5 ideed mõnusaks talvepuhkuseks - Reisijuht\nTalve veetmine unelaadses seisundis pole enam populaarne ning elu aitab huvitavamaks muuta väike reis – olgu see siis tundrasse või kõrbe, mägedesse või merele. Kohvrisse tuleb pakkida oma parimad tantsukingad, ujumisriided, hea raamat, mõned tugevamat kasutamist soosivad matkatarbed ning suusad. Algab talv, kuid algab ka talviste puhkuste aeg.\nReisimine ei pea selle õnnestumiseks toimuma alati kiiresti ja kaugele – vahel on võimalik vähe edasi liikudes jõuda vaimus kaugele. Kõik on kinni ootustes, eeldustes, kuid peamiselt seltskonnas kellega reisida ja tegevustes, mida sellel reisil teha. Heal eesmärgil ette võetud talvised suusareisid – nagu ka seiklused sooja mere äärde mõnusate inimestega – ei ole kunagi eksitus või eksimus.\nViis ideed, kuidas oma talvepuhkus veeta, ei tundu just paljuna, kuid uskuge, neist piisab, et jätta maha argielu ja laadida sisse uut energiat. Kuhu minna ja mida teha sellel talvel?\nMiks sõita mägesid vallutama Germalo Reisidega?\nHead hinnad ja kõrge reisikvaliteet – vajadust nende vahel valida ei ole.\nArmastame mägesid ning suuskade ja lumelauaga lõbutsemist sama palju kui sina.\nMeil on personaalne lähenemine ja hea teenindus.\nÜle 20 aasta suusareiside korraldamise kogemust, palju püsikliente ning alati hea reisiseltskond.\nLai valik majutusvõimalusi erinevale maitsele ja rahakotile.\nAsjalikud ja lahedad reisijuhid.\nKõige paremad suusakeskused.\nHead lennuühendused nii tellimus- kui ka liinilendudega.\nJÕULUD HELSINGIS | Vaata, kuidas Soome pühad välja näevad! 26.12.2018\nLUMISED NÕLVAD OOTAVAD | Need on 10 kõige soodsamat suusakuurorti Euroopas — mine ja avasta! (7) 24.11.2019\nGermalo Reiside 2018-2019. hooaja suusareisid leiate siit: www.germalo.ee. Oled oodatud oma ägedaimale suusapuhkusele. Keskendu põhilisele – oma puhkusele. Kõige muuga tegeleme meie! Helista 611 0600 või kirjuta meile germalo@germalo.ee. Teeme sinule ja su sõpradele parima pakkumise! Grupibroneeringute ja erisoovide korral kirjuta marianne.kaldas@germalo.ee või kristel.pruul@germalo.ee.\nGo Travel viib sooja päikese alla\nMiski ei turguta keset talve rohkem kui puhkusereis, mis su päikesepatareid jälle täis laeb. Eesti reisikorraldajate valikust leiab nii lähemaid kui ka kaugemaid sihtkohti. Millist eelistada, sõltub su soovidest ja muidugi rahakotist.\nKõige soodsama hinnaga saab keset talve sooja päikest nautida ikka Egiptuses ja Kanaaridel. Egiptuse kuurortides on hotellivalik väga lai, seal leidub nii lihtsamaid kui ka tõeliselt luksuslikke majutusasutusi. Soovitame enne broneerimist teha korralikku eeltööd ja lugeda internetist arvustusi või küsida nõu reisikonsultandilt – nii võid olla kindel, et ei pea hotellis pettuma.\nKanaari saartest on sel talvel valida kolme vahel – Tenerife, Lanzarote ja Fuerteventura. Kõik nad on natuke isemoodi. See, kui oled ühel Kanaari saarel juba käinud, ei tähenda veel kaugeltki, et oled sealkandis kõike näinud ...\nKaugematest paikadest võiks soovitada Kuubat, kuhu korraldatakse pakettreise detsembrist märtsini. Seal peaks tõesti käima enne, kui end üha enam maailmale avav riik omanäolisuse minetab. Või minna hoopis Sri Lankale? Vietnami? Maldiividele? Dubaisse? Need kõik on saadaval mugavalt reisipaketina, lihtsalt vali sobiv välja.\nEesti suurima puhkusereiside valiku ja asjatundlikud reisikonsultandid leiad Go Travelist. Tutvu reisidega ja saada päring www.gotravel.ee.\nPuhkus maalilisel Otepääl GMP Clubhotelis\nOtepää on olnud puhkuse veetmise meelispaigaks juba ammustest aegadest. Nuustakule tullakse nii Eestist kui ka piiri tagant. Talvepealinnas saab lustida nii Kuutsemäe ja Väikese Munamäe suusakeskustes kui ka Otepää talvepargis Winterplace. Murdmaasuusasõpradele pakuvad rõõmu sadakond kilomeetrit hästi hooldatud suusaradu.\nMaalilisel Otepää maastikul otse Pühajärve kaldal asub imeilus valge maja – GMP Clubhotel. Stiilsed ja ruumikad ühe-, kahe- ning kolmetoalised korterid sobivad nii paarile privaatseks äraolemiseks kui ka kuni kuueliikmelise perekonna talvepuhkuse nautimiseks. Kõikides tubades on moodne tehnika, täisvarustuses kööginurk, lisaks kuivastuskapp talveriiete kuivatamiseks. Lisaks on hotelli katusekorrusel saunakompleks, kust avaneb kaunis vaade Pühajärvele ja pargile, ning ruum suuskade määrimiseks ja panipaigad talvevarustuse hoidmiseks.\nSuusarajad algavad otse hotelli eest. Hotellis tegutsev peresõbralik GMP Pühajärve restoran kuulub juba aastaid Eesti parimate toidukohtade hulka, 2018. aastast ka Põhja-Euroopa paremikku White Guide Nordic. GMP Clubhotel pakub tippkvaliteeti mõistliku hinnaga. Booking.com-i tagasiside põhjal on GMP Clubhotel üks hinnatumaid hotelle Eestis.\nSeiklus talvevõlumaal koos Nordland Traveliga\nLoodus on näinud oma aastaringis ette puhkusehetke. Et see meelest ei läheks, uinub kogu loodus talveks: maa kattub valge ja paksu lumest tekiga ning päike ei tõuse liiga kõrgele kellegi puhkust segama. Sel ajal on soovitatav puhata ka inimesel kui looduse osal: kodustest askeldustest eemaldumiseks on hea võtta puhkamiseks ette üks rahulik kulgemine talvevõlumaale vaikuse ja rahu keskele.\nKülm ja karge on justkui loodud mõnusaks puhkuseks – tekib soov otsida õdusust soojast teetassist ja vaikusest ning heale sõbrale kaissu pugedes rahuneda kiirest tempost. Kaaslasteks on meil siis alati lumine Soome talv, salapärane metsapäkapike maailm, lahke ja muhe jõulutaat, kes tuleb ei tea kust ja läheb ei tea kuhu ning jätab kõigi hinge rahu, sõbralikkuse ja soovi salapärasuse järele.\nTalvepuhkuseks on ideaalne sõita Lapimaale, nautida ja kulgeda – leiab aega enda sisse vaatamiseks ja igapäevastest kohustustest pausi tegemiseks. Seiklusliku poole tagavad ka polaarloomade uudistamine, kelgukoertega sõitmine, lustakad lumemängud ning lõõgastus soojas saunas ja basseinis.\nUsaldage end selleks puhkuseks pikaajalise kogemusega talvereiside korraldaja, reisibüroo Nordland Traveli ja sõbralike reisijuhtide hoolde – saate kogeda imelisi elamusi, pärast mida edenevad kõik tööd ja õpingud paremini kui iial varem.\nKellel aga hing ihkab melu ja tuledesära järele, neid lennutab Nordland Travel alati asjalikku Londonisse, igavesti sädelevasse Viini või jõuluoste tegema Berliini jõuluturule.\nOotamatu valik mõnusaks talvepuhkuseks: Eesti Vabaõhumuuseum\nTalvine vabaõhumuuseum ei maga talveund. Ta tegutseb küll veidi rahulikumas rütmis, aga pole sugugi igavlev. Siin on hea olla, kui soovid viibida värskes õhus keset ajaloolist küla või istuda korraks mõnes talus maha ja rääkida perenaisega sellest, kuidas vanasti elati. Nädalavahetustel küpsetavad perenaised põnevaid roogasid või teevad käsitööd ja jagavad näpunäiteid ka kõigile huvilistele.\nNovembrikuisel pimedal ajal saab osa värvikatest mardi- ja kadripäeva üritustest, et siis omandatud teadmistega ise sanditama minna või tembutajaid õigesti vastu võtta. Mardipäevaks saab valmistuda 4. novembril ja kadripäevaks 25. novembril. 15.–16. detsembril avab oma uksed oodatud Jõuluküla, kus igaüks saab osa rohkem kui saja aasta tagusest toimekast jõuluajast. Helge pühadeaeg jätkub 5. jaanuaril, kui tähistame talsipühade ja talviste svjatkadega vana kalendri järgi jõule.\nIgapäevaselt aitab vabaõhumuuseumiga tutvuda tasuta allalaetav äpp NUMU, kust leiab kogu ekspositsiooni tutvustava mitmekeelse audiogiidi ja lustaka orienteerumismängu. Mõnusat ajaveetmist ja tera tarkust leiab Eesti Vabaõhumuuseumist igal aastaajal. Vaata lähemalt: www.evm.ee.


laigud ja triibud päästavad florida viisakad bengali kassid"\nLaigud ja triibud päästavad Florida Wayward Bengali kasse\nBengalsil on natuke maine. Kodukassi ja Aasia leopardi ristamisel on nad energilisemad, aktiivsemad ja kartmatumad kui keskmine diivanil käskiv kiisu. FL Palm Beachi maakonnas Spots and Stripes Bengal Rescue asutajal Kelsey Wiesel on nelja-aastane Bengali nimega Tuhkatriinu, kes on 50 protsenti Aasia leopard (ehk F1), enim võib Bengali ilma litsentsita olla. Wiese päästis ja suhtles Tuhkatriinu eelmisel aastal.\n'See on nagu väike koer, kes oleks segatud energilise nelja-aastase lapsega,' ütleb Wiese. 'Olen näinud inimesi, kes on õpetanud oma Bengali keelt istuma, jääma ja veerema. Paljudel inimestel on välimuse tõttu arusaam, et nad on metsikud. Kuid nad pole seda. '\nSpots and Stripes tähistab oma esimest aastapäeva 21. novembril. Organisatsioon koosneb umbes 12 vabatahtlikust kasuvanemast, kes on aidanud igavesti leida kodusid enam kui 76 Bengalile ja võtnud üle 100, mis on kolm korda rohkem kui riiklik Bengali päästevõrk. Vaadake Spotside ja Strippide veebisaiti, et nende praeguste elanikega tuttavaks saada.\nWiese kahtlustab, et Floridas on nii suur eksisteerivate bengalite populatsioon osariigi lõdva aretusseaduse tõttu, mis võimaldab inimestel litsentsi taotleda veebis ja ei nõua iga-aastast kontrolli. Paljud kasvatajad pole suutnud oma kasse müüa pärast majanduse paisumist, mis on jätnud paljud Bengaliad kas kodutuks või ummikusse. Kui Bengals satub varjupaikadesse, siis Wiese sõnul eutaneeritakse nad üsna kiiresti, nii et Spots ja Stripes on olnud väga nõutud.\n'Eelmise aasta novembris oli meil kaks Bengali päästetöödel ja kuu aja jooksul saime kõnesid ülepäeviti,' ütleb Wiese. 'Siin on hädasti vaja päästetööd, kuid keegi ei tahtnud seda teha ja seda teha, nii et otsustasime, et meie oleme need.'\nEnne Bengalsi alustas Wiese koerte päästmist, kuid mõistis, et paljud inimesed olid selles 'rohkem au nimel'. Ta kaotas oma maja pärast seda, kui panustas suure osa oma rahalistest ressurssidest koerte aitamiseks, keda keegi teine ei tahtnud aidata, mis sundis teda päästemängust välja minema.\nTa ei jäänud siiski kauaks eemale. Ta võttis oma esimese Bengali Craigslistist leitud kasvataja käest ja armus kohe atraktiivsesse energilisse kassi. Kahjuks oli tema Bengalil hüpertroofiline kardiomüopaatia (HCM), üks kasside kõige levinumaid südamehaiguste vorme, ja ta suri kolmeaastaselt. 'Mul oli süda murtud,' ütleb Wiese. Varsti pärast Bengali surma hakkas ta märkama, et teised sama kasvataja kasvavad Craigslistis ja varjupaikades tasuta.\n'Ükski kasvataja ei taha HCM-iga kinni jääda, sest see tundub tõesti halvasti, kui nad kasvatavad teadlikult kassi, kellel on see liin,' ütleb Wiese. 'Selle asemel, et tunnistada, et neil see on, hakkasid nad neist lihtsalt lahti saama. Sellest algas päästmine. '\nPärast Spotside ja Stripide asutamist on Wiese kokku puutunud paljude õnnetute olukordadega, kus on osalenud Bengali häkkerid, kes alustasid kasvatajana. Ainuüksi ühest endisest kasvatajast on Spots and Stripes päästnud üle 23 bengali, kellest 10 olid kassipojad. Wiese viis koju pimedate ja ülemiste hingamisteede infektsiooniga haige ning ta suri üheksa nädalat hiljem. Tegelikult jäi ellu ainult üks kassipoegadest ja ta kaotas parema silma.\n'[Aretaja] ei taha enam [Bengalsist] loobuda, seepärast töötame maakonnaga, et sundida teda alistuma,' ütleb Wiese. 'Me tegime majas videot ja arvan, et olin seal võib-olla viis minutit enne, kui prussakad mu jalgadel roomasid.'\nKa Wiese enda Tuhkatriinu alustas karmilt. Ta päästeti kasvataja juurest, kes pettis inimesi välismaal, lastes neil panna hoiuseid Tuhkatriinu kassipoegadele. 'Ja kui saabus kassipojade omaksvõtmise aeg, ütles ta:' Oh, nad surid, 'ütleb Wiese.\nPärast tõuaretaja hävitamist viidi Tuhkatriinu kõrgelt tapetud varjupaika, kus keegi võttis ühendust Wiesega. Kui Wiese esimest korda koju tõi, oli Tuhkatriinu äärmiselt alaealine ja kartis inimesi ning ta ei lasknud Wiesel enda lähedale tulla ega isegi silmsidet luua. Kuid 10 kuud hiljem hakkab Wiese pühendumus end ära tasuma.\n'Just eelmine nädal oli esimene kord, kui me teda kunagi paitada suutsime,' ütleb Wiese. 'Istusin lauas ja rääkisin telefoniga, ja ta tuli lihtsalt üles ja lõi mind peaga. Oleme temaga pikka aega koostööd teinud ja see, et ta hakkab ringi tulema, on vinge. '\nKuna bengalid on energilisemad ja vajavad rohkem liikumist kui teised kassid, soovitab Wiese enne lapsendamist seda kasvatada ja nende veidrusi tundma õppida. Paljud bengalased naudivad jalutuskäike näiteks rakmetega ja paljud meessoost bengalid pihustavad isegi pärast kastreerimist - seda probleemi saab korraliku väljaõppega vältida. Boonus: Bengals on ka hüpoallergeenne.\n'On mõned bengalid, kes saaksid häid süles olevaid kasse, kuid enamasti pole need mõeldud kellelegi, kes ei soovi aktiivset kassi,' ütleb Wiese. 'Nad on väga erinevad. Ma armastan neid.'\nkasside alternatiivide eemaldamine\narve kassile presidendi plakati eest\n7 põhjust rasedat kassi kasvatada\nKuidas ehitada isetehtud, isoleeritud kasside varjupaik\nKas soovite oma kassi tööle tuua? 10 näpunäidet lemmikloomasõbraliku kontori jaoks\nÜmarussid kassidel: sooleoht


Lisatud: 11 Aprill 2021\nPs 118: 21-29\nAvage mulle õiguse väravad! Ma lähen neist sisse ja tänan Issandat. See on Issanda värav. Õiged lähevad sealt sisse. Ma tänan sind, et sa mulle vastasid ning tulid mulle päästjaks! Kivi, mille hooneehitajad ära põlgasid, on saanud nurgakiviks. Issanda käest on see tulnud, see on imeasi meie silmis. See on päev, mille Issand on teinud: ilutsegem ja rõõmutsegem temast! Oh Issand, aita nüüd! Oh Issand, lase hästi korda minna! Õnnistatud olgu, kes tuleb Issanda nimel! Meie õnnistame teid Issanda kojast. Issand on Jumal ja tema on meile paistnud nagu valgus. Siduge peoohvrid köitega altari sarvedeni! Sina oled mu Jumal ja sind ma tänan! Mu Jumal, sind ma ülistan! Tänage Issandat, sest tema on hea,sest tema heldus kestab igavesti!\nTänases Piiblitekstis on mitmeid lauseid, mida tsiteeritakse ka Uue Testamendi lehekülgedel. Seda teevad rahvahulgad, kui Jeesus tuleb Jeruusalemma ja rahvas rõõmustab otsekui kuninga tulles. Aga seda teeb ka Jeesus, kui ta variseridega vaieldes tuleb meelde, et Jumal on seadnud ühe kivi, mis paljude meelest on põlatud, kuid mis tegelikult nurgakivina on kõige olulisem, mis hoonet koos hoiab. Psalm 118 kõneleb Jumala karistusest ja ka Jumala päästest. Alles tuletasime meele, et Jeesus võttis meie karistuse enese kanda ja päästis meid patust. Tema oli õige, kuid kandis meie süüd, et meie saaksime õigeks. Tänu Jeesusele võime meiegi öelda: „Avage mulle õiguse väravad! Ma lähen neist sisse ja tänan Issandat.”\nPühapäev, 9. mail 2021 - emadepäev


Postitatud: 10 Juul 2011 16:15\nkütus sinist suitsu ei tekkita. kui saaks liiga palju küttust peale, tuleks summutist musta suitsu, liiga vähe, oleks valge suits. sisine suits on ainult õli rada.\nkui kaant maha kiskusid, kas sa siis ka säärte tihenditele pilgu viskasid?\nPostitatud: 11 Juul 2011 18:08\nKas kellegil on kogemusi selliste klapisääre tihenditega ? Kas keegi on paigaldanud jne Andke teada kuidas sobivad.\nPostitatud: 11 Juul 2011 18:17\nneed on paremad kui standartsed kummirõngad.\nPostitatud: 11 Juul 2011 18:25\nKust sul need hankida õnnestus? Oleks ka üht komplekti tarvis.\nPostitatud: 11 Juul 2011 22:16\nOstsin viimase komplekti Tallinnast Härma tn keldripoest.\nSamas tekkis küsimus kuna pole neid õlilisandeid kunagi kasutanud.Et kas on suitsusust ja tahmasust eemaldavaid lisandeid.Võin eksida terminoloogias, aga vastused teretulnud kui saadi aru mida mõtlen, seoses selle suitsupahvaka tulemisega...\nLeidsin miskid sellised asjad,kas on kellegil kogemusi REMONTHERMEETIK ja KOMPLEKSÕLILISAND\nViimati muutis partnermosse, 13 Juul 2011 01:00, muudetud 2 korda kokku.\nPostitatud: 11 Juul 2011 23:32\nKasutasin eelmise mootori peal üht õlilisandit mida ostsin Fixusest,hetkel ei mäleta mis toodanguga tegu oli,aga sai pandud kuna mootor tossas päris korralikult ja ütlen ausalt,et ise ei poolda seda jama,aga effekti asjal oli ja ca 50km läbimisel oli toss tagant kadunud.Hiljem panin seda iga õlivahetusega.Hiljem mootori lahtivõtmisel selgus,et tossu põhjustas üks katkine õlirõngas.Sellisena sai sõidetud imbes 75 000km ja midagi halba ma ei tuvastanud, et oleks teinud.Üldiselt sisaldavad need lisandid parafiini ja pidavat õli paksuks tegema,mul igatahes talvel ka kõige pakasemaga käivitamisel probleeme ei olnud,nii et võta sa kinni.\nPostitatud: 14 Juul 2011 02:23\nKõigepealt suured tänud Moskiitole abi eest klapisääre tihendite vahetamisel ! Nüüd tihendid uued ja selle koha pealt jälle rahulikum, aga probleemist siiski jagu ei saanud. Kui sõitu läksin ja mootor soojemaks läks, oli mäest alla laskumisel taas üllatus, jalg gaasi pedaali pealt maha -pikk laskumine -uuesti jalg gaasile ja suitsupahvakas taaskord andis endast märku....\nMõte käis läbi, et Lukoili mineraalõli äkitse liiga vedel ja lisaks sinna juurde MS õli liitrijagu , äkki läheb tahedamaks\nSääretihendid olid siis sellised, mõned lausa meenutasid plastikust ribasid juba\nPostitatud: 14 Juul 2011 08:13\nPostitatud: 14 Juul 2011 09:54\nKas karteri tuulutuse variant on kontrollitud? Kui õlitase karteris kõrge, siis nii õlirõngaste vahelt kui tuulutuse kaudu kipub õli põlemiskambri, kuna väntvõll peksab mootori õliudu täis.\nPostitatud: 14 Juul 2011 11:50\nÕlitase mõõtevarda järgi 2 kriipsu alla MAX sälgu tähise.Karteri tuulutus ideaalne.Karburaator puhas ja korralik, ei ole õline.


Kas tsüstiit on viljatuse põhjus. Kui urgine uriiniga verega\nEmakaõõne endomeetriumi sisekesta muutused, mille tagajärjel on sügootil võimatu emaka seintele kinnituda. Enamikul juhtudel ilmneb tsüstiidist tingitud viivitus kroonilise haiguse tagajärjel.\nEmakaõõne endomeetriumi sisekesta muutused, mille tagajärjel on sügootil võimatu emaka seintele kinnituda. Liimvormide areng munajuhades, tekitades takistuse sügootide tekkele. Uuring näitab, kas tsüstiit segab sel juhul rasestumist, kuid isegi pärast tsüstiidi ravimist jääb raseduse võimalus küsitavaks, kuni adhesioonid eemaldatakse kirurgiliselt või torusid puhudes. Lisaks nendele teguritele võivad tsüstiidi kroonilise kulgu tagajärjed olla ka naise reproduktiivorganite mitmesugused infektsioonid klamüüdia, ureaplasma, mükoplasma, gardnerelloos.\nSeega, kui soovitakse rasedust, ei tohiks haigust käivitada. Õigeaegne uurimine ja piisav ravi on hea võimalus soodsaks raseduseks ja terve lapse sündimiseks. Mõnikord võib haiguse täielik kõrvaldamine võtta aastaid.\nTsüstiidi krooniline kliinik vaheldub perioodiliselt remissiooni ja ägenemise perioodidega. Sellistel juhtudel on rasedus kavandatud remissiooniperioodiks ja kui see õnnestub, peaks kogu rasedus olema arsti järelevalve all, et vältida tsüstiidi ägenemist ja vältida selle negatiivset mõju loote arengule. Tsüstiit ja viljatus Iseenesest ei ole põiepõletik ohtlik haigus ja õigeaegse diagnoosi korral sobib see ravimiraviks hästi. Hirm põhjustab oma ettearvamatuse tõttu tähelepanuta jäetud haigust.\nRavimata pikaajalise korduva põletikulise-nakkusliku protsessi tagajärjed MP-s võivad olla keerulised ajutise või püsiva viljatuse tekkimisega.\nEriti siis, kui nakkusprotsess levib lisadesse - seda võib komplitseerida munasarjade põletik oophoritis või munajuhade põletikulised kahjustused salpingiit.\nKroonilise tsüstiidi korral on ka psühholoogiline tegur. Naise intensiivne kogemus võib häirida tema reproduktiivset funktsiooni. Sellist probleemi on raske lahendada ilma spetsialisti osaluseta.\nPidev stress takistab rasedust ja see on üldtuntud fakt. Kuid täheldatakse ka vastupidist pilti, kui tsüstiit on üks hormonaalsete häirete tunnustest, mis avaldub mikrofloora tasakaalustamatuses suguelundites. Või tsüstiit ise, mis on tekkinud juba olemasolevate põletikuliste protsesside tagajärjel lisandites. Selles olukorras on tsüstiit esialgse patoloogia komplikatsioon ja sellel pole midagi pistmist viljatuse arenguga. Sellistel juhtudel on raseduse algus kergesti põsepõletik.\nValu tõmbamine alakõhus, peavalu, hilinenud menstruatsioon - kõik see omistatakse põiepõletikule. Selline viga on väga ohtlik, sest ebaõige ravi võib põhjustada embrüo surma.\nKui naisel oli seksuaalvahekord enne menstruatsiooni viivitust, peaks ta apteegist ostetud testribade abil veenduma, et ta pole rase. Hommikul esimesel uriinil läbi viidud kiirtesti abil on võimalik suure täpsusega kindlaks teha, kas viljastumine on olemas. Täieliku enesekindluse tagamiseks viiakse kontrolltesti läbi kahe päeva jooksul. Kas naisel võib raseduse ajal pärast tsüstiiti menstruatsioon edasi lükata? Kusepõie põletik ei ole lapse eostamise takistuseks. Urogenitaalsüsteem on ilmselgelt stressirohkes seisundis, kuid kui munasarjad on kergelt kahjustatud või puuduvad täielikult, siis on naise keha viljastumiseks valmis.\nKui patsiendil on kahtlusi ja ta oli enne viivituse algust seksuaalses kontaktis kaitstud või mitteon soovitatav teha hommikul esimesest uriinist ekspressanalüüs. Kaasaegsete kallite apteekide testide täpsus on väga kõrge, nad hindavad tõenäoliselt rasestumise olemasolu. Tootjad soovitavad läbi viia vähemalt kaks testi.\nTeine kui tulemus on negatiivne tehakse pärast paari päeva möödumist esimesest. Rasedus põhjustab CG kontsentratsiooni suurenemist naise kehas, viimases ja põhjustab testribade värvumist. Tsüstiit võib olla raseduse esialgne, kuid mitte vajalik sümptom.\nMõelge selle nähtuse toimemehhanismile: patsiendi kehas hakkab aktiivselt tootma progesterooni, millel on lõõgastav toime kuseteede organitele. Samuti tunnevad nad väljaheidete survet, põhjustades seeläbi vereringe langust. Kusepõie limaskesta immuunsuse kohalik pärssimine toimub verevarustuse puudumise tõttu.\nVõib esineda põõs, mis on põhjustatud samast seenest nagu põiepõletik ise; ema kehas kasvav loode vajab rakkude täielikuks arenguks ja toksiliste lagunemisproduktide eemaldamiseks suures koguses vedelikku. See põhjustab dehüdratsiooni, kuseteede ja neerude töö häireid ning soola ja liiva sisalduse suurenemist uriinis. Kalkulid ärritavad limaskesta ja provotseerivad põletikulist protsessi. Mõnikord üritatakse kontseptsiooni esimesi sümptomeid migreen, alakõhu tõmbevalud ekslikult põiepõletiku vastu.\nNii seletab naine, et menstruatsioon venis. Kuid need sümptomid ilmnevad tõenäolisemalt raseduse ajal ja vähem tõenäolised põletiku korral. Tsüstiidi peamised sümptomid ise on: sagedane urineerimine koos valu kujul.\nKui test on negatiivne, peate ikkagi veenduma, et spetsialist pole rase. Lõppude lõpuks võib ravi määramise viga põhjustada tõsiseid tagajärgi. Kubeme valu vastu võitlemisel rakendavad naised sageli kuuma soojenduspadja, mis raseduse varases staadiumis võib põhjustada raseduse katkemist. Seetõttu on raseduse kahtluse korral soovitatav kõik riskid välistada, kuni täpne diagnoos on selgunud.\nRasedust peetakse sageli haiguse järjekordseks taastekkeks ja vastupidi. Segadus tuleneb sümptomite sarnasusest: Kiire urineerimine. Tavaliselt põletikuline põis. Embrüo arenguga emaka kude paisub. See kutsub esile pideva tungimise tualetti.\nViimane olukord on eriti ohtlik, kuna kahjulik mõju lootele põhjustab raseduse katkemist. On juhtumeid, kui kuseteede infektsioon ilmub kohe pärast viljastumist. Keha pühendab kõik oma jõupingutused loote arengule.\nImmuunsüsteem nõrgeneb, mis loob soodsad tingimused bakterite tungimiseks. Viivituse korral on vaja võimalikult kiiresti välja selgitada selle rikkumise põhjus. See võib olla keha reaktsioon stressile või meteoroloogiliste tingimuste halvenemine, tõendusmaterjal viljastumise või tõsise patoloogia alguse kohta.\nMõnel juhul määratakse pärast esialgse diagnoosi määramist täiendavate kitsaste spetsialistide konsultatsioon - endokrinoloog, onkoloog, psühhoterapeut. Põletikulise protsessi peatamine normaliseerib Urogenitaalsüsteemi seisundit. See taastab järk-järgult normaalse menstruatsioonitsükli. Kuid mõned asjad võivad suurendada selle tekkimise ohtu, sealhulgas: seksima pärast tualetis käimist pühkides alt tagant ette kuseteede kateetri olemasolu õhuke toru, mis kas tsüstiit on viljatuse põhjus sisestatud kusiti kusepõie tühjendamiseks membraani kasutamine rasestumisvastaseks vahendiks Mis võib teie riski suurendada?\nOn mitmeid asju, mis võivad suurendada teie võimalust põie nakkuse tekkeks. Mõned neist on sellel lehel välja toodud. Sellise haiguse esinemisel on meesil ninakinnisus munandite vasakus osas, munandite elastsus, maht ja valulikkus.\nMis tahes põletik uriinis - reproduktiivsüsteem uretriit, tsüstiit, prostatiit Immuunsüsteemi häired. Immuunsuse vähenemisega vabaneb organism konkreetsed antikehad, mis mõjutavad sperma kvaliteeti ja kiirust. Vilets või puudub erektsioon, enneaegne ejakulatsioon - võib mõista absoluutselt erineva vanusejooni mehi, aastat.\nSellisel juhul on kõige olulisem aeg spetsialisti probleemile tulema. Patoloogia, defektid, vigastused munandite struktuuris ja asukohas või liige ise. Võib olla ka kaasasündinud, geneetiline ja omandatud, tingituna eluoludest. Lapsepõlves kannatatud haigus: punetised, mumps, leetrid.\nIstunud positsioon on rohkem kui 4 tundi päevas, võib spermaatilist nöörit tõmmata ja tõmmata selle taga hulgaliselt meheprobleeme, samuti kanda liiga tihedat pesu ja tihedaid, tihedaid pükse ja teksaseid. See mõjutab ka meie tervist, sealhulgas intiimne aspekt - ökoloogia, elustiil, halvad harjumused, halva kvaliteediga toitumine, psühho-emotsionaalne seisund, hooletussejätmine hügieenireeglitest, hormoonide pikemaajaline kasutamine, steroidid, valk suurtes kogustes.\nMeeste viljatuse liigid Sekretär Kõige tavalisem kas tsüstiit on viljatuse põhjus, mille puhul munandite normaalne töö on nõrgenenud, spermatosoidide liikuvus halveneb, nende kogus ja kvaliteet võivad selle põhjuseks olla kõhtuhaavade ilmumine pärast töösse kubemes ja põisas. Ei ole välistatud, et sekretoorne viljatus võib olla sünnist saadik, geneetiliselt üle kantud. Sellise ravimise võimalused on üsna kõrged, pädeva ja kvaliteetse lähenemisega.\nObstruktiivne Varasemast keerulisem vorm, kuna siin on häiritud sperma liikumist ja liikumist kanalite kaudu ühelt või mõlemalt küljelt. Esimesel juhul vähendatakse seemnerakke vaid kogustes märkimisväärselt, teises puuduvad nad täielikult. Samuti võivad seemnerakkude väljumisest pärssida erinevad tuumori, tsüstide, armide kujul tekkinud vormid pärast sperma kanali mis tahes operatsiooni ülekandmist, samuti raskete operatsioonide korral tüsistuste korral vaagnaeludes.\nImmunoloogiline või autoimmuunne See on juhtum, kus mees saab lapse surema, kuid tal on konkreetne naine, see on omamoodi kokkusobimatus, hoolimata asjaolust, et mõlemad partnerid saavad eraldi lapsi edukalt jagada.\nSperma vastased antikehad, mis loovad membraani ümber spermakotid, vabastatakse, aeglustades nende liikumist ja seost emase munaga. See tüüp tekib üsna tihti, üks paar st pole üheskoos kokkusobimatu ja selliseid loodusnorme ei kohaldata ühtegi palvetamist, ravi meetodeid.\nEsimesed viljatuse põhjused mehed võivad esineda isegi noortel aegadel. Need hõlmavad järgmist: vas deferenside puudumine; munandid välja jätta. Seda asjaolu ignoreerimine noorukieas võib viia reproduktiivsuse viljakuseni; meeste hormonaalsed häired. Selle esimene märk on seksuaalse soovi puudumine; testikulaarne atroofia. Seda iseloomustavad püsivad peavalud ja piimanäärmete turse; steroidide võtmine.\nViljatusravi meeste rahvakeelsete ravimitega Vibu Pöörake suur puhastatud sibul püreele, valage valmissegu magustoiduks lusikas milliliitri keeva veega, laske infundeerida ja jahtuda. Ärge filtreerige vedelikku, jagage maht kahe päeva jooksul päevas. Basiilik Tuntud ülemaailmne vürtsikas maitse ja toonikaga. Sa pead võtma ainult värsket taime, mitte kuivatatud. Selleks tehke igal hommikul ja õhtul terve tee basiilikutest, klaasi keeva veega ja mett maitse järgi, jook peaks olema värske, kuid õhtune vastuvõtt ei ole hiljem kui 3 tundi enne magamaminekut.\nSamuti võib vürtsi kasutada erinevate toitude valmistamiseks ja salatikastete lisamiseks, see kiirendab oodatud efekti.\nŽenšenni Paljude haiguste vastu võitlemisel on loomulik abistaja, meeste puhul on see loomulik testosteroon. Kuna hormooni tase on suurusjärgus suurem, muutuvad seemnerakud oluliselt mobiilsemaks ja spermatosoid iseenesest eraldub suuremates kogustes. Perga Sellest asjast on kuulnud vaid vähesed inimesed, nad kutsuvad endiselt mesilase leiva-mesilasi. Saate seda saada inimestelt, kes hoiavad pasiki ja on otseselt seotud mee pumpamise ja selle derivaatide valmistamisega, vere kõhukinnisus uriinis kui teie piirkonnas pole selliseid inimesi, saab toodet veebis tellida.\nSee delikaatsus parandab märkimisväärselt verevoolu alajäsemete ja sisenemisvööndis, mis samuti annab sperma aktiivsuse. Piisavalt, et süüa selliseid kreveleid grammi päevas veega või lisada sama kogus vedelate toiduainete tarbimisel.\nProstatiit ja viljatus naistel\nHawthorn Kolmekümne grammi kuivatatud puuvilju tuleks panna 0,5 liitrisse keeva veega, katta ja infundeerida tunniks, pingutada mitu kihti marli, jooma ml pärast hommikusööki, lõunasööki ja õhtusööki. Euphorbia Pallas Teist tehast nimetatakse "Male juuriks", saate seda osta apteegist või ravimtaimede veebisaidilt. See tööriist kiirendab hormoonide vahetamist ja tootmist meeste seas ja aitab lapsel kujutada, kuna seksuaalvahekord muutub pikemaks ja sperma kohaletoimetamine spermaatilises nööris kiireneb.\nKümme grammi väga peeneks hakitud juurtega koos poolliitri viina ja nõuda 8 päeva, tüvi.\nElderberry Käputäis värskeid marju, et panna teekannu või lihtsalt valada keeva veega ja joomise asemel must, roheline tee, lisades mee või suhkrut. Maitsev ja väga efektiivne. Astragalus Viige juur kolmkümmend grammi trahvi riivrisse, valage klaasi sooja veega ja jäta kuni vedelik on poole võrra suurem, joomad vähemalt kuus, üks kord päevas, külm. Healing maks Samas koguses on vaja võtta moorpuust puude ideaaljuhul valge lehed, mändikooned, pähki lehed, küps pähklipuu, islami moos kuivatatud.\nKaks supilusikatäit selle segu mähisega lusikaga valatakse ml keeva veega, pange aeglaselt ja lisage 1 tl. Lina seeme mitte aurutatudeemaldage kuumusest niipea, kui segu hakkab keema.\nJooge korda päevas, asendades tavalise juua teega ja kohviga. Muide, soovitatav on juua kohvi viljatusena, nii harva kui võimalik, annab see keha üldise jõu, kuid sperma kvaliteet märgatavalt halveneb.\nSilverweed grammi kuivatatud, peeneks hakitud juurest vala ,2 liitrit kooriku või viina, tihedalt hermeetiliselt ja nata hästiventileeritavas, kuivas, pimedas kohas kahe nädala jooksul. Pärast kindlaksmääratud perioodi pingutage see ja joota terve teelusikatäis kolm korda päevas teisel poolel iga kahe tunni tagant näiteks: kell 14, seejärel kell 16 ja kell 18joomistes palju vett. Meeste viljatuse ennetamine Õige päevane tegevus: sport, hea une, tasakaalu leidmine töö ja puhkuse vahel; Toidud koos suure valgusisaldusega, lihtsad süsivesikud ja fosforid, samuti vitamiinid, kaunviljad väikestes kogustesmett ja selle derivaadid; Regulaarsed visiidid arsti juurde, infektsioonide testimine ja kontrollimine; Õigeaegne kirurgiline sekkumine, mis tahes tuumorite, ajukiilade või muude sellise genereerimise probleemide avastamise korral; Jooge õlut nii vähe kui võimalik ja harva, sest see sisaldab pärmi, suurendades seeläbi naissoost hormoonide hulka, meessoost supresseerides; Regulaarne ja täielik seksuaalelu, ideaalis kolm kuni viis korda nädalas; Isikliku hügieeni järgimine ja elukvaliteedi partneri valikuvõimalused; Loobu halbadest harjumustest, kõigist suitsutamata sigaretitest, on parem asendada magusaga, meeldiva suudlusega koos kallimaga.\nLõpuks võime öelda, et oleme meie elude loojad ja kui me tõesti tahame midagi, siis on see kindlasti oluline, peamine asi pole mitte istuda, vaid teha jõupingutusi eesmärgi saavutamiseks ja uskuda, mida te teete. Meeste viljatus Meeste viljatus - meeste reproduktiivse funktsiooni rikkumine, mida väljendatakse järglaste suutmatuses. Kõige sagedamini on meeste viljatus tingitud kvalitatiivsetest ja kvantitatiivsetest muutustest sperma-tuumorites ejakulaadis eelnenud suguelundite põletikuliste haiguste, nakkushaiguste ja krooniliste haiguste ning keemiliste tegurite keha tõttu.\nVõib põhjustada perekonna kokkuvarisemise ja isikliku tragöödia. Üks kümnendik kõigist paaridest ei oma võimalust arstliku lapse kasuks ette kujutada. Eristada võib kaht liiki viljatust. Primaarne viljatus tähendab, et naisel ei ole kunagi õnnestunud rasestuda.\nRavim asjaolule, et trihhomonoosi, mille sümptomiteks on sageli ignoreeritud nakatunud isiku progresseerub sclerosis eesnäärme. Naistel on infektsiooni peamiseks asukohaks emakakaela sisepind. Naistel on oluliseks kas tsüstiit on viljatuse põhjus miks uriin on väga mudane protsess vaagnas, mis viib viljatuseni. Meestel on tavapärasest suurem valguvajadus ja testosterooni haigused ja viljatuse probleemid mõjutavad üha suuremat osa mehi.\nRavimata suguhaigused võivad põhjustada naise viljatust ning aktiivne haigus raseduse ajal loote kahjustusi ja vastsündinu haigusi. Neid ebameeldivaid. Ärge olge nii kategooriline, esmane viljatus pole lause ja see ei tähenda, et naine ei saaks lapsi. Mehe ja naise viljatuse diagnostikatestide arendus naise viljatust põhjustava endometrioosi ning mehe viljatust põhjustava prostatiidi põhjuste selgitamisega. See on normaalne, kuna ka tervetel naistel ei vabane iga menstruaaltsükli jooksul munarakku ei toimu ovulatsioonivahel ei ole vahekordade ajastus sobiv, väga varases arengujärgus embrüo hukkumist ei saa kindlaks teha ja see on looduslik valik.\nUuesti sageneb haiguse diagnoos vanusegrupis eluaastat, kus vaevuseid põhjustavad koos eesnäärme algav suurenemine ja prostatiit.\nMar 13, · Peaaegu kõikidel viljatutel naistel täheldatakse depressiooni - ärevus, mure, ärrituvus. Mis on eesnäärmepõletik ehk prostatiit? Prostatiit jaguneb järgmisteks vormideks: 1. Äge eesnäärme põletik 2. Krooniline mikroobidest tingitud bakteriaalne eesnäärmepõletik 3. Sageli esineb gonokokkide infektsiooni pikaajaline korduv käik.\nViimastel aastatel on asümptomaatiliste infektsioonide esinemissagedus suurenenud. The naiste viljatus see on oht, et iga naine võib kannatada. On mitmeid põhjuseid, mis võivad põhjustada selle väljanägemist, ja sellist seisundit peetakse naise võimetuseks kujutada.\nTegelikult erineb see naiste steriilsusest selles, et tegelikult viljatus on. Saki sanatoorium prostatiidi raviks kuidas see mõjutab naist, kui partneril on prostatiit. Tuntud oma unikaalse muda eest, mis ravib prostatiiti ja viljatust.\nPaljudel meestel säilib meessuguhormoonide vajalik tase kõrge eani ja See, millest ta välja arenes, oli eelkõige meeste viljatus ja kõik sellega seonduvad haigused.\nKolmas grupp on kroonilised sugutrakti põletikud, eelkõige prostatiit ehk. Anname meestel ja naistele seksuaaltervise alaseid nõuandeid ja Kuid peamine positiivne mõju - seksuaalfunktsiooni paranemine ja prostatiidi kollajuur, Java ingver, Java turmerik on fütopreparaat naiste tervise ja viljatuse raviks.\nApr 29, · Siikohal on raske luua põhjus-tagajärg seoseid, kas stress mõjutab viljakust või pigem viljatus põhjustab stressi. Lastetus võib mõjutada igapäevaelu ja sotsiaalseid suhteid ja väga oluline on, et paar oleks üksteisele toeks ja vajadusel otsiks abi psühholoogilt.\nÖine töögraafik ja raske füüsiline töö. Folliikuleid stimuleeriva hormooni vastased antikehad autoimmuunse munasarjakahjustuse markerina Viljatutel naistel võib esineda üldine. Teine kõige levinum põhjus viljatus naistel on kahjustatud munajuhad. Mis juhtub, kui teie munajuha lihtsalt ei toimi nii peabki? Noh, ilma korralikult toimiv toru, ei ole teed sperma teha oma viis muna.\nJa isegi kui sperma ei tee seda muna ja väetada, blokeeritud toru võib takistada selle jõudmist emakasse!. Polütsüstiliste munasarjade sündroom.


Kokku 22 protsenti esimese klassi õpilased Venemaa Tervis\nOsta Exforge Moskvas\nKuidas võtta Corinfar?\nNagu varem teatatud, arstlikul läbivaatusel lapsed on eraldatud 3 miljardit rubla. Vaid 22 protsenti lastest, esimest korda ületas piiri kooli, täielikult tunnustatud tervislik . Selline murettekitav statistika teatas Euroopa kongress vovrosam arsti haridusasutused, mis toimus Moskvas.\nAjavahemikul koolihariduse arv terveid lapsi väheneb järsult. Ainult 2, 5 protsenti lõpetajatest on täiesti terve. Kolmandik õpilased on tõsine kõrvalekaldeid füüsiline areng Ja ainult pool noorukitel vanuses 17 aastat, võimalik kõikidele normidele vastavad kehakultuuri vanusest.\nLapsed puutuvad stressi koolis ja kodus. Nad on seotud asjaoluga, et lapsed on vähenenud füüsilise aktiivsuse tõttu sissetoomist oma elu arvuti seadmeid. Kõik see suurendab riski Südame inervrologicheskih haigused.\nTeine probleem - on vale Toitlustamine lastele. Pool õpilased ei söö hommikusööki.\nTasub mõelda, kuidas lapsed on muutunud sõltuvuses alkoholist alguses ja seksuaalelu. Statistika järgi on iga kümnes laps Jota vähemalt kord nädalas alkoholi tarbida. Laste alla viisteist aastat, 24 protsenti tüdrukutest ja 44 protsenti poistest on juba oma Esimene seksuaalne kogemus.


1Partner: ei usu, et Marati tehing jääb aasta suurimaks - Äripäev\n1Partner: ei usu, et Marati tehing jääb aasta suurimaks\nKadrin Karner 21. mai 2008, 00:00\n"Ei tahaks uskuda, et Marati hoone tehing jääbki selle aasta suurimaks tehinguks. Ka ajakirjanduses ilmuvate kuulujuttude põhjal võib eeldada, et mõnede suuremahuliste ja kõrgest hinnaklassist objektide ostu-müügi osas läbirääkimised käivad," kommenteeris Kulli kinnisvarafondi Baltic Property Trust (BPT) endise Marati hoonena tuntud Tartu mnt 63 kinnistu omandamist.\nHindamisgrupi juht lisas, et tehingu võimaliku hinna kohta on keeruline kommentaari anda, sest hoone oli kaetud üürilepingutega ning müügihind oli kindlasti otseselt seotud hoone väljaüürimisest laekuvate üürituludega ning üürilepingute täpsemate tingimustega. "BPT on Eesti turul kogenud kinnisvarasse investeerija ja seetõttu arvan, et halba tehingut nad enda jaoks ei teinud."\n"Arvestades asjaoludega, et hoonele on võimalik juurde ehitada kaks lisakorrust ning tänased üürihinnad on suhteliselt soodsad annavad need uuele omanikule hea võimaluse investeeringu kasumlikkust tulevikus tõsta. Hoone on hästi nähtav, kuid üks puudus sellel kompleksil siiski on - juurdepääs on veidi keeruline," ütles Kulli.\nUus Maa investeeringute osakonna juhataja Ruben Gornischeff ütles BPT omandatud kinnistu kohta, et huvilisi oli palju, BPT eeliseks teiste ees sai tugev finantsseis ja kiire tegutsemine. "Uus Maa alustas objektile ostja leidmist 2008. aasta alguses, objekti ostmise vastu tundsid huvi mitmed kinnisvara- ja investeerimisettevõtted, BPT eeliseks oli kiire tegutsemine, konkreetsus ja tugev finantsseis," sõnas Gornischeff.\nUus Maa Kinnisvarakonsultantide OÜ ei saa tehinguhinda konfidentsiaalsusele viidates kommenteerida, ta märkis vaid, et tehing toimus turuhinnaga. Gornischeffi sõnul on käsitletava kinnisvaraprojekti ostu näol on tegemist pikaajalise investeeringuga, mille eesmärgiks on teenida üüritulu, seetõttu oli loomulik, et ostjaks oli rahvusvahelise taustaga kinnisvarainvestor.\n"Hea asukoht, objekti suur maht, keskmisest madalam üüritase ja täiendav arenduspotentsiaal on märksõnad, millega Marati majana tuntud kinnisvaraobjekti võiks iseloomustada. BPT kinnisvarafondi jaoks oli oluline ka võimalus olemasolevat rahavoogu parandada, hoone vakants tehingu hetkel oli umbes 10%.\nSeoses erinevate ruumide parendamisega otsitakse hoonesse uusi üürnike," rääkis Kulli.


Red Creek must roto-nailonhari - Nevene välispordipood\nRotohari harrastajatele igaks otstarbeks. Sobib nii põhja puhastamiseks üleliigsetest määrdejääkidest kui ka lõplikuks poleerimiseks. Kui soovid ainult ühte rotoharja, siis vali see. Vali juurde standardne Red Creek käepide 100 mm harjale.\nRex käepidemed võistluskeppidele16.95EUR\n749 - Rex määrderaud, 1000 W45.00EUR


Majoraan eeterlik õli 5ml @ Loodustooted, tervisekaubad, esoteerika\nEsileht » AROOMITERAAPIA » Eeterlikud õlid » Majoraan eeterlik õli 5ml\nTugev lõdvestav ning rahustav toime. Vähendab peavalu, migreeni, närvipinget. Toodetakse peamiselt destilleerimismeetodil. Värvuselt kahvatukollane või merevaigukarva. Seguneb hästi lavendli, rosmariini, bergamoti, kummeli, küpressi, seedri, teepuu, eukalüp ti jm õlidega. Peamised koostisained terpineenid, sabineenid, linalool, jt. Esinevad erinevad kemotüübid.\nSoovitav kasutada vannis (6 tilka) enne magamaminekut. Võib piserdada mõne tilga õli padjapüürile. Sobib unehäirete puhul. Toetab perifeerset verevarustust, leevendab külmamuhke, artriiti, reuma- ning ristmikuvalusid. Parandab maksa, põrna tegevust. Ravivann (ca 6 tilka) või massaazh leevendab nikastusi, lihasevalusid, menstruatsioonieelseid krampe ja külmetushaigusi. Tugevdab pruuni juuste värvi. Tilgutada mõni tilk õli juuste loputusvette. Huvitav sauna või aurusauna aroom.\nSobib kasutamiseks lõhnalambis (ca 8 tilka). Leiab kasutamist seebi, parfürmeeria-, kosmeetikatoodete valmistamisel. Aga ka mitmete toiduainete, kastmete, jookide maitsestamisel. Ei ole soovitav kasutada raseduse ajal, lastel ja madala vererõhu korral. Naha hooldusel tuleb eeterlik õli (või nende segu) lahjendada taimse alusõliga (näit mandel, viinamarjaseeme, avokaado või muu sarnane taimeõli). Rusikareegel 1-3 tilka supilusikatäie alusõli kohta.\nNeroli 2% bio 10ml\nTootekood: 02218080\t, Laoseis: Laos\t, Tarneaeg: 1-5 tööpäeva\nTootekood: BS28\t, Tarneaeg: 1-5 tööpäeva


Effer kraanad müügiks | Kasutatud Effer kraanad - Mascus Eesti\nTe olete siin: Mascus Eesti > Ehitustehnika > Kraanad > Effer\nKraanade varuosad ja varustus (10)\nKasutatud Effer kraanad müügis\nSirviga kasutatud müügisolevaid Effer kraanad üle Euroopa. Värskeimad kuulutused kuvatakse esimesena. Et sorteerida kasutatud Effer kraanad vajutage soreetimisnuppe nagu mark, väljalaskeaasta, hind, töötunnid, riik.Et otsida kasutatud brände.\nEffer 250Täismass: 3350\nEffer 165 3SCTäismass: 2200\nEffer 8200Täismass: 1450\nEffer 12600Originaalvärv: blu, Toodetud: IT, Tarnetingimused: EXW\nItaalia, Castello d'Argile\nEffer 75 3S kranTõstekõrgus: Ei\nEffer 600 4STäismass: 5800\nSee on täielik nimekiri kohe saadaolevaid kasutatud Effer kraanad müügiks.Kui olete mõnest kuulutusest huvitatud vajutage kastikesele selle kõrval et lisade kuulutus lemmikutesse Effer kraanad. Kui soovite teha detailsema pärinug palun lii


Hingedepäeva orelikontsert - mõtisklus - Kultuurikava.ee\nHingedepäeva orelikontsert - mõtisklus\nEsinevad Anna Humal, Tuuliki Jürjo, Miina-Liisa Kuusemaa, Anu Piiskoppel, Merike Saaremets, Anneli Klaus.\nKäes on sume ja udune hämaruseaeg. Aastasadu on inimesed just sellel aastaajal senisest enam mõelnud oma kallitele, kes lahkunud igaviku teele. Tava on süüdata koduakendele ja kalmistutele, aga ka kirikutesse lahkunute mälestuseks küünlaid.\nTänasel kontserdil mängivad organistid mitmetest eesti paikadest. Muusika on Jumala kingitus nii muusikutele kui kuulajaile. Muusikutena soovime, et saate täna siin Põltsamaa kirikus lohutust, lootust ja hingerahu orelimuusika abil.\nTäname mõtiskluste ja kontserdi tervikuks sidumise eest koguduse õpetajat Markus Haamerit.\nTänase kontserdiga mälestavad muusikud ka enda seast lahkunud kirikumuusikuid.


Fondide päästja on Venemaa\nTõnis Oja • 21. veebruar 2010 kell 21:00\nKui börsilt läheb minema rahvaaktsia, siis võib ootamatult sülle kukkunud raha valmistada mitte ainult rõõmu, vaid paljudel juhtudel ka tugevat peavalu, sest tekib küsimus, mida selle rahaga peale hakata.\nNendel, kes on otsustanud üle võetud aktsiate eest saadud raha ära kulutada, ei tohiks probleeme olla. Tunduvalt keerulisem on aga neil, kes soovivad seda säästa ja tuleviku tarvis kasvatada..\nRahvaaktsiatesse (ehk ettevõtetesse, millel on keskmisest tunduvalt rohkem eraisikutest väikeaktsionäre) investeerinute hulgas on väga palju neid, kellel on väga väike või peaaegu olematu investeerimiskogemus ja enamasti on tegemist nende ainukese investeeringuga.\nMeie kõige ehedam rahvaaktsia on Tallink, millel oli börsile mineku ajal üle 17 000 aktsionäri, aga ka praegu on laevafirmal neid üle 12 000.\nPäris julgelt võis rahvaaktsiaks nimetada veidi enam kui kuu aega tagasi börsilt lahkunud Eesti Telekomi, millel oli möödunud suvel, st ajal, kui TeliaSonera aktsiate ülevõtmise välja kuulutas, 4800 aktsionäri. Pakun, et umbes 3000 neist olid aktsionärid telekomifirma börsile minekust saati ja sadadel, aga võib olla ka tuhandetel neist muu investeerimiskogemus puudub.\nNeid vaevab endiselt küsimus, mida TeliaSoneralt saadud rahaga peale hakata. Detsembri alguses kirjutas Äripäev, et suures osas seisab see raha hoiustel. Kui möödunud aasta lõpus olid pikaajaliste kroonihoiuste intressid veel üsna korralikud, siis kuna on väga suur tõenäosus, et Eesti läheb järgmisel aastal üle eurole, on hoiuste intressid viimastel kuudel kolinaga kukkunud. LHV Pank juba võrdsustas eelmisel nädalal üheksakuuliste ja pikema tähtajaga kroonihoiuste intressid eurohoiustega, peagi teevad seda ilmselt ka teised pangad.\nMida siis teha? Kas anda raha professionaalide hallata ehk osta mõne investeerimisfondi osakuid? Ja kui seda teha, siis milline fond valida?\nNendele küsimustele vastuste leidmiseks otsustasin pöörduda viie aasta tagusesse aega, sest siis oli meie investoritele olukord enam-vähem samasugune. Mäletatavasti on möödumas just viis aastat ajast, mil Swedbank võttis üle tollase Hansapanga ja Eesti väikeinvestorite kontodele laekus 2005. aasta kevadel kokku 4,5 miljardit krooni. Ilmselt paljud neist paigutasid oma raha ka avatud aktsiafondidesse, ehkki siis paistis perspektiivikaid investeerimisvõimalusi olevat rohkem (elamuehitusbuum oli just alanud või algamas).\nSelleks, et vaadata, mida meie fondihaldurid on suutnud toona investeeritud rahaga peale hakata, otsisin välja viie aasta taguse Äripäeva (1. juuni 2005), kus olid andmed investeerimisfondide kohta, ning vaatasin, kuidas on fondijuhid suutnud investorite raha kasvatada. Vaatluse alla võtsin vaid kohalike fondijuhtide hallatavad fondid, ehkki juba siis pakkusid mõned pangad ka välisfonde.\nTulemus on üsna kurb. Viie aastaga on investorite raha suutnud kasvatada vaid kolm fondi. Swedbanki Venemaa aktsiafond, SEB Kasvufond ning Danske Investi Uus-Euroopa Fond (endise nimega Sampo Uus-Euroopa Fond). Kui võtta arvesse tasud ning arvestada inflatsiooni, mis selle ajavahemiku kohta tuleb kokku 23 protsenti, siis ka Swedbanki Venemaa fondi paigutatud 10 000kroonine investeering jääb praegu sellele numbrile alla. Ülaltoodud graafikus saadud 10 000kroonise investeeringu väärtus praeguse seisuga on arvutatud üsna konservatiivselt, mis tähendab, et tegelikud numbrid on ilmselt hullemad, eriti Trigoni Balkani ning Uus-Euroopa väikeetevõtete fondi puhul, mis on mõnel vahepealsel aastal võtnud fondiinvestoritelt ka edukustasu.\nMuidugi võib öelda, et oleme sajandi suurima finantskriisi lõppfaasis ja fondide tootluste kukkumine on paratamatu. Viis aastat on piisavalt pikk investeerimisaeg ning kuni 45protsendiline osakute puhasväärtuse langus on minu arvates liig mis liig.\nKuna lisaks Swedbanki Venemaa aktsiafondile sõltub ka SEB Kasvufondi käekäik suuresti Venemaast ning arvestades, et Danske Uus-Euroopa fondiosakute omanike arv on võrreldes kahe eelnimetatuga suurusjärgu võrra väiksem, tekib paratamatult küsimus, kui suur osa Swedbanki Venemaa aktsiafondi ning SEB Kasvufondi viie aasta positiivsel tootlusel on fondijuhtidel, kui suur osa aga nafta hinnal või võimutandemil Vladimir Putin -Dmitri Medvedev. Õigluse nimel tuleb muidugi märkida varahaldusfirmade strateegilist otsust Venemaa-suunaliste fondide loomisel.\nMaailma ühe suurema varahaldusettevõtte PIMCO juhi Mohamed El-Eriani sõnul tasub aktiivselt juhitavat fondi eelistada passiivsetele ehk börsil kaubeldavatele fondidele ainult siis, kui selleks on väga hea põhjus. Meil pakutavate fondide puhul ei näe ma isegi rahuldavat põhjust.\nBörsil kaubeldavate fondide valik on üsna lai ning nende ostmine maaklerfirmade kaudu sama lihtne kui aktsiate omaminegi.\nIsegi kui juhtute ostma kehva turu indeksaktsiat, on see parem kui lasta teha vigu ka fondijuhil ja maksta kordades suuremat valitsemistasu.


Kuidas saaks oma korteris küttesüsteemi muuta kui kortermajas ühistu poolt midagi ette ei võeta? - Korteriomandiõigus - vastused.ee\n16 nõuandjat, 14085 nõuannet\nKuidas saaks oma korteris...\nKüsimus: Kuidas saaks oma korteris küttesüsteemi muuta kui kortermajas ühistu poolt midagi ette ei võeta?02.07.2012\nMureks keskküttesüsteem, mis vana süsteemi järgi tehtud. Kõigepealt soojus ülesse kolmandale korrusele ja siis jaotub alla tulles. Elame kahe väikese lapsega esimesel korrusel. Korter on talvel külm 13-18 kraadi. Tahaks teada, kas on mingisugune õigus torusüsteem ümber teha tänapäevaseks ehk jaotub kohe igasse korterisse ja ise reguleerid oma sooja kraanidest, kas on õigus vahetada radiaatoreid, kuna siin seinas mingid tollised torud ja nende ümber pleki lätakad. Ühistu esimees räägib, et meie maja viimane, soojussõlme lõpus ja pole mõtet lootagi sooja. Kuid ülesse läheb kuum toru aga alla jõuab õrnalt leige ning maksame rohkem, kui teised majad, kellel süsteem ümber tehtud ja ise regulerivad oma sooja. Lausuti veel esimehe poolt, et me ei tohi teha ka midagi oma küttesüsteemiga, kuna see ju ühisvara, aga kustmaalt jookseb see piir, kas tõesti ei saa inimväärseid elamistingimusi endale ja eriti väikestele lastele luua, kuna lihtsalt keelatakse aga ise ei tehta selleks ka midagi. Öeldi, et kolige minema, kui ei meeldi. Tegemist kolmekordse majaga ja elame esimesel korruse lastega.\nootele jäädes ja ette tänades\nTere, vastab tõele, et küttesüsteem on korteriomanike kaasomandis ning korteriomanik ainuisikuliselt ei tohi seda muuta või ümber ehitada. Teisest küljest kaasneb korteriomanikule eeltoodud piiranguga ka õigus nõuda (korteriühistult) küttesüsteemi tõrgeteta töö tagamist, sealhulgas nõuetekohast (20 +/- 1 kraad) sisetemperatuuri korteris.\nOlukorras, kus korteriühistu ei suuda endale seadusega pandud kohustust täita, saab korteriomanik rakendada enda õiguste kaitseks korteriomandiseaduse paragrahv 15 lõikes 2 toodud sätet, mille kohaselt võib korteriomanik teha kaasomandi eseme säilitamiseks vajalikke toiminguid teiste korteriomanike nõusolekuta ning ta võib teistelt korteriomanikelt nõuda, et nad hüvitavad vajalikud kulutused kaasomandi kulude kandmise suhte alusel. Kuna korterisisese temperatuuri hoidmine (mis Teie puhul tähendab juurdekütmist) nõuetekohasena on käsitletav kaasomandi eseme säilitamiseks vajaliku toiminguna, siis on Teie enda otsustada, kas riskite omal käel küttesüsteemi renoveerida või piirdute korteri (elektriga) juurdekütmiseks tehtud kulutuste väljanõudmisega korteriühistu käest.


Osakoormus Meretehnoloogia PhD Euroopa - Doktorantuur 2021\nOsakoormus Meretehnoloogia doktorantuur - võta ülikoolidega Euroopa otse ühendust!\nMarine tehnoloogia on valdkond, mis ühendab tehnilisi oskusi koos merekeskkonda. See võib hõlmata inseneri, arhitektuuri, disaini ja ka muudel puhkudel, mis keskenduvad mereväe või vee tööstusharudes. Spetsialistid on vaja valitsusasutused ja eraettevõtted.\nLeia info parimate Osakoormus doktorantuuri võimaluste kohta Euroopa siit! Meretehnoloogia õpingud Euroopa ülikoolides. Võta ülikoolidega otse ühendust!\n4 Tulemused Meretehnoloogia, Euroopa Filter


Muri — Varjupaikade MTÜ\nLeitud: Rahumäe kalmistu\nLoom kodus: 16.12.2019\nMuri on suur, mõjuva välimusega koer, kelle vanus on umbes kaheksa aastat. Me ei tea, kes ja kuidas teda kasvatas, aga varjupaika jõudes oli tema maailm jagatud kaheks: üht poolt asustasid jalgratturid, võõrad koerad ja tundmatud inimesed. Teise poolde mahtusid maiustused ja paar väljavalitud kahejalgset.\nVarjupaigas veedetud kuud on aga Muri ellu toonud rohkelt uusi koeri ja inimesi ning päev päevalt on temast saamas koer nagu iga teine. Muriga saab nüüd jalutada, Muri on avastanud mängimise ja Muri on leppimas teiste koertega. Tõsi, praegu on ta valmis suhtlema emastega, aga see on suur edasiminek, mis annab selgelt lootust tulevikuks.\nMuri nõudmised on tulevastele omanikele tagasihoidlikud: ta nosib leplikult seda mis kaussi pannakse, ei nori enamat, kui saab päevas vaid paar (kuid südamest tulnud) patsutust ning on tänulik aseme eest, kus vesi ja lumi otsejoones kraesse ei saja. Aga tema suurimaks ootuseks on – oleks vaid omad inimesed!\nMuri esines ka Kanal 2 saates Lemmikute lemmik (vaata alates 19:30).


★★★ Klassikalised laste magamistoamööbel alates Minacciolost ★★★\nMagamistoad on tehtud Minacciolo Inglise meeleolu kogudest. Puidust seinte, põranda ja lagede värv on nagu valge kreem. Värvuse tõttu on koht väga soe, nii et see välja näeb ja tundub nii hubane! Tuba sobib suurepäraselt oma maja. Minu arvates on tuba üks parimaid lasteaju, mida ma olen kunagi näinud.\nVoodi on ideaalne laste peidupaik. Tundub, et see on immutatud seina ja ees, võite voodit peita kardinatega. Kandide värv, valge ja sinine joonised, on levimine välja visata tuba. Leiutise kombinatsiooni leiate tooli kohta voodilinad, aknakardinate ja seinale. Põrandal vaipade puhta sinine kombinatsioon muudab koha täiesti värvilise poiste toa. Kummist uksed näevad välja nagu uksed teistesse ruumidesse, nii et see muudab koha lastele veidi mänguliseks.\nKoorekvaliteetsete puidust lauadel olev sinine laegas on kena ja valmis ruumi disaini. Sinine on rahustav. Looduslik värv taeva sinistest on sinine universaalne värv. Tumesinine võib olla konservatiivne või ultramoodsaim. Sinine sümbolism seob sinist vabadust, jõudu ja uusi algusjooni. Sinine on poiste värv ja seostatakse meestega, sest see on tugev värv.


EESTI 100 AARET I Vormsi saare ajaloo ja kultuuri peamine mälestusmärk - Reisijuht\nEESTI 100 AARET I Vormsi saare ajaloo ja kultuuri peamine mälestusmärk\nPilt on illustratiivne.Pixabay\nEsmakordselt on Eesti suuruselt neljandat saart ürikutes mainitud 1391. aastal. Saare esimesteks elanikeks peetakse rootslasi, kuid legendi kohaselt sai Vormsi oma nime Islandilt pärit viikingilt Orm (tõlkes Madu). Täpset rannarootslaste Vormsile saabumise aastat pole teada, kuid tõenäoliselt liikus rootslasi Eesti rannikul juba 13. sajandi keskel. 1934. aasta rahvaloenduse andmetel elas saarel 2393 rootslast ja 122 eestlast. 1943. aasta tõi saareelanikele aga suuri muudatusi: lõppes pea 700 aastat kestnud rannarootslaste aeg Vormsil ja peaaegu kogu elanikkond lahkus Rootsi. Rannarootsi aega meenutavad tänapäeval saare külade nimed ja omapärane külaarhitektuur. Vormsi 14 külas elas 01.01.2017 seisuga 425 inimest.\nVormsi Püha Olavi kirik on saare ajaloo ja kultuuri peamine mälestusmärk. Kiriku kõrval asuv kalmistu on ajastule ja piirkonnale tüüpiline, hästi säilinud hauatähistega ning järjepidevalt hooldatud kalmistu. Siin leidub suurel hulgal kiviriste, sepis- ja valuriste ning puuriste. Vormsi kalmistu on Eesti üks omapärasemaid ja ainulaadsemaid, sest siin asub näiteks maailma suurim rõngasristide kogu – säilinud on üle 330 rõngasristi. Rõngasrist kui Vormsi kaitsesümbol on saanud aukoha ka valla vapil. Rõngasrist (tuntud ka kui ratasrist, päikeseratas või päikeserist) on rist, mis koosneb rõngast ja selle sees asuvast ristist. Rist on nelja ilmakaare, nelja aastaaja ja nelja ürgaine (tuli, õhk, maa ja vesi) sümbol. Ratas aga päikeseketta sümbol. Kõige rohkem on rõngasrist leidnud kasutust Skandinaavias ja Iirimaal, kus 7.–8. sajandil hakati püstitama hiiglaslikke kivist ratasriste – hauakive. Hauakivina on ratasrist levinud ka Eestimaa kalmistutel.\nRõngasriste hakati Vormsi saarel kasutama 17. sajandil. Vanim säilinud rõngasrist on 1743. aastast, uusim 1923. aastast. Rõngasristide puhul on huvitav fakt, et neid ei tellitud mitte meistritelt, vaid kõik ristid on pae- või liivakivist välja tahutud talupoegade endi poolt. Seetõttu varieerub ka nende väljanägemine ning esineb nii keeleliselt korrektseid kui ka vigaseid lauseid. Tihti esineb ristidel külanimesid, vahel ka talunimesid, kuid peaaegu alati peremärke. Rõngasristidel on sageli mitu aastaarvu, mis kõik näitavad surmadaatumeid. Nähtavasti märgiti surmadaatum vanale pereristile siis, kui hauale paigaldatud puurist ära oli pehkinud. Vanas kalmistuosas puuduvad teed, hauaread on orienteeritud põhja-lõuna suunas. Ebatavaline on vana osa kasutuselevõtt korraga kogu ulatuses, millele viitavad hauamärkide dateeringud. Seda seletatakse sellega, et maeti külade kaupa.\nKirikaias on kaks mälestuskivi – eestirootslasest kultuuritegelasele Hans Pöhlile ning Rootsi misjonärile Österblomile, kes saare usulises elus põhjalikke muutusi kaasa tõi. Kirikaia värava juures seisab üks väheseid kogu nõukogude aja omal kohal asetsenud Eesti vabadussambaid. Rootsikeelse kirjaga põllukivi ei osanud uue võimu esindajad Vabadussõjas langenute mälestussambaks pidada ja nii jäeti see ka lõhkumata.


Koera järelt koristamine on omaniku kohustus! - Üldinfo - Kohtla-Järve Linnavalitsus\nSeoses COVID-19 leviku tõkestamisega on Kohtla-Järve Linnavalitsuse sotsiaaltoetuste osakonna kabinetid nr 5 ja 7 aadressil Keskallee 17, Kohtla-Järve, suletud alates 01.03.2021 kuni 04.03.2021.\nKlientide vastuvõtt toimub alates 05.03.2021.\nLisainfot saab telefonidel 339 5481 ja 339 5486.\nTeiste teenistujate kontaktandmed on kätte saadavad Kohtla-Järve linna ametlikul veebilehel. Teenistujad on kättesaadavad telefoni ja e-posti teel.\nKoera järelt koristamine on omaniku kohustus!\nTuletame Teile meelde, et vastavalt Kohtla-Järve Linnavolikogu 24.04.2013. a vastu võetud määrusele nr 171 „Koerte ja kasside pidamise eeskiri" § 3 lõike 5 kohaselt tuleb Kohtla-Järve linnas loomapidamisel järgida sanitar- ja hügieeninõudeid, sealhulgas koristada oma looma väljaheited.\nHoolimata sellest, et koerte väljaheidete probleem on aastaid üleval olnud, on inimeste teadlikus sellest, et oma koera järgselt tuleb koristada üpriski puudulik, mistõttu meenutavad meie tänavad- ja haljasalad sageli „miinivälju". Siinkohal tuletaks meelde koerapidaja peamised kohustused, mis tulenevad koerte- ja kasside pidamise eeskirjast, pidades silmas eelkõige heakorda- ja kaaskodanike heaolu:\n1. Korista alati oma koera järelt. Selleks võta koeraga jalutama minnes kaasa väike kilekott, kuhu saad korjata oma looma väljaheite ja selle hiljem prügikasti visata.\n2. Avalikus kohas peab koer olema jalutusrihma otsas ja kandma vajadusel suukorvi.\n3. Koera on keelatud ujutada või pesta supluskohtades ja purskkaevudes.\n4. Tegele oma koeraga iga päev ning võimalda talle piisavalt liikumist.\n5. Hoolitse selle eest, et koer saaks vajalikku arstiabi ja et ta oleks õigeaegselt vaktsineeritud.\nHea peremees hoolitseb oma koera eest- ja koristab tema järelt!


Filmid nagu puumajad — Sirp\nFilmid nagu puumajad\nVladimir Golovnitski: „Heli tuleb filmist otsekui arheoloogina välja kaevata: algul buldooseri, siis labida ja lõpuks pintslikesega. “\nMiski ei ole maailmas juhuslik. Mis tahes tegevus või inimene jõuab sinuni just sel hetkel, mil see on sulle eriliselt tähtis. Uue filmiga jooksis mu monteerimistöö ummikusse. Ja just siis leidis aset kohtumine, intervjuu professionaalse helirežissööri Vladimir Golovnitskiga. Ta oli sõitnud Eestisse režissöör Vallo Toomla filmi „Teesklejad“ võtetele. Peaosi mängivad seal Mirtel Pohla ja Priit Võigemast. Jutuajamine heliteemadel aitas mind monteerimisel ning ma mõistsin, milline peab heli olema.\nVladimir Golovnitski „Teesklejate“ võtteplatsil.\nHelirežissöör Vladimir Golovnitski töötab Vilniuses Šarunas Bartase stuudios 1994. aastast, kuid tegutseb ka Leedu pealinna lähistel külas omaenda kodus. Kohtusime Tallinna kesklinnas, kuid otsustasime sõita kuhugi eemale, vaiksesse loodusse.\nVabandage, mu auto ei ole eriti puhas, olen ju maakas.\nHea küll, mina olen ka.\nOmas kodus on hea elada, kas pole tõsi?\nJah, kodu on mul järve kaldal. Krunt on suur. Seal on täielik paradiis. Ma ei taha enam sealt kuhugi ära sõita. Äsja helistas mulle Serjoža Loznitsa produtsent ja ütles, et film „Sündmus“ („Событие“, 2015) läheb Veneetsia festivalile. Olukord on 50 : 50, sõita või mitte. Mul on mure: kass on kadunud. Kodust just helistati. Sellisest murest ei saa peale omaniku keegi aru. See Siiami kass on nagu koer: lähen ujuma ja tema koos minuga. Aga sinna ilmus rebane, jooksis mingil põhjusel hoovi.\nVõib-olla lihtsalt hulgub ja tuleb veel tagasi. (Sõidame mööda linna. Päike on auto kuumaks kütnud, suvised tänavad on tühjad.)\nMulle on Tallinn seotud muidugi Severjaniniga. Mõistagi on kõik seotud ka Dovlatoviga. Seepärast, et omal ajal oli ta mu lemmik ja lugesin tema teoseid. Kas inimesed siin Dovlatovit mäletavad?\nMuidugi mäletavad. Meil on isegi Dovlatovi festival: lavastatakse näidendeid, poeedid loevad luuletusi, kohale tulevad Dovlatovi sugulased, tuttavad ja sõbrad.\nKas igal aastal?\nKolm korda on kindlasti olnud.\nMina sattusin Tallinna esmakordselt väga kummalistel asjaoludel. See oli 1975. või 1976. aastal. Olin siis tudeng. Tookord oli selline üliõpilaste ehitusmalev ja me sõitsime Poola ülekäiguradasid värvima. Kui me tagasi pöördusime, tulin Riias rongi pealt maha. Mul olid pikad juuksed, kaasas ainult kott, ja ma nägin välja nagu mingi hipi. Sõitsin hääletades Tallinna ja seadsin end sisse praeguses Tammsaare pargis. Elasime ka sadamas. Meil oli seal tohutu kommuun, umbes 30 hipit ja krišnaiiti. Mina olin hipiks maskeerunud tudeng. Ja nii me umbes kuu aega seal elasime. Mina õppisin siis tollases Leningradi kinoinseneride instituudis.\nNüüd on see Peterburi filmi ja televisiooni instituut. Mina olen ka seal õppinud.\nKas Pravda tänav 13?\nOi, tähendab, et meil on üks alma mater!\nKas Tallinn on sellest ajast väga palju muutunud?\nMa mäletan Viru hotelli. Mäletan, kuidas park ära rikuti. Kaeti seal kõik betoonplaatidega. Aga selles maailmas rikutakse kõik ära. Mis teha? Tõsi see on.\nKuidas edenevad võtted Eestis?\nKui mulle pakuti võtteid siin, olin väga rõõmus. Seepärast, et siin on minule uus kultuur, uus keskkond, uus tööstiil. Te elate siin ega märkagi, kui teistmoodi siin nüüd kõik on. Mul on siin huvitav töötada. Ei tea, mis välja tuleb, aga huvitav on ikkagi.\nMilline see film on, kui kuulata helirežissööri kõrvaga?\nKõrvaga? Mulle kujuneb see probleemiks, sest film on väga jahe. Asi ei ole isegi näitlejates, nemad on otse vastupidi väga elavad ja nad meeldivad mulle. Asi on keskkonnas endas. Tegevus toimub majas ja me filmime peaaegu ainult seal. See aga on hääletu maja mere ääres. Mererand, viis hektarit maad – ja seal seisab villa. Seal on palju klaasi ning elad otsekui looduses, kuid tegelikult on maja elutu: klaas ja betoon. Interjöör ja väljendusmaneer on väga vaoshoitud. Üks asi on see, kui käib ehitus, aknad on avatud, linnud lendavad. Teine on asi aga siis, kui kõik on vaikne. Teisest küljest ei pea otsuseid tegema mitte mina, vaid film ise dikteerib. Võttegrupp on väga hea, rekvisiidid ja valgus ja kunstnikud. Kõik on väga hästi ette valmistunud, ka režissöör. 20 võttepäevaga on väga keeruline filmi teha, kuid tal on kõik läbi mõeldud, kõik on väga täpne. Näen, et töötame tihedalt ja palju, kuid siiski graafiku piires. Tulemuse vaatame läbi ekraanil.\nMuideks, mul endal on puumaja.\nMinul ka, tõsi küll, väga vana ja lagunenud.\nMul on uus. Ehitasin endale puumaja, üldse olen neid ehitanud kolm. Ehitasin lava helide, sammude ja mürade salvestamiseks. Kuna seal on väga vaikne, saab seal väga hästi salvestada. Kui mul on vaja teha filmi jaoks sünkroonmüra, kasutan kogu maja.\nVaatasin hommikul teie osalusel valminud filmi „Lihtsad asjad“ („Простые вещи“, Aleksei Popogrebski, 2007).\nMul tekkis 2002. ja 2003. aastal niisugune illusioon, et olen õppinud midagi tegema. Nüüd kahtlen, kuid siis olin selles veendunud. Töötasin Šarunas Bartasega, kuid rohkem tõsiseid režissööre läheduses polnud. Ma isegi tahtsin kellelegi kirjutada või helistada, ent ma ei hakanud seda tegema. Saatus viis mu kokku Sergei Loznitsaga. Me tutvusime Belarusfilmi stuudios 2005. aastal. Ma ütlesin talle siis, et küllap töötame veel kaua koos. Siis hakkas ta mind tutvustama Vene režissööridele, kes töötasid art-house’is. Ta tegi mind tuttavaks Popogrebski, Germani ja Hlebnikoviga. Kuidagi vähehaaval hakkasin ma nendega koos töötama. See oli mulle selline õnnelik aastakümme. Nii et ärge uskuge, kui teile räägitakse, et kui enne 40-50aastaseks saamist pole tulnud huvitavat tööd, seiklusi, raha ja veel midagi head, siis seda ei tulegi kunagi. See on jama.\nMe usume parimasse.\nMa sattusin Vene art-house’i südamesse. Nüüd töötan põhiliselt Venemaal, täpsemalt sõidan võteteks sinna. Suurem osa stuudiotööst tehakse Leedus – montaaži ja värvimääramise periood.\nSee on siis järeltöötlus?\nJah. Tavaliselt võtab heli kallal töötamine aega kolm või neli kuud: tuleb valmistada ette filmitud materjal, üle lindistada puudulikud helid, mõelda, kuidas see kõik koos toimima hakkab. Seejärel minnakse juba edasi mõnda Venemaa või Euroopa suurde stuudiosse. Sinna läheme umbes kaheks nädalaks, et töö lõpetada.\nÜhe Ameerika helirežissööri raamatust leidsin väga kalliste Hollywoodi filmide töögraafiku. Järeltöötlusele on seal eraldatud täpselt need sadakond päeva, aga asjaga tegeleb neil selle perioodi jooksul 30-40 inimest, mitte 3-4 nagu meil. Muide, ka hea õlle tegemiseks on sadat päeva tarvis.\nHuvitav, et meil on vaja sama palju aega, peame ootama nagu põllumehed, millal kartul saab valmis või vili küpseb.\nRäägime helist ja filmist, kujutise ja helirea seosest tänapäeva maailmas. Kuidas on heli muutunud?\nMina olen rohkem praktik kui teoreetik. Keeldusin isegi õppejõutööst, kuna suhtun sellesse kõigesse väga tõsiselt. Seepärast, et siis tuleks filmitööst loobuda, mida ma ei saa endale lubada, samuti tuleks umbes aasta pühendada sellele, et kujundada oma metoodika. Kui õppisin instituudis, ei räägitud meile paljudest asjadest üldse midagi. Miks meil ei olnud ornitoloogiakursust? Ei õpetatud näiteks, kuidas laulavad linnud, kus nad laulavad, millal nad laulavad. Kas lõoke võib laulda augustis, laulda öösel või linnas? Miks seda ei õpetatud? Aga see on väga tähtis. Või siis autod. Millised need on? Missugune on nende mootori müra spetsiifika? Maailm meie ümber on rikas ja mitmekülgne. Mis aga puutub filmide helisse, siis olen ma aru saanud ühest lihtsast asjast: kui tehakse filmi, on kogu protsess jaotatud tinglikult mitmesse etappi: need on stsenaariumi kirjutamise etapp, näitlejate valimise etapp, filmimiskoha ja filmigrupi valik. Need protsessid on väga tähtsad, sest filmides fikseeritakse see, mis on juba läbi mõeldud. Kõigil on mõistagi oma tehnika ja töömeetod. Isegi Bartase töömeetod oli tema viimases filmis hoopis teistsugune kui tema varasemates filmides. Need olid lihtsalt sõnatud, tekstita filmid, ent viimases on tohutu tekstikogus. Filmis ta aga selle nii, et tegelaste vaba vestlust filmiti mitmeid kordi ning ta ei pöördunud kunagi tagasi kõneluse alguse juurde. Tulemus on aga väga elav ja väga sisukas episood.\nVabandage, et teid katkestan. Mina võin dokumentalistina öelda, et need teie filmid, mida olen näinud, pole tänu teie heliga tehtud tööle enam mängu-, vaid dokumentaalfilmid. Selles mõttes, et toimib filmikunsti maagia: ma unustan vaadates, et tegemist on väljamõeldud maailmaga, ning usun kõike, mis toimub.\nPopogrebski ütles mulle: „Sa teed nagu maalikunstis, just nagu Tolliametnik Rousseau [Henri Rousseau, Prantsuse kunstnik (1844–1910), hüüdnimega Tolliametnik – toim], kellel olid kõik üksikasjad välja joonistatud, kuid siiski mitte täpselt, mitte igapäevaselt, vaid mingil nõiduslikul viisil.“ Ma olen alati selle poole püüdnud. Töö heliga on põhiliselt töö stuudios. Loomulikult tuleb kõigepealt võtetel salvestada, seejärel ootab ees väga pikaajaline stuudiotöö. Ja siis juba tunnetad väga hästi filmi ja selle nõudeid, ei suhtle enam mitte režissööri, vaid filmiga. Valik aga ei ole sugugi liiga rikkalik. See on justkui rong, mis sõidab rööbastel, kui kaldub aga veidi vasakule või paremale, on katastroof käes. Heli on nagu selle filmi tegelikkus. Minu ülesanne on see ainult leida ja avada, aga avada see tuleb. Nagu teevad arheoloogid: algul buldooseri, siis labida ja lõpuks pintslikesega. Sellest järeldub, et mingi heliga ei ole võimalik filmi parandada. Osa ei saa olla tervikust suurem. Kui hakata filmi heli abil päästma, võib see olla väga ilus, väga professionaalne, kuid ikkagi ei ole see kunst. See on peamine, mida olen oma töös mõistnud, kuid tööd olen ma teinud väga palju. On olnud periood, kui töötasin iga päev 10-12 tundi ühe puhkepäevaga kolme kuu jooksul. See oli niisugune kirg. Sel perioodil õppisin ma väga palju ja mõistsin, et olen oma teel, olen liikumises. On neid, kes teevad minust paremini, ja neid, kes halvemini. Aga kõik see, mida teen mina, tuleb puhtast südamest. Muidugi on viimase 30-40 aasta jooksul toimunud meie kutsealal tõsised muutused, mis ei puuduta ainult meid, vaid kõiki – kommunikatsioon. Varem pidin registreerima end raamatukogus, et raamatuid lugeda, nüüd on sama valik internetis.\nMinu arvates on see suur müüt, et kõik on internetis olemas.\nJah, minu kass kadus ära ja internetis teda pole. On tekkinud tohutu instrumentaarium, informatsioonivalik. Nüüd on võimalik asju võrrelda ja parandada.\nSee, et tehnika arengus on toimunud niisugune hüpe, ei ole minu meelest mõjunud nii, et on hakatud tegema rohkem häid filme. Kas on või ei ole?\nEi ole. Muidugi, see, mille ma tegin varem kahe päevaga, seda saab nüüd teha kahe tunniga. Üksikasjadele, sellele, et helikeel oleks lihtne ja selge, täiesti loomulikele asjadele kulus palju jõudu. Minust (naerab) sai arhiivifilmide spetsialist.\nNäiteks, minu juurde tuleb režissöör Sergei Loznitsa, ilmuvad välja arhiivimaterjalid, millel ei ole üldse mingit heli, või siis materjalid, millel on vaid helifragmente. Kõik ülejäänu tuleb luua.\nNii tehti Loznitsa film „Blokaad“ („Блокада“, 2006) Leningradi blokaadist. Seal ei olnud heli üldsegi. Kasutasin seal mängufilmi meetodeid. Ainus salvestis oli seal metronoomi heli. Nevski prospektil oli metronoom, mis transleeriti raadioeetrisse. Isegi Churchill seadis oma raadio sellele lainele ja kuulas, kas sakslased ei ole mitte juba linna vallutanud.\nTegelikult aga olid tankid linna lõunaosas. Ja just see ainus originaalheli ei sobinud filmi mitte kuidagi, tegi filmi võltsiks, mitmetähenduslikuks ja vägagi ebatõeliseks. See on kummaline näide, et originaalheli ei toimi. See on justkui karikatuur. Näiteks teatris tapab kangelane laval mõõgaga vastase, aga vaatesaali rõdul puhkeb kaklus. Kogu saalitäis pöördub ja vaatab seda kaklust. Nii oli siin ka originaalheliga.\nMinu juurde tuli üks leedu režissöör. Ta oli teinud 20 aastat tagasi filmi, kus restorani kogunevad Leedu tuntud inimesed, literaadid. Ta oli aga oma filmi heli ära kaotanud. Me mõtlesime kaua filmi pealkirjale – ja välja mõtlesime: „Tahtsin öelda teile midagi väga tähtsat, aga unustasin“. Nüüd seda tehakse. Kõik tuleb hästi välja. Kõnelusi ei ole, kõik sammude ja aparaatide helid on olemas. Asi toimib. Sergei Loznitsal on jälle film „Kiri“ („Письмо“, 2013). See on võetud monoläätsega, laialivalguvate servadega. Siluetid otsekui veidi helendavad, mustvalge film, väga huvitav kujutis, veidi laialivalguv. Sergei isegi kirjutas hullumajas viibiva inimese kirja. See maja asub metsas lagendikul, inimesed istuvad pinkidel. Kõik on pikad üldplaanid. Kirjutati tekst ja isegi leiti näitleja, kes pidi selle ette lugema. Selles filmis me jõudsime peaaegu et muusikani. Siis sõitis Loznitsa Saksamaale ja mul tuli väga hea idee, meenus, kuidas Bartase filmis „Maja“ („A Casa“, 1997) oli mul kaks kurttumma, kes püüdsid rääkida. Mulle tuli see meelde. Leidsin kurttummad, panin nad stuudiosse istuma ja salvestasin nende dialooge. Tuli hästi välja. Panin selle artikulatsiooni. Hiljem hakkas töö õhkkonna, sammude ja kõigi helidega. Kui ma seda Sergeile näitasin, siis me lihtsalt ahhetasime. See oli nagu kosmos. Film pälvis Euroopa filmiakadeemia nominatsiooni!\nMa tean seda filmi, väga tugev töö.\nJah, seda oleks huvitav vaadata kinos, sest sellele on tehtud Dolby heli. Art-house on mulle lähedane just sellepärast, et inimesed teevad oma toote ühes eksemplaris. Erinevalt toodetest, mida valmistatakse toorikutest. Lihtsalt kleebitakse toorikud üksteise külge. See toimib, kuid see on sellise lahja uimasti, mitte kunstiteose toime.\nKuidas teie valite filmi, millega töötama hakkate?\nNüüd on Venemaal hakatud veidi vähem filme tegema. Varem pakuti mulle aastas seitset-kaheksat filmi, mina suudan teha neid kaks tükki aastas. Ma olen töötanud väga huvitavate režissööridega. Ma saan aru, et kui teha halb film, on see sama, mis sülitada igavikku, nagu on öelnud Faina Rajevskaja. Samuti on ka siin. Mul on olnud ja on neli-viis režissööri, kellega ma töötan. Bartasega, kelle filmid on väga keerulised, töötan samuti. Sergei Loznitsa on väga aktiivne.\nMul on väga vedanud Loznitsa, Popogrebski ja Sigareviga. Vassili Sigarev on ilmselt Venemaal praegu kõige huvitavam inimene. Ta on dramaturg, ta on saanud teatri-Oscari. Me käisime temaga koos Prahas ja ta tunnistas, et kolmes Praha teatris mängitakse tema näidendeid. Ta on teinud ühe filmi. Ja mõistnud, et suudab filmikunsti teha. Teatris käis ta esimest korda siis, kui tuli omaenda näidendi esietendusele. Ta on seega loomupärastelt andekas, kullatükk. Tal on kaks venda: üks vanglas ja teine samuti. Temast on aga saanud dramaturg ja kirjanik. Tema puhul on improvisatsioon keelatud. See on imeline. Vassili on ühelt poolt kosmos, teiselt aga külamaitsetus. Ta käib serva mööda: veel üks samm ja tuleb välja filmikitš. Ma vaatasin tema filmi „Hundikutsikas“ („Волчок“, 2009) ja olin lihtsalt vaimustuses. Mina sellega seotud ei olnud. Nüüd aga tegime koos Sigareviga „Ozi maa“ („Занимательная этология“, 2015).\nMulle helistas ja pakkus tööd Rustam Hamdamov, mõistagi igati geniaalne inimene. Aga ma ütlesin ära. Mina teen heli sellest, mis mind ümbritseb, sellest, mis on mu jalge all. Just sellest materjalist tuleb see välja valida. Siis toimib see lihtsalt ja selgelt. Rustamil tähendab see aga taevalaotust. See oli selline eksperiment, mille peale mina välja ei läinud.\nMis saab helist saja aasta pärast?\nMa ei arva, et erilist arengut tuleb. Ma ei tea. See on nagu džässis. Algul džäss arenes, pärast aga jäädi seisma.\nHeli muutus, kui ilmus Dolby. Nüüd aga ei ole kõik täiendused viimase 15 aasta vältel midagi eriti muutnud. Ma ei tea, mis tuleb. See ei ole minu töö. Minu töö on helisid välja kaevata ja need salvestada.


Telugu keel - MAP[N]ALL.COM\nKeel - Telugu keel\nKeel > Telugu keel\nTelugu keel (తెలుగు) on lõunakeskdraviidi keel, mida räägitakse peamiselt Indias Andhra Pradeshi osariigis, kus see on ametlikuks keeleks. Ametliku keelena räägitakse Telugu keelt ka Puducherry liiduterritooriumil, Andamani ja Nicobari saartel. Kõneleijaid leidub ka Bahreinis, Kanadas, Singapuris, Ameerika Ühendriikides ja mitmetes teistes riikides. Teise keelena räägib 5 000 000 inimest. Telugu keel on kolmeteistkümnes maailma räägituimate keelte hulgas.


minu tegemised aias: April 2011\nKui nüüd aus olla, siis esimesest ehmatusest olen juba üle saanud. Kuigi jah, kui kogu see jama selle lume alt välja sulama hakkas, oli nutumaitse suus ja käsi krabas telefoni järele, et buldooser kohale kutsuda. Esimese hooga mõtlesingi, et põrgu kõik - mida ma siin jaman - buldooseriga plats puhtaks ja siledaks - muruseeme peale ja siis murutraktoriga hea sirget muru niita. Pole mingeid istutusalasid ega põõsatotsakaid. Siis tuli õnneks haigus, mis mind kolmeks päevaks 39 kraadise palavikuga voodisse surus. Vat öeldaksegi ju, et haigused antakse meile, et me endale aega võtaksime järelemõtlemiseks. Nu seda mõtlemise aega oli parajalt ja kui ma siis jälle olin võimeline aias ringkäiku tegema, ei tundunudki see pilt enam niiiii hull - kuigi jama on ta ikka. Sellist laastamistööd nagu mutid, hiired ja tundub, et ka mügrid, sellel talvel korda saatsid, pole mu silmad veel ennem näinud.\nRöövliplika liivakasti ümbrus on ühtlaselt üles küntud. Samasugune pilt kordub kõikjal, kus on kõrgemad kivid või müürid:\nMurust on järel ühtlane songermaa. Kes siin nüüd mütanud on- kas hiired või mügrid? Üldiselt terve aed näeb selline kunstipärane välja:\nAga selle songermaa keskel õitsevad häirimatult lumekupud:\nMürikaaria tundub neile eriti hästi matsenud olevat. Temaga pole muud kui maani maha - huvitav, kas taastub? Või tuleb hakata uut istikut otsima?\n15-aastane ümmargune elupuuvorm(sorti ei tea - too aeg ei osanud sordinimele tähelepanu pöörata) on laiali nagu pannkook. Aga mõne päevaga on ta ennast tegelikult kenasti juba koomale tõmmanud, eks tuleb ise natuke puuvillase nööriga kaasa aidata:\nKõige rohkem on mul kahju äädikapuu sordist `Tiger Eyes` Näritud ta pole, aga raske lumi on teda ikka väga rapsinud - kõik külgharud on murdunud, jäänud on ainult peaoks. No loodame, et eluvaim ikka sees ja taastub:\nSellised on siis marjapõõsad. Eranditult kõik tuleb juurepealt maha võtta - kõikidel kõik oksad murdunud. Lisaks hiirtele mutid kenasti marjapõõsad ära mullanud. Või oleks targem hoopis uued istikud kevadel laadalt tuua?\nTokio kikkapuu - pooleks:\nNeed siin olid ainult mõned pildid. Ilma olen toringo õunapuust - oksad pookekohast lahti murdunud + pookealus hiirekeste poolt nii kenasti puhtaks näritud, et kooreribakest ka alles pole. Ja tuhkpuuhekki tuleb vist ka kõvasti rapsida. Ei teagi mis teha - pooled hekipõõsad on täiesti ära näritud kuni 1,5 m kõrguseni. Kui ma lihtsalt oksi sealt välja lõikan ja mõnes kohas vaja terve põõsas maani maha võtta - siis jääb hekki inetud augud. Tõmmata terve hekk maha? Maranad tuleb ka enamus maha lõigata ja musta leedri sordid - need kõik hiirte lemmikud olnud. Maasikapeenras pole ühtegi maasikataime järgi - mutt kõik segi kündnud. Vaarikad kõik lumepoolt maatasa tehtud ja muti poolt üles küntud. Marju lähen seeaasta turult ostma vist.\nAga mis ma siin ikke halan - eks tuleb järkjärgult kääride ja saega tegutseda.\nTäna sai kõvasti reha välgutatud - kohe puhtamaks sai. Homme plaanis istutusalasid korrastama vaikselt hakata. Roosid kõik kenasti elus - mõnedel küll oksad hiirte poolt näritud, aga nendega pole hullu - niikuinii oleks kõvasti tagasi lõiganud.\nSinililled juba punnitavad õienuppe:\nRohtlaliiliad ka kenasti elu ja tervise juures - ninad juba väljas:\nJa lumerooski pääses lumehangest ja kohe õitsema:\nRonihortensial suured pungad juba ja teda peetakse meil külmaõrnaks :) :\nEriti rõõmustan oma väikese valge männi üle - garaazi katuselt sai ta endale ikka mitu tonni lund kaela ja kui ta nüüd välja sulas, oli ta pikali mis pikali. Arvasin, et temast asja ei saaa - aga näe - 3 päevaga ajas ennast püsti ja ainuke kadu on üks pisike murtud oksake :\nConica´ga nii hästi ei läinud. Lumi tuli enne maha kui jõudsin talle varjutuskanga ümber seada ja talv läbi oli ta praktiliselt lume all üleni - ja kevadel jäin jälle varjutamisega hiljaks - ja nüüd ta siis on selline rebane meil. Aga ehk ikka taastub:\nLoorberikirsipuu - nii nagu ta sügisel lume alla läks, nii ta kevadel sealt välja sulas. Isegi ühtegi lehekest pole kaotanud:\nAga üks suur kahju veel nende kurramuse elukate poolt tehtud - eks linnud ka kaasa aidanud - kõik mu sügisel istutatud uustulnukad on jäänud siltideta. Nimelipikud kas maasse küntud või lihtsalt uppi lükatud ja lindude poolt minema tassitud. Nüüd tuleb neid tuvastama hakata, kui suuremad on.\nPosted by deia at 00:54 7 comments: Links to this post\nLumi kahaneb lausa silmnähtavalt. Aiatagune kraav on juba triiki vulisevat vett täis. Esimesed tagajärjed juba ka käes: röövliplika sulpsas sisse ja nüüd kurk punane. Ja joriseb, et emme sunnib teda sellist jälkust nagu kuuma piima sibula ja meega jooma. Ehh kevadised rõõmud :DD\nAias hakkavad üksteise järgi ka elanikud välja sulama. Osa roose juba täitsa ilma lumeta - osal veel natuke peal. Flammentanz on ainuke, kellel veel suur hang turjal kükitab. Lükkasin seda lund (õieti raiusin) tema pealt vähemaks - ilusti kenasti roheline teine. Teiste väljasulanutega nii hästi pole kahjuks läinud. Muidu kenasti elus - ei haudumist ega hallitust nagu möödunud aastal oli - aga hiireraiped on tugevat tööd teinud. Mul pole siiamaani kunagi hiirekahjustusi roosidel olnud - aga eks neil oli mugav seal koheva lume all tänavu talvel toimetada. Eks siis tuleb kääre rohkem välgutada :)\nLumikellukestest pole veel haisugi - seal koha peal ikka suur hang veel alles. See kevad tõstan nad kindlasti teise kohta.\nTäna on juba peris rõõmus see ilmake - päike paistab ja lindude koor muutub järjest vägevamaks. Lõokest kuulsin juba teist korda. Ja sõber linavästrik on ka kohal. Tuli juba läbi rõduakna mind tervitama - endal saba taga värisemas. Ehh, ek peab jälle maja vist ehtima hakkama - varsti hakkab niikuinii vastu aknaid peksma jälle :DD\nPosted by deia at 11:04 3 comments: Links to this post\nSulab. Eile näitas termomeeter maksimum temperatuuriks + 8,5. Lumi kahaneb lausa silmnähtavalt. Täna oli esimene hommik, kus ma ei pidanud sörkjooksu penilase kannul tegema. Lumehanged on lihtsalt nii pudedaks muutunud, et penilane ei riskinud üle aia minna. Mõistus ikke olemas tal - hüppamiseks on lumi juba liiga pude. Ja lihtsalt üle astuda enam ei saanud - oleks kõhuli aia peale kinni jäänud. Oi kus ta üritas - meil oli köögiaknast peris lõbus seda vaadata :D. Ja seda pettunud näoilmet, kui ta pidi loobuma...\nKülvidest on enamus tärganud. Isegi need aegunud tsinniad tulid kõik üles. Ainult astrid ei ole tärganud ja ahtalehised peiulilled ja üks punste õitega peiulille sort. Huvitav kas sain mingid praak seemned - mitte ühtegi taimekest veel ei paista. Ehk ikke tulevad veel.\nRöövliplika koolipanekuga on üks paras peavalu. 70 last jäävad ukse taha. Ja vald ei taha selles suhtes midagi ette võtta. Pakub neile 70-le asenduskooliks Pääsküla gümnaasiumit, millel on ülihalb maine. Mugav eks - suruda oma lapsed teise omavalitsuse kaela. Kuskilt kuulsin, et Pääsküla gümnaasium loodab siis meie valla lastega oma mainet parandada. Ja vald oli lubanud Pääsküla gümnaasiumit remontida. Selle rahaga saaks ju oma koolis väikesed muudatused teha, et kõik lapsed ikka oma kodulahedases koolis käia saaks.\nTeised vallad suudavad oma lapsed kõik ära koolitada, mitte ei suuna neid bussidega reisima. Aga vanemad avaldavad vallale ikka meeletut survet. Lõpuks soostus vald mingi koosoleku kokkukutsuma - kardan, et tigedaks aetud inimesed lintšivad need vallaametnikud lihtsalt ära. Samas eestlased on ju sellised rahulikud - natuke jorisevad, aga siis teevad ikka nagu kästakse. Pole seda ägedat temperamenti lihtsalt. Vbl kui rohkem kisa tõsta - siis tuleks ka paremaid lahendusi. Tegelikult on vanemate poolt ju lahenduseks pakutud, et teha 2 vahetust, kui lisaklassi ei õnnestu teha. Aga vallapoolne kommentaar oli - see ei lähe kooli kontseptsiooniga kokku. Ausalt öeldes - ei osanud ma selle peale ei nutta ega naerda. Kui vanemate tulumaks valda laekub on hea ja mida rohkem seda parem - aga kui lapsed sünnivad ja kooli minema peavad - siis see ei kuulu enam kontseptsiooni. Ähh - kukkusin siis jälle nutma. Lähme plikaga parem loomaaeda kevadet otsima :D\nPosted by deia at 10:33 6 comments: Links to this post


WISE – Vikipeedia\nKunstniku ettekujutus WISEst\nBall Aerospace, Lockheed Martin, Space Dynamics Laboratory\nVandenbergi õhujõudude baas California, USA\nWISE (inglise keeles Wide-field Infrared Survey Explorer 'laia vaateväljaga infrapunase jälgimise teel avastaja') on NASA infrapunaspektris töötav lairibakosmoseteleskoop.\nWISE saadeti kosmosesse 14. detsembril 2009 ja seati puhkerežiimi 17. veebruaril 2011, kui selle raadiosaatja välja lülitati. 320 miljonit USA dollarit maksnud missioon saatis Maa orbiidile satelliidi, mille küljes oli 40 cm läbimõõduga infrapunateleskoop, mis vaatles täistaevast, tehes 10 kuu vältel pilte 3, 5, 12 ja 22 μm sagedusaladest. Algse missiooni pikkuse määras ära selle vesinikjahuti, aga teine, ilma jahutuseta missioon kestis veel 4 kuud.\n2010. aasta oktoobriks olid WISE jahuti kasutuskestus ja NASA rahastamine lõppenud. Väljapakutud uue missiooni, mis kasutaks WISE säilinud funktsionaalsust, lükkas NASA tagasi. Kuid NASA planeetide osakond ei hüljanud teleskoopi, vaid rahastas lühema neljakuulise lisamissiooni NEOWISE, otsimaks Päikesesüsteemi väikseid Maa-lähedasi kehi.\nWISE asendas missiooni WIRE (Wide-field Infrared Research Explorer), mis luhtus vaid mõni tund pärast satelliidi jõudmist orbiidile. Mõnd tüüpi mõõtmistel on WISE rohkem kui tuhat korda tundlikum eelmistest kosmosevaatlustest infrapunakiirgusega, mille hulka kuuluvad IRAS, AKARI ja COBE'i DIRBE.\nWISE avastas iga päev uusi asteroide. 2010. aasta oktoobriks oli ta leidnud üle 33 500 uue asteroidi ja komeedi ning jälginud üle 154 000 Päikesesüsteemi objekti.\nKogu vaatlusandmestik plaaniti avalikustada 2012. aasta märtsiks.\n27. juulil teatati, et WISE andmeid kasutades leiti esimene Maa troojalasest asteroid.\n23. augustil teatati, et WISE andmeid kasutades leiti uut tüüpi täht, mida hakati nimetama Y-kääbuseks.\n1.1 Sihtmärgid väljaspool Päikesesüsteemi\n1.2 Sihtmärgid Päikesesüsteemis\n3.1 Kongressi istung\n4 Projekti etapid\n4.2 Esialgne andmete avaldamine\nKosmoselennu käigus taheti teha infrapunase valgusega pilte 99% taevast, nii et igast kohast taevas oleks vähemalt 8 pilti. Satelliit viidi 525 km kõrgusele ringikujulisele polaarsele Päikese-sünkroonsele orbiidile missiooni kõigiks 10 kuuks, mille käigus tegi satelliit 1½ miljonit pilti, ühe iga 11 sekundi tagant. Satelliit tiirles terminaatori kohal. Teleskoop oli suunatud alati Maast eemale, kuid mitte Kuu poole. Päikesepaneelid olid suunatud Päikese poole. Iga pilt kattis 47-kaareminutilise vaatevälja, mis tähendab 6-kaaresekundilist eraldusvõimet. Ekvaatoril skaneeriti taeva iga piirkonda vähemalt 10 korda, pooluseid skaneeriti piltide kattuvuse tõttu teoreetiliselt iga pildiga. Andmeid saadi Päikesesüsteemi, Linnutee ja kaugema universumi kohta. WISE uuris asteroide, jahedaid, tuhme tähti, näiteks pruune kääbuseid, ja kõige heledamaid infrapunagalaktikaid.\nSihtmärgid väljaspool Päikesesüsteemi[muuda | muuda lähteteksti]\nInfrapunane elektromagnetlaine suudab läbida tähtedevahelist tolmu. Seepärast on tähetekkepiirkonnad leitavad. Noore universumi ja interakteeruvad galaktikad, kus täheteke on intensiivne, on infrapunases valguses eredad. Sellel lainepikkusel on leitavad ka tähtedevahelised gaasipilved ja protoplanetaarsed kettad, mis aja möödudes võivad kondenseeruda planeedisüsteemiks. Selliseid süsteeme loodeti leida tuhatkond.\nSihtmärgid Päikesesüsteemis[muuda | muuda lähteteksti]\nWISE ei suutnud leida Kuiperi vöö objekte, sest nende temperatuur on liiga madal. See suutis leida üksnes selliseid objekte, mis olid soojemad kui 70–100 K. Neptuuni-suurune objekt oleks leitav kuni 700 astronoomilise ühiku kauguselt, Jupiteri massiga objekt kuni 1 valgusaasta (63 000 AU) kauguselt, kus see oleks ikka veel Päikese gravitatsioonilise kontrolli piirkonnas. Suurem, 2–3 Jupiteri massiga objekt oleks nähtav lausa 7–10 valgusaasta kauguselt.\nKosmosereisi plaanimise ajal hinnati, et WISE leiab 300 tuhat asteroidivöö asteroidi, millest hinnanguliselt 100 tuhat on senitundmatud, ja veel 700 maalähedast objekti, millest umbes 300 oleksid seni avastamata asteroidid. Teisisõnu tähendaks see tuhatkonda uut asteroidivöö asteroidi ja 1–3 maalähedast objekti päevas. Avastada suudetakse neid maalähedasi objekte, mille maksimaalne tähesuurus on kuni 21–22. WISE leiaks iga tüüpilise Päikesesüsteemi objekti 36 tunni vältel iga 3 tunni tagant, seega 10–12 korda.\nWISE teleskoobi ehitasid ettevõtted Ball Aerospace (satelliit, toimivuse tugi), SSG Precision Optronics, Inc. (teleskoop, optika, skaneerimise peegel), DRS Technologies ja Rockwell International (fokaaltasandid), Lockheed Martin (krüostaat, jahutus) ning Space Dynamics Laboratory (instrumendid, elektroonika ja testimine). Programmi haldas Jet Propulsion Laboratory.\nWISE satelliidi ehitas Colorado ettevõte Ball Aerospace & Technologies. Eeskujuks võeti Ball Aerospace RS-300 satelliidi arhitektuur, konkreetsemalt satelliit NEXTSat, mis ehitati 9. märtsil 2007 startinud ja õnnestunud missiooniks Orbital Express. Lennusüsteemi kaaluks hinnati 560 kg. Kosmoselaev on kõigi kolme telje suunas stabiliseeritud koos kere külge kinnitatud päikesepaneelidega. See kasutab suure võimendusega antenni Ku sagedusalas, et edastada signaali maale TDRSS geostatsionaarse süsteemi kaudu. Ball ka testis satelliiti ja ühendas lennusüsteemi.\nWISE vaatles taevast neljas infrapunakiirguse lainepikkuses väga suure tundlikkusega. Selle andurite massiividel on 5-sigma tundlikkuse limiidid 120, 160, 650 ja 2600 mikrojanskit (μJy) 3,3, 4,7, 12 ja 23 μm juures. See on umbes tuhat korda tundlikum sellest, mille tegi IRAS satelliit 12 ja 23 μm sagedusalas, ja pool miljonit korda tundlikum sellest, mille tegi 1990. aasta kosmilise taustkiirguse uurija COBE (Cosmic Background Explorer) satelliit 3,3 ja 4,7 μm juures. Teisest küljest, IRAS suutis vaadelda ka 60 ja 100 μm lainepikkusega, mida WISE ei suuda.\nsagedus 1–3,4 μm – tähed ja galaktikad\nsagedus 2–4,6 μm – tähest väiksemate objektide (termotuumareaktsiooni ei toimu), näiteks pruuni kääbuse sisemine soojuskiirgus\nsagedus 3–12 μm – asteroidide soojuskiirgus\nsagedus 4–23 μ – tähetekke piirkonnas olev tolm (materjal temperatuuridega 70–100 K)\nWISE ümber ehitatud tellingud, mis lubavad inseneridel külmutada selle vesinikust jahutusaine\nEsmane missioon kestis 10 kuud: üks kuu ülevaateks, 6 kuud täistaeva vaatlemiseks, siis veel 3 kuud vaatlust, kuni krüogeenne jahutusaine lõpeb. Teine osaline vaatlus aitab uurida muutusi (näiteks orbitaalne liikumine) vaadeldud objektidel\nKongressi istung[muuda | muuda lähteteksti]\n8. novembril 2007 toimus Teaduse ja Tehnoloogia komitee Kosmose ja Aeronautika alamkomitee istung, uurimaks NASA maalähedaste objektide vaatluse programmi. NASA ametnikud esitasid võimaliku kandidaadina WISE satelliidi kasutamise.\nNASA ametnikud ütlesid komiteele, et NASA plaanib kasutada WISE satelliiti, et leida maalähedasi objekte (NEO) lisaks teaduslike eesmärkide sooritamisele. Oli kavandatud, et WISE suudab tuvastada 400 NEO-d (see on laias laastus 2 protsenti huvipakkuvatest NEO-dest) oma üheaastase missiooni käigus.\n27. mai 2010 seisuga oli WISE avastanud 12 141 senitundmatut asteroidi, millest 64 olid maalähedased, ja 11 uut komeeti. 26. augustiks 2010 oli leitud 113 maalähedast asteroidi ja 16 komeeti. Leitud on kaks üheselt mõistetavat pruuni kääbust, kuigi nende kaugused on teadmata, samuti mõned pruuni kääbuse kandidaadid.\nOktoobriks 2010 oli leitud üle 33 500 uue asteroidi ja komeedi ning vaadeldud peaaegu 154 000 Päikesesüsteemi objekti. Selleks päevaks oli avastatud 136 uut maalähedast asteroidi, potentsiaalselt ohtlikku asteroidi ja komeeti. Nendest omakorda 19 olid uued potentsiaalselt ohtlikud asteroidid, mis võivad Maad tabades põhjustada ulatuslikku hävitust. Oktoobris 2010 on teada 1151 potentsiaalselt ohtlikku asteroidi, sisaldades neid, mille leidis WISE.\n2010. aastal teatati ka esialgsete andmete põhjal leitud ülikülmast pruunist kääbusest WISEPC J045853.90+643451.9, mis on umbes 10 kuni 30 valgusaasta kaugusel maast. Juulis 2011 teatati, et WISE oli avastanud Maa esimese trooja asteroidi, 2010 TK7\nProjekti etapid[muuda | muuda lähteteksti]\nDelta II, millega saadeti WISE orbiidile\nInfrapunane pilt WISE stardist, 14. detsembril 2009, Vandenbergi õhujõudude lennubaasist raketi Delta II peal\nRohelise ringiga all paremal on 2010 TK7, Maa esimene teadaolev troojalane, mis avastati, kasutades andmeid "soojast missioonist"\nWISE kosmosesatelliiti kandva Delta II raketi start oli algselt määratud 11. detsembrile 2009. See katse tühistati, et korrigeerida probleemi kanderaketi juhtimismootoris. Start ajastati ümber 14. detsembrile 2009. Teine katse startis 14:09:33 UTC (16:09:33 Eesti aja järgi) Vandenbergi õhujõudude baasist Californias. Rakett paigutas WISE kosmosesatelliidi edukalt planeeritud polaarorbiidile kõrgusega 525 km Maa kohal.\nWISE kosmosesatelliit tegi, pärast starti, läbi kuu pikkuse kontrolli, mis leidis, et kõik kosmosesatelliidi süsteemid töötavad normaalselt ning mõlemad madala ja kõrge kiirusega andmeside ühendused kontrollkeskusega töötavad korralikult. Seadme kate heideti edukalt üle parda 29. detsembril 2009. Esimene WISE poolt tehtud valguse pilt avalikustati 6. jaanuaril 2010. See oli 8 sekundilise säriajaga Kiilu (inglise keeles Carina) tähtkuju suunas tehtud pilt, näidates infrapunavalgust valevärviesituses kolmest WISE-i neljast lainealast: sinine, roheline ja punane, mis vastavad 3.4, 4.6 ja 12 mikromeetrile.\n14. jaanuaril 2010 alustas WISE missioon oma ametlikku taeva vaatlust. WISE grupi taotlus, pikendatud "sooja missiooni" rahastamiseks, jäi NASA järelevalvenõukogu poolt rahuldamata, osaliselt WISE andmetega publitseerivate välisgruppide puudujääk. Selline missioon oleks võimaldanud kasutada 3.4 ja 4.6 mikromeetri detektoreid pärast viimase krüogeense jahutusaine lõppemist, eesmärgiga viia lõpuni teisene taeva vaatlus, leidmaks täiendavaid objekte ja saada parallaksi andmeid arvatavate pruunide kääbustähtede kohta. Et mitte näha 320 miljoni dollarilise kosmosesatelliidi hülgamist, läks NASA Planetaarosakond, oktoobris 2010,\nNEOWISE[muuda | muuda lähteteksti]\nOktoobris 2010, päästis NASA Planetaarosakond kosmosesatelliidi lõpust, 400 000 dollari suuruse ühe kuu programmipikendusega, Maalähedaste objektide WISE (NEOWISE). Kui üks kuu krüogeensejärgset missiooni tõestas ennast edukalt, siis oleks lisandunud veel kolm kuud – see oli edukas ning missioon jätkus. Missiooni peamine tähelepanu oli pööratud Maa orbiidile lähedaste asteroidide ja komeetide otsimisele, kasutades järelejäänud krüogeensejärgset detekteerimisvõimet. Kaks detektorit neljast WISE satelliidi peal töötasid ilma krüogeense jahutusaineta. Veebruaris 2011 teatas NASA, et NEOWISE on leidnud Päikesesüsteemis mitu uut objekti, kaasaarvatud 20 komeeti. Kosmosesatelliit seadistati talveunne 1. veebruaril 2011.\nEsialgne andmete avaldamine[muuda | muuda lähteteksti]\n14. aprillil 2011 tehti avalikuks esialgsed WISE andmed, mis hõlmasid 57 protsenti kosmosesatelliidi poolt vaadeldud taevast.\nSee on esimene valguspilt on valevärviesituses infrapunakujutis taevast Kiilu tähtkuju suunas\nSee terav pilt kujutab infrapunavalgust Andromeeda galaktika(M31) spiraalist\nAndromeeda galaktika nähtuna pika lainepikkusega infrapunadetektorite kaudu, kus 12-mikromeetrine valgus on kodeeritud oranži ja 22-mikromeetrine valgus punasesse värvi\nWISE-i viimane kaader taevast\n20 komeeti, mis avastati WISE missiooni NEOWISE osaga\n↑ Stuart Wolpert. "NASA's WISE infrared satellite to reveal new galaxies, stars, asteroids". Vaadatud 08.02.2013. Inglise keeles.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=WISE&oldid=5873075"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 09:55, 10. aprill 2021.


> Kassidele>Kuivtoit kassidele>Kassipoegadele>10 kg. RC Kitten\n10 kg. RC Kitten\nRoyal Canin Kitten - Täisväärtuslik ja tasakaalustatud toit kassidele , mõeldud 2. kasvuperioodi kassipoegadele ( kuni 12. kuu vanustele )\n79,95 €koos maksudega\nSeedimise tervis - Ekslusiivne toitainete kombinatsioon, mis toetab kassipoja tervislikku seedimist ja aitab kaasa paremale väljaheite kvaliteedile. Kõrgelt seeduvad proteiinid ( L.I.P.), kohandatud kiudainete sisaldus ( kaasa arvatud Psyllium ) ja prebiootikumid - soodustavad soolestiku mikrofloora tasakaalu.\nKOOSTIS: dehüdreeritud linnuvalk, riis, taimse proteiiniisolaat*, loomsed rasvad, mais, hüdrolüüsitud loomsed valgud, maisigluteen, taimsed kiudained, peedi viljaliha, mineraalid, kalaõli, pärmid, sojaõli, psylliumi kestad ja seemned (0,5%), frukto-oligosahhariidid, hüdrolüüsitud pärm (manno-oligosahhariidide allikas ), saialille ekstrakt ( luteiini allikas ). LISANDID ( per kg ): Toitainelised lisandid: Vitamiin A: 20100 RÜ, Vitamiin D3: 710 RÜ, E1 (Raud): 41 mg, E2 (Jood): 4.1 mg, E4 (Vask): 8 mg, E5 (Mangaan): 53 mg, E6 (Tsink): 159 mg, E8 (Seleen): 0.07 mg - Säilitusained - Antioksüdandid. ANALÜÜTILISED KOOSTISOSAD: Proteiin: 36% - Rasva sisaldus: 18% - Toortuhk: 7.2% - Toorkiud: 2.2%. *L.I.P.: valitud valgud vastavalt nende väga kõrgele omastatavusele.


Toitainete roll nisu erinevates kasvufaasides | Yara Eesti\nLämmastik on vajalik kiireks varajaseks kasvuks.\nFosfor varustab taime energiaga, mis on vajalik taime varajaseks kasvuks ja arenguks, eriti aga korralikku juuremassi arenemiseks.\nLämmastik on vajalik lehtede arenguks ja kasvuks ning paremaks võrsumiseks (rohkem võrseid taime kohta).\nMangaanil on tähtis roll fotosünteetilistes proteiinides ja ensüümides.\nKõrsumine Lipuleht ja terade täitumine\nLämmastik on vajalik taime kiireks kasvuks ja arenguks, suurte lehtede kasvatamiseks.\nFosfor tagab taime kiireks kasvuks ja arenguks vajaliku energia.\nKaalium on vajalik taimede veekasutuse reguleerimiseks ja struktuurse terviklikusse tagamiseks.\nVäävel suurendab saagikust ja saagi kvaliteeti.\nTsink osaleb ensümaatilistes protsessides, lämmastiku metabolismis ja valkude sünteesis.\nLämmastik hoiab lehed pikemalt rohelised ja terapesad terved, suurendab tera suurust ning proteiinisisaldust, suurendades seeläbi ka saagikust.\nMagneesium hoiab lehestiku kauem rohelisena.\nFosfor suurendab saagikust läbi kuivaine ümberjaotumise.\nBoor tagab kvaliteetse õietolmu.