõõdukalt karboniseerunud ja kuivapoolse paletiga, mõrkjas-hapukas-magusakas-mõrkjas-hapukas-magusakas-mõrkjas-vürtsika buketiga ÜBERtasandi rüübe. Väga hea maitsetasakaalus, värske ja karge, oivaline maitsekas klaasitäis IPA-sõbrale.


Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni seaduse muutmise seadus – Riigi Teataja\nRT I, 01.04.2014, 2\n25.03.2014 otsus nr 394\nVastu võetud 13.03.2014\n1) paragrahvi 4 lõikes 23 asendatakse sõna „alamvesikonna” sõnaga „vesikonna”;\n2) paragrahvi 4 täiendatakse lõikega 25 järgmises sõnastuses:\n„(25) Ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arendamisel riigi tagatud laenuga, riiklike või Euroopa Liidu vahenditega peab ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni arendamise kavas lisaks käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 21 nimetatud andmetele sisalduma:\n7) kohaliku omavalitsuse üksuse määratud perspektiivsete ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga kaetavate alade kaardid juhul, kui need ei sisaldu kohaliku omavalitsuse üldplaneeringus.”;\n3) paragrahv 61 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„§ 61. Liitumistasu osaline tagastamine\n(2) Tagastatava liitumistasu osa arvutamisel lähtutakse liitumiseks tehtud kulutustest ja liitumistasu arvutamise metoodikast ning võetakse arvesse ühisveevärgi või -kanalisatsiooni põhivara kulum.”;\n4) paragrahvi 7 lõiked 2 ja 21 muudetakse ning sõnastatakse järgmiselt:\n„(2) Kui ühisveevärk ja -kanalisatsioon on kohaliku omavalitsuse üksuse omandis või valduses, korraldab kohaliku omavalitsuse üksus iseseisvalt või koostöös teiste kohaliku omavalitsuse üksustega vee-ettevõtja leidmiseks riigihanke riigihangete seaduses teenuse kontsessiooni kohta sätestatust lähtudes. Vee-ettevõtja määratakse kohaliku omavalitsuse üksuse volikogu otsusega riigihanke tulemuste alusel, mis avalikustatakse väljaandes Ametlikud Teadaanded ja kohalikus või maakonna ajalehes.\n(21) Kui ühisveevärk ja -kanalisatsioon on eraõigusliku juriidilise isiku omandis, võib ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omanik esitada kohaliku omavalitsuse üksusele ettepaneku määrata ta vee-ettevõtjaks käesoleva seaduse tähenduses.”;\n5) paragrahvi 7 täiendatakse lõigetega 22–27 järgmises sõnastuses:\n„(22) Kui eraõiguslikust juriidilisest isikust ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omaniku suhtes ei ilmne käesoleva paragrahvi lõikes 25 nimetatud asjaolusid, määrab kohaliku omavalitsuse üksuse volikogu otsusega ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni omaniku vee-ettevõtjaks.\n(27) Käesoleva paragrahvi lõikes 23 nimetatud volikogu otsuses vee-ettevõtja määramise kohta ja käesoleva paragrahvi lõike 31 punktis 9 nimetatud hankelepingus ei määrata veeteenuse hinda. Veeteenuse hind kujundatakse, lähtudes käesoleva seaduse § 142 lõigetest 1 ja 2.”;\n6) paragrahvi 7 täiendatakse lõigetega 31 ja 32 järgmises sõnastuses:\n„(31) Vee-ettevõtja leidmiseks korraldatava riigihanke hankedokumentides tuleb esitada vähemalt:\n(32) Riigihanke alusel määratava vee-ettevõtja tegutsemise kestus ning vee-ettevõtja määramise otsuse ning hankelepingu kehtivus ei tohi olla pikem kui 12 aastat.”;\n„§ 12. Veevärgi ja kanalisatsiooni kasutamine üldistes huvides”;\n8) paragrahvi 141 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(1) Vee-ettevõtja määrab vastavalt käesoleva seaduse §-le 142 kooskõlastatud veeteenuse hinna 60 päeva jooksul pärast hinna kooskõlastamise otsuse vastuvõtmist ja avalikustab selle vähemalt 30 päeva enne hinna kehtima hakkamist kohaliku omavalitsuse üksuse või vee-ettevõtja veebilehel ning üks kord vähemalt ühes kohalikus või maakonna ajalehes.”;\n9) paragrahvi 16 lõiget 7 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:\n„Konkurentsiametil ning valla- ja linnavalitsusel on õigus igal ajal nõuda vee-ettevõtjalt liitumistasu arvutamise metoodika kooskõlastamist vastavalt käesoleva seaduse § 6 lõigetele 3–5.”;\n10) paragrahvi 16 täiendatakse lõikega 12 järgmises sõnastuses:\n„(12) Käesoleva seaduse § 4 lõige 25 jõustub 2015. aasta 1. jaanuaril.”.


CD või muu plaadialus ise ei sulgu ega avane\nCD-ROM või muu kettaseadme salv, mis draivis ei sulgu või jääb, näitab sageli riistvara rikkeid. Allpool toodud samme võib siiski veel enne draivi asendamist proovida.\nStuck disk või objekti draivi\nKui ketas on kettaseadme tagaküljel lahti saanud või kui laps on seadmesse pannud mõne muu objekti, võib see ajami salve välja jätta. Kasutage taskulampi ja säritage seda draivis, et proovida kindlaks teha, kas ketas on kettasse kinni jäänud või kui draivis on objekt. Kui kettaseadmesse on kinni jäänud, proovige kasutada paari nõela nina tangid ja eemaldada ketas. Kui olete mures plaadi kahjustamise pärast (kui seda ei ole juba kahjustatud), võiksite kaaluda draivi eemaldamist ja selle demonteerimist. Pidage meeles, et ketaste draivid ei ole avatud ja draivi demonteerimine tühistab garantii ja mõnel juhul võib see draivi kahjustada.\nKui salves on plaat, eemaldage see ja veenduge, et see pole teie probleemi põhjuseks.\nPlaadi draivi nupp purunes\nAjami nupp võib puruneda. Kui kasutate nuppu, et panna salve tagasi kettaseadmesse, proovige selle asemel lükata salve. Kõik kettadraivid toetavad õrnalt salve vajutamist, et see tagasi draivi tagasi panna.\nVajutage salve lükkamise asemel nuppu\nKui vajutate salve, proovige seda nuppu vajutada.\nKui ülaltoodud soovitused ei tööta ja ajamiallikas ei lükka seda täielikult sisse või see liigub aeglaselt, vajutades, võivad ajamid töötada. Sellisel juhul soovitame teil draivi asendada.\nCD-ROM või muu plaadialus avaneb iseenesest\nAllpool on lühike loetelu võimalikest põhjustest, mis võivad plaadiseadme salve ise avada. Kui teil tekib see probleem, proovige allpool toodud soovitusi.\nTarkvara saab avada ja sulgeda oma kettaseadme salve. Programme, mis kasutavad draivi, näiteks tarkvara CD-mängija või plaadipõleti, võivad teie plaadialuse automaatselt avada. Ärge muretsege, kui plaat avaneb automaatselt, kui teie CD-R põleb. Kandiku avamine iseenesest on programmi tavaline funktsioon.\nSiiski, kui salv avatakse juhuslikult, on võimalik, et probleem tekitab mõni teine arvutisse installitud programm. Et määrata kindlaks, kas see on põhjus, kui käivitate Microsofti Windowsi, käivitage arvuti turvarežiimi.\nLaske arvutil istuda turvarežiimis, kui salv väljutab, kui turvarežiimis puutute kokku mõne teise allpool toodud olukorraga. Siiski, kui salv ei välju turvarežiimis, on tõenäoline, et teie arvutis töötav programm põhjustab teie probleemi. Esiteks veenduge, et teil on arvutis viirusetõrje programm ja et olete skanninud arvutit viiruste vastu. Kui viirusi ei avastata, kuid arvuti jätkab salve väljastamist pärast turvarežiimist taaskäivitamist, võib probleemi põhjustada teenus või taustaprogramm. Soovitame valikuliselt keelata mitteolulised teenused, et aidata kindlaks määrata, milline tausttarkvara teie probleemi põhjustab.\nKuidas eemaldada TSR-id ja käivitamisprogrammid.\nHalb ketas või objekt draivis\nKui ketta tagaosas on plaat lahti läinud või kui laps on seadmesse pannud mõne muu objekti, võib see põhjustada plaadi juhusliku väljutamise. Kasutage taskulampi ja säritage seda draivis, et proovida kindlaks teha, kas ketas on kettasse kinni jäänud või kui draivis on objekt. Kui kettaseadmesse on kinni jäänud, proovige kasutada paari nõela nina tangid ja eemaldada ketas. Kui olete mures plaadi kahjustamise pärast (kui seda pole veel kahjustatud), võiksite kaaluda draivi eemaldamist ja draivi demonteerimist. Pidage meeles, et kettaseadmed on õhu tolmu ja tahkete osakeste suhtes väga tundlikud ning ei ole mõeldud avamiseks väljaspool puhast ruumi. Draivi demonteerimine tühistab garantii ja juhib tahkesse keskkonda osakesi, mis võivad aja jooksul järk-järgult hävitada ketramised.\nMuu riistvara rike\nLõpuks, kui olete proovinud kõiki ülaltoodud soovitusi ja salv jätkab juhuslikku väljavõtmist, soovitame asendada draiv. On tõenäoline, et draivi komponent on halb või ei toimi.


50 Madagaskari Ariary et RUB\n50 MGA et RUB - Madagaskari Ariary kuni Vene rubla valuuta konverter\nValuutakursid uuendatud: 18.10.2021 13:34\n0,89693 RUB (₽)\n1 MGA = 0,017939 RUB\n55,745751 MGA = 1 RUB\nOlete valinud lähtevaluuta MGA ja sihtvaluuta Vene rubla summaga 50 MGA. Kahest loendist saate valida enam kui 160 rahvusvahelise valuuta vahetuskursid. Vahetuskursse ajakohastatakse korrapäraste ajavahemike järel ja esitatakse tavaliste summade jaoks tabelina. Samuti näete teiste külastajate ajaloolisi vahetuskursse.\nMadagaskari Ariary on valuuta Madagaskar. Vene rubla on valuuta Venemaa. Sümbol MGA on Ar. Sümbol RUB on ₽. Madagaskari Ariary vahetuskurssi viimati uuendatud Oktober 18, 2021. Vene rubla valuutakursi viimane uuendus Oktober 18, 2021. MGA ümberarvestusteguril on 5 märkimisväärset numbrit. RUB ümberarvestusteguril on 5 märkimisväärset numbrit.\n₽ 1 Ar 55.75\n₽ 5 Ar 278.73\n₽ 10 Ar 557.46\n₽ 50 Ar 2,787.29\n₽ 100 Ar 5,574.58\n₽ 250 Ar 13,936.44\n₽ 500 Ar 27,872.88\n₽ 1000 Ar 55,745.75\nMGA et AUDMGA et BRLMGA et CHFMGA et GBPMGA et HKDMGA et IDRMGA et INRMGA et JPYMGA et NZDMGA et SGD


Putukaväila elektrimastidele võiks tulla vaateplatvormid ja kiiged – Pealinn.ee\nIDEED Putukaväila elektrimastidele võiks tulla vaateplatvormid ja kiiged (0)\nMastidel kasvavad samblad ja taimed võiks puhastada õhku ning sealt kõrgelt võiks näha ümbrust, leidsid ajale jalgu jäänud elektrimaste ümber kujundanud kunstitudengid.\nPaigas, kuhu tuleb Putukaväil, otsustas elektrifirma Elering kaotada kõrgepingemastid ja viia kaablid maa alla. “Leidsime, et neli masti võiks siiski püsti jääda, ning tudengid said ülesande neist midagi loomingulist kujundada,” ütles Tallinna strateegiakeskuse ruumiloome kompetentsikeskuse juhataja Kaidi Põldoja.\nKunstiakadeemia (EKA) 3D Labor keskenduski Pelgurannas asuvale Putukaväila lõigule, et sealsetele kõrgepingeliinidele uus rakendus leida. Labori juhataja, arhitekt Martin Melioranski kirjeldas töö käiku: “Kõik mastidele uut rakendust otsinud tudengite grupid pidid vaatama nelja masti ühist mõju ümbrusele. Andsime neile suuniseid, millest nad võiksid pihta hakata.”\nRuumiloome kompetentsikeskuse arhitekt-linnaplaneerija Paco-Ernest Ulman lisas, et ülesanne tudengitele jagunes kaheks. “Ühed grupid said ülesandeks lisada mastidele midagi nii, et nende vorm säiliks. Teised tegelesid masti osalise lammutamisega ja sellest millegi uue ja huvitava tegemisega,” lausus ta.\nTaimed räägiks ümbruse puhtusest\nUlman tutvustas mastide kuju samaks jätmise ülesande tulemusi. “Kui mastil võetakse trossid maha, siis selliseks see jääb. Mast kivistub ajas ja sellele antakse lisafunktsioon. Selleks sobib näiteks peale kasvatatav taim või samblad, mis vastavalt õhusaastele peaks teatud moodi reageerima või teatud kiirusega kasvama,” kirjeldas ta.\n“See oleks passiivne viis, kuidas kanda mingit informatsiooni ümbritseva kohta. Mingis versioonis oli tudengitel antud mastidele õhku puhastav funktsioon. Kuna tegu on avara alaga, siis päikeselisel suvel on seal üsna halb olla. Selline pergolalaadne ruum oleks aga päris mõnus.”\nMelioranski rääkis mastide osalise lammutamise ülesande tulemustest. “Inimesed võiks liikuda vaheplatvormidele ning vaadata ala natuke kõrgemalt ja näha kaugemale,” lausus ta. “Esimene mast, mis Sõle tänavast Tallinna lahe poole asub, jääks enam-vähem samasuguseks, kui ta praegu on. Järk-järgult hakatakse maste ümber ehitama. Viimane oleks selline madal ja veidi nagu tagurpidi pööratud.”\nTerve ala, mida mastid hõlmavad, on umbes 360 meetrit. Mastide kõrgused jäävad 25 ja 30 meetri vahele. Kaks masti asetsevad üks ühel ja teine teisel pool Sõle tänavat ning edasi kulgevad need Merimetsa suunas. “Üks mast on ülejäänud kolmest veidi kaugemal,” lausus Ulman. “Tegelikult on veel üks mast, aga see on betoonist ja sellega me ei arvestanud. Ehk ainult asukohaga või vundamendiga.”\nKokku nuputas vanadele mastidele uut rakendust 19 EKA arhitektuuri ja linnaplaneerimise eriala tudengit ning üks vahetustudeng Rootsist.\nMõnus paik looduse nautimiseks\nPutukaväil kulgeb piki endist raudteetammi ja praegust kõrgepingeliinide koridori läbi kuue linnaosa. Sellest on kavas kujundada mõnus paik jalutamiseks ja looduse nautimiseks. Tee ümber on kavas jätta kõik niidutaimed looduslikult kasvama nii, et pisiloomadel, lindudel ja putukatel oleks seal mõnus toimetada. Sellest ka nimetus Putukaväil.\nEKA arhitektuuri ja linnaplaneerimise eriala magistrand Markus Puidak nentis, et Putukaväil on Pelguranna piirkonnas hästi huvitav, sest see on tegelikult päris tühi väli. “See on praegu veidi metsistunud niiduala, mida putukad väga armastavad. Nad ei taha eriti kõrgeid puid ja tänu elektriliinidele on seal just selline olukord.”\nPutukaväila esimesena valmiv osa paikneb garaažide juures Põhja-Tallinnas Ehte, Sõle ja Puhangu tänava ning Kolde puiestee vahel. Kogupikkuses kulgeb Putukaväil Telliskivi loomelinnakust läbi Kopli kaubajaama, Põhja-Tallinna garaažideala ja Merimetsa piki Kristiine, Mustamäe, Haabersti ja Nõmme linnaosa vahelist piiri Hiiu asumini.


Suured armastajad jäävad igavesti seotuks - Virumaa - Virumaa Teataja\nSuured armastajad jäävad igavesti seotuks\nRakvere Kolmainu kirikus austati Lääne-Virumaa abielupaare, kes tähistavad tänavu kuldpulmi või viieaastase vahega kuldpulmadele järgnevat pulmaaastapäeva. 55 aastat on heas ja halvas kokku kõlanud üle kõige tantsimist armastavad Kiira ja Kalju Tammjärv.\nRakvere Kolmainu kiriku võlvide alla on kogunenud kuldpulmapaarid, kes osanud koos elada pika-pika elu. Koos on oldud siis, kui sillerdava päikese all on tundunud kõik võimalik, ja hetkedel, kui välgunooled sähvinud on.\nMendelssohni “Pulmamarsi” esimesed noodid panevad pühakoja helisema, prouade silmad särama ja mehed tegutsema. See viis puudutab nõnda südant, et kui keegi daam pühib viivuks pisara, võtab abikaasa hellalt tema käe.\nTugevate akordide vahele mahub vaikuseviive. Niimoodi kord elus juba on, teavad need paarid, kes sel aastal tähistavad abielu 50., 55., 60., 65. aastaringi.\nPrõnn, prõnn, põristasid tuunitud murutraktorid jäisel rajal võidu


Tervis ja heaolu | Coca-Cola HBC tegevus Baltimaades\nAvaleht Meist Eeskirjad Tervis ja heaolu\nHoolime oma tarbijate tervisest ning töötame selle nimel, et rahuldada klientide nõudlust suurema tootevaliku järele, anda klientidele rohkem teavet, edendada vastutustundlikku müügi- ja turundustegevust, toetada eluviiside parandamise programme ning sporti ja liikumisaktiivsust.\nCoca‑Cola Hellenic hoolib oma tarbijate tervisest. Ettevõte pakub üha laienevas valikus jooke, alates traditsioonilisest kihisevast karastusjoogist, sealhulgas tavalised ja mada kalorsusega joogid, kuni mahlade, vee ja teiste gaseerimata jookideni. Kõike seda saab nautida tervisliku toitumise osana.\nMeie joogivalik on sobiv tarbimiseks hommikust õhtuni. Lisaks toetab ettevõte tegevusi, mis edendavad fitness ja kehalisi harjutusi.\nCoca‑Cola Hellenic on pühendunud tarbija nõudmiste rahuldamisele:\nLai karastusjookide valik\n1. Me jätkame oma valiku laiendamist, lisades traditsioonilised gaseeritud karastusjoogid, mahlad, veed, teed, kohvid ja funktsionaalsed joogid, mida on täiustatud, laiendatud ja kangestatud parema tervise nimel.\n2. Me jätkame madalala ja 0- kalorsusega karastusjookide propageerimist. Keskmine kalorsus ettevõtte jookides on alates 2001-ndast aastast ligikaudu 20%.\n3. Me pakume sobiliku suurusega portsioneid, et aidata tarbijatel valida oma kalorikogus\nSuurenenud tarbijate informeerimine\nCoca‑Cola Hellenic on kohustatud vastutama vastutustundliku kommunikatsiooni eest oma toodete kohta ning arendama selget, kasutajasõbralikku toiteväärtuste märgistamist pakendi esiküljel koos toitumisprogrammide ja abimaterjalidega, aitamaks tarbijatel teha teadlikke valikuid.\nCoca‑Cola Hellenic kasutab pakendi tagakülje märgistamist, pakkudes detailset informatsiooni kalorite, suhkrute, rasvasisalduse, küllastunud rasvhapete ja soola sisalduse kohta portsjonis. See võimaldab tarbijatel teha teadlikud otsused kehakaalu kontrolli osas. Täiendav informatsioon on esitatud ettevõtte trükistes, selle koduleheküljel ja kliendile vastamise teenustes.\nVastutustundlik müük ja turundus\nCoca‑Cola Hellenic ei turusta karastusjooke algkoolides või alla 12 aastastele lasele suunatud meediakanalites ning edasimüüjate kui kolmandate osapooltega töötatakse samade põhimõtete alusel.\nKoolides, kus lapsed on üle 12-eluaasta, arutatakse kasvatajate, vanemate ja teiste sidusrühmadega, millised karastusjoogid on nende arvates kõige sobivaimad.\nKõikehõlmav elustiili programm\nCoca‑Cola Hellenicu asutamisel allkirjastati UNESDA kohustused, mis on kogum vabatahtlikest kohustustest, mis käsitlevad tarbijate teavitamist ja harimist, tervislikku elustiili- ja füüsilisi tegevusi, reklaami-, joogivalikuid ja Euroopa Liidus tehtud uuringuid. Koostööl baseeruv toetus on abiks Euroopa Liidu (EU) tegevusprogrammile toitumise, kehaliste tegevuste ja tervise kohta. Partnerlus suuremate sidusrühmadega, et võidelda ülekaalulisuse vastu ning kohaldada kõiki ettevõtte tegevusi Euroopa Liidu piirides.\nEdendada sporti ja kehalisi tegevusi\nCoca‑Cola Hellenic aktiivselt arendab, võtab osa ja toetab majanduslikult mitmesuguseid spordiüritusi ja teisi kehalisi tegevusi vahendina, et propageerida üldist fitness`i ja eelkõige julgustada inimesi saada hakkama oma kehakaaluga ja vältida rasvumist. Ettevõte töötab koostöös valitsusasutustega, spordi- ja toitumisekspertidega ja tööstuse liikmetega, kooskõlastades harjutuste initsiatiivikus ja toitumisalase õppe programmid.\nMe julgustame oma töötajaid olema vormis ja tervislikud, pakkudes neile toitumisalast nõu ning informatsiooni; tervist ja heaolu ning pakkuda mitmetes erinevates asukohtades jõusaali kasutamise võimalust.\nHealth & Wellness Policy_EST.pdf (PDF, 59kb)


Võsukad tulid kokku pika laua taha - Galeriid - Virumaa Teataja\nVõsukad tulid kokku pika laua taha\nVõsul peeti koos esimest kogukonnapäeva.\nEile õhtul olid Võsu vallamaja juurde üles pandud pikad lauad, kus võsukad said omavahel paremini tuttavaks, arutasid maailma asju ja kuulasid muusikat. Niimoodi peeti Võsu esimest kogukonnapäeva.\nLaua ühes otsas istusid prouad, kellest on aastate jooksul saanud Võsu püsielanikud. Ilona Vilbrel tiksub kohe-kohe võsulasena täis 40 aastat, samasugune tähis ootab ka tema sõbrannat Üllet. Mõlemad prouad, püüdes sõnastada paiga võlu, ütlesid, et küllap muudab koha eriliseks ikka meri. Seda armastavad kõik – ole põliselanik või suvitaja.\nMeri on see, mis võsukaid seob. Nad avaldasid lootust, et edaspidi võiks neid siduda ka kogukonnapäev. "Võsul on nii, et üritused hakkavad vaikselt pihta, aga siis tulevad juba hooga," sõnas Vilbre.\nTa ütles, et otsustas kogukonna üritusest osa võtta, sest alati on tore armsate inimestega kohtuda ja tuttavatega koos olla.\nÜlle aga tuli kodust välja, et saada aimu, kes on need uued inimesed, kes Võsul elavad. "Tulin uudishimust," lausus naine.\nSama laudkonna liige Ivica Ednaševsky on Võsul vanaema juures veetnud kõik oma lapsepõlvesuved. Nüüd aga on temast saanud püsielanik. Elu viskas kuus aastat tagasi talle ette valikud ja ta otsustas päriselt Võsule kolida. "Kogukond on mind vastu võtnud," nentis Ednaševsky, kes pole kordagi tollast otsust kahetsenud.\nTeiste seas oli laua taga koha sisse võtnud Rakvere linnavolikogu esimees Mihkel Juhkami. Ta ütles, et tal on Võsul suvemaja ja Loksal kasvanuna tunneb ta end ka siin koduselt, sõbradki on kõik siitsamast. "Oleme Võsu inimesed 30 aastat. Aga nagu Mikk Mikiver kirjutas alati artiklite lõppu Mikk, Loksa poiss. Siis ma teeksin samamoodi. Juured on sealt, ülejäänud pool olen võsukas ja pool rakverlane," rääkis Juhkami.\nTema elukaaslane Evelin Mitt ütles, et Võsu võimsus on selles, et siin aeg seisab. "Siin on teine rütm, aeg. See päikeseloojang, mis läheb Käsmu, on eriline," sõnas Mitt.\nMihkel Juhkami nõustus. Igatahes on Võsu paari hinges. Juhkami rääkis loo, kuidas ülikooli ajal olid nad ühel peol visanud kolme kaaslasega õhku idee, et lähevad Lahemaale elama, ja nii ongi see lugu lõppenud: kõik nad ongi nüüd siin kandis.\nVõsul, kus on püsielanikke umbes 300, oli laua ääres arvestatav seltskond – 150 meest-naist. SA Võsu Kuurort turundusjuht Gadi Lübek rääkis, et idee pidada Võsul kogukonnapäeva tuli ikkagi sellest, et inimesed võiksid omavahel kokku ja ka tuttavaks saada. "Oleks kellelegi tänaval tere öelda," sõnas Lübek.\nTurundusjuht lausus, et kogukonnapäevast võib saada traditsioon, kuid kindlasti asju veel arutatakse. Järgmine kogukonda ühendav üritus on kavas talvel, kui Eesti sünnipäeval, 24. veebruaril toimub "potkuriralli". "See on Soome kelgu ralli mööda kergliiklusteed Käsmu. Tuleb tore rahvalik talveüritus," lubas Lübek keset sooja suveööd.\nVaata, mis toimus ansambli Revals kontserdil Rakveres Loe artiklit Vaata galeriid


Tartu võimukõnelused jätkusid nädalavahetusel. Pikhof: eesmärk on läbirääkimistega uuel nädalal lõpule jõuda - DELFI\nSDE ja Reformierakonna läbirääkimisedFoto: Jassu Hertsmann\nNädala algul alustasid Reformierakond ja sotsiaaldemokraadid Tartus läbirääkimisi, et teha lagunenud võimuliidu asemele uus koalitsioon.\nTartu reformierakondlased ja sotsid pidasid koalitsiooniläbirääkimisi isegi nädalavahetusel. Eilsel kohtumisel leidsid nad üksmeele selles, et järgnevatel aastatel tuleb süsteemselt üle vaadata liikumisraskustega inimeste ligipääsemise võimalused avalikesse asutustesse. "Ka väikestest sammudest võib teinekord piisata, et olukorda parandada. Näiteks Tartu turuhoones saab ratastoolis inimene küll ukseni, aga see käib nii raskelt, et edasi ta iseseivalt ei pääse," rääkis Pikhof.\nSamuti olid partnerid ühel meelel, et linn peab koostöös eakate ühendustega välja töötama väärika vananemise strateegia. "Et linlased rohkem ühistransporti kasutaksid, plaanime üle vaadata bussiliinide graafikud ja marsruudid - need pole alati kasutajasõbralikud. Samuti on selge, et ühistuid peaks aitama parkimiskohtade väljaehitamisel, et jääks piisavalt ka tänava- ja hooviruumi," lisas Pikhof.\nKuigi üldiselt on kõnelused sujunud hästi ja ühisosa leidmiseks on sotsid ja reformikad teinud ära suure töö, on teemasid, milles pole veel üksmeelt leitud. Lauale on jäänud küsimus, kuidas teha sotsiaalhoolekandeteenused rohkematele kättesaadavaks.\n"Meie tahame, et teenuse hind oleks kindel summa või protsent pensionist, aga igal juhul peaks see olema eakale taskukohane. Praegu on linna ja erasektori koduteenuste hindades suured käärid ja nendele, kes abi väga vajaksid, ei pruugi see kättesaadav olla," ütles sotside Tartu piirkonna juht.\nVIDEO | Tartu võimuläbirääkimiste esimene päev: jätkame kõnelustega kasvõi nädalavahetustel (32) 21.01.2020\n"On ka teisi teemasid ja probleeme, kus oleme pikemalt peatunud ja vaielnud. Üks on aga ühine - mõlemal on soov lahendada tänane punnseis linnavalitsuses ja normaalselt edasi minna. Et jääks kõlama see, mis tartlaste jaoks tegelikult oluline on, mitte erakondlike poliittülide klaarimine," sõnas Pikhof.\nKa reformierakondlasest linnapea Urmas Klaas ütles kolmapäeval Delfile, et ühisosa sotsidega paistab olevat küll. "Teeme nii tempokalt kui võimalik ja nii kaua kui peab. Meie vestlused on asjalikud, eesmärgid sarnased ja ühisosa suur. Töötame selle nimel, et Tartu saaks väga hea koalitsioonilepingu," sõnas Klaas.\nPikhof avaldas täna lootust, et kõnelustega jõutakse tuleval nädalal lõpule. Edasi tuleb erakondade liikmetel plaan heaks kiita.\nValimisliit Tartu Eest süüdistab linnapea Urmas Klaasi valetamises ja loobub koostööst


Talvised sihtkohad - Fromte Travel\nEgiptus on üks enimkülastatumaid turismisihtkohti talvisel ajal. Kauni ranna, siniste vete ja kuumade ilmadega meelitab Egiptus reisisõpru maailma eri nurkadest. Lisaks on tegu väga ajaloolise piirkonnaga ning seega on palju avastamist ka kõigile ajaloosõpradele. Võimalik on valida kahe sihtkoha vahel: Hurghada ja Sharm el Sheikh.\nHurghada on linn Egiptuses Punase mere rannikul, Punase mere provintsi halduskeskus. Hurghada on Egiptuse Punase mere äärsetest linnadest suuruselt teine ja turismikeskusena tähtsaim. Hurghada jaguneb kolmeks põhiliseks linnaosaks. Kindlasti väärib külastamist El Dahar ehk vanalinn, kus asuvad linna suurim turg, postkontor ja kaugliinide bussijaam. Ülejäänud kaks linnaosa on rikaste linnaosa El Memsha ning hotelliderohke Sakkala. Linna teenindab Hurghada rahvusvaheline lennujaam, millel on plaanipärane lennuühendus Kairoga ja otseühendus ka paljude Euroopa linnadega.\nTurismimekaks nimetatud Sharm el Sheikh asub Siinai poolsaare lõunatipus ja on ideaalne paik ranna-puhkuseks ning meelelahutusteks. Nagu teisteski Punase mere äärsetes kuurortides on ka Sharm el Sheikhis võimalik päevitada ja supelda aastaringselt. Kristallselge merevee temperatuur on keskmiselt +24 kraadi. Siinai poolsaare rannikul on maailma kauneimaks korallriffidega alaks peetav Ras Mohammedi merekaitseala, mida saab kuurortist lihtsasti külastada. Vanas Sharmis on turg, mis kutsub kõiki huvilisi oma võõrapäraste kaupadega, kohalike restoranidega ja tõelise Idamaa tundega.\nAtlandi ookeanis asuv Kanaari saarestik on üks populaarsemaid talvesihtkohti – saarestikku külastab aastas enam kui 8 miljonit turisti. Kanaari saared võluvad külastajaid soojade ilmade, siniste vete ja kaunite randadega. Saarestik koosneb 7 suuremast ja 6 väiksemast saarest, millest kõigil on oma nägu ja iseloom. Meie aga pakume reisimisvõimalust kuulsaimale neist Tenerifele.\nKanaari saarte populaarseim ja suurim saar Tenerife pakub tegevust nii täiskasvanutele kui ka lastele. Päikeseline ranna-puhkus, põnev ööelu ja rohked matkavõimalused ei jäta kedagi igavlema. Lastega võib aga külastada mõnda Tenerife rohketest veeparkidest või Loro Parki, mis on saarestiku armastatuim looduspark. Tenerifel asub ka Kanaari saarestiku pealinn Santa Cruz, kus saab lisaks rannapuhkusele nautida ka linnamöllu. Santa Cruz võlub külastajaid kauni vanalinna ning heade ostuvõimalustega.\nIgal aastal veebruaris muutub Santa Cruz glamuurseks pidustuste pealinnaks. Toimub suurejooneline karneval, mis on oma meeleolukuse ja populaarsusega teisel kohal maailmas peale Rio de Janeiro karnevali. Tenerife karnevali on peetud 15. sajandist ning karnevali moto “Iga karneval on erinev” on järgitud pingsalt – iga aasta on peol uus teema. Pidustuste raames toimuvad karnevali kuninganna valimise gala, hulga kostüümiparaade tänavatel erinevatel päevadel ja muusika- ja tantsuüritused.\nAraabia Ühendemiraadid on üks rikkamaid riike maailmas. Kuigi selle rajamisest on möödunud vähem kui 50 aastat, on Araabia Ühendemiraatidel õnnestunud selle lühikese ajaga saavutada maailma mastaabis väga stabiilne positsioon. Riik asub Pärsia ja Omaani lahe rannikul, kus asuvad Lähis-Ida kõige erinevamad loodusmaastikud: liiva- ja liiva-kivikõrbed, värvilised mäed ning suurepärased liivarannad.\nKuigi riigina on AÜE noor, on endistelt Pärsia aladelt leitud ajaloolisi tööriistu, mis pärinevad enam kui saja tuhande aasta tagustest aegadest. Ajaloolise mineviku kontrastiks on tänapäeval AÜE tuntud aga futuristlike pilvelõhkujate poolest.\nDubai on Ühendemiraatide suurim linn, mis on tuntud oma tehissarte, rikaste šeikide ja traditsiooniliste moslemite kogukondade tõttu. Pilvelõhkujatest pakatavas linnas on võimalik nautida kirevat linnamelu, kuid ka mõnusat rannapuhkust. Dubais asub teiste hulgas ka maailma kuulsaim pilvelõhkuja Burj Khalifa, mis on tuntud maailma kiiremate liftide tõttu. Lisaks asub seal maailma kõrgeim restoran, mis asub lausa 122. korrusel.\nSuusapuhkuse veetmiseks on palju erinevaid võimalusi – kes valib nõlvade kõrguse, kes after-ski taseme, kes sihtkoha kauguse järgi. Selle tõttu pakume suusareisi kahte sihtkohta: Itaalia alpid ja Prantsusmaa alpid.\nItaalia alpide suusarajad meelitavad kohale iga tasemega suusa- ja lumelauasõpru. Lisaks võimsatele nõlvadele, meelitab reisijaid Itaaliasse ka maitsev köök ja sõbralikud inimesed. Itaalia kultuur ja ajalugu pakub palju põnevat ka neile, kes ainult spordiga tegeleda ei jaksa. Ärge magage maha põnevat võimalust, kuna lühike reisiperiood kestab vaid veebruari lõpust märtsi keskpaigani!\nAlpi mäestiku vormid suurenevad just Prantsusmaa suunas, kulmineerudes Mont Blanciga. Seetõttu on Prantsusmaal kõrgused suuremad ja rajad pikemad kui Austrias. Prantsusmaa radade keskmine pikkus ulatub 4-5 km piirile, Austrias on see näitaja ca 2-3 km. Rajad on laiad, avarad ja hingematvalt ilusa panoraamiga, pakkudes paremat radade valikut nii algajaile kui ka tippekspertidele.


Miks me valime valesid mehi? | Buduaar\nMiks me valime valesid mehi?\n2008. aasta 24. november 20:00\nMind on tihti imestama pannud mehe ja naise külgetõmbe sümbioos. Miks me valime just neid kaaslasi, keda me valime? Milles seisneb see keemia, vastupandamatu jõud, mis kisub kahte inimest teineteise poole?\nMiks armas, südamlik naine valib kaaslaseks maniakaalsete kalduvustega kindlat töökohta mitteomava boheemlase? Mehe, kes tema identiteedi ühe hetkega põrmustab ja suure südame rohkem kui kord purustab. Ja naine aina andestab ning laseb sel ikka ja jälle juhtuda.\nMiks haritud, noor ja ilus naine tõmbab ligi juba seotud meest? Kas ta ei aima siis, et sellesse seotusesse on juba sisse kodeeritud haigetsaamise sündroom?\nMiks haritud, noor ja ilus naine tõmbab ligi juba seotud meest? Kas ta ei aima siis, et sellesse seotusesse on juba sisse kodeeritud haiget saamise sündroom?\nÜks on selge – kui see oleks mõistusega seletatav, siis ei oleks vaja vastuseid otsida.\nMaria on 45-aastane rahumeelne naine. Ta on teinud kogu elu sisuliselt lihtsat, kuid füüsiliselt rasket tööd. Kooselu on ta proovinud kolme mehega ja saanud nendega viis last.\nKogu Maria olekust õhkub malbust ja soojust, tema sõnad on südamlikud ja siirad, silmades on aga kurbuse ja eluväsimuse helk.\nMaria ei ole õnnelik oma praeguses paarisuhtes, pole ka kunagi varem olnud. Kõikidel tema meestel on olnud üks ühine joon – vägivaldsus. Esimese mehega nad lihtsalt ei sobinud. Nad abiellusid, kuna Maria jäi rasedaks. Tülid algasid juba kooselu alguses, hiljem lisandus sellele ka füüsiline vägivald. Ometi sündis nende kooselust neli toredat last.\nTeine mees ilmus Maria ellu ootamatult noore, mehise ja romantilise töökaaslase näol, kes külvas ta üle lillede ja tähelepanuga. Ei möödunud kaua, kui Maria kolis juba oma lastega uue mehe juurde. Algus oli ilus, kuid ka sellest suhtest kujunes ajaga vaimne ja füüsiline sõjatander. Suhte finaal päädis Maria haiglasse viimise ja vanemate laste kodust lahkumisega (loe: põgenemisega).\nNüüd on Maria koos kolmanda mehega, kelle käsi on samuti Mariat nii hellitanud kui hurjutanud.\nKas Maria puhul on tegu paratamatu nõiaringiga, kust välja enam ei pääsegi? Või on ta oma elu olulised valikud nii totaalselt valesti teinud?\nKarina on edukas, intelligentne ja särav 25-aastane kaunitar, kes teeb intiimelus valikuid, mis varem või hiljem lõpevad katastroofiga. Karinal nimelt on omapärane võime ligi tõmmata mehi, kellega pikemas perspektiivis midagi tulla ei saa. Küll on nad välismaalased, juba seotud või „anna andeks, ma pole veel püsisuhteks valmis“ mehed. Ükski tema suhe pole sisaldanud „tahan olla vaid sinuga, armastan sind, oled minu jaoks see õige“ komponenti. Alati on kusagil mõni aga, mis lõppeb purunenud südame ja nukralt nurgas konutamise ning haavade lakkumisega. Kuni ta toibub ja avaneb taas – kahjuks jälle „valedele meestele”.\nTekib küsimus, miks temasugune naine, kellel tegelikult „on keda valida“, valib mehed, kellega suhe juba eos on hukule määratud? Kas ta ei võiks oma valikuid natuke teadlikumalt teha? On see üldse armumise puhul võimalik – valida kellesse armud?\nMiks me teeme selliseid valikuid?\nPsühholoogid väidavad, et meil kõigil on oma erilised armukaardid, mis on täis ainukordseid sügavalt isiklikke elamusi. Sellele kaardile talletatakse kogemused ja mälestused juba varajasest lapsepõlvest ja see täiustub iga hetke ning uue kogemusega, mida me elus saame. Need armukaardid kujundavadki meie romantilisi valikuid.\nMe valime alateadlikult kaaslased, kellelt meil on midagi õppida või kes on meiega mõnes mõttes samal tasemel.\nVanematega lahendamata probleemid, eelmised ebaõnnestunud suhted, allasurutud tunded ning läbielamata valu jõuavad meieni ühel päeval tahes-tahtmata. Loomulikult võime selle eest põgeneda aina uutesse suhetesse, kuid kaua ei jõua ju nii. Ühel päeval tuleb ikka endasse vaadata ja vastuseid otsida.\nSiinkohal tekib mul küsimus – kas ei saaks neid armukaarte kuidagi „ümber kujundada”? Et mõjutada romantilisi valikuid niiöelda „õiges suunas“, säästmaks inimesi valust, jubedatest elamustest ja tarbetutest probleemidest. See peaks siis tähendama, et teeme oma valikud teadlikult – valime potentsiaalselt positiivsed elamused ja kõigest, mis kätkeb endas ohumärke, kõnnime suure kaarega mööda. Kahjuks reaalses elus me ei näe seda alati ette. Me ikkagi usaldame ja loodame parimat.\nVahel näeme kõrvaltvaatajatena selgelt, et keegi lähedastest on „ohus“, siis tahaks küll sekkuda ja aidata. Aga kuidas sa aitad, kui teine tõrgub, uskudes, et talle on see hetkel ainuõige valik? Kuigi hiljem võib selguda miski muu.\nKas siiski üritada „õpetada” või leppida teadmisega – vahel ei saa aidata, sest „aitamine” takistab sel inimesel endal arenemast ja õppimast?


Reaktor :: Jutt: Järv\nDr Martinson oli jälle 20 minutit hiljaks jäänud. See oli tema puhul nii tavaline, et enamik tudengeid ei tulnud enam kunagi õigeks ajaks loengusse kohale. Anja tegi loengusaali läheduses, kohvimasina ees aega parajaks, püüdes otsustada, kas osta üks tõeliselt jube vesine cappucino või elada edasi ilma selle kehva kohvi sarnase tooteta. Kogu selle mõttetegevuse juures ei olnud ta sugugi pööranud tähelepanu Kate’le, kes vadistas ülientusiastlikult nende nädalavahetuse plaanidest.\nAnjal oli muidugi hea meel, et Kate otsustas veeta nädalavahetuse maailma kõige igavamas külakeses koos temaga, aga ta ei mõistnud tüdruku entusiasmi. Anja\nhäbenes tillukest tolmust majakest, mis paistis määrdunud isegi siis kui oli täiuslikult pestud ja korras, ning külakeses, kus ta elas, ei olnud tegelikult mitte midagi teha. Oli kaks poodi, Anja töötas neist kahest huvitavamas, pudipadi poes, mis müüs ülehinnatud Hiinast tellitud nänni ja ehteid. Teine oli väike ja vähese valikuga toidupood. Oli üks sularahaautomaat, juuksur, laste mänguväljak ja kunagine kultuurimaja. Ühesõnaga oli see selline küla, kuhu tuled ainult siis, kui sinu vanaema juhtub seal elama. Ometi rääkis Kate nädalavahetuse plaanidest nõnda, nagu oleks tegu reisiga Pariisi või Barcelonasse.\n„Ja järve äärde peame kindlasti minema!”\nAh, jah. Järv. Järv oli ehk tõesti veel üks külakese „vaatamisväärsusi”. Nimelt oli järvel palju aastaid tagasi juhtunud mingi õnnetus ning sellest saati oli järve ümber ehitatud traataed. Anja ei teadnud, mis tegelikult juhtunud oli, aga jutud pajatasid sellest, et järves elas koletis, kes lapsi ja noori neide oma vetealusesse kuningriiki tõmbas. Kõige kummalisem oli asja juures mitte too lapsik muinasjutt, vaid see, et vähemalt pooled külaelanikest paistsid seda legendi uskuvat. Anja oli üsna kindel, et keegi kohalikest poleks traataiatagi eales julgenud järve äärde minna. Vanad külamehed ja naised rääkisid talle aina tõsimeeli sellest, kuidas täiskuu ajal järvevesi vahel roosakalt või roheliselt hiilgas, eks ikka et noori neide oma lummusesse kutsuda. Anja oli külas elanud ülikooli algusest saati, juba umbes kaks aastat, ent helendavat järvevett polnud ta veel kunagi näinud ning ta oli kindel, et ei näe seda kunagi. Viimased kuu aega oli järvevesi olnud hoopis jääga kaetud.\n„Järve äärde ei saa minna,” ütles Anja. „Seal ümber on traataed.”\n„No, aga sa oled öelnud, et see pole eriti kõrge,” meenutas Kate.\n„Ei ole tõesti,” nõustus Anja.\n„No siis võime ju üle ronida,” pakkus Kate, „või kardad sa järvekoletist?”\nAnja ei kartnud järvekoletist, aga ta ei uskunud ka, et järves üldse midagi erilist võiks olla. Veel vähem nägi ta põhjust üle aia ronimiseks, et siis järve ääres lumel istuda. „See on lihtsalt järv.”\n„See on kuulus järv. Legendide ja müütidega seotud oluline uurimisallikas sotsiaalteaduste tudengile, keda huvitab mütoloogia.” Kate’i huvitas väga mütoloogia. Ta plaanis oma lõputöö ka mütoloogiast kirjutada, vist millestki näkkidega seonduvast.\n„Loe siis lihtsalt artikleid,” arvas Anja.\n„Ei, ma tahan seda oma silmaga näha!” jäi Kate endale kindlaks. Anja jaoks hakkas kogu teema end vaikselt ammendama, aga Kate’l oli ilmselgelt veel müütide ja järve teemalisi mõtteid mida jagada.\nÕnneks tuli loengusaali juurde Serena ja kõik jäid hetkeks vait. Serenas oli midagi sellist, et tema tulles vaikis kogu ruum. Ta oli eemalolev ja vaikne ja Anja arust kõige kaunim ja stiilsem olevus, keda ta kunagi näinud oli. Ta riietus peaaegu alati pükskostüümidesse või heljuvatesse pastelsetesse kleitidesse ning täna oli tal seljas valge komplekt, mis oli kui selga valatud. Jalas kandis ta kõrgeid punase tallaga kingi, mis tundusid täiesti ebapraktilised, aga olid siiski nii rabavalt kaunid, et Anja tundis teravat kadedust. Serena heitis pilgu õppejõudu ootavatele tudengitele ja kadus tualetti. Anjale tundus hetkeks, et Serena vaatas just teda, et nende pilgud kohtusid ja ta nägi Serena silmis midagi kurba ja kahetsuselaadset, aga kindlasti oli see üksnes tema kujutlus. Serenal polnud põhjust talle mõelda, nad polnud kunagi rohkem kui paar sõna vahetanud.\nKate avas suu, et jälle nende nädalavahetusest rääkima hakata ja Anja otsustas Serena kannul vetsu põgeneda. Serena seisis peegli ees ning oli just lõpetanud erksate siniste kontaktläätsede silma panemise. Anja veetis hetke proovides Serena silmade loomulikku tooni meenutada. Olid need pruunid? Hallid? Ta ei mäletanud. Kuna Anja ei tahtnud veel Kate’i juurde naasta, hakkas ta ajaviiteks huuli värvima. Serena tegi sedasama. Viimase huuleläige oli tagasihoidlik, aga samas ikkagi kuidagi eriliselt sätendav. Hetk hiljem ta naeratas ja Anja mõistis, et on kogu aja tüdrukut peeglist vaadanud. Ta läks näost punaseks, heitis pilgu oma huulepulgale ja tegeles selle kotti tagasi panemisega.\n„Ma kandsin ka kunagi läätsi,” ütles Anja ja korraga oli tal tunne nagu ta oleks midagi täiesti lubamatut teinud. Serena tundus kauge ja kättesaamatu ja millegipärast oli Anjal tunne, nagu poleks tal õigust temaga rääkida, kuigi see oli lapsik mõte.\n„Jah? Mina kannan neid iga päev,” vastas Serena lihtsalt.\n„Mis värvi su silmad siis muidu on? Ma vist polegi neid kunagi näinud.”\n„Keegi siin ei ole,” nõustus Serena ja siis oli Anjal tunne, nagu nad räägiksid millestki muust kui läätsedest. Ta tõstis pilgu peeglile ja selle peegelduses paistis Serena kurb.\nSerena pöördus Anja poole ja puudutas sõrmega sinist kontaktläätse silmas. Anja vaatas talle otsa, ise end arusaamatult ärevana tundes, justkui ilmeks talle nüüd mingi kõigile seni teadmatu suur ilmasaladus. Serena liigutas läätse ja Anjale tundus hetkeks, nagu paljastuks selle tagant pastelsetes vikerkaarevärvides iiris, aga hetk oli liiga lühike, et olla kindel, et see polnud vaid meelepete. Serena naeratas kavalalt, pilgutas silmi ning astus siis uksest välja, justkui mitte midagi imelikku poleks juhtunud, jättes segaduses Anja kraanikausi ette seisma.\nKui Kate lõpuks Anjale külla jõudis, hakkas Anjale tunduma, et külastus pole muud kui võimalus lakkamatult oma lõputööst rääkida ja ehk ka midagi kirja saada. Justkui oleks Kate siin järve, mitte Anja pärast. Mida täpselt Kate kohapeal järve kohta teada saada lootis, Anja ei teadnud, aga ta tundis nagu oleks teda ninapidi veetud. Kate oli kõik oma lõputöö peatükid põrandale laiali laotanud ning tegi neisse aeg-ajalt märkmeid. Vahetevahel luges ta mõne lõigu oma tööst ka valjusti ette, aga solvunud Anja enam ei kuulanudki Kate’i juttu. Ta mõtles hoopis Serenast: „Kas inimese silmad võivad olla vikerkaarevärvilised?” küsis ta lõpuks.\n„Kui me Serenaga teisipäeval vetsus olime. Ta silmad olid justkui mitmevärvilised, lillad, rohekad, roosakad...”\n„Ilmselgelt olid need kontaktläätsed.”\n„Ei, ta võttis kontaktläätsed ära.”\nKate ei kuulanud, ta kargas korraga põrandalt püsti ja praktiliselt tormas ukse juurde, ise mantlit selga ajades.\n„Mida sa teed? Kuhu sa lähed?” uuris Anja.\n„Järve äärde. Ma lihtsalt pean seda nägema. Ma olen sellest kaks kuud ühtepuhku lugenud. Ma pean vähemalt korra seal ära käima.” Anja ei uskunud, et külajärvest oleks üldse nii palju materjali olemas, et seda kaks kuud lugeda.\n„Sul on sellega mingi kinnisidee,” arvas Anja. „mida sa loodad sealt leida? Järvekoletise?”\n„Ei muidugi mitte. Kas tuled?”\n„Ei. Olen seda traataeda varemgi näinud,” vastas Anja kuivalt. Ta uskus, et Kate piirdub üksnes aia vaatamisega, aga õige pea nägi ta aknast Kate’i üle traataia ronimas. Anja ohkas, ta võis ju solvunud olla, aga tahtis siiski kindel olla, et Kate pole piisavalt loll, et õrnale järvejääle jalutama minna. Ta tõmbas esimese ettejuhtuva soojema riideeseme õlgadele ning kiirustas välja.\n„Mis lollust sa teed?” karjus ta aia äärde jõudes vihaselt, aga ronis siiski sellest üle. Tundus, et Kate siiski plaanis järvejääle minna ja Anja kiirustas teda peatama, aga koperdas millegi otsa ja kukkus. Õnneks püüdis see hetkeks Kate’i tähelepanu ja ta pöördus Anja poole.\n„Miks sa sellised kontsad jalga panid?” Anja märkas nüüd, et ta oli kukkunud paari kõrgete kontsadega punase tallaga kingade otsa.\n„Need pole minu omad,” pomises ta, segaduses.\n„No ju on siis keegi ka enne meid siin käinud,” ütles Kate rõõmsalt, justkui julgust juurde saades ja pööras pilgu tagasi järvele.\n„Need on samad kingad, mida Serena teisipäeval loengus kandis!” hüüatas Anja. „ma mäletan neid selgelt!”\n„Küllap lihtsalt samasugused,” arvas Kate ükskõikselt, aga Anjale tundus nüüd korraga kogu asi veider ja hirmutav. Kellelgi külas polnud ometi selliseid naeruväärselt kalleid kingi. Siinkandis peeti Crocse stiilsuse tipuks.\n„Lähme ära, Kate,” ütles Anja, aga Kate oli juba järvejääle jõudnud ja Anja järgnes talle, „tule ära, me kukume sisse!”\nKate turtsatas: „Mis juhtus? Lõid kartma või?”\n„Jääkülma vette uppumist või? Jah, lõin küll!” vihastas Anja.\n„Eks mine siis!”\nSel hetkel tundus järvevees midagi suurt nende alt läbi ujuvat. Kate’i silmad lõid särama: „Ehk näeme nüüd päris järvekoletist!”\nAnja ei saanud aru, kas ta teeb nalja või mitte. Ta vaatas järvejääd, tumedat varju, mis nende all liikus ja peenikest mõra jääs, mis iga hetkega pikemaks venis. Anja haaras Kate’i käest, aga rohkemat ta nende päästmiseks teha ei jõudnud. Käis vali praksatus ja jää tüdrukute all purunes. Mõlemad karjatasid ja vajusid sügavasse jääkülma vette.\nMaailm Anja ümber paistis muutuvat. Pärast paari hetke röökimist, karjumist ja vehkimist, värve ning segadust, oli kõik äkki hirmutavalt pime, vaikne ja külm. Pimeduses välgatas äkitselt miski. Keegi ujus vee all Anja poole. Oli see Kate? Või järvekoletis? Ei, järvekoletis siiski mitte. See oli inimene, aga Kate see ei olnud. Ometi paistis ta tuttav. Võõras ujus täitsa Anja juurde, nii et nende näod vastamisi olid ning ta polnudki enam võõras. Ometi pimedas järvevees nägi Anja selgelt Serena heledat ebamaist nägu, tema erksaid silmi, mille iirised olid justkui mõne haldja omad ning särasid kõikides vikerkaarevärvides. See imekaunis olevus naeratas rahulikult, pani käed Anja piha ümber ning tõstis ta pinnale.\nAnja ärkas tillukesel verandal omaenese ukse ees. Ta riided olid kergelt märjad, aga mitte nii läbi ligunenud nagu oleks ta just järve kukkunud. Puidust põrandalauad seevastu olid täiesti märjad. Segaduses tüdruk vaatas paar hetke vaikides enda ümber ringi, kargas siis püsti ning tormas tuppa. Keset elutoa põrandat istus Kate, ümbritsetuna oma uurimistöö paberitest. Ta paistis täiesti kuiv ja rahulik.\nAnja vaatas talle mõistmatult otsa. „Kuidas sa järvest välja said?!“\nKate’i ilme väljendas sama suurt segadust. „Välja? Mis järvest?“\n„Sellest järvest!“ karjus Anja ning näitas näpuga läbi akna järve poole, „ma oleks peaaegu ära uppunud, aga sina istud siin rahulikult ja loed oma pabereid?!“\n„Uppunud?“ Kate tundus siiras segaduses, ta vaatas järve poole. „Kas sa käisid järve ääres?“\n„Mis mõttes kas käisin?! Muidugi käisin! Me mõlemad käisime!“ röökis Anja, kes Kate’i julmast naljast sugugi aru ei saanud.\n„Mina küll ei käinud. Mis ma sealt järve äärest leida võin? Ma uurin lihtsalt järvega seonduvaid legende. Ega mul pole seepärast tarvis vette hüpata,” turtsatas Kate.\nAnja vaatas segaduses veel tükk aega Kate’i, aga ei öelnud esiti midagi. „Alles sa nii tahtsid sinna minna...“ märkis ta viimaks vaikselt.\nKate mõtles selle peale. „Tahtsin jah. Olin vist lugudest liiga haaratud. Aga ma mõtlesin selle peale ja sain aru, et tegelikult pole järv ise ju üldse oluline. Järv on lihtsalt järv. Ma ju ei proovi tõestada järvekoletise olemasolu.” Kate’i hääl oli vaikne ja tasakaalukas. Miski ta olekus ei viidanud, nagu oleks ta just uppumissurmast pääsenud. Anja vaatas teda veel mõnda aega vaikides ja tormas siis välja järve äärde. Tarast üle ronida ta enam ei julgenud, kuid ometi oli ilma selletagi näha, et järvejää oli täiesti terve. Kas ta oli tõesti kogu eelnevat sündmustikku unes näinud? Ette kujutanud? Aga miks olid ta riided siis endiselt niisked? Miks oli ta ärganud märjal verandal ja mitte näiteks toas, kus oleks unenäostsenaarium oluliselt tõenäolisem tundunud?\nAnja jooksis tagasi tuppa, lõi kapiukse pauguga lahti ja valis sealt kuivad dressid ja kivist nutva ingli pildiga t-särgi. Kate luges ikka veel oma märkmeid. Anja istus nüüd märgatavalt suurema huviga sõbratari kõrvale ja hakkas samuti pabereid läbi vaatama.\n„Kas legendides räägitakse alati järvekoletistest?“\n„Tavaliselt küll, aga vahest ka järvenäkist,“ vastas Kate, hajevil. Anja püüdis leida paberite hulgast jutte näkist, aga kõik kätte sattuvad lehed olid hoopis millestki muust. Lõpuks oli Kate juba õige ärritunud, et Anja kõik ta paberid sassi ajab. Ta pani oma töö kokku ning märkas siis Anja kapiuksel rippuvat musta korsetiga kleiti. Ta tõusis, et seda lähemalt vaadata. Lähemal vaatlusel selgus, et kogu üks pool Anja kapist oli erinevaid tumedaid, gooti stiilis riideid täis ning Kate uuris, miks Anja neid kunagi ei kanna. Kogu ülejäänud külastuse jooksul oli Anja nüüd tähelepanu keskpunktis. Ta polnud kindel, kas see talle meeldis. Eriti hirmutas teda see, kui äkki oli kogu muutus toimunud. Tüdruk, kes ei suutnud enne hetkegi oma uurimustööst vaikida ja kes Anja eluolu vastu harva huvi tundis, uuris nüüd korraga tema mineviku kohta, tema kunagisest elust linnas, sõpradest, kellega ta järjest vähem suhtles ja riietest, mida ta enam ei kandnud.\nAnja nägi Serenat uuesti alles järgmisel nädalal, kui kõik tudengid taas hilinevat õppejõudu ootasid. Üleni valgesse riietatuna tundus ta veelgi enam ebamaise hea haldjana. Kui Serena oligi näkk, ja tol hetkel tundus see väga võimalik, siis polnud ta kindlasti selline hukatust toov koletis nagu merineitsid klassikalistes juttudes olid. Serena vaatas Anjale otsa ja naeratas võluvalt, kadudes siis naiste vetsu. Anja praktiliselt tormas talle järele. Kuid kohale jõudnud, polnud tal midagi öelda. Polnud ju midagi, mis tõestaks, et Serena oleks näkk või et ta ei näinud üksnes kummalist und. Nii et Anja vaikis sel ajal, kui Serena oma meiki korrastas. Tal läks sellega lõpmatult kaua ja tundus, et temagi ootas, et Anja midagi ütleks.\n„Sa näed täna hea välja. Mulle meeldib,“ ütles Serena lõpuks. Anja oli Kate’i õhutusel pannud selga mõned oma veidi silmapaistvamad riided, mis harilikult ta kapis tolmu kogusid, sest väikses külakeses polnud kunagi põhjust neid kanda.\n„Sina ka, aga sa näed alati hea välja. Kõik vaatavad sind, kui sa sisse astud.“\n„Nad vaatavad mind, sest olen neist erinev, mitte kuna olen ilus.“\nAnja vaatas nüüd lõpuks Serenale otsa: „Oled või?“\nSerena tema poole ei vaadanud. Tema pilk oli naelutatud kraanikausile.\n„Mida sa Kate’le tegid?“ küsis Anja, ootamatult julgelt.\n„Mida ma pidin temaga tegema.“\nAnja ei teadnud, kas see oli küsimus või vastus, sest see kõlas just nii, nagu oleks võinud olla mõlemat.\n„Kas sa ei leia, et ta on oma uurimusest pisut liiga haaratud?“ küsis Serena ning see kõlas nagu tavaline küsimus, aga Anja kuulis selles ometi salajast tagamõtet.\n„Viimasel ajal enam mitte,“ vastas ta.\n„Ehk ongi nii parem,“ ütles Serena väga tõsiselt ja lahkus.\nKui loengud läbi olid ja Anja tagasi koju jõudis, tormas ta otsejoones järve juurde ja ronis tarast üle. Seal rohu sees lebas valge kleit ja valged kingad, mida Serena just samal päeval kandnud oli. Anja arvas mingist müüdist või muinasjutust mäletavat, et kui näki riided või naha endale võtad, saad tema üle võimust. Nii et ta võttis Serena riided, jooksis tuppa ja peitis need kappi.\nJärgmisesse loengusse tuli Serena aga lihtsalt teiste riietega ja Anja tundis oma teo üle piinlikkust. Ometi läks ta sel samal õhtul uuesti järve äärde. Ilm oli hakanud juba soojemaks minema, aga jää tundus veel paksem kui oli varem olnudki. Anja ronis järvejääle, seisis ja ootas. Lõpuks tuli kõrvaltalu naine välja ja karjus Anjale, et järve peal ei tohi olla.\nTol ööl nägi Anja Serenat unes. Imekaunis näkk ujus Anja ümber ja naeratas malbelt. Anjale tundus, et Serena kutsub teda endaga kaasa järve sügavustesse. Ärgates tundis Anja taas vastupandamatut soovi järve juurde minna. Väljas oli veel pime, ent ometi ei suutnud ta sooja teki all uuesti magama jääda. Nii seisiski ta peagi öises külmas pimeduses järvejääl.\nAnja seisis vaikuses liikumatult oma kümme minutit ning üritas siis, pooleldi igavusest, pooleldi mingist närivast uudishimust, järvejääd jalaga katki lüüa. Hoolimata viimaste päevade küllalt soojadest ilmadest tundus jää paks ja purunematu. Jää oleks nagu seda paksemaks läinud, mida rohkem Anja seda purustada tahtis.\nViimaks tekkis jäässe siiski mõra ning Anja peatus hetkeks, mõistes, et kui ta nüüd veel jätkab, kukub ta järvevette. Kuid selle mõistliku mõtte asendas kiiresti kummaline lumm. „Kui ma sisse kukun, ehk tuleb Serena mind veel kord päästma?” mõtles Anja ja lõi jää otsustava jalalöögiga puruks.\nPaanika ja hirmu asemel saabus pime vaikus. Midagi muud peale pimeduse Anja ärgates igal juhul ei mäletanud. Ta lamas omaenese sohval, kuid et kogu juhtunu polnud siiski järjekordne veider unenägu olnud, sellest andis aimu see, et Serena istus otse diivani kõrval oleva laua taga toolil. „Ma mõtlesin, et sa oled oma sõbratarist targem,” teatas ta etteheitvalt ja tema hääles oli midagi hirmutavat. See oli Anja arvates kindlasti ähvardus.\n„Mida sa Kate’ga tegid?” küsis Anja uuesti. Ta tõusis istuma ning vaatas oma külalist nõudliku pilguga.\n„Mitte midagi eriti hullu,” vastas Serena ükskõikselt. „Ta ei jätnud mulle just erilist valikut. Või oleks teile rohkem meeldinud, kui oleksin teil mõlemal oma saladuse hoidmiseks uppuda lasknud?”\nAnjat läbistas värin. Kuigi ta uskus, et Serena ei oleks neil mingil juhul uppuda lasknud, oli tema külm ja järsk toon hirmutav.\n„Ja miks sa minuga seda sama ei teinud?”\nSerena pilk eksles raamatutel, piltidel Anja seinal, ta vaatas kõikjale mujale kui tüdruku näkku. „Ma lootsin, et selleks pole põhjust. See maagia... kunagi ei tea, mis võib valesti minna. Ma arvasin, et ehk suudad sina sel minna lasta. Sa polnud legendidest nii haaratud...”\nAnjal oli selle vestluse lõpplahenduse suhtes halb eelaimdus. „Kas sa teed seda siis nüüd?” küsis ta ning tal oli tunne, nagu lööks keegi teda kohe.\n„Ei,” ütles Serena rahulikult. Siin Anja kodus tundus ta hoopis teistsugune kui tavaliselt. Nüüd tundus korraga nii ilmselge, et ta oli maagiline ebainimlik olend, aga samas võis ka see kõik siin ikka veel uni olla.\n„Aga kui sa sel minna ei lase ja mind veel otsima tuled, siis teen ma seda,” hoiatas Serena.\n„Serena, me käime samas ülikoolis. Mul polegi vaja sind otsima tulla.”\nSerena naeratas. Tal oli just täpselt nii võluv naeratus nagu Anja unenäos: „Kui sa mind järve otsima tuled,” täpsustas ta. Ta tõusis ja oli ilmselgelt valmis lahkuma, aga Anja tõusis samuti.\n„Miks?” Serena ei paistnud küsimust mõistvat, nii et Anja täpsustas: „Miks ma ei või sind otsima tulla?”\n„Ma võiksin sulle kõik selgeks teha, ainult et see siis su meeltest pühkida. Nii et parem on, kui ma üldse ei räägi,” ütles Serena ja suundus ukse poole.\n„Aga ma tõesti ei räägiks ju mitte kellelegi. Me võiksime lihtsalt sõbrad olla.”\nSerena vaatas Anjat külma ja pahase pilguga: „Lihtsalt sõbrad oleksime ju võinud ka enne olla. Sa tahad lihtsalt imesid ja maagiat näha. Imekaunist tüdrukut vee all sädeleva sabaga.”\n“Võiksimegi, aga sa oled ju alati nii eemalehoidev. Inimesed ei saagi sõpru leida, kui nad kunagi kellegagi ei räägi ja kõigist eemale hoiavad.”\nTundus, et see lause tegi Serenale haiget ja Anjagi märkas seda, sest ta lisas ruttu: „Aga minu eest poleks sul seda suurt saladust enam tarvis varjata.” Mitte et ta usuks nüüd kindlalt, et Serena on näkk, aga kui ta oleks, poleks Anja nii rumal, et proovida seda teistele inimestele selgeks teha.\nSerena heitis Anjale veel ühe pilgu, ta uskumatud silmad sädelesid vikerkaarevärvides. Võib olla Anja siiski uskus. Serena astus sõnagi lausumata uksest välja.\nÕues sadas peent uduvihma, oli külm. Kuid külmast ja oma paljastest jalgadest hoolimata järgnes Anja Serenale. Kumbki ei tõstnud tempot ega jäänud ka seisma ning paistis, nagu kõnniks kaks tüdrukut lihtsalt koos järve äärde. Serena avas ümbritsevas taras värava, mida seal tavaliselt kindlasti polnud ja kõndis sellest läbi. Anja järgnes talle, täis enesekindlust. Ta ei uskunud, et Serena oma ähvarduse teoks teeb. Ta tundus selleks liiga heatahtlik.\nSerena vaatas lahti riietudes ohates selja taha: „Inimesed on nii rumalad ja jäärapäised. Nad ei kuula üldse. Tule siis. Ma näitan sulle maagilist tüdrukut imelise sädeleva sabaga,” ütles ta, võttis Anjal käest kinni ja tiris ta enda järel järvevette. Vesi läks ruttu sügavaks, Anjal õnnestus vaid hetkeks mõelda, et kuhu küll kõik jää kadus, kui juba olid nad külmas pimedas vees. Pimeduse keskel, selles jäises vedelikus ujus Anja ees kõige kaunim olevus, keda ta näinud oli. Ümbritsevast pimedusest hoolimata oli teda ometi selgesti näha, justkui ta helendaks. Heledad pastelsed juuksed raamisid kaunist nägu ning suuri võrratuid silmi. Ta nägi välja just nii kaunis nagu merineitsid laste muinasjuturaamatutes. Ootamatult surus Serena oma huuled vastu Anja omi ning tüdruk mõtles, kuidas ta nii kaua vee all hinge kinni hoidnud oli. Ta polnud isegi üritanud.\nAnja ärkas oma elutoa sohval. Väljas sadas paduvihma ning piisad peksid aknaklaasi nii jõuliselt, justkui tahaks seda puruks lüüa. Miski kaunis unenägu väreles veel Anja mõtete piiril, aga täpsed detailid ei tulnud talle enam meelde. Siis aga meenus talle korraga, et filosoofialoengu essee tähtaeg on kahe päeva pärast ja ta polnud sellega isegi veel algust teinud ning kogu unenägu ununes täiesti.\nKaks päeva hiljem istus ta Kate’i ja kirjatööga ülikooli loengusaali ees pingil ning kuulas Kate’i juttu sellest, kuidas ta kavatseb uurimisteemat vahetada. Koridoris jäi korraga vaiksemaks, kuid põhjuseks oli imekauni Serena, mitte õppejõu saabumine. Anjale tundus hetkeks, et Serena vaatas teda, et nende pilgud kohtusid ja ta nägi Serena silmis midagi kurba ja kahetsuselaadset, aga kindlasti oli see üksnes tema kujutlus. Serenal polnud põhjust talle mõelda, nad polnud kunagi rohkem kui paar sõna vahetanud.\n© Kõik jutud on autorikaitse objekt, mille kopeerimine ja levitamine on autori nõusolekuta keelatud! (0.0988)


Eesti Kirik » Väljaanded » 13. mai 2009 Nr 20\nLehenumber » Väljaanded » 13. mai 2009 Nr 20\nÄksi koguduse õpetaja ametikoha alates 1. oktoobrist. Avaldus koos elulookirjeldusega esitada 1. juuniks peapiiskopile aadressil Kiriku plats 3, 10130 Tallinn. Info: Äksi koguduse juhatuse esimees Peeter Lääniste, tel 513 6588; e-post aksi@eelk.ee.\n21. mail kl 18 Rakvere rahvamajas Henry-David Varema (tšello) Lea Leiten (klaver)\nTallinna Püha Vaimu kirikus on 13. maist avatud väike rõdunäitus, mis tutvustab ajaloolisi klaasimaale, mis on kingitud Tallinna Püha Vaimu kirikule XVII ja XIX sajandil. Ajalooliste klaasimaalide näitus on lahti kuni 30. septembrini, esmaspäevast laupäevani kell 9–17.\n14. mail kell 18 EMK Tallinna kirikus (Narva mnt 51). Hea võimalus tutvuda selle suve misjoniplaanidega, räägitakse erinevatest reisidest ja üritustest. Musitseerib Robirohi, külaline Komimaalt.\nValga praostkonna laulupäeva kontsert-jumalateenistus\nNõo kirikus 16. mail kl 14.\nKristjan Luhamets, õpetaja, 13. mail – 29 Heinar Roosimägi, diakon, 13. mail – 33 Ants Kivilo, õpetaja, 15. mail – 56 Algur Kaerma, diakonõpetaja, 16. mail – 47 Eenok Haamer, titulaarpraost, mag, 17. mail – 74 Margit Nirgi, õpetaja, 19. mail – 50 Ordinatsioonitähtpäev 14. mail – 23 Harry Madisson, diakonõpetaja reservis Peeter Parts, õpetaja, kaplan ...


Kuidas ravida Wet keldri seinad - Tips for you - Tipsed.Com\nWet keldri seinad on murettekitav.Pidev niiskus on kasvulava hallitus, hallituse ja bakterite eest.Keldri seinad on kas ehitatakse välja valada betooni või betoon plokid, mis on poorne.Aja jooksul poorid võimaldavad vett immitseb tagasi läbi seinte.See võib juhtuda mis tahes mitmel põhjusel, näiteks maja vajumine, savi pinnas, mis säilitab vee, vundamendi praod ja üleujutused.Parim lahendus on remondi probleemi allikaks, kuid mõned remont võib maksta tuhandeid dollareid.Sest do-it-yourselfers hülgekütid pakkuda barjääri ja peatub niiskuse imbumist läbi seinte.\n5-gallon ämber rull ekraani\nNon-poorne epoksü sealer\n4-tollise looduslike harjastega pintslit\n9-tolline ambavill rull\nPühkige seinad vanade kaltsude või käterätte.Määra fännid üle keldri ja lase neil piisavalt, nii et seinad on\nvõimalikult kuiv.See annab parema sideme pinna epoksü sealer.\nSega lahust üks osa baasi ühe epoksiid vaik 5-gallon ämber.Kasutage muutuva kiirusega drill põhjalikult segada komponendid.Järgige tootja juhiseid, kui palju toodet segada põhineb square footage keldris.Epoksüpõhine tuleb ravim lähemal viie- kuni kuuetunnise aknas.Laske segul seatud puutumata vähemalt 15 minutit.\nRakenda sealer põrandale ja lakke keldri seinad, kasutades 4-tollise pintsliga.Võsa sealer samal viisil, et teil oleks harja värvi.\nAseta rull ekraani ämbrisse segatud epoksü ja kasutada rulli katta coat seina.Korrake samme 3 ja 4 iga seina.Laske seinad öö läbi kuivada.\nKorrake samme 2, 3 ja 4. teine kiht katab valdkondi, ei saanud hea kattekihi esimese taotluse.\nKontrollige päevasel ajal ja öösel temperatuurid ja üldine temperatuur keldris enne algust projekti.Sest epoksü sealer efektiivselt seatud temperatuur ei tohi olla alla 40 kraadi Fahrenheiti ja on kõige parem rakendada temperatuuridel üle 50 kraadi.\nNõuandeid intervjuud turvakodud


2000 CAD et USD ᐈ Teisenda $2000 Kanada dollar sisse USA dollar\n2000 CAD et USD\nTe olete konverteerinud 2000 🇨🇦 Kanada dollar et 🇺🇸 USA dollar. Summa sõnades: kaks tuhat (Kanada dollar). Kõige täpsema tulemuse näitamiseks kasutame rahvusvahelist vahetuskurssi. Valuuta konverteerimine 2000 CAD et USD. Kui palju $2,000 Kanada dollar et USA dollar? — $1646.198 USD.Vaata tagasikäik USD et CAD.Võibolla võite olla huvitatud CAD USD Ajalooline diagramm, ja CAD USD Ajaloolised andmed vahetuskursi. Julgelt proovida teisendada rohkem...\nTeisenda 2000 Kanada dollar et USA dollar\nHindamise järgi: $0.823 USD (0.000707)0.0859%\nInverse: $1.215 CAD\nKas sa teadsid? Aasta tagasi, sellel päeval valuutakurss Kanada dollar et USA dollar oli: $0.739. Sellest alates on vahetuskurss kasvas aastaga 0.0844 USD (11.43%).\n2050 Kanada dollar et USA dollar2100 Kanada dollar et USA dollar2150 Kanada dollar et USA dollar2200 Kanada dollar et USA dollar2250 Kanada dollar et USA dollar4500 Kanada dollar et USA dollar9000 Kanada dollar et USA dollar18000 Kanada dollar et USA dollar36000 Kanada dollar et USA dollar72000 Kanada dollar et USA dollar3200 euro et Tai baat4500 Venemaa rubla et USA dollar10000 USA dollar et Austraalia dollar22.8 Hongkongi dollar et USA dollar0.99 USA dollar et Vietnami dong3.99 USA dollar et Kanada dollar11000 Hongkongi dollar et Taiwani dollar14.41 USA dollar et Taiwani dollar1 Araabia Ühendemiraatide dirhem et Iraani riaal9.99 USA dollar et Tai baat1 euro et Iraani riaal7000 euro et Iraani riaal100 USA dollar et Tai baat7000 euro et Araabia Ühendemiraatide dirhem\n2000 Kanada dollar et USA dollar2000 Kanada dollar et euro2000 Kanada dollar et Suurbritannia naelsterling2000 Kanada dollar et Šveitsi frank2000 Kanada dollar et Norra kroon2000 Kanada dollar et Taani kroon2000 Kanada dollar et Tšehhi kroon2000 Kanada dollar et Poola zlott2000 Kanada dollar et Austraalia dollar2000 Kanada dollar et Mehhiko peeso2000 Kanada dollar et Hongkongi dollar2000 Kanada dollar et Brasiilia reaal2000 Kanada dollar et India ruupia2000 Kanada dollar et Pakistani ruupia2000 Kanada dollar et Singapuri dollar2000 Kanada dollar et Uus-Meremaa dollar2000 Kanada dollar et Tai baat2000 Kanada dollar et Hiina jüaan2000 Kanada dollar et Jaapani jeen2000 Kanada dollar et Lõuna-Korea vonn2000 Kanada dollar et Nigeeria naira2000 Kanada dollar et Venemaa rubla2000 Kanada dollar et Ukraina grivnaKanada dollar rohkematele valuutadele...


Usherite Roll Teie Pulmas 💡 Pühad | ET.HomeInteriorz.com - 2019\nPõhiline Pühad Usherite roll\nErinevus groomsmenist ja usheritest\nKui palju sulle peaks olema?\nKeda peaksite küsima oma pulmas olejana\nKui tegemist on pulmapäeval, on suveüritustel nii palju tähtsaid rolle ja osalejaid, et see võib tunduda raske jälgida. Üks erilist rolli on see, et pulmapidu. Allpool arutleme seda, mida usher on, mida nad teevad, kui te neid vajate ja kuidas neid valida.\nKasutajad peaksid olema esimene naeratav nägu, mida teie külalised näevad teie pulmas saabumisel.\nUsher on tüüpiliselt abikaasa lähedane sõber või pereliige, kellele antakse roll ja kohustused täita pulmas.\nPulmateenuste osutaja töö on tervitada külalisi, levitada programme ja saata inimesi oma kohtadele. Need võivad aidata kaasa tseremoonia ettevalmistamisele, sealhulgas käitlemisülesannetele nagu toolide korraldamine või helisüsteemi katsetamine või mis tahes muud olulised viimase minuti ülesanded, mis aitaksid paaril suurel päeval.\nKuigi mõlemad rollid tähendavad tihedat sidet õnneliku paariga, on groomsmenid tavaliselt inimesed, kellel on paariga tihedam seos kui võistlejad. Mälestustöötajad ei ole mõnikord kaasatud enne pulmasündmustesse (nt bakalaureuse erakond) ja võivad olla pisut erinevad kui peigmehed. Nii sõpradele kui ka täiskasvanutele tuleks anda boutonnieresid, et aidata külastajatel neid tuvastada.\nMõnel pulmadel ei pruugi kahe vahel olla mingit vahet. Nad täidavad endiselt ülesandeid, mida tuleks tänada ja võib ka kaasata paarist ja pruudipallist fotodesse sõltuvalt päevade ajakavast.\nKuigi teenistujate ülesanded on piisavalt suured, et nõuda spetsiifilistest härradest sellesse rolli teenima, paluvad mõned abielupaarid, et nad täidaksid usheri ülesandeid lisaks oma rahvaste rollile.\nVäga juhuslikel pulmadel teevad mõned paarid soovi vahele jätta sõpradega ja võimaldada oma külalistele ise oma istekohti leida. Kui teie pulmapea ja teised pulmapidu liikmed hakkavad riietuma ja / või pildistama enne tseremooniat, on kasulik, et oleksid kindlad, et inimesed saaksid tuhandeid inimesi suunata, abistada puuetega inimesi ja vastata küsimustele. Eriti soovitan sõpradega, kui peate lahutamatult külalisi üksteisest eraldama või ennustama teisi istekohtade konflikte. Lõppkokkuvõttes on teie valik täiesti teie ja teie pulmapäeva jaoks vajalik.\nÜldreegel on iga 50 külalisaatja jaoks üks tõdejõudja. Ma pakun, et isegi väikeste pulmade puhul on teil ikkagi vähemalt kaks kohalejõudjat, et nad saaksid hoida üksteist. Samuti on kasulik, et teie pulmas oleks vähemalt kaks kohalejõudjat, nii et keegi ei jääks seisma ja ootaks, et ta viibib liiga kaua oma kohale.\nTraditsiooniliselt on meessoost meeleavaldajad, kuid kui teil on kaasaegne pulm, pole mingit põhjust lasta poisid tuua tseremoonia uksele tähelepanu keskpunkti! Valige pereliige, sugulased ja muud sugulased või teised inimesed, kelle lähedusse jõuate lähedale, kes ei sobinud suveõhtu poole.\nVeenduge, et need on inimesed, kes tunnevad kergesti võõrastega rääkimisega ja rõõmuga olla kasulikud.\nUuendatud Jessica Bishopi poolt 2016. aasta aprillis\nVideo Juhiseid: Usher Ft Kodak Black Roll in Peace Remix (Lovers and Friends).\nEelmine Artikkel Vabatahtlike etiketi juhised\nJärgmine Artikkel Kuidas panna sõitma\nNäitekõnad, Mis Annavad Sooviavaldusi Aastapäeval\nTalvised laste mängud lastele


Psühhoteraapia bakalaureus Praha - Psühhoteraapia BA 2017\nLiitu tasuta Psühhoteraapia bakaureuse kraadi õppimisvõimalused Praha ülikoolides - leia kogu info siit! Säästa aega ja võta ülikoolidega otse ühendust!\nPraha Psühhoteraapia bakalaureuse programmid ja kogu info ülikoolide kohta\nBakalaureusekraad on nelja-aastase bakalaureuse kraadi ja on standard kõrghariduse peaaegu kogu maailmas. Bakalaureuse kraadi võib teenitud riigi ülikoolide juures eraülikooli ühenduse kolledžid ja online-ülikoolid. Psühhoteraapia on lai mõiste kirjeldamiseks kasutatakse vaimse tervise ravi isikutele, kellel võib hädas emotsionaalne või psühholoogiline probleem, nagu ärevus, depressioon, narkootikumide kuritarvitamine, või need, kes tegelevad surma kallimale.Tšehhi on väljakujunenud ja teaduspõhise ülikoolihariduse. See on muutnud õppimise ini Praha üks lugupeetud õppekava 's Euroopas, sest see kasvatab vaimu loovust ja innovatsiooni õpilaste hulgas.See on suurim linn Tšehhi ja see 's üks olulisemaid teadus-ja koolituskeskused. Paljud haridusasutused asuvad siin tagatud, et õpilased nii kohalikke kui ka rahvusvahelisi on lai valik programme tegeleda viibimise ajal. Haridus mõjutab see linn väga positiivselt, pidades silmas sotsiaalseid, majanduskasvu.Leia vahetu info Praha ülikoolide kohta siit ja leia parimad Psühhoteraapia bakalaureuse programmid siit! Leia endale sobiv Praha ülikool!\n1 Tulemused Psühhoteraapia, Praha\nLink to and share "Psühhoteraapia bakalaureus Praha - Psühhoteraapia BA 2017"


Lapsed on siiralt tänulikud: vähekindlustatud pered said heategijatelt ligi 1500 kinki - Aitame aidata - sõbranna.ee\nLapsed on siiralt tänulikud: vähekindlustatud pered said heategijatelt ligi 1500 kinki\n18. detsember 2018, 10:26\nÜle-eestilise heategevusprojekti Inglipuu kõik 1330 kingitust on üle antud 35 omavalitsuse sotsiaaltöötajale ja valdav enamus kinkidest on jõudmas ka abivajajateni. Vähekindlustatud perede laste unistusi aitasid heategijad ellu viia ligi nelja nädala jooksul.\nEesti Sotsiaaltöö Assotsiatsiooni eestseisuse liige ja Põhja-Tallinna Sotsiaalhoolekande osakonna juhataja Mart-Peeter Erss sõnul kogusid laste soovid kokku kogutud sotsiaaltöötajad, kes on nende perede oludega kõige paremini kursis.\n«Näeme, et majandusel läheb hästi ja seetõttu ei oska me sageli isegi ette kujutadagi, et me seas on inimesi, kes kogevad vaesust» ütles Erss. «Selleks on väga erinevaid põhjuseid, miks Inglipuu laste peredel endil puuduvad vahendid kingituste ostmiseks. Näiteks oli Inglipuul väikese tüdruku soov, keda kasvatab tema vanaema. Vanaema aga saab üsna väikest pensioni ja kasvatab oma tütre last, kuna tema tütar ise on puudega,» jutustas Erss. «Kinnitan seda, et lapsed, kellele heategijad kinke tegid, neid tõesti väga ootavad ja vajavad. Olen väga tänulik kõigile neile, kes aitasid tuua pühadetunnet abivajavate perede lasteni.»\nHeategevusprojekti korraldajaks on Maxima Eesti. Jaeketi tegevjuhi kt Marko Põder tänab kõiki häid inimesi, kes pühade eel oma olulise panuse Inglipuu projekti andsid. «Täname südamest inimesi, kes otsustasid muuta jõulud eriliseks ka neil lastel, kelle pered elavad hetkel oludes, mis ei võimalda ise kingitusi osta. Kaheksandat aastat toimunud projekt tõestas, et meil Eestimaal on väga-väga palju suure südamega inimesi. Tänavu näitasid inimesed üles eriti kiiret reaktsiooni soovide täitmisel, nii et tuli ette sedagi, et kõigile ei jätkunudki soove täitmiseks,» rääkis Põder.\n«Nagu igal aastal tulevad jõulud, saame lubada, et aasta pärast on ka Inglipuu tagasi ning saame taas üheskoos teha jõulud eriliseks ka neil, kes abi eriti vajavad,» kinnitas Põder.\nInglipuu on Maxima Eesti iga-aastane jõulueelne heategevusprojekt. Tänavu ootas 44 Maxima kaupluses üle Eesti täitmist 1330 vähekindlustatud lapse kingisoovid.