Zoozi tegemised: 11/01/2011 - 12/01/2011\nNo tuli ikka veel üks postitus kõrvitsast :) Aga see supp oli nii hea, et pean kohe retsepti jagama.\n60 g (4 sl) võid1 suurema porru valge osa1 sibul 650 g juba puhastatud ja kuubikuteks tükeldatud kõrvitsat vett1 kg rannakarpe (umbes 1 võrgutäis)1 väike vars varssellerit1 küüs küüslauku3 peterselli vart1,25 dl kuiva valget veini0,5 dl 35 % rõõska koortsoolamusta pipart0,5 sidruni mahlServeerimiseks:3 sl hakitud värsket lehtpeterselli35% rõõska koort\nSulata pannil 2 sl võid (30 g), lisa 3/4 hakitud sibulast ja viilutatud porru ning hauta kaane all madalal kuumusel umbes 15 minutit, vajadusel lisa törts vett, et panni põhja kinni ei hakkaks.Lisa 1 sl võid, lase sel sulada. Lisa kõrvitsakuubikud ja hauta kaane all aeg-ajalt segades umbes 15 minutit. Kui vedelikku on vähe, lisa törts vett.Pese ja puhasta rannakarbid jooksva külma vee all. Katkised ja need, mis kergelt koputades ei sulgu, viska minema.Sulata teisel suurel pannil 1 sl võid, lisa peenelt hakitud varsseller, ülejäänud sibul ja viilutatud küüslauk ning petersellivarred. Hauta tasasel tulel, kuni sibul ja küüslauk on pehmed. Lisa valge vein ja rannakarbid, kata kaanega ja hauta umbes 4-5 minutit, kuni karbid on avanenud.Tõsta valmis rannakarbid eraldi kaussi. Need, mis pole avanenud, viska minema. Eemalda pannilt petersellivarred, vala hautamisvedelik mõõtekannu ja lisa nii palju keeva vett, et oleks kokku 6 dl. Vala vedelik potti, lisa teiselt pannilt kõrvitsasegu, lase keema tõusta, alanda kuumust ja keeda, kuni kõrvits on pehme. Püreesta. Lisa rõõsk koor. Maitsesta soola-pipraga.Eemalda rannakarpidest liha ja lisa supile. Jäta mõned ilusamad kaunistuseks. Kuumuta supp läbi ja lisa sidrunimahl.Serveerides nirista peale rõõska koort ja puista peale hakitud lehtpeterselli. Kaunista rannakarpidega.\nAllikas: mugandatud raamatust "Roast Figs, Sugar Snow" D. Henry\n1 küülik1 suur sibul2 küünt küüslauku1 roheline paprika1 punane paprika1 väiksem punane tšillipipar1 suur tomat4 dl kanapuljongit1 tl soola1 tl jahvatatud musta pipart2-2,5 dl kookoskreemi (kreemjat kookospiima)\nTükelda küülik umbes 8 tükiks ja pruunista õlis. Tõsta lihatükid haudepotti. Hauta samal pannil tükeldatud sibul, küüslauk, poolitatud ja seemned eemaldatud ning seejärel ribadeks lõigatud paprikad ja tšilli. Hauta seni, kuni sibul on muutunud klaasjaks. Lisa haudepotti.Koori tomatid. Seda on lihtsam teha, kui teed tomatile ristikujulise sisselõike ja kastad tomati mõneks sekundiks keeva vette. Eemalda kooritud tomatitelt seemned ja lõika väikesteks kuubikuteks. Lisa haudepotti koos kanapuljongiga. Maitsesta soola-pipraga.Lase keema tõusta, alanda kuumust ja hauta tasasel tulel 1-1,5 tundi.Kui liha on pehme, tõsta see potist välja ja hoia soojas. Redutseeri kastet. Lisa kookoskreem ja küülikutükid ning kuumuta läbi. Vajadusel maitsesta.\nAllikas: Allrecipes, veidi mugandatud Posted by\nMarineeritud heeringas laimiga\n2 suurt tervet soolaheeringat *2 väikest punast sibulat1 laim\nMarinaad:0,5 dl 30 % äädikat4 dl vett1,5 dl suhkrut2 loorberilehte1 sl erinevaid piprateri (must pipar, valge pipar, roheline pipar, roseepipar)\n* Võib kasutada ka juba puhastatud heeringafileed. Kasutasin seda, mis on vaakumis ja õlita, väga hea jäi. Kui aga kasutada heeringafileed õlis, siis patsuta köögipaberiga kuivaks.\nSega kokku marinaadiained, lase keema tõusta ja seejärel lase jahtuda.Eemalda heeringate küljest uimed, sisikond ja õhuke kõhuäär. Pese kõhuõõnsus ja kuivata köögipaberiga.Tükelda kalad põikisuunas koos selgrooga. Lao heeringatükid vaheldumisi koos sibularõngaste ja õhukeste laimiviiludega. Kalla peale marinaad ja lase paar päeva külmas maitsestuda.\nAllikas: Eesti ajakirjandus\nReactions: Nov 24, 2011\n200 g võid200 g tumedat šokolaadi250 g suhkrut5 muna1 kuhjaga sl jahu1-1,5 tl tšillipulbrit (mina kasutan kuivatatud tšillihelbeid, mida siis ise jahvatan)\nSulata või ja šokolaad väikeses potis nõrgal tulel. Kalla suuremasse kaussi, lisa suhkur ja lase veidi jahtuda. Sega juurde ükshaaval munad. Lisa jahu ja tšillipulber ning sega hoolega.Jaga tainas muffinivormidesse ja küpseta 200-kraadises ahjus 10-12 minutit. Lase muffinitel veidi vormis jahtuda, siis tõsta metallrestile lõplikult jahtuma. Jahtunud koogid vajuvad veidi kokku :)\nMaroko lambaliha tagine viigimarjade ja ploomidega\n1 kg lambaliha3-4 sl õli2 sibulat3 küünt küüslauku1 tl soola1 tl jahvatatud ingveripulbrit0,5 tl jahvatatud musta pipart0,5 tl jahvatatud valget pipart0,5 tl ras el hanout maitseainesegu*0,5 g safranit0,5 tl kurkumit1 kaneelipulk3 dl vett\n250 g kuivatatud musti ploome200 g pehmeid kuivatatud viigimarju1,5-2 dl vett3 sl vedelat mett1 tl kaneeli\nväike peotäis värsket koriandrit2-3 tl röstitud seesamiseemneid\n*Ras el hanout-Maroko maitseainesegu:\n2 tl jahvatatud ingveripulbrit2 tl javatatud kardemoni2 tl jahvatatud maasist (saab nt Tallinast Piprapoest)1 tl jahvatatud kaneeli1 tl jahvatatud vürtspipart1 tl jahvatatud koriandrit1 tl riivitud muskaatpähklit1 tl kurkumit0,5 tl jahvatatud musta pipart0,5 tl jahvatatud valget pipart0,5 tl jahvatatud aniisiseemneid0,25 tl jahvatatud nelki\nSega kõik komponendid kokku. Säilita õhukindlas klaaspurgis. Kasuta marokopäraste roogade maitsestamisel. Vaata näiteks seda retsepti - Maroko läätsesupp.\nTükelda lambaliha kuubikuteks ja pruunista jao kaupa õlis. Lisa peenelt hakitud sibul ja küüslauk ning maitseained, kuumuta segades mõned minutid. Siis lisa vesi, lase keema tõusta, alanda kuumust ja hauta kaane all umbes 2-2,5 tundi, kuni liha on täiesti pehme. Vajadusel maitsesta soola-pipraga.Umbes pool tundi enne liha valmimist pane viigimarjad ja mustad ploomid väikesse potti, vala nii palju vett, et puuviljad oleksid vaevu veega kaetud ja keeda tasasel tulel 15-20 minutit, kuni vesi on kadunud ja kuivatatud puuviljad paisunud. Sega juurde kaneel ja mesi ning tõsta liha juurde. Sega läbi.\nServeerimisel puista peale hakitud värsket koriandrit ja kuival ning kuumal pannil röstitud seesamiseemneid.Juurde paku kuskussi.\nAllikas: mugandatud Moroccan Food lehelt\nKõrvitsa Tarte Tatin ehk pahupidi kõrvitsapirukas gratineeritud kitsejuustu ja rukolasalatiga\nSeda pirukat pakun ma tavaliselt külalistele, tahtes neid üllatada, et kui head asja saab teha kõrvitsast. Nüüd hiljuti tegin aga niisama kodus õhtusöögiks. Sõime kolmekesi terve piruka :)\nMuide, nüüd on mul kõrvits otsas ka. Seega kõrvitsateemaliste postitustega lähiajal rohkem ei tüüta :)\n5 oksakest värsket tüümiani\nVala potti mesi ja palsamiäädikat ning keeda tasasel tulel siirupiks. Lisa jahtuvasse siirupisse tüümianioksad.\nKoori kõrvits, eemalda südamik ja tükelda suuremateks kuubikuteks. Rösti kõrvitsad pannil võis küüslaugu ja 4 sl palsamiäädika-meesiirupiga ning maitsesta riivitud muskaatpähkli, soola ja pipraga.\nVala 24 cm läbimõõduga ümmargusse ahjuvormi või pannile (mida võib ahjus kasutada) ühtlase õhukese kihina ülejäänud palsamiäädika-meesiirup. Kata tihedalt üksteise kõrvale lükitud kõrvitsatükkidega. Peale aseta lehttainas, mille servad pööra kõrvitsatükkide ja panni vahele. Küpseta 200-kraadises ahjus 15-20 minutit.\nValmis kõrvitsapirukas kummuta ettevaatlikult ahjuplaadile ning laota peale kitsejuustutükid. Pane veel 5 minutiks ahju.\nSalati valmistamiseks rösti kuival kuumal pannil kõrvitsaseemned, jahuta. Sega omavahel kõrvitsaseemned ja rukola, lisa oliiviõli ja maitsesta soola-pipraga.\nPaku sooja kõrvitsapirukat rukola-kõrvitsaseemnesalatiga.\nAllikas: veidi mugandatud ajakirjast Oma Maitse\n3 muna (eralda kollased valgetest)1 dl suhkrut500 g kohupiima (kasutasin Saida)3 sl piima1 tl vanillisuhkrut3 sl mannat1 dl rosinaid või kuivatatud jõhvikaid (soovi korral)\nVahusta munakollased suhkruga, lisa kohupiim, piim, vanillisuhkur, manna ja soovi korral rosinad. Sega ühtlaseks. Viimasena lisa kõvaks vahuks vahustatud munavalged.Kalla segu võitatud ahjuvormi ja küpseta 200-kraadises ahjus 40 minutit.\nServeeri soojalt või jahtunult kisselli (pildil tikrimoosist tehtud kissell) või külma piimaga.\nAllikas : Nami-Nami\n3 sl oliiviõli1 sibul, peenelt hakitud2 vart varssellerit, peenelt hakitud3 küünt küüslauku, peenelt hakitud1 sl jahvatatud vürtsköömneid0,5 sl jahvatatud koriandriseemneid2 tl ras el hanout*250 g punaseid läätsesid1 purk (400 g) purustatud tomateid1,2 l kanapuljongitsoolamusta pipart6 sl hakitud värsket koriandrit\nPraetud tšilli-sibula lisand:2 sibulalt, väga õhukeselt viilutatud2 sl oliiviõli0,5 tl jahvatatud kaneeli2 tl tumedat muscovado suhkrut1 punane tšillipipar, poolitatud, seemned eemaldatud ja peenelt hakitud0,5 väikese sidruni mahl\nServeerimiseks:Kreeka jogurtithakitud värsket koriandrit\n*Ras el hanout- Maroko maitseainesegu: internetist leiab palju erinevaid retsepte, siin üks nendest.\n2 tl jahvatatud ingveripulbrit2 tl javatatud kardemoni2 tl jahvatatud maasist (saab nt Tallinast Piprapoest)1 tl jahvatatud kaneeli1 tl jahvatatud vürtspipart1 tl jahvatatud koriandriseemneid1 tl riivitud muskaatpähklit1 tl kurkumit0,5 tl jahvatatud musta pipart0,5 tl jahvatatud valget pipart0,5 tl jahvatatud aniisiseemneid0,25 tl jahvatatud nelki\nSega kõik komponendid kokku. Säilita õhukindlas klaaspurgis. Kasuta marokopäraste roogade maitsestamisel. Proovi nt seda rooga-Maroko lambalihahautis viigimarjade ja ploomidega.\nAllikas: Moroccan Food\nSupi valmistamiseks kuumuta paksupõhjalises potis õli, lisa sibul ja varsseller. Kuumuta kuni need on pehmed, kuid ära pruunista. Lisa küüslauk, jahvatatud vürtsköömned, jahvatatud koriandriseemned ja ras el hanout. Kuumuta segades 1 minut.Lisa külma veega pestud ja nõrutatud läätsed, purustatud tomatid ja kanapuljong. Lase keema tõusta, alanda kuumust ja keeda tasasel tulel umbes 30 minutit, kuni läätsed on pehmed.Maitsesta soola-pipraga ning sega sisse hakitud koriander.\nPraetud tšilli-sibula lisandi jaoks pruunista kiiresti õlis sibulad. Lisa kaneel, suhkur ja tšilli. Sega ja kui suhkur on sulanud, lisa sidrunimahl.\nServeeri suppi törtsu Kreeka jogurti ja tšilli-sibula lisandiga. Kaunistuseks puista peale hakitud värsket koriandrit.\nAllikas: mugandatud raamatust "Food from Plenty" D. Henry\n2 küünt küüslauku1 sibul3 porgandit2 sl õli250 g risotoriisi1 dl kuiva valget veini1 l kuuma köögiviljapuljongit3 kuhjaga sl hakitud värsket münti50 g riivitud Parmesani juustusoola musta pipart\nKaunistamine:3 sl hakitud sarapuupähkleidriivitud Parmesani juustuvärskeid mündilehti\nKoori ja haki peenelt sibul ja küüslauk. Riivi kaks porgandit jämeda riiviga, kolmas aga viiluta hästi õhukeselt, nt koorimosnoaga.Kuumuta paksupõhjalises potis õli, lisa sibul ja küüslauk ning hauta klaasjaks. Ära pruunista. Lisa riis ja kuumuta pidevalt segades, kuni riis muutub klaasjaks. Lisa valge vein ja sega, kuni vein on imendunud.Lisa porgandid ja kuumuta veel veidi. Lisa kulbikaupa kuuma puljongit riisile, iga kord senikaua segades, kuni puljong on riisi sisse imendunud. Siis lisa järgmine kulbitäis puljongit jne, kuni kogu puljong on riisile lisatud, ning riis ja porgand on peaaegu pehmed, umbes 15-20 minutit. Lisa hakitud münt ja maitsesta soola-pipraga. Kuumuta mõni minut. Tõsta tulelt ja sega sisse riivitud Parmesani juust.Serveerimisel puista peale riivitud Parmesani juustu, hakitud sarapuupähkleid ja mündilehti.\nAllikas: idee Soome ajakirjandusest\nReactions: Nov 12, 2011\nSafrani ja valge šokolaadi saiad\nUmbes 25 tükki:\n50 g võid2,5 dl piima25 g pärmi125 g kohupiimasuur näpuotsatäis safranit 0.75 dl suhkrut0,25 tl soola8-9 dl jahu\nTäidis:25 g toasooja võid200 g valget šokolaadi\nPeale:1 väike lahtiklopitud muna0,5 dl seedermänniseemneid või päevalilleseemneidtuhksuhkrut\nSulata või ja lisa piim, soojenda segu käesoojaks. Murenda sisse pärm. Sega juurde kohupiim, safran, suhkur ja sool ning jahu. Sõtku kuni tainas tuleb kausi ja käte küljest lahti. Kata puhta köögirätikuga ja lase 30 minutit soojas kerkida.Rulli tainas suureks plaadiks, kata pehme võiga ja puista peale riivitud valge šokolaad. Keera rulli ja lõika 1-1,5 cm tükid. Tõsta küpsetuspaberiga kaetud ahjuplaadile, kata puhta köögirätikuga ja lase veel soojas 20-30 minutit kerkida.Määri pealt munaga ja puista peale seedermänniseemneid. Küpseta 225-kraadises ahjus 6-8 minutit.Lase jahtuda ja enne serveerimist puista peale tuhksuhkrut.\nPõhi:155 g jahu100 g külma võid2 tl suhkrut4 sl jääkülma vett\nTäidis:750 g puhastatud kõrvitsat2 muna150-185 g heledat muscovado suhkrut1 dl 35 % rõõska koort1 sl magusat šerrit või brändit0,5 tl jahvatatud ingverit0,5 tl riivitud muskaatpähklit1 tl jahvatatud kaneeli\nPõhja valmistamiseks näpi külm või jahu ja suhkruga puruseks, lisa külm vesi ja sega kiirelt tainaks kokku. Keera tainas toidukilesse ja pane 20 minutiks külma.Vooderda 22-24 cm läbimõõduga kõrge äärega koogivormi põhi ja ääred, kata toidukilega ja pane veel 20 minutiks külma.Pimeküpseta põhja 180-kraadises ahjus 10 minutit, eemalda küpsetuspaber ja sellel olev raskus ning küpseta veel 10 minutit, kuni põhi on helekollane. Jahuta.Hauta tükeldatud kõrvits pehmeks ja püreesta. Pressi püree läbi sõela ja jahuta.Vahusta munad suhkruga, lisa jahutatud kõrvitsapüree, rõõsk koor ja maitseained. Vala põhjale ja küpseta 180-kraadises ahjus umbes 1 tund, kuni täidis on kenasti hüübinud.Lase enne serveerimist täielikult jahtuda.Paku koos vahukoorega.\nAllikas: mugandatud raamatust "Sweet Food"\nEtioopia vürtsikas kõrvitsasupp\nMõnus kõrvitsasupp, mis on maitsestatud Etioopia maitseaineseguga "berbere". Supp on vürtsikas!\nBerbere - Etioopia vürtsikas maitseainesegu:2 tl vürtsköömneid8 tera nelki1 tl kardemoni seemneid0,5 tl musta pipra teri1 tl lambaläätse seemneid (saab nt Tallinas Piprapoest)1 tl koriandri seemneid8 väikest kuivatatud punast tšillipipart0,5 tl jahvatatud ingveripulbrit0,25 tl jahvatatud vürtspipart0,25 tl kurkumit1 tl soola0,25 tl jahvatatud kaneeli3 sl paprikapulbrit\nSupp:2 sl õli1 suur sibul5 cm tükk ingverit750 g kõrvitsat5 dl vett3 sl tomatipastatsoola\nServeerimiseks:Kreeka jogurtitväike kimp koriandrit\nBerbere valmistamiseks kuumuta kuumal kuival pannil vürtsköömneid, nelki, kardemoni, musta pipart, lambaläätse seemneid, koriandri seemneid ja tšillisid pidevalt segades umbes 2 minutit. Jahuta ja uhmerda uhmris peeneks pulbriks. Lisa ingver, vürtspipar, kurkum, sool, kaneel ja paprika. Sega hästi läbi.Maitseainesegu tuleb rohkem kui supis vaja. Ülejäänud maitseainesegu säilita õhukindlas klaaspurgis. Kuumuta potis õli, lisa hakitud sibul ja hauta sibul selles pehmeks ning kui sibul hakkab kergelt pruunistuma, lisa hästi peenelt hakitud ingver ja 2 tl berbere maitseainesegu, sega ja kuumuta 2 minutit.Lisa puhastatud ja kuubikuteks tükeldatud kõrvits, sega hästi läbi. Lisa tomatipasta, vesi ja maitsesta soolaga.Kata kaanega ja lase keema tõusta. Keeda tasasel tulel 15-20 minutit, kuni kõrvits on pehme. Vajadusel maitsesta.Serveeri Kreeka jogurti ja hakitud koriandriga.\nVaata ka kõrvitsateemalist kooskokkamist Nami-Namis.\nAllikas: "Food from Plenty" Diana Henry\nReactions: Nov 9, 2011\nRevideerisin sügavkülma ja leidsin paki mämmi, mis oli sinna lihavõttepühadest ununenud. Osa sõin niisama ja ülejäänust tegin mõnusaid muffineid.\n75 g sulatatud võid2 dl suhkrut2 muna2,5 dl mämmi3,5 dl jahu1,5 tl küpsetuspulbrit1,5 dl piima\nVahusta munad suhkruga, lisa mämm. Sega jahu küpsetuspulbriga ja lisa vaheldumisi piimaga mämmi-munavahule. Viimasena sega sisse sulavõi.Jaga tainas muffinivormidesse ja küpseta 200-kraadises ahjus umbes 20 minutit.\n900 g juba puhastatud kõrvitsat, 2 cm kuubikutena3 sl oliiviõli250 g rohelisi või pruune läätsesid1 väike sibul1 väike sellerivars1 sl võid2 sl peenelt hakitud värsket lehtpetersellisoolamusta pipart250 g pehmet kitsejuustu\nKaste:1 sl valget veiniäädikatu 0,5 tl Dijoni sinepit8 sl külmpressitud oliiviõliu 0,5 tl suhkrut\nKuumuta ahi 180 kraadini. Pane kõrvitsakuubikud ahjupannile, maitsesta soola-pipraga ja ning nirista peale oliiviõli, jättes 0,5 sl õli alles. Sega läbi. Küpseta kõrvitsatükke ahjus 15-20 minutit, aeg-ajalt segades, kuni kõrvits on pehme.Samal ajal kui kõrvits ahjus küpseb, keeda läätsed. Loputa läätsed külma veega, nõruta ja pane potti. Vala peale külm vesi ja lase keema tõusta. Alanda kuumust ja keeda tasasel tulel 15-30 minutit (oleneb läätsedest), kuni läätsed on pehmed, kuid mitte pudruks keenud. Et mitte pudruks keeta, ära neid keetmise ajal sega.Nõruta valmis läätsed.Kuumuta pannil 1 sl võid ja 0,5 sl õli, lisa peenelt hakitud sibul ja varsseller, hauta pehmenemiseni, kuid ära pruunista.Kastme valmistamiseks sega kõik kastme ained kokku. Kontrolli maitset!Kui sibul ja varsseller on pehmed lisa keedetud ja nõrutatud läätsed ja hauta, kuni kogu pannil olev vedelik on aurustunud. lisa 2/3 kastmest, hakitud petersell ja maitsesta hoolega soola ning pipraga.Tõsta serveerimistaldrikule kõigepealt läätsed, siis kõrvitsakuubikud ning siis murenda peale kitsejuust ja viimasena nirista peale kastet.\nAllikas: mugandatud raamatust "Roast Figs, Sugar Snow" Diana Henry\nReactions: Nov 7, 2011\nMustasõstra-vaniljevaht:2,5 dl vahustatavat vaniljekastet (nt Flora Vanilla-mina ostsin Prismast)200 g musti sõstraid (kui kasutad külmutatud, siis sulata need enne üles)1 sl vanillisuhkrut (kui sinu jaoks on vaht hapu, lisa tavalist suhkrut juurde)\nPurukate:2 tk Digestive küpsist2 sl purustatud mandleid (mul seekord ei olnud, kasutasin mandlilaastusid)2 sl fariinsuhkrut\nŠokolaadist kaunistus:30 g valget šokolaadi\nValmista esmalt šokolaadikaunistus. Selleks sulata šokolaad vesivannis. Pane veidi jahtunud šokolaad kondiitrikotti ja pritsi küpsetuspaberile meelepärased ornamendid. Tõsta siis koos küpsetuspaberiga sügavkülma tahenema. Kui šokolaad on tahenenud, eemalda kaunistus ettevaatlikult küpsetuspaberilt.Vahusta vanillikaste paksuks vahuks. Püreesta mustad sõstrad vanillisuhkruga ja sega vanillivahu juurde. Jaga valmis vaht magustoidupokaalidesse.Purukatte jaoks purusta küpsised ja sega fariinsuhkru ning mandlipuruga. Tõsta küpsise-mandlipuru mustasõstra-vaniljevahu peale ja kaunista šokolaadiga.Serveeri kohe.\nAllikas: ajakiri Maku\nReactions: Nov 6, 2011\n2 sl võid1 keskmise suurusega punane sibul600 g punast kapsast1 suurem ja magusam õun3 sl palsamiäädikat 2 sl muscovado pruuni suhkrut1 tl mixed spice vürtsisegu* (võid asendada ka 0,5-1 tl piparkoogimaitseainega)50 g kuivatatud jõhvikaid100 g jõhvikaid (võivad ka külmutatud olla)soolapipart\nSulata paksupõhjalises potis või, lisa viilutatud punane sibul ja kuumuta sibula pehmenemiseni, kuid ära pruunista. Lõika kapsas peenikesteks ribadeks, koori ja tükelda õun ning lisa potti. Samuti lisa jõhvikad, äädikas, suhkur, vürtsisegu. Maitsesta soola ja pipraga. Sega korralikult läbi ja kata kaanega ning hauta aeg-ajalt segades madalal kuumusel umbes 30-45 minutit. Mina serveerisin seda lambaliha juurde.\n*Mixed spice vürtsisegu:1,5 sl koriandriseemneid2,5 cm jupp tükkideks murtud kaneelikoort4 tera nelki0,5 tl terveid või 0,25 tl jahvatatud vürtspipart1,5 tl värskelt riivitud muskaatpähklit1 tl ingveripulbrit\nSega kõik ained omavahel ja jahvata peeneks pulbriks. Säilita õhukindlas klaaspurgis. Inglased kasutavad seda vürtsisegu kookide ja pudingute maitsestamiseks.(Nami-Nami)\nKuna sai lahti lõigatud hiiglasuur kõrvits, siis postitusi kõrvitsast tuleb ka üksjagu :)\n300 g puhastatud kõrvitsat1 suurem õun2 apelsini mahl ja riivitud koor3 sl vedelat mett1/3 tl jahvatatud kaneeli\nKaunistuseks:50 g hakitud meelepäraseid pähkleid1 dl vahukoort või kohupiimakreemi\nLõika kõrvits ja kooritud õun kuubikuteks ning pane potti. Lisa mesi, kaneel ning apelsinide mahl ja riivitud koor. Hauta tasasel tulel 10-15 minutit, kuni kõrvits ja õun on pehme. lase veidi jahtuda, siis püreesta ja lase täielikult ära jahtuda.Jaga jahtunud kreem magustoidupokaalidesse, kaunista kohupiimakreemi või vahukoore ning hakitud pähklitega.\nAllikas: veidi mugandatud Vene ajakirjandusest\nReactions: Nov 4, 2011\nKõrvitsa ja ricottaga täidetud teokarbipasta tomatikastmes\n250 g teokarbikujulist pastat\n450 g kõrvitsat, kooritud ja tükeldatud väikesteks kuubikuteks150 g tükk taisemat suitsupeekonit, tükeldatud väikesteks kuubikuteks\n50 g peenelt riivitud Parmesani juustu\npeotäis värsket basiilikut (sobib ka salvei-pane vastavalt maitsele)\n1 purk (400 g) purustatud tomatit\nKoori kõrvits ja lõika väikesteks kuubikuteks. Eemalda peekonilt kamar ja lõika ka väikesteks kuubikuteks ning pane koos kõrvitsaga küpsetuspaberiga kaetud ahjuplaadile ja rösti neid 200-kraadises ahjus 10-15 minutit, kuni kõrvits on peaaegu pehme. Jahuta.\nKeeda teokarbipasta soolaga maitsestatud vees vastavalt õpetusele pehmeks, loputa külma veega ja nõruta.Sega kausis kokku ricotta, riivitud Parmesani juust, hakitud basiilik või salvei ning kõrvitsa-peekonisegu. Maitsesta soola ja pipraga.Täida saadud seguga teokarbipasta.Kastme jaoks sega kokku purustatud tomatid, puljong ja purustatud küüslauk, maitsesta soola-pipraga ja vala kaste ahjuvormi. Lisa ka kirsstomatid ja täidetud pasta. Puista igale teokarbile peale riivitud mozzarellat.Küpseta 200-kraadises ahjus umbes 30 minutit.\nAllikas: mugandatud Donna Hay retseptist\nReactions: Nov 3, 2011\nAeglaselt küpsetatud tallekints röstitud sibula ja fariinsuhkruga\nÜks 2,5 kg noore lamba- või tallekintsu2 sl piparmündiželeed1 tl vett\nPurukate:6 sl kuivatatud ja röstitud sibulahelbeid0,5 dl fariinsuhkrut0,5 dl hakitud värsket rosmariini1-1,5 sl soola1,5 tl musta pipart\nVõta umbes 2 tundi enne liha küpsetamist lambakints külmast välja soojenema. Sulata piparmündiželee tilga veega ja määri sellega kints kokku.Sega purukatte komponendid kokku ja kata sellega lambakints.Küpseta liha 100-kraadises ahjus umbes 3,5-4 tundi ehk kuni lihatermomeeter näitab kõige paksemast kohast 65 kraadi.Tõsta valmis liha ahjust ja kata 15 minutiks fooliumiga.\n2 sl võid1 väike sibul2 küünt küüslauku1,5 tl jahvatatud vürtsköömneid500 g pastinaaki5 dl köögiviljapuljongit400 g kuumsuitsuturska vm kuumsuitsutatud kala2-2,5 dl piimasoolamusta piparthakitud murulauku või lehtpeterselli vm maitserohelist\nHaki sibul ja küüslauk peenelt ning pruunista kergelt koos kuubikuteks hakitud pastinaagiga. Lisa vürtsköömen ja kuumuta veel minut aega. Lisa puljong, lase keema tõusta ja alanda siis kuumust ja keeda tasasel tulel kuni pastinaak on pehme. Lisa 250 g puhastatud suitsukala ja keeda veel 5 minutit. Tõsta tulelt ja püreesta. Vala juurde piim ja lase uuesti keema tõusta. maitsesta soola ja pipraga.Serveerimisel puista peale suitsukala ja maitserohelist.\nTainas:50 g värsket pärmi5 dl piima2 dl suhkrut1 muna1 tl soola13 -15 dl jahu2 dl peenelt riivitud porgandit150 g toasooja võid\nTäidis:3 dl peenelt riivitud porgandit100 g sulatatud võid1 dl fariinsuhkrut1 tl kaneeli\nGlasuur:100 g maitsestamata toorjuustu1 dl tuhksuhkrut\nLahusta pärm käesoojas piimas. Lisa suhkur, sool ja muna. Lisa jahu vaheldumisi koos riivitud porgandiga. Viimasena sõtku sisse toasoe või. Kergita tainast 30 minutit.Täidise jaoks sega sulatatud või riivitud porgandiga, lisa fariinsuhkur ja kaneel.Rulli kerkinud tainas suureks plaadiks, määri peale täidis ja keera rulli. Lõika umbes 3 cm suuresed tükid ja tõsta kergelt määritud muffinivormidesse 20 minutiks kerkima.Küpseta 225-kraadises ahjus 10-15 minutit.Glasuuri jaoks sega toorjuust tuhksuhkruga ja kata sellega jahtunud saiakesed.\nMaroko lambaliha tagine viigimarjade ja ploomidega...\nKõrvitsa Tarte Tatin ehk pahupidi kõrvitsapirukas ...\nKõrvitsa ja ricottaga täidetud teokarbipasta tomat...\nAeglaselt küpsetatud tallekints röstitud sibula ja...


“Eesti kunsti ajalugu 6: 1940–1991”, 1. osa (koostanud Jaak Kangilaski) — Eesti Kunstiakadeemia\nAkadeemiaUudised“Eesti kunsti ajalugu 6: 1940–1991”, 1. osa (koostanud Jaak Kangilaski)\nPool sajandit – 1940–1991 – oli Eesti totalitaarsete võõrvõimude poolt ikestatud, olles lühikest aega natsliku Saksamaa, aga peamiselt Nõukogude Liidu valitsuse all. Nõukogude režiimi kunstipoliitika oli keerulisem, kui totalitaarsuse mõiste eeldab. Võimude eesmärk oli kasutada kunsti propagandavahendina, kuid ainult sunniga polnud selle saavutamine võimalik. Stalinismi võimutsemise aegset, aga veel enam hilisemat kunstielu seletab paremini võrdlus absolutistliku seisusliku ühiskonnaga, kus riigivõim iga seisust ja eluala omamoodi patroneeris, kehtestades neile küll nõudmised, keelud ja piirangud, kuid võimaldades ka privileege ja andes teatud kindlustunde. Teisiti kui turumajanduslikus demokraatlikus ühiskonnas toimus kunsti rahastamine ja eksponeerimine ning teistsugune oli kunstikriitika ja kunstnikke koondava organisatsiooni roll.\nOkupatsioonide aeg on pärandanud väga erinevaid kunstiteoseid, näiteks selliseid, mis püüdlikult täitsid võimude tellimust, aga ka selliseid, mis võimumeelse pealkirjaga õigustasid vormiuuendusi või peitsid opositsioonilist allteksti, kõige rohkem aga selliseid, mis oma esteetilise kvaliteediga olid vastukaaluks Nõukogude tegelikkusele. Okupatsioonide vältel loodud kunsti tähendust, tema loovust, uuenduslikkust ning suhet kehtinud piirangute ja nõudmistega saab mõista ainult loomisaegset ühiskondlikku ja kultuurikonteksti arvestades.\n50 võõrvõimu aastat Eestis ei olnud kaugeltki ühesugused, selle aja jooksul muutus oluliselt ka kunstipoliitika ja kogu kunstielu. Seetõttu on eesti kunsti ajaloo selle poolsajandi jälgimisel ja periodiseerimisel poliitiliste muutuste arvestamine vältimatu. Materjal ongi vastavalt jaotatud. Käesolev 6. köite esimene osa käsitleb iseseisvuse kaotamist, lühikest Saksa aega, paguluse algust, stalinismi pealetungi ja sellele järgnenud Nõukogude süsteemi lõtvumise ajajärku.\nKoostaja ja toimetaja Jaak Kangilaski\nPeatoimetaja Krista Kodres\nToimetaja Eneken Helme\nTõlkijad Krista Mits, Tiina Randviir\n504 lk eesti ja inglise keeles\nEesti Kunstiakadeemia & SA Kultuurileht, 2013\nViimati muudetud 25. oktoober 2013


Valge erütrotsüütide tekkimine igakuise hilinemise korral\nNoormehe menstruaaltsükkel, kellel pole terviseprobleeme, on umbes kakskümmend kuus päeva. Menstruatsiooni hilinemise kohta võib öelda juhul, kui "külalised" ei tule ja kümnendal päeval pärast seda perioodi. Kui eneseanalüüs näitas igakuise ja valge lühenemise viivitust, on äärmiselt oluline hoolikalt uurida viimase struktuuri ja olemust.\nSee on üsna murettekitav sümptom ja mida varem naine otsib meditsiinilist abi, seda suurem on taastumise võimalus.\nNende sümptomite kombinatsioon võib rääkida mitte ainult patoloogia arengust, vaid ka standardsete füsioloogiliste protsesside esinemisest.\nValge verejooksu esinemise põhjused menstruatsiooni hilinemise ajal võivad olla:\nsuguelundite patoloogilised protsessid.\nSümptomid sunnib tõsiselt mures naist otsima abi günekoloogi, sageli esinevad taustal tahes rikkumisi näiliselt täiesti häälestatud süsteem, mis reguleerib toimimine munasarjad, ja teiste organite reproduktiivse sfääri.\nKõige sagedasem valge lagunemise põhjus on hüpotüreoidism, mida iseloomustab triiodotiüniini ja türoksiini tootmise vähenemine.\n"Hormoonide meeleolu" mõjutab suguelundite reproduktiivset funktsiooni, viib menstruaaltsükli häireid ja kummaliste sekrete ilmumist.\nTeine põhjus patoloogilist protsessi saab tekkinud foonil suhteliselt kõrged tootmiskulud folliikulite (provotseerida folliikulite küpsemise) ja luteiniseeriv hormoon (vastutab aktiivsuse sugunäärmete) hormoonid vähenevad munasarjafunktsioonile. See on tüüpiline naistele, kellel on hüpofüüsi kasvajate hormonaalne aktiveerimine.\nMenstruatsiooni viivituse taustal võib esile kerkida valge vereeritus, mis võib põhjustada palju vähem sügavat põhjust. Sageli esinevad need sümptomid kauaoodatud (või mitte) raseduse algusega. Sellisel juhul moodustuvad emakakaela infektsioonide kaitsmiseks emakakaela kanali õrnalt sulguvad valged.\nRasedust iseloomustavad järgmised tunnused:\nülitundlikkus ja rindade suurenemine;\nTäpne põhjus saab määrata ainult analüüsi abil. Sellepärast on optimaalne lahendus antud juhul kvalifitseeritud günekoloogile.\nNaisorganism reageerib emotsionaalse sfääri muutustele väga tundlikult. Reproduktiivses keskkonnas esinevate patoloogiliste protsesside põhjused võivad olla:\nnõrk vaimne töö;\nstressirohke või äärmuslik olukord tööl.\nSellisel juhul ei muutu patoloogilised muutused püsivaks ja pärast olukorra stabiliseerumist ning pärast rahulikku puhata kõik häirivad sümptomid on kadunud.\nMenstruaaltsükli- ja valgejärgse täitmise edasilükkamine võib käivitada mõni muu günekoloogiline haigus. Peamine sümptom on raskekujuline põletiku tekkimine suguelundites ja valulikud tunded alakõhus.\nÕige diagnoosi kindlakstegemiseks on see võimalik alles pärast keeruliste uuringute läbiviimist, kaasa arvatud uriini ja vere analüüse, samuti floora kohta levivaid mustreid.\nKõige sagedasem 20-30-aastaste naiste haigus on adnexiit (emaka huulte ja munasarjade põletik). Seda haigust iseloomustavad järgmised sümptomid:\ntugev valu sündroom, paiknevad alajäsemes ja lähevad nimmepiirkonda ja seejärel ristmik;\nmenstruaaltsükli rikkumine ja leutsorröa ilmumine, mis võib antud juhul põhjustada patogeensete mikroobide suure aktiivsuse;\nKui haigust ei ravita, muutub see kiiresti krooniliseks. Äge krooniline adnexiit on ohtlik nii emakavälise raseduse kui ka viljatuse korral.\nEbanormaalne munasarjafunktsioon võib näidata tõsise haiguse, näiteks polütsüstilise munasarja, progressiooni. See esineb 15-30-aastastel naistel vanuses 20-30 aastat. Polütsüstiliste munasarjade iseloomustavad järgmised sümptomid:\nmenstruaaltsükli rikkumine. Igapäevane, millega kaasneb tugev valu, võib olla kas nõrk või rikkalik;\nmeessoost tüüpi rasvumine. Rasvkoed paikneb kõhuõõnes ja alaseljaosas;\nakne, pigmenteeritud laigud naha tumedale varjule;\nmeeleolu muutused. Apaatia, väsimus, letargia, pisaradus.\nMuud põhjused menstruatsiooni edasilükkamiseks ja leukorröa ilmnemiseks on järgmised:\nkandidoosi (pärakulihase) või muu nakkushaiguse progresseerumine;\nkontratseptiivide või antibakteriaalsete ainete vastuvõtmine;\nKui menstruaaltsükli viivitusega kaasneb iseloomulik pesu, peab naine:\nlõpetage murettekitav. Tugevaid kogemusi silmas pidades võib tavaline kolmepäevane viivitus lüüa veel viis päeva;\nkülastada günekoloogi. Emakavälise raseduse või nakkusliku nakkuse esinemine varases staadiumis.\nTe ei tohiks ühelgi juhul naissoost nõupidamist külastada, kui:\nvalge vererõhk, millele on lisatud terav ebameeldiv lõhn;\ngenitaalide põletamine ja sügelus;\nLööve moodustavad haavandid.\nSelleks, et vältida reproduktsioonifunktsiooniga seotud probleeme, tuleb võtta õigeaegselt mitmeid olulisi ennetusmeetmeid.\nEsiteks, see on äärmiselt oluline, et korralikult pesta. Õige tehnika - esi-tagasi. See on vajalik, et vältida pärasoole nakkuse esilekutsumist. Pesutamisel on soovitatav kasutada puhast jooksvat vett ja beebi seepi. Võite kasutada ka spetsiaalset taimeliiki. Pärast protseduuri lõpetamist on soovitav kasutada suguhaiguste hügieenitoodet.\nTeiseks peaksite kandma erakordselt kõrgekvaliteedilist aluspesu. Sünteetiline toode võib põhjustada allergilist reaktsiooni.\nKolmandaks peate tagama, et seks on alati kaitstud.\nEnamiku naiste peamine viga on see, et kui rasedus ei ole kinnitust leidnud, siis nad rahustavad ja ei näe günekoloogi edasise jälgimise põhjuseid. Tuleks alati meeles pidada, et iga menstruaaltsükli viivitus koos iseloomulike valgete sekretsioonidega on põhjust tõsiselt muretseda oma tervise pärast.\nÄratuskellade ignoreerimine võib põhjustada probleemi süvenemist ja igasuguste komplikatsioonide esinemist. Kas see on seda väärt, et kiusata saatust?\nMenstruatsiooni viivitus ja valge joomine on raseduse märk?\nMenstruatsiooni viivitus ja valgejälgimishäired: ärevus näitab, mida?\nNorma on aktiivne seksuaalelu juhtiv tervislik naine, kuid peate hoolikalt kaaluma oma olemust. Hapu lõhna või viskoossuse väljaheidetest (nagu juust), kollakas värvus või lisandite olemasolu veres näitavad, et nakkushaigused või patoloogiliste muutuste teket organismis. Kuid alati kõige häirivam on sümptomite kombinatsioon, nagu menstruatsiooni viivitus ja valge vererõhk.\nPärast tsükli loomist fertiilses eas tervisliku naise korral peaks see olema 26-32 päeva (alates menstruatsiooni esimesest päevast). Menstruaaltsükli viivitus loetakse 5-päevase külgseppi tsükli rikkumiseks. Sellistel juhtudel peaksid teie esimesed sammud olema järgmised:\nÄra paanitse! Tugeva põnevuse tõttu võib paar päeva edasi lükata nädalaks.\nHoolikalt uurige teatud sekretsiooni olemasolu hilinemise päevadel.\nVälistada rasedust. Te võite osta rasedustesti viivituse teisel päeval, kuid mis tahes tulemusega tuleb seda 2-3 päeva jooksul korrata.\nMitte rase? Pidage meeles kogu oma kuu! Pillide võtmine ja mitmesuguste haiguste (isegi ARI) ülekandmine, stress, kaalulangus või kliimamuutuste järsk muutus võib põhjustada viivitust kuni 10 päeva.\nPärast 10 päeva pöörduge naise konsultatsiooni arsti poole. Nakkushaigused, haiguse olemasolu, hormonaalsed ebaõnnestumise või (vähemalt!), Emakaväline rasedus tuleb paigaldada arst algstaadiumis.\nPole vaja karda minna arsti juurde. Ebakindlus on alati hirmutav rohkem kui selgelt diagnoositud diagnoos ja määratud ravi. Seetõttu tuleb julgelt minna günekoloogile, eriti kui hilinemisega kaasneb valge sekretsioon, mis võib raseduse ajal olla ohtlik.\nValge lagunemise peamised põhjused\nMenstruatsiooni viivitus ja valge sekretsiooni esinemine on tavalised, kuna selle tagajärjeks on palju põhjuseid. Mis on täpselt põhjustanud teie igakuiseid häireid, saab määrata ainult arst pärast tervislikku seisundit.\nKõige tõenäolisemad valgejooksu põhjused koos menstruatsiooni hilinemisega:\nRasedus Raseduse olemasolu erinevatel aegadel määratakse kindlaks erinevatel viisidel ja alati ei saa rasedustestid seda ülesannet usaldusväärselt toime tulla. Kui arst kinnitab rasedust, võib rohkearvuline valge lagunemine osutuda raseduse ettevalmistavale staadiumile - kaitsekatte moodustumine infektsioonide tekkeks. Kuid sel juhul peaks infektsioonide olemasolu arst välja jätma ka, võttes analüüsimisi rasvade kohta.\nNakkus. Kõige sagedasem naissoost haigus on kandidoos (fekaalne), mis tekib immuunsuse taseme vähenemise tõttu. Olge valmis selleks, et arst saaks leida teisi infektsioone, mida peate raviks, ja teie partnerit. Ärge jätke tähelepanuta ravi.\nPõletikulised protsessid, günekoloogilised haigused. Menstruaaltsükli hilinemine ja valge verejooks võib põhjustada munasarjade põletikku, mis kaasneb peamiselt emaka lisandite põletikuga. Kui olete hiljuti üle andnud mõnevõimaliku külmetushaiguse, võib see olla nende tagajärg. Diagnoosi kinnitamiseks määrab arst kõik üldised testid (veri, uriin, määrdumine) ja ultraheli.\nHormonaalsed häired. Günekoloog endokrinoloog on spetsialist, kes määrates hormonaalse uurimine võib paljastada rike: munasarjad, neerupealised, kilpnääre, ajuripats, jne...\nSellistel juhtudel viiakse läbi hormonaalne ravi, mis normaliseerib puuduvate hormoonide tasakaalu ja ravib endas nende loodusliku sekretsiooni rikkumist organismis.\nStress. See pole isegi üllatav. Kui te olete terve kuu, püsivate pingete ja enesekontrolli kestev või elanud tenterhooksis, kaotavad tõenäoliselt igakuised. Valge sekretsiooni olemasolu on sel juhul igakuine algataja, mis algab kohe. Sellistel juhtudel soovitavad arstid tungivalt nõrka rahulikku ja täielikku puhata, kuna menstruatsiooni pikaajaline viivitus võib põhjustada tõsiseid tagajärgi.\nMõnikord võib menstruatsiooni viivitus ja valge lühenemise ilmnemine põhjustada erinevaid põhjuseid, mis ei ole üksteisega omavahel seotud. Kuna valged on rikkalikult tõttu: diabeet, kes said antibiootikumid, rasestumisvastased vahendid, allergilised reaktsioonid isikuhooldustooted (dušigeel jaoks intiimhügieenitoodetele, tihendid) ja isegi halva kvaliteediga sünteetiliste aluspesu. Sellise suurte põhjuste tõttu ei tohiks edasilükkamist arsti juurde minna.\nSuur viga on paljud naised pärast raseduse välistamist rahustav ja hiljem ei ole soov günekoloogi külastada. Isegi kui pärast 15-20 päeva algab menstruatsiooniperiood, ei saa olla kindel, et kõik saab järgmisel kuul normaalne. Iga viivitus, eriti valge sekretsiooni olemasolu, on häirekell kehas rikkumisest, mida ei saa lihtsalt ignoreerida. Üksinda omaenda tervisele toob kaasa ohtlikud tagajärjed ja mitmesugused komplikatsioonid, mis võivad põhjustada naiste viljatust.


Põlvamaa loodus | Turism - Loodusturismi alused - Eesti Maaülikool\nPõlvamaa loodus (0)\nEesti Maaülikool - Turism - Loodusturismi alused\nEESTI MAAÜLIKOOL Metsandus- ja maaehitusinstituut Metsatööstuse osakond\nPÕLVAMAA LOODUS Referaat\nJuhendaja teadur Maris Hordo Tartu 2010\nSisukord Sissejuhatus....................................................................................................................... 3 Järved, jõed....................................................................................................................4 Metsad , sood..................................................................................................................5 Looduslikud vaatamisväärsused....................................................................................7 Suur ja Väike Taevaskoda ......................................................................................... 7 Ilumetsa meteoriidikraatrid........................................................................................8 Piusa koopad ..............................................................................................................8 Kokkuvõte....................................................................................................................... 10 Lisad................................................................................................................................ 11 Kasutatud kirjandus......................................................................................................... 12\n2 Sissejuhatus Põlvamaa asub KaguEestis ning piirneb põhjas Tartu, lõunas Võru, idas Venemaa Pihkva Oblasti ja läänes Valga maakonnaga. Maakond ulatub Otepää kõrgustikust Lämmijärve ja Pihkva järveni. Põlva maakonnas on 14 omavalitsusüksust ja seisuga 1. jaanuar 2010 oli Põlvamaal 31 889 elanikku. Maastikuliselt liigestub Põlvamaa kaheks: Kagu-Eesti lavamaaks, mis hõlmab maakonna lääne- ja keskosa ning Palumaaks, mis kulgeb mööda ida- ja kaguosa. Maakonnas on 128 järve, millede kogupind on 1000 ha, lisaks veel üle 40 jõe ja oja. Põlva maakond kuulub tervenisti Peipsi -Pihkva järve vesikonda , mis tähendab, et kõik vooluveekogud suubuvad Lämmijärve ja Peipsisse. Maakonnale on iseloomulik ürgorgudest liigestatud lainjas moreen - ja metsarohke sandurmaastik. Põlvamaal asuvad mitmed looduslikud vaatamisväärsused, näiteks Suur ja Väike Taevaskoda.\n3 Järved, jõed\nPõlvamaa järved moodustavad järvestikke: · Kooraste aheljärvestik · Mooste järved · Orava järved · Partsi järved · Tilsi järved\nPõlvamaa suurim järv on Meelva järv, mille pindala on 78,7 ha ning sügavaim koht 3,2 m. Meelva järvest saab alguse Toolamaa oja, mis suubub Võhandusse. Kooraste aheljärvestikku kuulub kümmekond väikest järve, mis on suhteliselt sügavad (üle 20m). Sellisteks järvedeks on Jõksi, Piigandi ning Kooraste Suurjärv. Kõige omanäolisemad on Nohipalu järved pälvides tähelepanu oma veeliste iseärasustega. Nohipalu Valgjärv ehk Valgejärv on Lõuna-Eesti üks kauneimaid järvi, kus vee läbipaistvus võib suvel ulatuda kuni 10 meetrini. Järve vesi on Eesti üks kõige läbipaistvamaid, mistõttu pakub nimetet järv meeldejäävaid elamusi sukeldujatele ning allveekalastajatele. Valgejärves esineb ka\npõlvamaa , piusa koopad , taevaskojad\npõlva maakonnas, maakonnas, maakonnale, järve vesi, põlvamaa jõed, võhandu jõgi, jõe deltaala, võhandu, ahja jõgi, sealsed männimetsad, põlvamaal, räpina polder, 4 nüüdseks, pesitsevad linnuliigid, lindude kaitseks, taevaskoja, taevaskodadel, suur taevaskoda, väike taevaskoda, piusa liivas, 9 koopaid, kaitseala pindala, koobastest, kohalikud männi, olvamaa\nTURISM PÕLVAMAAL Sirle Prei M-08 Põlva, kui turismimagnet :) · Põlva ilus maastik ja veel ilusama loodus on ära võlunud turistid, kes seda tihti külastavad. Külalisi on nii Eestist, kui...\nReis põlvamaale Jaana Terreping Info reisi kohta 2 päeva. Toimub Põlva maakonnas. Sportlikud , veekindlad riided kaasa esimeseks päevaks. Teisel päeval põhiliselt ringi j...


Meeldib: vali meistrivõistluste säravaim fänn - Trendid - 2022\nFIFA maailmameistrivõistlused on möödas, kuid erksad emotsioonid püsivad endiselt. Viimase kuu jooksul on jalgpalli vastu huvi tundnud rohkem inimesi, paljud on teistes riikides sõpru leidnud ja meie riik on seda muutnud!\nMeil on juba igav ja ootame järgmisi suurvõistlusi, kuid nüüd koostame koos Head & Shouldersiga hinnangu stiilseimatele fännipead, kellega oleme kohtunud kogu maailmameistrivõistluste jooksul.\nParima välimuse valimisel ärge unustage, et saate stiilne välja näha mitte ainult pühade ajal saate pea ja õlgadega olla kindel peanaha tervises ja konkurentsitult kõõmakaitses. Rohkem lahedaid päid ja 50% allahindlust juukselõikusest Chop Chopi juuksuris - MenClubi vestlusrobotil.\nEelmine postitus Meistrivõistlustelt inspireeritud: Inglismaa fännide viis silmatorkavat pilku\nJärgmine postitus Inspireeritud meistrivõistlustest: 5 värvilist pilku Prantsusmaa rahvuskoondise fännidelt


Ulmekirjanduse BAAS - Poul Anderson - The Horn of Time the Hunter\nThe Horn of Time the Hunter\najakirjapublikatsioon: «Amazing Stories» 1963; september [pealkirjaga «Homo Aquaticus»]\neesti keeles: «Ajasarve hüüd»\n1. The Horn of Time (1968)\n2. Maurai & Kith (1982)\n3. Starhunters. Vol. III: Bluebloods (1990)\n15.09.1998, kell 16:20\nSeekordne ekspeditsioon, mis kunagist kolooniat külastab, ei ole pärit maalt. Juurte kaudu siiski, kuid põlu all olev galaktiliste kaupmeeste hõim (Kith) eksleb Universumis eksinud kosmoselaevade parvena ringi. Kohapealne planeet on enamjaolt veega kaetud ning kindlal pinnal peale mahajäetud linna ja tolmuks varisenud säilmete midagi mainimisväärset pole. Kuhu ja miks kadusid planeedi asukad on küsimused, millele lugu vastuse annab. Pealekauba saab lugeja mõtteainet teemal, kas mõistus on evolutsiooni tippsaavutus või lihtsalt üks juhuslik ja kasutu kõrvalnähe.\nAnderson paistab taaskord silma ähmasusega ning lõigud, mis puudutasid ekspeditsiooni minevikku ajasid mind oma raskestimõistetavusega lausa vihale. Muus osas on jutt nagu tumedates värvides suursugune õlimaal, kuid seos teiste sama sarja lugudega jääb mulle antud hetkel küll mõistatuseks.\n5.08.2005, kell 17:02\nAga see fiiling selles loos on super... see Andersoni maalitud fragmentaar-dekadentlik uimasusühiskond on mind lummanud juba 93. aastast:) Ilmselt on see jutt, mida olen 12 aasta jooksul enim üle lugenud ja uuesti üle lugenud jne... Miljöö on lihtsalt nii lummav! Ning Maurai & Kith on jätkuvalt Andersoni parim sari.\n17.04.2008, kell 05:49\n2.05.2008, kell 22:30\n20.06.2008, kell 01:04\n22.04.2009, kell 15:48\nAutor vürtsitab seda muidu üsna mittemidagiütlevat jutukest järgmiste teemadega: valguse kiirusel rändamise probleemid, homo sapiens`i võimalik areng ning kättemaksu ja andestamise igavene dilemma.\nParaku ei tundunud ükski teemakäsitlus paeluv ega mõtlemisainet pakkuv. Pigem oli kogu lugu kergelt ebausutav. Kuid midagi seal siiski oli, seetõttu hindeks "neli", kuigi pika miinusega.\n31.10.2010, kell 22:10\nSümpaatne jutt aga mõni asi jäi sel kombel segaseks, et ma ei saanud aru, kas see oli taotluslik või magasin ise midagi maha. Viimases ei oleks midagi imelikku. Esimene kord hakkasin seda lugema hajameelselt ja olin ühtäkki ikka väga üllatunud, kui nägin, et jutt juba läbi. Need paar liini, mis mind huvitama olid hakanud, jäid vastuseta. Nüüd üle lugedes oli aega rohkem ja meeleolu sobivam, detailid läksid paika, tekkis meeldiv tervik, aga pealkirjas nimetatud asja olemusele ei saanud ikka pihta.\n2.01.2012, kell 20:01\nMaandub rühm kosmoserändureid mingisugusel planeedil, mis kirjade järgi peaks olema asustatud. Aga ei ole, vähemalt sellises mõttes mitte, mis nemad ootasid. Üks asi viib teiseni ning üsna pea seisavad kaks erinevat kultuuri kokkupõrke lävel. Idee pole kindlasti kõige säravam, aga mõningad mõtted, mille üle autor mõtiskleb, on üsna huvitavad. Sellest hoolimata jutt väga põnev ei ole. Eelkõige just sihilikult uimerdava stiili pärast. Peaks olema lüüriline, aga ei ole. Andersoni kohta ikka üsna keskpärane. Kolm\n24.05.2013, kell 16:05\nKuulge, see oli mingi imelik möga ju. Mingid kosmilised juudid, mingid läbinähtavad "mõistatused" (veeplaneet paari saarega, kolonistid kadund, nende asemel aga ujulestade ja lõpustega humanoidid, ei tea küll kuhu kolonistid kadusid, no ei murra kohe kuidagi sellist pähklit lahti), aeglane heietav jutustamislaad jne. Dekadentsi ja tumedaid värve oli siin samapalju, kuipalju uuel "Algernonil" lugejaid - vajalik on nanoskaala.\nAga noh, eks ta jutuna kogumikus läbi sai loetud. Tegelikult olen ma seda kunagi varemgi teinud, igasugused mälestused esimesest korrast aga puudusid ja nüüd värskelt ülelugenuna saan ma ka aru, miks.


Ettepanekuid teaduse rahastamise korraldamiseks : Õpetajate Leht\nEttepanekuid teaduse rahastamise korraldamiseks\n23. jaan. 2015 Andres Taklaja Eesti elektroonikatööstuse liidu juhatuse esimees - 4 kommentaari\nTeaduse rahastamise töörühma ettepanekute järgi (vt ka ÕpL 16.01) vajab teaduse rahastamine uute olude ja eesmärkide arvestamiseks muutust. Kuid mida konkreetselt tuleks siis muuta?\nEt ühiskond ja ettevõtlus saaksid maksimaalselt kätte selle, mida teadussüsteem võiks pakkuda, ning tehtavate T&A kulutuste efektiivsus suureneks, tuleks muuta teaduse kvaliteedi hindamise kriteeriume nii, et väheneks teadussiseste formaalsete kvaliteedikriteeriumide (artiklite, tsiteeringute, doktorantide, patentide arv jne) osakaal ja suureneks teadusväliste kvaliteedikriteeriumide (teadustöö mõju ühiskonna efektiivsusele, teadustöö mõju ekspordi kasvule jne) oma.\nKui muutuvad teadustöö hindamise kvaliteedikriteeriumid, siis muutuvad ka kvaliteedihinnangud teadustöödele. Kohalikule ühiskonnale ja tootmisele vajalikud teadustööd saavad kõrgema ning kohaliku elu ja tootmisega mitte seotud teadustööd madalama hinde. Vaid hindamiskriteeriume muutes saavutab sisulisi muutusi ning tehtavate T&A kulutuste efektiivsus paraneb, ilma et teaduse kõrge kvaliteet kannataks. Need kvaliteedikriteeriumid, mis on toonud meid praeguse olukorrani, enam edasi ei vii.\nEt head ideed ellu rakendataks, tuleb need teaduse väliselt selgeks teha ja teadusteemadena teadusrühmadele välja jagada. Suvalisi ideid, mis on tekkinud elust irdunud teadlase peas, ei õnnestu tavaliselt ühiskonna ega tootmise huvides rakendada. EL ei jaota teadusraha ainult teadlase teadussiseste formaalsete kvaliteedikriteeriumide alusel, vaid eelkõige ühiskonnale ja tootmisele olulistele uurimisteemadele. Nende teemade väljaselgitamiseks nähakse enne H2020 rahastamist tõsist vaeva.\nEesti vajab häid töötajaid. Neid hoida ja juurde kutsuda on võimalik aga siis, kui meil on tootmispõhine ühiskond ja kõrgtehnoloogiline tootmine ning tehase tootearendusel baseeruv teadus ja haridus. Madaltehnoloogilise tootmisega tehase tootearenduseta teadmistepõhisesse ühiskonda, kusjuures madala palga peale, häid spetsialiste ei meelita.\nVaja on efektiivselt ära kasutada Eesti ja Euroopa Liidu loodud tipptasemel teaduse võimalused, sh koostööprojektide rahastamisel ja teadustaristu kasutuses. Kuna EL määrab enne teaduse rahastamist ära ühiskonnale ja tootmisele vajalikud rahastatavad teadusteemad, siis kasutabki EL efektiivselt ära TA tegevuse tulemused. Samal ajal Eesti teadusagentuur ei määra Eesti ühiskonnale ja toodet arendavale tööstusele vajalikke uurimisteemasid, ja nii ei ole võimalik rakendada TA tegevuse tulemusi ühiskonnale ja tootmisele efektiivselt. Teadlased saavad küll oma palga, kuid sellega asi ühiskonna jaoks piirdub.\nKuni teaduse väliselt jääb riigi rahastatava teadustöö uurimisteema määramata, kuni ei lepita kokku, mida teadustöö ühiskonnale ja tootmisele andma peaks, seni pole siseprobleemide käes vaevlevast, kinnisest ja majandusest isoleeritud Eesti teadusest ühiskonnale kasu.\nKui Eesti teadusagentuur näeks kohalike tööstuse erialaliitudega vaeva – nagu EL nägi H2020 eel – ja määraks nende abiga perspektiivsed erialased uurimisteemad, mis toetaksid tehaste tootearendust, siis tekiks loomulik koostöö kohalike ettevõtetega.\nVälisrahastamine käib tavaliselt rahastaja uurimisteemal ega paku Eestis seega huvi kellelegi peale välistööd tegevate kohalike uurimisgrupi liikmete. Välisprojekti täitmise ajal on kohalikud teadlased seega kohalike TA tööde tegemisest välja lülitatud. Kui TA tööd tehakse kohalikke TA uurimisteemasid määratlemata ja ka välisteemadel, siis ei suurene ega vähene kohalike teadusasutuste ja teadusjuhtide vastutus Eesti ühiskonna ees.\n4 kommentaari teemale “Ettepanekuid teaduse rahastamise korraldamiseks”\n24. jaan. 2015, 12:36\nKommentaar all olevale kirjale: RMK teadusnõukogu ootab prioriteetsete uurimisteemade ettepanekuid\nKasumiga majandav RMK tundub huvi tundvat uutele teadusuurimustele sisendi andmisest. RMK inimesed ilmselt teavad, et kui taimeid maha ei istuta, siis pole tulemusena metsa loota. Nende jaoks on koriluse etapp juba möödas.\nRMK meelest saab teadusuurimuse soovitud väljundile mõeldes püstita teadusuurimuse sisendisse temaatilise ülesande, mis on teadusest väljaspoolt saabunud. Küllaltki loogiline ootus.\nKui saaks teadusvälised asutused, näiteks tööstuse erialaliidud püstitada TA uurimisteemasid, oleks see suur samm TA tegevuse riikliku rahastamise efektiivsuse tõstmiseks. Lõpeks “koriluse” domineerimine TA tegevuses.\nMillal saaks Eesti ettevõtetele ja tööstuse erialaliitudele saata analoogse kirja, kus RMK asemel on Eesti Teadusagentuur küsimas teadusteemasid ja EAS küsimas arendustegevuse ja tootearenduse teemasid, mida toetada?\nKommenteeritav RMK kiri:\nKuni 30. jaanuarini saab RMK teadusnõukogule teha ettepanekuid metsanduse ökoloogilisi, sotsiaalseid ja majanduslikke aspekte puudutavate teemade kohta, mida oleks Eestis tarvis uurida. Uus rakendusuuringute taotlusvoor kuulutatakse välja veebruari keskel ning selleks ajaks kinnitab RMK teadusnõukogu ka prioriteetsete uurimisteemade loetelu….\nHetkel on teadlastest ja erialaekspertidest koosnev RMK teadusnõukogu paika pannud üheksa teemavaldkonda, mille täpsemaks uurimiseks veebruaris avatavas taotlusvoorus ideid oodatakse. Nendeks on energiapuidu efektiivsem kasutamine, metsade häiringurežiim, lehtpuupuistute tootlikkus ja elurikkus, valik- ja kujundusraiete võimalused Eestis, metsakasvatuslike tegevuste efektiivsuse hindamine, kaitstavate alade ökoloogiline funktsionaalsus, puistu pikaajalised kasvutrendid, puidu potentsiaal keemia-, farmaatsia- ja toiduainetööstuses ning kliimamuutuste ja majandamise mõju Eesti metsade süsinikuringele……\n24. jaan. 2015, 12:44\nEesti teaduses on praegu rahastamine, mitte teemapõhine, vaid n.ö. “kvaliteedipõhine” ja “kvaliteeti” ei määra, mitte Eesti riigile(tootmisele) vajalikud TA temaatilised ülesanded, vaid teadlase artikli kirjutamise kvaliteet.\nEesti teaduses on Eestile vajaliku ja Teadusagentuuri poolt rahastatava TA teema määramine niivõrd erakordne, et selle teema määramiseks on vaja TAN-i soovitust ja valitsuskabineti otsust( näiteks 15.dets.2014 kabineti otsus personaalravimite alase temaatilise TA tegevuse rahastamise kohta).\n24. jaan. 2015, 14:26\nRiigi teadusraha osakaalu riigieelarves on mõtet sel juhul suurendada, kui peamine osa, ütleme 90% teadusrahast, läheb ühiskonna ja tootearenduse poolt teaduse ette pandud teadusväliste teemade lahendamiseks. Kui riigi rahastatavad teadusteemad pole kohaliku eluga seotud, siis võib teadusraha osakaalu riigieelarves tõsta praeguse 1% pealt 100% peale ja veel juurdegi laenata, ühiskonna efektiivsust ja tootmise kaudu ekspordijõukust see raha ei saa suurendada, vaid lasub kulukoormana mitteteadlastest enamuse õlule.\nTeadlased aga saavad jätkata mõnda aega oma riiklikult rahastatava teadusteemalise hobitegevusega suvalisel meelisteemal.\n25. jaan. 2015, 09:46\nSee, millise innuga on Eesti teadlased valmis tegema sellitööd konsortsiumis EL-i raamprogrammis, kus uurimisraha ei jagata teadusteemat kaasa andmata, näitab, et erinevalt Eesti teadusfunktsionäridest, on Eesti teadlased ise valmis tegema uurimistööd rahastaja poolt ette antud teemal.


14:24 05. Detsember 2020\n15:41 14.04.2016 lühendatud link\nVene president Vladimir Putin ütles neljapäeval, et "Panama toimiku" autorid sogavad oletusi esitades vett.\nTALLINN 14. aprill — Sputnik. "Esiteks, nii kahtlane kui see ka ei tundu, on info [offshore'idest] tõene. Stiili ja faktide põhjal jääb mulje, et seda ei valmistanud ette mitte ajakirjanikud, vaid tõenäoliselt juristid. Nad ei esita konkreetseid süüdistusi kellegi vastu," lausus Putin iga-aastases otseliinisaates, teatab BNS.\n"Nad sogavad lihtsalt vett, öeldes, et mõned minu sõbrad tegelevad mingite äridega. Küsimus on selles, et kas raha neilt offshore'idelt liigub mõnedele ametnikele, sealhulgas presidendile," lausus Venemaa riigipea.\n"Kõik need arvud…nad on teinud oletusi," lausus ta.


Monoliidi asemel killustik: jäähokiturniir sai hiilgava avapaugu - Jäähoki - Olümpiauudised - Eesti parim olümpiakajastus - Postimees\n15. veebruar 2018, 10:26\nIlja Kovaltšuk proovis nii ja proovis naa, aga Slovakkia väravavahist Branislav Konradist ta jagu ei saanud.\nFOTO: Matt Slocum/AP/Scanpix\nSlovakkia juhib mängu OARi (olümpiasportlased Venemaalt) vastu 3:2, kui teenib esmalt seitse ja pool ning siis viis minutit enne mängu lõppu kaheminutilised eemaldamised. Punamasin proovib nii ja proovib naa, aga pilu ei leita, vaid põlevate silmadega kaitses rassivad slovakid viskuvad ridamisi ja ennastohverdavalt litrite ette.\nTasu saabub lõpusireeniga, kui Slovakkia meeskond moodustab väravasuul väga hea partii teinud Branislav Konradi ümber summa, et lüüa võidukat puntratantsu. Venelased tilpnevad ühekaupa vahetuspingile ja siis rivistusele. Slovakkia meeskond tõestas venelaste rivistusele (NB! mitte meeskonnale!), et olümpiamängudel võib hingestatuse, ühtsuse ja tarkusega väga palju ära teha.


Riigikaitsekomisjonis oli kõne all Eesti välismissioonide tulevik - Riigikogu\nRiigikaitsekomisjonis oli kõne all Eesti välismissioonide tulevik\n07.02.2005 / Pressiteated\nLähikuudel tuleb langetada otsus missioonide tegevuse pikendamise kohta.\nRiigikaitsekomisjoni tänasel istungil Eesti missioonide tegevusest kõnelenud kaitseväe juhataja viitseadmiral Tarmo Kõuts hindas Eesti kaitseväeüksuse tegevust Iraagis möödunud valimiste ajal väga efektiivseks ja nende prestiiži kohapeal kõrgeks. Kõutsi kinnitusel oli Eesti kaitseväe üksuse osalus lõhkeaine peidikute leidmisel väga suur.\nTänast komisjoni istungit juhtinud riigikaitsekomisjoni aseesimehe Trivimi Velliste sõnul peab Riigikogu lähikuudel langetama otsuse, kas pikendada Eesti missiooni Iraagis, mille volitused kestavad kuni 20. juunini 2005. Eesti missiooni tulevik sõltub Velliste ja Kõutsi hinnangul paljuski sellest, missuguseks kujuneb Iraagi poliitiline tulevik ja millise hoiaku võtab võõrvägede küsimuses Iraagi tulevane valitsus.\nVelliste avaldas lootust, et otsus Eestis missiooni jätkamise kohta suudetakse hoida lahus Eesti sisepoliitikast ja alanud valimisvõitlusest.\nAfganistanis on Eestil plaanis oma missiooni suurendada, mis tuleneb Riigikogu poolt käesoleva aasta 12. jaanuaril vastu võetud otsusest. Selle otsuse kohaselt pikendatakse Eesti kaitseväe üksuste missiooni Afganistanis 20 kuu võrra ja suurendatakse Eesti üksuse isikkoosseisu kuni 25. kaitseväelaseni. Kõutsi hinnangul on otstarbekas saata Afganistani eraldi jalaväerühm.\nKosovos, nagu osutas Kõuts, kavatseb Taani pataljon oma isikkoosseisu vähendada, mille tulemusel võib lõppeda ka Eesti kompanii missioon. Esialgu kõnelused Taaniga sel teemal jätkuvad.\nKomisjonis oli kõne all seegi, et siiani puudub Eestis toimiv kaitseväekalmistu. Kuna senine Tallinna Siselinnakalmistul paiknev kaitseväe kalmistu on lõplikult korrastamata, ei pea Kõuts võimalikuks sinna kaitseväelasi matta. Praegu kaalub Kaitsejõudude peastaap võimalust luua kaitseväe kalmistu Saku vallas loodava uue kalmistu territooriumil. Kõuts põhjendas seda asjaoluga, et Sakku planeeritakse ka uut sõjaväelinnakut.\nKomisjonis oli kõne all ka uue Kaitseväe korralduse seaduse väljatöötamine, mille puudumine takistab oluliselt kaitseväe tegevust. Kõuts osutas, et kaitsejõudude peastaabil pole siiani olemas ka oma põhimäärust, mis tekitab segadust käsuliinis.


Kuidas Install keele ja soonega Floor - Tips for you - Tipsed.Com\nKuidas Install keele ja soonega Floor\npaigaldamine lehtpuu korrus ei ole kerge ülesanne.See nõuab palju aega ja ettevalmistust.Aga mõned kannatlikkust ja kaks sõpra, et aidata, seda tööd saab lahendada majaomanik, kes on põhilised puusepatööd teadmisi.Valmistoode on tõesti midagi mille üle uhke olla ja saab nautida aastaid.\nSaa kõik vajalikud tööriistad ja otsustada, millist tüüpi põrandakate, mida soovite kasutada.Sa pead kindlaks, kuhu poole põrandale liigesed töötavad, nii et võite panna põrandale nendega risti, mis aitab vältida eraldamist.\nEemaldage vana põrandakate materjalid nii et teil on juurdepääs baasi vineeri, mis on kinnitatud põranda talad.\nvõtta ära aluslaudade toas, ja lõigatud ukse moosi nii, et puitpõrand mahub all neid kenamaks otsin lõpuni.K\nasutage tükk jäägid põrandakate, et teha kindlaks, kui kaugele kuni lõigata moosi.\ntõmmatakse kaks sirgjoont, kasutades oma kriit line, mõlemas otsas ruumi risti kuidas sa panna põrandale.Seejärel kasutage ruut snap algtaseme mis on risti kaks rida sa lihtsalt tõmbas.Veenduge, et kõik need liinid on ruudu abil puusepa ruut.See samm on oluline, millega hea square korrusel.\nkehtestada kiht vaiku paberile aurutõkkena küljel ruumi saad alustada.Kinnitage see põrandale klambrite abil väike staapelkiud relva.\nVali mitu oma pikim ja otsemat lauad ja panna neid maha soontesse näoga seina nii, et järgmine rida on võimalik libistada oma soone peale keele esimeses reas.Veenduge, et nad on täiesti paralleelselt oma algtaseme 1/2-tolline seinast eemale.\nNail puidu iga 10 kuni 12 tolli koos põranda-nailer.Re-mõõta selle esimene rida, et tagada selle täiesti paralleelsed kõrgemale.Täiesti sirge muudab kogu põrand vaata parem.\nEelnevalt tükeldatud plaadid sobitada kasutades vajaduse korral ketassaag.Hoia lauad 1/2 tolline alates kõik seinad toas lubada laiendamiseks.Kui on nurgas töö ümber, tähistada juhatuse ja lõigata kasutades mosaiigi.Siis testida, et juhatuse sobib enne naelutamine see koht.\nSlide board paika nii soontesse blokeeringu ja see sobib mugavalt.Pane tükk jäägid puit plaadi vastu olete külge.Tulemus jäägid puit kummist kurikas vajutada teiste juhatuse paika.\nNail lauad, mis on liiga lähedal seinu nailer haamriga.Kui kohale, saate valamu küüned kasutades punch ja siis lihtsalt kitt augud ja tilk DAB urethane aukudele neid peita.\nKas sõber abi tükki, mis ei sobi hästi.Iga tükk on erinev ja vajab erinevaid kangutamine ja sundi saada need paika.Võtke aega, et tagada hea viimistlusega.\nLisa ridu vaigu paber nagu te arengut, kuni kogu põrand on lõpuks kaetud.\nKasuta piiluma baar veenduda viimase lauad mahuvad, sest sa ei saa tabas neid kurikas.\nPaigaldage põrandaliistude kõik vastupidi ruumi.Kata nähtav lüngad ruumis ringi kasutades kvartalis ümmargune liist värvitakse sobitada oma sõna.Kinnita kasutades viimistlus küüned, ja siis täitma need augud samal viisil nagu põrand.\nHoia otsad tahes kahe plaadid, mis on liigutav vähemalt 6 tolli peale.\nKui teil on kaks lauad, mis on algusest lõpuni ja veidi eraldatud, kuid sa ei ole ruumi kasutada vasara ja jäägid puit, kasutada piiluma baar vajutada see olemas, kuid olema ettevaatlik, et mitte kahjustada puitu.\nKui põrand ei ole lõppenud, rentida korrusel sander liiva kogu põranda.Siis määrida põrandale ja lõpuks katta mõne mantlid või urethane enne uuesti aluslaudade.\nVõtke aega, et olla kindel, et te ei jäta auku.Nad muutuvad reisi ohud ja visuaalselt muuda oma valmistoote.


Napoli lummuses 😍 – “I am blessed with a funny gene that makes me enjoy life“. Karan Patel\nNapoli lummuses 😍\nhashtaglifeonline\tUncategorized\t November 9, 2018 1 Minute\nJah, just Napoli lummuses ma olin, kuigi tegemist ei ole just kõige glamuursema kohaga. Vanad majad, mille välisfassaadid kobrutavad ja kooruvad. See pani mind mõtlema, et kas nendel majadel ei ole ühistut nagu meil, mis aegamööda raha kogub, et siis maja natukene esinduslikumaks vuntsida. Ilmselt mitte! Ma ei ole küll kohalik aga üldiselt jäi mulle mulje, et kedagi lihtsalt ei huvita.\nLisaks koledatele majadele, tundub Napolis olevat täiesti olematu prügimajandus. Tänavaid katab ühtlane plastiku ja paberi kiht. Need vähesed suured prügikastid, mida ma nägin, ajasid lihtsalt rämpsust üle. Ja pisikesi prügikaste ma ei näinudki. Ma ilmselt olen maininud, et ma olen suitsetaja ja iga kord kui ma oma sigareti lõpetasin, vaatasin ringi lootuses leida prügikast, kuhu oma koni poetada aga neid lihtsalt polnudki.\nKõndisime korraks kesklinna peatänaval, mis nägi välja nagu kõik ülejäänud Euroopa linnade peatänavad: söögikohad vahelduvad pisikeste poodidega. Kuid kohe kui sa astusid peatänavalt kõrvale, sattusid sa tõelisse ellu. Munakiviteega tänavad on kitsad ja inimesed elavad põhimõtteliselt üksteise otsas. Naabrile võid aknast käega tere anda. Kui tõstad pilgu ülesse, siis võid näha kõikjal kuivavat pesu, mis lehvib lipuna kahe maja vahel. Pisikesed smart tüüpi autod trügivad võidu jalakäijate ja rolleritega. Ülevalt lastakse nööri otsa riputatud pesukaussidega kaupa aknast alla. Kitsaid tänavaid mööda jalutades võid piiluda sisse avatud akendest. Kusagil lärmab raadio täisvolüümil, õhus võib tunda küpseva toidu lõhnasid… Mina olin sellest vaimustuses ja samas pani see mind mõtlema selle üle kui palju ruumi ja vabadust meil ikka Eestis veel on. Itaalias nägin ma, mida tähendab ülerahvastus ja elu suurlinnas.\nPrevious Post Puhkus sai läbi…\nNext Post Tallinna look


UUS! Valitsus leevendas koroonaviirusest tingitud piiranguid - meiemaa.ee\nUUS! Valitsus leevendas koroonaviirusest tingitud piiranguid (11)\nNeljapäev, 22. aprill 2021.\nAlates 3. maist tohib külastada siseruumides muuseume ja näitusasutusi arvestades 2+2 liikumispiirangut ja 25-protsendilist ruumitäitumust. Kui muuseumil või näituseasutusel on ühes hoones mitu saali või muud külastajatele avatud ruumi, tuleb kuni 25-protsendilise täitumuse nõuet järgida iga ruumi puhul eraldi.\nEkskursioonid rühmadele ja publikuprogrammid ei ole siseruumides lubatud välja arvatud kontaktõppele lubatud sama klassi õpilastele või sama lasteaiarühma lastele. Laste sünnipäevasid ja muud meelelahutust muuseumites või näitusasutustes korraldada ei tohi. Muuseumite ja näituste uksed võivad olla avatud ajavahemikul kella 6st 19ni.\nAlates 3. maist tohib toitlustusasutuse välialadel einestada kuni kella 21-ni. Lauad peavad paiknema arvestusega, et välialast oleks kasutuses maksimaalselt 50- protsenti ja laudade vahel peab olema piisav vahemaa. Ühe laudkonna suurus tohib olla maksimaalselt 10 inimest. Endiselt ei tohi kliendid süüa-juua siseruumides toitlustusettevõtete müügi- ja teenindussaalides, toidu kaasamüük jääb lubatuks.\nJuhul kui toitlustust pakutakse töökohtade juures asutuse oma inimestele, tuleb seda teha hajutatult ja võimalusel eelistada kaasamüüki. Hotellides tohib endiselt pakkuda toitlustust üksnes ööbivatele klientidele toateenindusena. Numbritubades ei tohi avada privaatrestorane.


by Jeffrey Wilson • e-kaubandus\nShopify on e-poe platvorm, mille suhtes kõiki teisi mõõdetakse. See haldab peaaegu 300 000 veebipoodi. Shopify tarkvara aitas ettevõtetel töödelda 2015. aastal enam kui 17 miljardit dollarit. Shopify platvormi on sama lihtne kasutada, kuna see on võimas. Kuid just see põhjustab mõnedele pettumust. Kuidas kasutada funktsionaalsust maksimaalselt ära? Kas saate teiste pakkujate rakenduste ja tööriistade […]\nVeebipoe omamine võimaldab teil iseseisvalt müüa oma tooteid ööpäevaringselt kogu maailmas. See maksab palju vähem kui tavaline tellise- ja mördikauplus ning võib teile pakkuda kliente kogu maailmast. Kuna seal on palju võimalusi, on raske otsustada, millist platvormi kasutada. Ja otsus on oluline, kuna teie valitud platvorm võib olla see, mis teil on aastaid, kui mitte […]\nNii et teil on silmapaistev toode või teenus ja peate selle müüma. Ja mitte ainult müüa, vaid leida ka kõige tõhusam viis. Kuidas sa seda teed?? Noh, üks edu võtmekomponente on siin õige ostukorvi või e-kaubanduse tarkvaraplatvormi valimine. Muidugi on oluline ka toode ja teie turundusstrateegia. Kuid see kõik on väärtusetu, kui te ei saa […]\nVeebikaubanduse kasvuga eelistavad tänapäeval rohkem inimesi asju ostma e-poe poodidest. See ei tule tõelise üllatusena, kuna veebis ostmine on mugav ja taskukohane. Mõelge sellele: ei riietumist, autosse sisenemist, kaubanduskeskusesse sõitmist ega pikkade järjekordade / ridade ootamist! Ehkki WordPressi platvorm muudab e-kaubanduse saidi seadistamise lihtsaks kas teie füüsilise ettevõtte täiendamiseks või peamise ettevõttena, on saadaval tohutu […]\nKui olete ajaveebija, siis on tõenäoline, et olete oma publiku loomiseks juba palju rasket tööd teinud. Kui postitate regulaarselt ja teie sisu on kasulik, naljakas, informatiivne või arusaadav, siis on teil tõenäoliselt juba järgmine teave, mis on ideaalne koht e-kaubanduse ettevõtmisse asumisel.. Ükskõik, kas soovite müüa digitaalseid või füüsilisi tooteid ja teenuseid – siin on […]\nVeebipõhised ostjad ootavad kiireid, isikupärastatud ja probleemivabasid kogemusi. Kui teie veebipoodi ei tarneta, siis kaotate müügi osas, mis jõuab 2018. aastaks 414 miljardit dollarit. Müügi kaotamine on vaid halbade uudiste jäämäe tipp. Varjake end ebasoodsate arvustuste mõju eest. Või veelgi hullem – sotsiaalmeedias kaebused, mis lähevad viiruslikuks. “Kas see on kõik, mida ma vajan, et […]\nShopify Plus on hostitud pilvepõhine ettevõtte e-kaubanduse platvorm, mis on mõeldud suuremahulistele veebimüüjatele, kes peavad oma klientide nõudmistega sammu pidama. Shopify Plus pakub mastaapsust ja paindlikkust paketis, mis laseb oma klientidel keskenduda oma ettevõtte jaemüügi poolele, mitte selle käitamise tehnilistele vajadustele. Shopify Plussi praeguste klientide hulka kuuluvad Red Bull, Budweiser ja General Electric. Täielikult hostitud […]\nEhkki e-kaubanduse tarkvara turg võib tunda end pisut ülerahvastatuna, on üks eeliseid see, et ettevõtted on sunnitud oma tooteid konkurentsivõimeliselt hindama. Isegi tööstushiiglane Shopify pole erand. See on hea uudis klientidele, kes otsivad tõeliselt võimsat sisu loomise ja kaupluste haldamise tarkvara, mis on pakitud ühte taskukohastesse pakettidesse. Shopify hinnakujunduskavade võrdlemine Shopify pakub mitmeid erinevaid hinnakujunduskavasid, […]\nვებნოდის მიმოხილვა 2016


Puuk | PUUK & PUUGIINFO\nPuugid (Ixodida) on ülemsugukond parasiite ämblikulaadsete klassist.\nEsimesi hinnangulisi jälgi puukidest on leitud alates Kambriumist.\nPuugid ja nende isu vere järele on huvi pakkunud juba sajandeid, olles ära märgitud ka Homerose, Aristotelese jt poolt.\nBioloogia ja käitumine\nÄärispuuklased (Argasidae) on põhiliselt kuumade ja kuivade alade asukad. Peremeeslooma leiavad nad lõhna järgi.\nSelleks on neil spetsiaalsed haistmiselundid eeskäppadel - Halleri elundid.\nKilbid on kehalt kadunud ning keha on kaetud elastse nahaga, mis võimaldab neil verd imedes kõvasti paisuda. Lõugtundlad on äärispuukidel teravaservaliste harudega, mille abil lõigatakse läbi peremeeslooma nahk.\nSeejärel viivad nad peremeeslooma sisse iminoka, mis on varustatud väikeste sarvhammastega.\nNende sülg takistab vere hüübimist ja toimib valuvaigistina, mistõttu peremeesloom ei tunne hammustust.\nHarilikult ründavad äärispuugid siis, kui peremeesloom puhkab oma urus, kuna nad ei taha, et neid nende peidupaikadest välja viiakse.\nNad pole väga peremehespetsiifilised.\nImevad roomajate, lindude ja imetajate verd.\nPuukide (puuklaste) (ixos kreeka keeles= putukliim; ixodes= liimitud) elunevad kõigil 6 mandril – üle 840 liigi, peamiselt kaks suurt perekonda, kellede esindajad erinevad suuresti nii arengu, välimuse kui eluviiside poolest: pehme ( ~20 %) ning kõva toesega puugid (~80 %).\nEestis elunevad peamiselt kõva toesega Ixodidae perekonna puugid: võsapuuk Ixodes ricinus ja laanepuuk Ixodes persulcatus.\nTäiskasvanud emaste puukide välistoes on väga elastne, ovaalne ja lame, 3–3,5 mm pikkune, võimaldades neil süües mitmeid kordi paisuda, omandades munaja kuju. Isased on 2 mm pikkused ja nende välistoes vere imemisel oluliselt ei suurene.\nPuukide keha loetakse koosnevaks tagakehast ja pearindmikust.\nPearindmiku moodustavad suu koos selle juures paiknevate organitega: mõlemal pool asuvad lõugkobijad (ehk pedipalpid) ja lõugtundlad (ehk helitseerid). Pedipalpid on tavaasendis nahkses tupes aga välja sirutades piklikud ja lülilised (2-4) ning omavad maitsmisfunktsiooni, nimelt nendega kühveldab puuk omale verd suhu.\nHelitseerid asuvad pedipalpide all ja liiguvad külgmiselt ning koosnevad kahest lülist.\nVälimine lüli lõpeb käärisarnaste harudega (justkui lõikehambad), millega puugid läbistavad söömisel nahapinna.\nSüljenäärmete poolt eritatud tsemendilaadne eritis ühendab võõrustaja vereringe silmapilkselt puugi kärsaavausega ning ühtlasi ka seedekulglaga. Seedekulgla koosneb ees-, kesk- ja tagasoolest.\nVeri kontsentreeritakse imemise käigus kiiresti: elimineerides vee ja elektrolüüdid aurustumise ajal väljaheidetega ja süljenäärmete eritistega.\nEmaspuukide süljenäärmed väljutavad liigse vedeliku söömaajal tagasi peremehe vereringesse.\nPuukide käitumine, söögipoolisega seonduv, sugupooltevahelised kontaktid ja kopulatsioon toimib suuresti tänu eritistele, mida eritatakse võõrustaja nahale ja mille funktsioon on elutähtsa info vahendus, tuntumad neist on: feromoonid – liigisiseseks suhtlemiseks, verd imev emaspuuk, jätab nahale eritise, mis informeerib isaspuuke viljastumist ootava emaspuugi asukohast; allomoonid – kaitseeritised näiteks sipelgate vastu; kairomoonid – söögipoolisega seonduv, lokalisatsioon, tunnetus jne.\nSüljenäärmetel on puukide elus täita olulisi funktsioone.\nMitmesugused farmakoloogiliselt aktiivsed ühendid, mis abistavad puuke nende vereimemise ajal ja ühtlasi suurendavad viiruste ja patogeenide ülekandumist sisalduvad teadlaste arvates just nn „tsementeerunud süljes“, süljes ja süljenäärmetes (nende hulgas valu vaigistavad, hüübimist takistavad, põletikuvastased ja immuunreaktsiooni pärssivaid toimeained, ensüümid ja soonteergutid suurendavad vere juurdevoolu).\nPuugid vajavad elunemiseks piisavalt õhuniiskust.\nNad omandavad seda suu juures paiknevate organitega, need väljutavad ainet (ilmselt kontsentreeritud soolalahused), mis seob ümbritsevat õhuniiskust ja tänu millele puugid võivad mitu kuud nälgida.\nPuuk kühveldab seejärel niiskusega küllastatud aine pedipalpidega suhu ning ronib taas taimedele - verejahti pidama.\nPuukide hingamissüsteem on organsüsteemi läbiv trahheesüsteem, koosnedes peenikestest torudest ja nende avaustest (nimetatakse stigmadeks), mis juhivad õhu vajalike organiteni.\nStigmad paiknevad tagumise ehk eelviimase paari jalgade vahel.\nPuukide vereringet on vähe uuritud ja loetakse, et viimati mainitu tsirkuleerib vere, mida nimetatakse hemolümfiks, baasil ka läbi südame, mis arvatakse olevat kolmnurga kujuga ja ühe ehk kahe paari avausega, millest hargnevad 8 lühikest jalaarterit.\nNärvisüsteemPuukide tsirkulatsioonisüstem ja närvisüsteem on tihedalt seotud üksknes pearindmik on ilmselt närvivaba.\nAju ja silmad paiknevad pearindmiku taga – seega tagakehal, need ei oma Ixodidae puukidel aga optilist nägemisvõimet, vaid orienteeruvad valgusärritajate (näiteks öö/päev) järgi.\nTänu sellisele organite paiknemisele elavad pea kaotanud puugid edasi surres janusse ja/või nälga.\nPeamised organsüsteemid ja pearindmiku organid toimivad koos lihastega.\nTugevad lihasgrupid paiknevad ka emaspuukide seljal, millede abiga puugid liiguvad gravitatsiooniväljas ja on võimelised seliliseisust jälle jalgadele tõusma. Vastsetel on 3 paari jalgu ja nümfidel ning täiskasvanud puukidel 4 paari jalgu.\nJalal on 4–7 lüli.\nKõik jalad on liikumiseks, kuid esimese jalapaari tarsusel paikneb ka tunnetusorgan – Halleri organ.\nSobiva peremehe lähenedes aktiviseerib puugi sekretsioonisüsteem koos tunnetusorganitega, muutes puugi hoogsalt ärkvelolevaks ja liikuvaks. Juuksesarnase koostisega välised tunnetusorganid asetsevad kehal, jalgadel ja ka suu ümbruses: enamik neist on maitsmis- ja haistmisorganid.\nNende abiga eristavad puugid keemilisi ärritajaid (piimhapet, ammoniaaki higis, CO2 hingeõhus jne) fenoole, niiskust ja aromaatseid kemikaale, ning temperatuuri ja õhu vibratsioone seonduvalt soojavereliste loomadega.\nOrganid lubavad puugil suunata oma vereloovutaja otsimist ja suhelda teiste puukidega.\nSelleks on neil eesmisel jalgadepaaril spetsiaalsed Halleri elundid.\nHalleri organitega võivad puugid hinnaguliselt rohkem kui 40 erinevale lõhnale reageerida.\nPuugi reageerimiskiiruseks on murdosa sekundist – puutudes kokku toiduga (lõhnasobilik peremeesorganism) haarab ta õhkusirutatud pedipalpidega kiiresti karvkattest ehk nahast (kaasa arvatud riietusest) ja hoiab kinni.\nEdasi hakkab ta otsima lähikontakti vereringega.\nTäiskasvanud puugid toituvad, mistahes kehaosal eelistades peapiirkonda (kõrvad, kõrvatagused, pea ja kael).\nMittesuguküpsed puugid (vastsed, nümfid) võivad toituda igal pool, kaasa arvatud kael, jalad, rind, kõht jne.\nKinnitumine ja toitumine\nEsimese 24-36 tunni jooksul toimub tavaliselt kinnitumine: nad haaravad nahast pedipalpidega kinni, kallutavad keha 45-60 kraadi nurga all, läbistavad helitseeridega naha ning viivad kärsa sisse.\nKärss (kehaosa, millega puuk valmistab ette toitaineid seedimisorganite tarvis) jääb puugi poolt eritatud „tsemendi“ sisse seniks kuni puuk toitub. Pedipalpid asetuvad söömise ajal naha peale.\nPuugid einestavad nii opossumite, pesukarude, skunkide, rebaste, koiottide, ilveste, oravate, kitsede, metssigade, kariloomade, näriliste, koduloomade, lammaste, hobuste ja inimeste ning maalt toitu otsivate lindude verest.\nRohkem kui 90 % oma elust veedavad nad “peremehest” sõltumatult avatud looduses, niitudel ja metsades.\nHooajaline aktiivsus saabub koos ööpäevase temperatuuritõusuga plusskraadide poolele ehk märtsikuus, kui täiskasvanud puugid harrastavad toidu otsimist maapinna lähedal.\nPuugid liiguvad kuni meetrikõrguse taimestiku „latvadesse“ aprillis ja mai alguses kui temperatuur on madal ja õhuniiskus kõrge. Juuni ja juuli on madala õhuniiskuse periood ning puukide jaoks on äärmiselt energiakulukas taimedele üles-alla ronida. Teine aktiivsuse periood algab tavaliselt septembris-oktoobris, kui õhuniiskus ja ka õhutemperatuur on madalad liiguvad puugid maapinna lähedal kuni välistemperatuuri langus talvel sunnib nad pea liikumatuks.\nLisaks perioodilisele aktiivsusele esineb neil ka igapäevaselt aktiivsemaid perioode ümbritsevast keskkonnast lähtuvalt ehk siis hommikuti ja õhtupoolikuti.\nPuugihooaeg, see on puukide bioloogilise aktiivsuse periood, mis kestab tavaliselt aprillist oktoobrini, kuid pehme talv võib seda oluliselt pikendada.\nPuuk muutub aktiivseks, kui ööpäeva keskmine temperatuur on 6-7 kraadi.\nEsimesed puugid ilmuvad kevadel kohe pärast lume sulamist.\nPuukide arvukus kasvab pidevalt ja kiiresti, saavutades maksimumi suvekuudel.\nPuukide arvukus sõltub ka ilmastikutingimustest.\nOma elutegevuseks vajab puuk niiskust.\nSeega pikeneb puugihooaeg ja suurendab puukide arvukust ka niiske ja vihmane suvi. V\nVõsapuugi ja laanepuugi bioloogilise aktiivsuse perioodid on teineteisest erinevad.\nVõsapuugi aktiivsusperiood on pikk: aktiivseid isendeid kohtab aprilli keskpaigast novembrini.\nLaanepuugi aktiivsusperiood kestab umbes 4 kuud (aprilli teisest poolest kuni juuli lõpuni), saavutades maksimumi mais ja juuni alguses ning edaspidi järgneb sellele pidev arvukuse langus ning suve lõpupoole neid peaaegu ei leidu.\nPuukide sigimiselundid arenevad kuni nümfistaadiumini, seejärel areng peatub.\nIsaspuukide sigimiselundid on seemnesari (paariline), mis koosneb torukestest (seemnefolliikulid), kus arenevad spermatosoidid.\nSeemnefolliikulite ülesanne on spermatofoori moodustamine, st sarnaselt inimeste spermale koosneb puukide sperma kahest erinevast vedelikust, mille koostoime annab viljastusvõimelise seemnevedeliku. Emaspuukide sigimiselundid on kolmeosalised: munasari (paariline), munajuha ja sugutaskud, organid tagavad üheskoos söögist saadavate toitainetega (eriti proteiin) munarakkude kinnitumise, viljastumise ja arengu ning väljutamise.\nKopulatsioon: emaspuuk signaliseerib valmisolekut eritistega võõrustaja nahale ja isaspuuk, kes kohale jõuab positsioneerib ennast kõrvuti emaspuugi suguavaga.\nIsaspuuk viib oma lõugtundlatega spermatofoori emase suguavasse või kleebib neerusekreedi abil sinna lähedale.\nPeale kopulatsiooni asuvad emaspuugid innukalt toidupoolise kallale.\nEmaspuukidele tähendab see kiireid muutusi, millesse kaastakse ka Genéi organ.\nGenéi organ asub puugi peas ja täpsemalt osas, mille küljes on ka kärss.\nGenéi organ koosneb spetsiaalsetest torukestest, mis eritavad vahataolist sekreeti.\nEsmalt tuleb pea ja suguava asendit korrigeerida: selleks surub puuk Géné'i organi suguava ette, kõhu suunas nurga all, see sillutab munadele optimaalse väljumistee ja kaitse kuivamise eest.\nMunad väljutanud emaspuugid vahetavad värvi muutudes kas valkjas-kollakaks või luitunud beeži värvi, seda tänu väga kiirele munade arengule ja suurele munakogusele ning väga suureks paisunud Malphigi soontele.\nEmaspuukide ainevahetusjäägid jäävad suures osas väljutamata.\nPuugid munevad suurel hulgal mune, kuid väga vähesed neist elavad suguküpseks saamiseni.\nTäiskasvanud isaspuugid saavad suguküpseks peale söömist ja paarituvad söögiks kinnitunud emastega. Söönud ja paaritunud emaspuugid jätavad söögimaterjali ja asuvad seedima ning munevad loodusesse, tavaliselt kas maapinnal olevatesse pragudesse, prahi sisse (näiteks lehehunnik), kivide alla varjulisse kohta või teiste loomade pesadesse ja urgudesse, ühe munadekogumi (200 kuni 5000 ja rohkem) ning surevad.\nAreng on kolmejärguline: vastne, nümf ja valmik. Igaks kestumiseks on eelnevalt vajalik toituda.\nMunadest kooruvad looduses kolme jalapaariga vastsed, kes liiguvad toitumiseks mööda taimi kuni 1 meetri kõrgusele maapinnast.\nVerd söönud vastsed kestuvad kaks korda: nümfideks (lisanduvad 2 jalga) ja seejärel täiskasvanud puukideks (lisandub suguava), kusjuures tsükkel võib-olla väga suurte ajaliste kõikumistega 1 kuust kuni 3 ja enama aastani, olenedes suuresti ümbritsevatest keskkonnatingimustest (õhutemperatuur, -niiskus, valgus jne).\nIgal nimetatud arenguetapil söövad nii vastsed, nümfid kui ka täiskasvanud puugid ühe mitmeid ööpäevi kestva söögikorra erinevate loomade (kaasa arvatud inimese) vereringetest.\nPuugid võivad elada toiduta 3-4 kuud. Külmemate õhutemperatuuride puhul kuni 6 kuud.\nPuugid, kel ei õnnestu söögiks verd saada surevad arvatavasti nälga.\nMõju inimesele ja teistele elusolenditele\nPuugid ei ole mitte ainult bakteritekandjad (vektorid), vaid ka reservuaarid puukide süljeeritistega (eeldatavalt) edasikanduvatele bakteritele (rickettsiae, borreliae, francisella jpt)\nPuugid võivad nakatuda nimetatud bakteritega imedes ehk bakteritega nakatunud loomade verd.\nHaigusetekitajaid kantakse edasi nii arengutsükli siseselt (verdimenud vastne nümfile ja verdimenud nümf täiskasvanud puugile) kui ka munade kaudu...\nÜheaegselt võivad puugid olla nakatanud rohkem kui ühe viirusetekitajaga, st et samaaegselt võib peremehele üle kanduda rohkem kui üks haigustekitaja bakter, kusjuures vastsed ja nümfid on haigustekitajate olemasolu korral eritistes sama ohtlikud kui täiskasvanud puugid.\nPuukide vahendusel võib nakkus levida inimesele. Nakatunud puugil leidub viirusekandjaid teadlaste arvates süljenäärmetes ja süljes.\nPuukide süljes (ca 64-l liigil 840-st) võib leiduda ka mürke, mis põhjustavad puugihalvatust.\nPuugid on olulised nakkushaiguste levitajad.\nEestis on sagedased kaks puugiliiki: võsapuuk (Ixodes ricinus) ja laanepuuk (Ixodes persulcatus), kes levitab puukentsefaliiti.\nPuugid kannavad edasi katku, tüüfust, tulareemiat, kevad-suve entsefaliiti, puukborrelioosi, veiste babesielloosi jt haigusi.\nNad levitavad haigusi viiruste, bakterite, vereparasiitide jt haigustekitajate poolt.\nMeil leidub puuke eriti rohkelt suve esimesel poolel ning eriti võsastikes ja metsaradade ääres, kus nad väljasirutatud esijalgadega ohvrit ootavad.\nKui puuk on leidnud peremehe, siis otsib ta kinnitumiseks sobiva koha.\nHarilikult eelistavad nad kaela, loomadel aga kõrvasid, silmalaugusid, kubemeid jt kohti, kus ohvri nahk on kõige õrnem.\nLaanepuuk on üks olulisemaid kevad-suve entsefaliidi edasikandjaid, kuid ka võsapuugid võivad olla nakatunud.\nKevad-suve entsefaliit esineb inimeste poolt asustamata paikades.\nSeda kannavad hiired ja teised pisinärilised. Puugid annavad nakkuse edasi ka munadele. Haigustunnusteks on nakatunul 10-15 päeva pärast ilmnev peavalu ja kõrgem temperatuur, millele võivad järgneda mitmesugused närvisüsteemi häired.\nSee haigus võib lõppeda surmaga.\nTeine haigus, mida puugid rohkelt levitavad on veiste babesielloos, mille levitajaks on põhiliselt võsapuuk. Haiguse tekitaja on vereparasiit.\nHaigustunnused on loomade söögiisu vähenemine ja mõne päeva möödudes uriini ilmuv veri.


Auto Tagurdustuli soodne online » Brändi Tootjate Pood » AUTODOC\nMadalad hinnad Tagurdustuli\nTagurdustuli teie autole\nPalun valige enda auro ja teile nädatakse täpseid Tagurdustuli varuosasid TOP brändidelt\nTagurdustuli tellige soodsalt\nTagurdustuli Top auto markidele\nTagurdustuli 3 Seeria\nTagurdustuli brändi kvaliteet: Top tootjatelt\nTop 8 Tagurdustuli suurima müügihiti\nPopulaarsemad varuosad Tagurdustuli valikust. Meil on suur valik varuosasid erinevatelt brändidelt Tagurdustuli jne, madala hinnaga pakkumised meie varuosade valikus\nJP GROUP Korpus, tagurdustuli\nArtikli number: 1196650100\nTootja varuosa number 1196650100\nEAN number 5710412046927\nKirje number 1196650100\nHERTH+BUSS ELPARTS Tuleklaas, tagurdustuli\nArtikli number: 81671300\nTootja varuosa number 81671300\nTootja HERTH+BUSS ELPARTS\nEAN number 4026736138882\nKirje number 81671300\nMeie hind 5,62 €\nHERTH+BUSS ELPARTS Tagurdustuli\nArtikli number: 81671038\nTootja varuosa number 81671038\nEAN number 4026736138868\nKirje number 81671038\nMeie hind 6,31 €\nHELLA Tuleklaas, tagurdustuli\nArtikli number: 9EL 119 544-111\nSäästate 1,97 €\nTootja varuosa number 9EL 119 544-111\nEAN number 4082300198362\nTulede otstarve:koos tagurdustulega\nKirje number 9EL 119 544-111\nArtikli number: 9EL 110 544-001\nTootja varuosa number 9EL 110 544-001\nEAN number 4082300213072\nKirje number 9EL 110 544-001\nArtikli number: 2ZR 008 221-051\nSäästate 4,06 €\nTootja varuosa number 2ZR 008 221-051\nEAN number 4082300148589\nPiirangutega toode/piirangu info 2:ilma pirnideta\nNominaalpinge (V):12, 24\nKirje number 2ZR 008 221-051\nArtikli number: 2ZR 996 012-111\nSäästate 3,46 €\nTootja varuosa number 2ZR 996 012-111\nEAN number 4082300189681\nKontrolltähistus:e1 8740, E12 23003\nKirje number 2ZR 996 012-111\nMAGNETI MARELLI Lambikinnitus, tagurdustuli\nArtikli number: 714029623602\nTootja varuosa number 714029623602\nEAN number 8435034912913\nKirje number 714029623602\nSaage rohkem teada Tagurdustuli - kasutusmeetodite diagnostikast, rikete põhjustest ja asendamise intervallides.t\nTagurdustuli on vajalik valgustamaks teed tagurdamise ajal ja teavitamaks teisi autojuhte tagumise käigu sisselülitamisest.\nSelle osa korpuse kuju võib varieeruda vastavalt auto mudelist ja lambipirnist, mis selle sees on. See on valge valgus. Selle lülitab sisse automaatne tagurdusandur. See on aktiivne ainult siis, kui lülitate sisse vastava käigu ja kui süüte on sisse lülitatud.\nHinnake osa seisukorda iga plaanilise hoolduse või rikke korral. Komponendi eluea kestus oleneb ilmastikuoludest, kus autot tavaliselt kasutatakse, teede kvaliteedist (sõites madala kvaliteediga teedel võivad kruusa või muud osakesed rataste alt välja lennata ja vigastada auto keret) ja üldist sõiduki seisukorda.\nlambipirni eluea möödumine;\nauto tagurdusanduri kahjustused;\nkontaktid oksüdeerumine või läbipõlemine;\nkinnitusdetailide või lambi korpuse kulumine.\nMärgid tagurdustulede defektidest\nkerge värin või peas mitte püsimine auto sõitmise ajal;\nvalgus ei sütti tagurdamise ajal;\nvalguskiir on liiga hajutatud/hämar.\nTagurdustulede defektide põhjused\ntootjapoolsete kasutamisnõuannete eiramine;\nvale valgustuse paigalduspositsioon;\nauto elektriseadmete tõrked;\nmadala kvaliteediga valgustuse kasutamine.\nVahetage valgustus juhul, kui tuvastate defektmärke. Selle protseduuri keerukus oleneb auto mudelist. Asendamine võib võtta paar lihtsat sammu nagu - plastikust klambrite eemaldamine ja valgustuse demontaažitööd, kuid mõnikord on see protsess keerukam. Selleks on kõige parem pöörduda autoteeninduse ekspertide poole, kus uue lambi paigaldamine viiakse läbi kiiresti ja korrektselt. Tagurdustule remonti ei teostata.\nSaate valida ja osta tagurdustule AutoDoc`i e-poest. Lai valik kvaliteetseid komponente annab teile võimaluse osta täpselt oma autole sobiv osa. Kui teil on mistahes raskusi tule või mõne muu autovaruosa valimisel palun võtke ühendust meie professionaalse klienditoega. AutoDoc`i eksperdid lahendavad kõik probleemid lühikese aja jooksul. Lihtsalt sisestage automark, mudel ja valmistamisaasta ja ülejäänud teeme meie. Kõik osad on kaetud 2-aastase ja pikema kvaliteeti garantiiga!\nArtikli number 26325\nArtikli number + Tootja 298W0043 RIDEX\nOEN + Tootja 6L6955425 KAMOKA


LIHASEPÕLETIK - Seisund, mis mõjutab lihaste kokkupuutumise tõttu mitmesuguseid tegureid. See võib olla põletik . vigastus . hävitamine toksilise . Sel haigus, mida iseloomustab valu, lihasnõrkus Ja mõnel juhul on isegi atroofia lihaseid. Kui põletikulised lihastepõletikku tekkida ühes või mitmes skeletilihaste. Kuna põletik võib areneda kael . tagasi . Rind . Kui põletik arenes suur hulk lihaseid, nii et patoloogiat nimetatakse polümüosiidi . Kahjustuste korral mitte ainult lihas-, kuid protsess hõlmata naha ja seejärel, kutsutakse seda haigust dermatomüosiiti .\nSeda haigust iseloomustab paikne valu, mille intensiivsus suureneb pärast teatud aja jooksul. Valu on hullem liikumises, milles kahjustatud lihased on vähendatud. Patsient tunneb valu ajal palpatsioon. Kuna valu haiguse kulgu avaldub liigutuste piiratust liigesehaigus. Lihasnõrkus aja jooksul veelgi süveneda, mõjutab lihaseid võib atroofia aja jooksul. Samuti lihastepõletikku saab areneda krooniline haigus. Sel juhul see juhtub ajal ägenemist ebastabiilne ilmastikutingimuste pärast allajahutamist öösel.\nNagu põhjuste lihastepõletikku otsustas eraldada nakkushaigused ( kurguvalu . gripp . reuma et al.); parasitaarnakkusi näiteks ( trihhinoos . echinococcosis ); toksiline toime ( podagra . suhkur diabeet ). LIHASEPÕLETIK võib olla ka tingitud professionaalse funktsionaalsusega autojuhid, pianistid, masinakirjutaja, st spetsialistid, kes on erialalt pidevalt ponnistus sama lihas grupp. Haigus on põhjustatud viibiv isik raskesse olukorda pikka aega pärast tugevat allajahutamist (kaela lihastepõletikku), lihaspinge tõttu lihaskrambid ujudes. Juhul mädaste myositis selle põhjus võib olla lokaalne infektsioon.\nEksperdid määratleda erinevaid lihastepõletikku. Enamasti lihastepõletikku mõjutab lai seljalihaste, kael, õlad, vähem mõjutatud lihased tuharad. Aga kõige ohtlikum on trachelomyitis . Selle haiguse kaela esimesel tundsin tuim valu kiirgab kaela, õlgade või abaluude vahel. Kui myositis kaela, reeglina kaelalüli saab normaalselt liikuda, kuid mõnikord on tingitud valu, piiramine liikuma.\nEsinemine äge mädane lihastepõletikku Sageli on tüsistus mädaste haiguste või septicopyemia. Tema välimus tekitas Streptococcus . Staphylococcus . pneumokokk Muud organismid . Sel kujul haigus iseloomustab välimus abstsessid . nekroos . phlegmons lihaseid. Sellisel kujul müosiidist patsient tunneb tugevat valu, mis muutub veelgi märgatavam liikumise ajal või lihaste palpatsioon.\nTulenevalt nakkusliku haiguse olemusest esineda nakkushaiguste mädane lihastepõletikku . Sel juhul valu ja lihasnõrkus on oluliselt väiksem, kui pyomyositis.\nPatsiendid autoimmuunhaigusi LIHASEPÕLETIK kuulub kliinilise pildi. LIHASEPÕLETIK, mis tulenevad parasiitide arendada muutuste tõttu mürgiste-allergiline laadi, mis esinevad keha tõttu parasiitide esinemine.\nKuni lihastepõletikku ossificans iseloomustab lihasnõrkus, lihaste atroofia protsesse, sadestus kaltsiumi sidekoes. Koos myositis nimmelihastele iseloomulik sümptom on valulikkuse. See haigus on pikk periood, on ühine seljavalu põhjus. Samal ajal on mõned lihased tihedus, nende hellus.\nKoos polümüosiidi mõjuta mitte üks, vaid mitu lihasrühmi. Kui see haigus ei ole ilminguid väga tugev valu, kuid on raske lihasnõrkus. Haigus algab asjaolu, et patsiendil tekib tõsiselt täidab tavapäraseid toiminguid nagu ronimine trepist. Hiljem tõttu atroofiline protsesse lihaseid kaela isik on raske hoida oma pea püsti. Viimases etapis haiguse atroofia Närimistubakas . neelamine . seotud teo hingamine lihasesse. Ka patsiendid mõnikord arendada polümüosiidi artriit . Kui te võtate õige taktika ravi ja seda rakendada õigeaegselt, patsient paraneb täielikult.\nDermatomüosiiti Sageli avaldub noortel naistel või keskmine vanus. Oletatavalt haiguse põhjuste peetakse geneetilised tegurid . Põhjus, miks algust haigus, võib stressi, külma, hüpotermia, jääda liiga kaua päikese käes. Nahk on mõjutatud punase või lilla lööve, mis ilmub käed, nägu, ülakeha. Kui patsient kaebab dermatomüosiiti ka ilming nõrkus . soojus . külmavärinad . Inimene hakkab järsult kaalus. Selle haiguse sümptomid võivad ilmneda järk-järgult ja kasvavad kiiresti. Sellise haiguse sageli muutunud lõtv lihaste ja naha alla koguneb kaltsiumisoolad provotseerib valu.\nÄge ja krooniline lihastepõletikku\nHaigus võib jagada terav ja krooniline lihastepõletikku, kui eristada professionaalne ja katarraalne . mädane ja mädane lihastepõletikku. Vastavalt kättesaadavust patsiendi undertreated ägedas faasis lihastepõletikku haigus võib järk-järgult omandada krooniline vorm. Kroonilise lihastepõletikku valu tekib juhul, nohu, ilmastikutingimusi, öösel. Kroonilise vormi müosiidist tekib tänu nakkushaiguse.\nPeamine sümptom see haigus on valu, mis esineb näriv. Liikumise ajal veidi lihaste valu tugevamad. Aja jooksul valu võib suureneda. Kui teil on tunne, lihased, mis asuvad sõlmed ja Tegevusvaldkonna See on eriti valus. Mõnikord juuresolekul väike turse, nahapunetus. Samuti patsientidel võib olla lihastepõletikku palavik . peavalu . Kui lihastepõletikku kaela esineb enamasti põhjustab hüpotermia, valu annab kaela, abaluude vahel, õla.\nLIHASEPÕLETIK masticatory lihaseid clenching lõuad põhjustab tõmblev iseloomu, lihaspinge. Mõnikord patsient ei räägi ja ei näri. Kui te ei võta õigeaegse ravi, haiguse edeneda, mille tagajärjel põletik levida uue lihasrühmi.\nKui diagnoos "myositis" tuleb eristada lihaspõletike osteokondroos lülisamba kaelaosa. Selleks, läbi X-ray ja avastasin, kas hoida liikuvuse selgroolülid ja kas koht degeneratiivsed kahjustused. Spetsialist uurib kaebusi patsiendi. Hiljem vereanalüüsi: in müosiidile vere suurenenud aktiivsusega lihaste ensüümide olemasolu spetsiifilisi antikehi. Diagnoosimiseks kasutades elektromüograafiaga.\nRavi lihastepõletikku kindlasti alustada esinemise järel esimene haiguse sümptomeid. Nagu raviga, milles kasutatakse palju erinevaid meetodeid, mille hulgas electrostimulation lihaste ja närvide kaudu Füsioteraapia ja pharmacopuncture . Kombineeritud ravi ajal kasutada valuvaigistid vasodilatatiivse tegevus. Kui patsienti diagnoositakse mädaste lihastepõletikku ta määratud antibiootikumiravi. Sellisel kujul müosiidist mõnikord on vaja: avamine mädanik , Kanalisatsioon haava ja selle pesemist antiseptikumid.\nHäid tulemusi on täheldatud pärast muidugi massaaž toimuma kogemustega spetsialist. Patsiendid said regulaarselt kiropraktiku. Kuid sel juhul on kõik liikumised patsiendi vajadustest ja koormus ei tohi range kontrolli raviarst. Samuti kasutatakse Vaakum Therapy . refleksoloogia . Kodus kehtivad kuiva kuumust. Nii saad sa kahjustatud piirkonda villane sall. Seda kasutatakse raviks lihastepõletikku ning meetodile hõõrudes kahjustatud piirkonda. Sel sobi kuumutatakse ja lahustatakse vees eeterlikud õlid (suurim mõju toob valasid õli Eucalyptus . majoraan . Lavendel ). Soovitav on, et patsient esialgu olekus puhata. Laialdaselt kasutatakse folk ravi müosiidist.\nSelleks, et vältida lihastepõletikku on väga oluline, et vältida lihaspingeid, et vältida vigastusi, ei jää eelnõu, külmas. See peaks jääma aktiivne elustiil, mitmekesistada toitumine tervislik toit alati korrektselt ja õigeaegselt ravida haiguse nakkuslikku laadi.


Uus Maa Kinnisvarabüroo taastas Lätis tegevuse – EKFL\nUus Maa Kinnisvarabüroo taastas Lätis tegevuse\nUMPA Latvia äritegevust hakkab koordineerima Uus Maa kauaaegne koostääpartner Aigars �_arins, kes on kinnisvaraturul tegutsenud 20 aastat ning on rahvusvahelise kinnisvaraorganisatsiooni FIABCI Balti haru juhataja, teatas ettevõte.\n“Läti kinnisvaraturg sai kriisi käigus märksa raskema läägi kui Eesti oma ja näitab täna esimesi taastumise märke. Me usume, et sellisel hetkel tegevuse alustamine loob tugeva aluse edukale äritegevusele,” ütles UMPA Latvia juhatuse liige Ardi Roosimaa.\n“Paljud investorid otsivad praegu kõrgemaid tootlusi, mis õigustaks keerulise maailmamajandusega kaasnevaid riske. Läti on demonstreerinud tugevaid makromajanduslikke tulemusi, mis annab alust eeldada, et erasektor, seal hulgas ka kinnisvaraturg, hakkab lähiaastatel kasvama, et naaberturgudele järele jõuda. UMPA investeerimisalased teenused tuginevad pikaajalisele rahvusvahelisele kogemusele ja koostääle,” selgitas Roosimaa.\nUus Maa Property Advisors juhatuse liige Jaanus Lauguse sõnul lahkus Uus Maa Läti turult rahakriisi süvenedes aastal 2008.\n‘Meil oli piisavalt tegemist sel ajal, et Eestis ettevõtet saneerida ning uute turutingimustega kohaneda. Eks me kõik veel mäletame, kuivõrd ränk langus Eesti turul aset leidis,’ sõnas ta.\n‘Kaugele tulevikku suunatud tegevus Lätis oli mõistlik peatada. Samas olime veendunud, et võimaluste tekkides siseneme uuesti.’