KO 2008, 39, 618\n(4) Muusikakooli asukoht ja aadress on Ida-Viru maakond, Jõhvi vald, Jõhvi linn, Pargi 40, posti-indeks 41537.\n(1) Muusikakooli tegevuse eesmärk on anda riiklikust huvihariduse raamõppekavast lähtuvalt muusikalist põhiharidust ja valmistada õpilasi ette professionaalse muusikahariduse õppeks.\n4) alternatiivõppe korraldamine läbi üldkultuurilise ja vabaõppe osakonna.\n(3) Põhikooli alternatiiviks on üldkultuuriline ja vabaõppe osakond, kuhu kuuluvad õpilased oma võimetest lähtuvalt ning soovivad õppida põhikooli õppekava väliselt. Üldkultuurilises osakonnas on oma õppekava. Vabaõppe osakonnas lähtutakse riiklikust raamõppekavast ja kohandatakse see vastavalt õpilase võimetele.\n(6) Õppevaheajad muusikakoolis on üldhariduskooli õppeaasta õppevaheaegadega samal ajal ning need kehtestab haridus- ja teadusminister määrusega.\n2) 1.–2.klassis 5 tundi, üldkultuurilises osakonnas 4 tundi;\n3) 3.–7.klassis 9 tundi, üldkultuurilises osakonnas 8,5 tundi;\n4) lisa-aastatel 5 tundi, üldkultuurilises osakonnas 4 tundi;\n5) vabaõppe osakonnas 3 tundi.\n(11) Muusikakooli klassi- ja lõputunnistusele kantavad hinded lähtuvad 5-pallisest hindamis-süsteemist (5 = väga hea, 4 = hea, 3 = rahuldav, 2 = puudulik, 1 = nõrk). Õpilaste hindamise korra kehtestab õppenõukogu.\n(12) Muusikakooli põhikooli noorema astme (4. klass) lõpetamiseks korraldatakse ülemineku-eksamid, vanema astme (7. klass) lõpetamiseks lõpueksamid.\n(13) Põhikooli noorema astme lõpetajatele väljastatakse muusikakooli algastme lõputunnistus, vanema astme lõpetajatele muusikakooli lõputunnistus.\n(14) Üldkultuurilise osakonna õpilaste õppetulemusi kajastavad klassitunnistused ja esinemised kontsertidel. Eksamid sooritatakse noorema ja vanema astme lõpetamisel. Lõputunnistus väljastatakse samaväärselt põhikooliga.\n(17) Muusikakool võib anda ka täiskasvanute vabahariduslikku koolitust. Õppekorraldus vastab vabaõppe osakonna õppekorraldusele. Maksimaalne õppetundide arv nädalas on 3.\n2) iseloomustuse üldhariduskoolist;\n(4) Täiskasvanu esitab muusikakooli astumisel avalduse ja passi.\n2) informeerima erialaõpetajat või direktorit lapse puuduma jäämisest või lahkumisest;\n(3) Muusikakooli personaliga sõlmib, muudab, peatab ja lõpetab töölepingud muusikakooli direktor.\n(8) Pedagoogide täiendõpet ja staþeerimist võidakse võimaluse korral korraldada teiste riikide õppeasutustes.\n(5) Muusikakooli direktoriga sõlmib, peatab, muudab või lõpetab töölepingu vallavanem või tema volitatud ametiisik.\n5) osaleb muusikakooli kodukorra väljatöötamises.\n(13) Muusikakooli hoolekogusse kuuluvad:\n1) üks õpetajate esindaja – valitud õppenõukogu poolt;\n2) üks vallavolikogu – esitab vallavolikogu;\n3) üks vallavalitsuse esindaja – esitab vallavalitsus;\n4) üks õpilaste esindaja – valitud õpilaste poolt;\n6) kuus lastevanemate esindajat, kellest 4 on põhiliiget ning 2 asendusliiget – valitud lastevanemate üldkoosoleku otsusel.\n4) teeb õppekava ja õppekorralduse ning vajadusel muusikakooli põhimääruse muutmise ettepanekuid.\n(15) Muusikakooli hoolekogu valib esimehe ja aseesimehe. Hoolekogu koosolekud toimuvad vähemalt kord kvartalis ja koosoleku kutsub kokku hoolekogu esimees, tema äraolekul aseesimees. Hoolekogu erakorralise koosoleku kutsub kokku hoolekogu esimees (aseesimees) vähemalt kolme hoolekogu liikme või muusikakooli direktori või vallavalitsuse ettepanekul. Koosolekud protokollitakse.\n(16) Hoolekogu koosolekust võtab osa muusikakooli direktor, kes korraldab vastuvõetud otsuste täitmise.\n(17) Hoolekogu on otsustusvõimeline, kui koosolekul on esindatud vähemalt 2/3 liikmetest, sealhulgas hoolekogu esimees või tema äraolekul aseesimees. Hoolekogu otsused võetakse üldjuhul vastu avalikul hääletamisel. Hoolekogu liikmete enamuse otsusel võib hääletamine olla salajane. Otsused võetakse vastu lihthäälteenamusega. Häälte võrdsel jagunemisel on otsustavaks hoolekogu esimehe hääl. Häälte võrdsel jagunemisel salajasel hääletamisel, jääb otsus vastu võtmata ja vajadusel viiakse läbi uus hääletamine hoolekogu järgmisel koosolekul.\n(18) Hoolekogu õppeaasta jooksul tehtud töö aruande esitab hoolekogu esimees üks kord aastas muusikakooli lastevanemate üldkoosolekule või vallavalitsusele heakskiitmiseks. Aruanne peab kajastama õppeaasta jooksul tehtud tööd, ettepanekuid ja plaane järgmiseks õppeaastaks.\n(1) Tunnistada kehtetuks Jõhvi Vallavolikogu 28. septembri 2006.a. otsus nr 91 «Jõhvi Muusikakooli põhimääruse uue redaktsiooni kinnitamine».\n(2) Määrus jõustub 25. veebruaril 2008.a.


Hansab siseneb sularahaveo turule | Hansab.ee\nHansab siseneb sularahaveo turule\nKui praegu veab Eestis ettevõtete sularaha ainult rahvusvaheline kontsern G4S, siis käesoleva aasta neljandas kvartalis alustab teenuse pakkumist ka Hansab AS.\nÄripäevale antud intervjuus selgitab Hansabi juhatuse esimees Janno Kallikorm: „Eesti turul on pikalt valitsenud olukord, kus sularaha käitlemise teenust pakub ainult üks ettevõte. Tundsime, et nõudlus konkurentsi järele on päris suur ning kliendid vajasid, et keegi siia turule tuleks. Loodame pakkuda madalamaid hindu ja moodsamat teenust, mis on praeguses turuolukorras vananenud.“\nHansabi partner on Viking Security. "Meie oleme peatöövõtja, kuid vedudega ehk logistika poolega tegeleb meie partner," ütles Kallikorm. Viking Security juhatuse liige ja tegevjuht Tannar Tiitsar ütles, et rahaveo turul valitsenud tugev monopoolne olukord pani juba mõnda aega mõtlema selle peale, et konkurentsiolukorda oleks vaja tugevdada. "See oli liikuma panev jõud. Hansab pöördus meie poole ettepanekuga ja jõudsime kiirelt ühise koostööni," ütles ta.\nÄripäev uuris ka Eestis tegutsevate kaupmeeste arvamust. Olerexi turundus- ja kommunikatsioonijuht Kai Põldemaa ütles, et kuna praegu konkurentsi selle teenuse valdkonnas ei ole, siis oleks uue teenusepakkuja turuletulek tervitatav. Teisalt lisas ta, et ettevõte on praeguse sularahaveo teenusepakkuja tööga rahul. "Nad suudavad meie suhtes olla paindlikud ja tegutsevad kiirelt," ütles Põldemaa. Hinnale viitasid ka teised kauplejad. Näiteks Põldma Kaubanduse tegevjuht Heinar Põldma tervitas uut tulijat, avaldades ühtlasi lootust, et see tähendab teenuse hinna langust. Maxima Eesti tegevjuht Marko Põder ütles, et nad on praeguse teenusega rahul, kuid täpsustas, et äri jätkusuutlikkuse ning teenuse hinna mõttes on kindlasti tervitatud konkureeriva ettevõtte turuletulek.\nKallikorm avaldas lootust, et nende turuletulek muudab hinnad madalamaks. "Kliendid on meile öelnud, et teenus on kallis ja ei ole kõige paindlikum," ütles ta. Kallikormi sõnul on Hansabil teenuse alustamiseks juba eelkokkulepped sõlmitud. "On neid ettevõtteid, kes on kohe valmis meie kliendiks tulema. Mõni peab aga hanke korraldama," rääkis ta. Eelkokkuleppe sõlminud klientide nimesid ei saanud ta öelda, kuid avaldas, et nad sihivad nii finantssektorit, kaubandust, teenindust kui ka logistikaettevõtteid, kes käitlevad teatud hulgal sularaha.\nHansab võtab kasutusele kõige uuema tehnoloogia, mis on Kallikormi sõnul väiksem, kiirem ja suurema jõudlusega. "Raha lugemise, võltsingute ning kõlbmatu raha tuvastamise protsess on kiirem," ütles ta. Kallikormi sõnul on nad oma seadmetega võimelised käitlema kogu Eestis ringleva sularaha. "Kuna meie grupis on ka tarkvaraettevõte, siis uue äriga seoses oleme alustanud täiesti eraldi tarkvara loomist," lisas ta.\nRefereeritud ajalehest Äripäev, kogu artiklit saab lugeda siit


Avaleht Sotsiaalkindlustus Euroopa Liidus\nTÄHTIS: Siiski tuleb silmas pidada, et määrused nr 883/2004 ja 987/2009 kehtivad Šveitsis alates 1. aprillist 2012 ning Norras, Liechtensteinis ja Islandil alates 1. juunist 2012. Varasemate perioodide puhul kehtivad nimetatud riikides endiselt määrused nr 1408/71 ja 574/72. Samuti ei laiene uued reeglid UK-sse ja Taani minevatele kolmandate riikide kodanikele.\nLiikmesriigis töötava või füüsilisest isikust ettevõtjana tegutseva inimese suhtes kohaldub töötamise/FIEna tegutsemise riigi sotsiaalkindlustussüsteem.\nKui kõnealuse isiku oluline tegevuse osa ei toimu elukohariigis, kohaldatakse sotsiaalkindlustusskeemi järgnevalt:\nEuroopa Komisjoni juurde loodud sotsiaalkindlustuse halduskomisjon on kehtestanud tõendi A1 (Tõendi omaniku suhtes kohaldatavaid sotsiaalkindlustuse õigusakte käsitlev tõend). Tõendiga A1 (varasem vorm E101) määratakse kindlaks isiku kindlustajariik ja selle tõendi väljastab riik, mille sotsiaalkindlustuse õigusakte kohaldatakse ning sellega tõendab lähetuses viibiv või mitmes riigis töötav isik vastuvõtva riigi ametkonnale, et tema suhtes ei kohaldata ühegi teise tema tööga seotud riigi sotsiaalkindlustuse õigusakte. Teisisõnu, ei ole tal ka kohustust maksta sotsiaalkindlustusmakseid teistes riikides, vaid kõik tööandjad täidavad kõiki oma töötajate suhtes kohaldatavate sotsiaalkindlustuse õigusaktidega kehtestatud kohustusi, eelkõige tasuda sotsiaalkindlustusmakseid isiku kindlustajariigis, kus talle on tagatud kõik sotsiaalõigused ning -hüved.\nTöötaja elukoht on Eesti;


Planeering nägi ette olemasoleva lagunenud ja näotu tootmishoonete kompleksi likvideerimise. Rajati üks, miljöösse sobiv korterelamu. Detailplaneeringu eesmärk oli rajada kaks mitme korteriga korterelamut. Detailplaneeringu erinevate lahenduste analüüsimise tulemusena osutus otstarbekaks rajada üks äripindadega korterelamu. Paide tänava äärne elamu on 4-korruseline (3-korrust + katusekorrus), esimesel korrusel on äripind. Korterelamus on 10 korterit.


27.07.2005.a Lääne Politseiprefektuuri Rapla politseiosakonnas registreeritud olulisemad sündmused\n27.07.2005 tungiti Raplamaal Juuru vallas Juuru aleviku lähedal metsas seisnud sõiduautosse, kust varastati rahakotist sularaha 1233 krooni.\n27.juulil kella 08.00 ja 20.00 vahel korraldati Rapla linnas ja selle lähistel politseioperatsioon kiiruseületajate tabamiseks. Operatsiooni käigus tabati kuus kiiruseületajat ja kaks alkoholijoobes sõidukijuhti. Ühe joobes juhi pidas kinni kodanik, kelle sõidukile oleks too peaaegu otsa sõitnud. Mõlema joobes juhi ja kiiruseületajate suhtes alustas politsei väärteomenetlust.


Helen Sildna loobus Tallinn Music Week eestvedaja rollist: mul ei ole plaanis kuhugi lahkuda - Kroonika\nHelen Sildna loobus Tallinn Music Week eestvedaja rollist: mul ei ole plaanis kuhugi lahkuda\nMuusikafestivali Tallinn Music Week aastaid vedanud Helen Sildna astub sellest rollist tagasi, et muudele töödele keskenduda.\n"Mul ei ole plaanis kuhugi lahkuda," sõnas Sildna Kroonika pärimise peale, kas ta lahkub. "See on väga loomulik ja tervislik areng organisatsioonis, et operatiivne juhtimine antakse mingil hetkel üle," kommenteeris ta.\n"Uue festivalijuhi leidmine annab mulle võimaluse keskenduda ettevõtte Shiftworks arendamisele ja TMW strateegia kujundamisele. See on võimalus arenguks nii mulle kui organisatsioonile. TMW on saanud 12 aasta jooksul anda olulise panuse sellesse, et Eesti muusikal oleks rohkem rahvusvahelisi võimalusi. Meie festivalitiimist on kasvanud välja oma ala eksperdid, oleme enesekindlalt Euroopa sündmustekaardil ning organisatsioonina tugev, meie tiim on super."\nHelen Sildna on endale juba ka uued ülesanded võtnud. "Keskendun Shiftworksi teenusteportfelli arendamisele, kasutades sündmuskorralduse ja kommunikatsiooni kompetentse strateegilise mõjuga projektide arendamisel. Kultuuri ja loomevaldkonna roll ja positiivne mõju ühiskonna arengus on jätkuvalt see, mille nimel töötan. TMWi uut juhti toetan festivali puudutavatest strateegilistes küsimustest ja partnersuhetes. Juhin TMW’i korraldavat ettevõtet, mis lisaks TMWile korraldab näiteks ka Station Narvat."


Kasutatud värava paigaldus uude kohta - Hange.ee\nKorraldaja põhjendus: Pakkumised ületasid planeeritud eelarve. Tegemist oli sisuliselt kahe augu kaevamisega ja sinna väravapostide paigaldamisega. Värav koos hingedega oli olemas ja kui postid paigas, tuli värav vaid paigale tõsta.\nHanke lõpp: N, 8. oktoober, 2020\nOn vaja paigaldada kasutatud metallvärav uude kohta. Selleks on vaja kaevata 2 postiauku ja süvistada sinna ümarad metalltorud läbimõõduga 76mm. Vana värava kinnitusklambrid on olemas ja kasutatavad. Värav ise on kahe tiivaga kummagi tiiva pikkus 220cm ja kõrgus 150cm. Seega postide vahe 440cm. Pinnas postiaukude kohal on täidetud pinnas settetkaevu lõhkumisest järgi jäänud paeklibuga. Postid tuleb süvistada minimaalselt 1m sügavusele ja tagada kindel püsimine. Postide külge kinnitada olemasolevad kinnitusklambrid ja nende külge olemasolev värav. Postitorud hanke võitja poolt\nHanke korraldaja: eraisik ID26384\nPakkumisi kokku: 6 Keskmine: 595 €\nID56924 220,0 € Hinna sees Hinna sees Ei soovi 24.09.2020 5 sõnumit\nHind värava paigaldusel.Kui vanad postid vaja ise välja kaevata lisandub 60 eur.\nKui teha täiesti uued väravad 40 60 2mm kuumtsink ja värv vastavalt toonile ja post 80 80 3mm siis värav koos paigaldusega690eur.Järelmaksu võimalus.garantii\nID56525 0.0 1 200,0 € Hinna sees Hinna sees 30% 25.09.2020 0 sõnumit\nID56387 5.0 600,0 € Ei ole KMKR Ei ole KMKR Ei soovi 26.09.2020 0 sõnumit\nTere, pakkumine sisaldab tööd ning kahte posti läbimõõduga 76,1mm ning seina paksusega 2,9mm + nende värvimist kohapeal kasutades Hammerite värve (toon teie valikul ).\nKaevame postid 1m sügavusele ning betoneerime need kasutades ühe augu kohta umbes 300kg kuivbetooni ehk kokku 600kg. Arvesse on võetud auku mõõtmetega 400x400x1000. Kaevamisel on arvestatud keerukamat pinnast, kuid mitte otseselt baasi.\nPakkumine ei sisalda väravate värvimist, kuid jätame teile postide värvimisest alles jäänud värvi. Samuti hetke pakkumine ei sisalda võrkaia kinnitamist postide külge.\nTöödega saaks alustada vahemikus 08.10-22.10 . Postide tarneaeg kuni 2 nädalat.\nID54971 4.3 500,0 € Hinna sees Hinna sees Ei soovi 26.09.2020 0 sõnumit\nID44110 4.0 599,0 € Ei ole KMKR Ei ole KMKR Ei soovi 29.09.2020 0 sõnumit\nUus värav (tsingitud + pulbervärvitud) koos reguleeritavate hingede, maariivide, tabalukuaasade ja sulguriga. Paigaldustööd. Omame kogemusi üle 10a. töödele garantii.\nID56408 5.0 450,0 € Ei ole KMKR Ei ole KMKR Ei soovi 05.10.2020 0 sõnumit\nTeeme kõik korralikult.\nSalvkaevu korrasoleku kontroll ja puhastamine\nAsukoht: Lääne-Virumaa, Kihlevere küla\n277 firmat valdkonnast "Aia ehitus":\n+372 5637 6872


Statistika - Infomaterjalid - Lõuna-Eesti Statistika - Infomaterjalid - Lõuna-Eesti\nToome sinuni EASi koostatud ülevaateid, statistikat ning uurimusi turismi valdkonnas.\nEesti ja Euroopa Turism 2015:\nMaailma Turismiorganisatsiooni (UNWTO) esialgsetel andmetel kasvas 2015.a. kokkuvõttes välisturism kogu maailmas 4,4% (allikas: UNWTO World Tourism Barometer, jaan. 2016). Seega on perioodil 2010- 2015 kõigil aastatel välisreisid maailmas kasvanud 4% või veidi rohkem. Eesti majutusettevõtetes peatus 2015.a. 3,1 miljonit turisti ehk 0,8% rohkem kui 2014.aastal. Loe siit!\nVäliskülastajate uuring 2014\nVäliskülastajate uuringu tegi Statistikaamet Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi ning Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse tellimusel.\nUuringuga koguti infot väliskülastajate kulutuste, reisieesmärkide, reisitegevuste, külastatud kohtade ja rahulolu kohta. Eesti suuremates piiriületuskohtades küsitleti Eestist lahkuvaid vähemalt 15-aastasi välisriikide elanikke silmast silma intervjuuna kahel perioodil: 1.08-11.09.2014 ja 17.11-14.12.2014. Tulemused on üldistatavad küsitlusperioodidel Eestis käinud väliskülastajatele, ent mitte kõigil hooaegadel Eestis käinud väliskülastajatele. Kahe küsitlusetapi jooksul kokku vastas küsitlusele 9100 inimest, kellest 2/3 ööbis Eestis ja 1/3 tuli üheks päevaks.\nUuringu peamised tulemused: EASi esitlus 26.05.2015\nUuringu peamised tulemused: Statistikaameti artikkel\nUuringutulemused elukohariikide kaupa:\nSoome turistid ja ühepäevakülastajad\nRootsi turistid ja ühepäevakülastajad\nSaksa turistid ja ühepäevakülastajad\nVene turistid reisi eesmärgi järgi\nVene turistid lahkumiseks kasutatud piiripunkti järgi\nTallinnas, Ida-Virumaal ja Tartumaal ööbinud Vene turistid\nEesti ja Euroopa Turism 2014:\nMaailma Turismiorganisatsiooni (UNWTO) esialgsetel andmetel kasvas 2014.a. kokkuvõttes välisturism kogu maailmas 4,7% ehk sama palju, kui kasvas välisturism kogu maailmas ka 2013.aastal. Eesti majutusettevõtetes peatus 2014. aastal 3,1 miljonit sise- ja välisturisti, mis oli 3,6% rohkem kui seni rekordilisel 2013. aastal. Loe siit!\nEesti on aastaid olnud soomlaste populaarseim reisisiht. Soome Statistikaameti uuringu andmetel tehti 2013.a. Eestisse 2,61 miljonit ühe- või mitmepäevast reisi, mis moodustasid 27% kõigist Soome elanike välisreisidest. Loe siit!\nEttevõtluse Arendamise Sihtasutus tellis 2014.a. kevadel telefoniküsitluse 1000 15-84a. Rootsi elaniku seas. Küsitluse eesmärgiks oli uurida Eesti mainet puhkusesihtkohana ja huvi erinevate puhkusereiside vastu Eestisse järgmisel kolmel aastal. Küsitlustöö korraldas Rootsi uuringufirma PFM Research i Sverige AB, kokkuvõtte koostaja on Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus. Lähema kolme aasta jooksul Eestisse puhkusereisile tulekut pidas väga tõenäoliseks 7% ja üsna tõenäoliseks 20% neist, kes teevad puhkusereise välismaale. Eestisse reisimist juba lähema 12 kuu jooksul pidas väga tõenäoliseks 3,3% ja üsna tõenäoliseks 9,3% neist, kes teevad puhkusereise välismaale. Loe siit!\nLäti on üks kasvavatest ja olulisematest turgudest Soome ja Venemaa järel. Majutatud Läti turistide arv Eestis moodustas 2013.aastal 5,4% majutatud välisturistidest, olles Soome ja Venemaa järel kolmandal kohal. Ööbimised moodustasid 4% välisturistide ööbimistest (olles selle näitajaga väliskülastajate seas 5. kohal). 2013.aasta oli rekordiline nii ööbimiste kui ka majutatute arvu osas. Loe siit!\nSaksamaa elanikud on oma kogukulutuste poolest välisreisidele maailmas esikohal, kuid alates 2012. aastast on nad kolmandal kohal Hiina ja USA järel. Saksamaa elanikud teevad Euroopas kõige rohkem ööbimisega välisreise: 2013. aastal 75,3 miljonit reisi, mis moodustas 17% kõigist eurooplaste reisidest. Saksa turistide ööbimised Eestis moodustasid 2013.a. 6% välisturistide ööbimistest, olles Soome ja Venemaa järel kolmandal kohal. Loe siit!\nVenemaa elanike kulutused välisreisidele on viimastel aastatel kiirelt kasvanud. Maailma Turismiorganisatsiooni (UNWTO) andmetel olid nad 2013.aastal 53,5 miljardi dollariga juba 4. kohal maailmas (Hiina, USA ja Saksamaa elanike järel). 2013.aastal moodustasid nende kogukulutused välisreisidele 4,6% kogu maailmas välisreisidele kulutatud rahast. Eestisse tehti 1,6% puhkusereisidest ja 1,5% mitmepäevastest välisreisidest. Loe siit!\nVenemaa elanike välisreisid 2014.aastal:\nPeale kiiret kasvu perioodil 2010-2013 vähenes Vene turistide ööbimiste arv 2014.aastal paljudes Euroopa riikides. 2014.a. kokkuvõttes vähenes nende ööbimiste arv Eestis 9,6% ning sama palju ka Tšehhis ja Leedus. Siiski on ka riike, kus Vene turistide või nende ööbimiste arv 2014.a. kokkuvõttes kasvas: eelkõige nende populaarseimas puhkusesihtkohas Türgis. UNWTO esialgsetel andmetel vähenesid 2014.aastal Venemaa elanike kulutused välisreisidele rublades arvestatuna 6%. Loe siit!\nLeedu elanikkonna küsitlus: Eesti maine puhkusesihtkohana(2013):\nLeedu elanikkonna uuringu tellija on Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus. Küsitluse eesmärgiks oli uurida Leedu elanikkonna segmentide hulgas Eesti mainet puhkusesihtkohana, huvi erinevate puhkusereiside vastu Eestisse järgmisel kolmel aastal ja erinevate infokanalite potentsiaali Eesti turismiinfo levitamisel. 49% Leedu elanikest ei ole Eestis käinud, 29% on käinud üle kümne aasta tagasi, 11% on käinud 2- 10 aastat tagasi ja 12% on käinud vähem kui kaks aastat tagasi. Eestis käinud Leedu elanikud on kõige enam külastanud Tallinna (86%), sellele järgnevad Tartu (26%), Saaremaa (23%) ja Pärnu (22%). Vaata siit!\nLäti elanikkonna küsitlus: Eesti maine puhkusesihtkohana (2013):\n19% Läti elanikest ei ole Eestis käinud, 24% käis siin viimati üle kümne aasta tagasi, 8% 6-10 aastat tagasi, 18% 2-5 aastat tagasi ja 31% vähem kui kaks aastat tagasi. Rohkem infot leiad siit!\nEesti ja Euroopa turism 2013 (I poolaasta)\nMaailma Turismiorganisatsiooni (UNWTO) esialgsetel andmetel kasvas välisturism 2013.a. esimesel poolaastal kogu maailmas 5,2% (allikas: UNWTO, august 2013).\n2013. a. esimesel poolaastal ööbis Eesti majutusettevõtetes 831 424 välisturisti. Võrreldes 2012.a. sama perioodi rekordilise tulemusega kasvas nende arv 2% ehk 15 658 võrra. Nende poolt veedetud ööde arv oli 1,7 miljonit\nLõuna-Eestit külastavad kõige enam Soome, Saksamaa, Venemaa, Läti ning Rootsi turistid. Vii end kurssi sellega, milline on Eesti potentsiaal puhkusesihtkohana neis riikides:\n- Saksamaa (2012)\n- Venemaa (Eesti maine puhkusesihtkohana: elanikkonna küsitlus nov. 2009); Eesti potentsiaal sihtkohana (uuendatud sept 2010)\n- Läti (uuendatud okt 2010)\n- Rootsi (uuendatud okt 2010)\n- Holland (2011) Hollandi turisminõudluse ülevaade.\nEesti ja maailma turism 2011 jaanuar-august Loe täpsemalt (seisuga 14.10.2011).\n2009. aasta suvel käis vähemalt ühel siseriiklikul vaba aja reisil 71% Eesti 15-74-aastastest elanikest, st 742 000 Eesti elanikku. Suve jooksul käis reisimas 77% eestlastest ja 60% mitte-eestlastest, mis näitab, et võrreldes 2008. aastaga oli eestlaste reisimistase jäänud enam-vähem samaks, mitte-eestlaste seas oli aga reisijate osakaal vähenenud (2008. aastal oli see 67%). Loe edasi!\nHindamaks Eesti turismisektori rahvusvahelist positsiooni peresõbralikkuse osas, teostas EAS 2009. aastal uuringu. See annab ülevaate turismisektori peresõbralikkuse hetkeolukorrast, sealhulgas lastega peredele huvipakkuvatest ajaveetmisvõimalustest, nende teenindamiseks vajalikust toetavast infrastruktuurist ning kitsaskohtadest ja arenguvõimalustest.\nEAS on kaks aastat korraldanud turismi teeninduskvaliteedi teemalisi koolitusi, kus 2008. a. osales 118 turismiettevõtet. Eesti turismiettevõtete teeninduskvaliteedi pilootuuringu (2009) eesmärk oli saada ülevaade turismiettevõtete teeninduskvaliteedi üldisest tasemest, mille tulemusena saab EAS planeerida täiendavaid turismi teeninduskvaliteedi koolitusi.\nKes mineviku ei mäleta, sel pole tulevikku. Nii et heida pilk peale ka Eesti turismistatistika põhinäitajatele 1993-2006 ja Eesti turismi põhinäitajatele 2008 ning võrdlusele lähiriikidega.\nMuu turismistatistika leiad Statistikaameti kodulehelt.


Südantsoojendavad videod: loomad näevad esimest korda lund - Loomariik - Lemmik\nSüdantsoojendavad videod: loomad näevad esimest korda lund\n3. jaanuar 2017, 13:36\nLõpuks ometi on lumi ka meieni jõudnud ja saab asuda talverõõme nautima. Talvega saavad tutvust teha ka loomad ja mõned neist näevad lund täitsa esimest korda.\nNäiteks Toronto loomaaias elav kolmekuune jääkarupoeg nägi sel talvel esimest korda lund ja videost on näha, et väike jääkaru on lume üle väga rõõmus.\nKoer Loki tundis samuti esimese lume üle suurt rõõmu ja üritas nahka pista kõik lumehelbed, mis tahtsid maha sadada.\nJaapanis elav kass Tarachan ei suutnud oma silmi uskuda, kui omanik ta õue lubas, ent seal sadas mingeid valgeid ebemeid taevast alla. Tarachan üritas lumehelbeid oma kasukalt ära lakkuda, aga neid sadas muudkui juurde.\nLund nautis ka Hiina kirdeosas asuvas loomaaias elav pandakaru nimega You You. Üheksa-aastase You You jaoks polnud see esimene lumi, mida tema silmad on näinud, kuid sellest hoolimata pakkus lumes hullamine karule palju rõõmu.\nKa pingviinid rõõmustavad lume üle. Üks neist oli lausa nii õnnelik, et hakkas esimese lume saabudes tantsu lööma.\nUSAs said esimest lund nautida ka kanad, kes olid päästetud hoolimatu omaniku käest. Videos on näha, kuidas kanad esimest korda lund näevad ja saavad sellega tutvust teha.\nKodustatud rebane Swiper jooksis rõõmust mööda koduaeda, kui lumi oli maha sadanud. Paistab, et rebane on harjunud rihma otsas jalutama või valmistas lumi talle nii suurt rõõmu, et ta unustas kõik muu.


Kvantväljal mängimine 2011 -- Raamatukoi raamatupood\nKuidas valikute muutmine võib elu muuta Kas tunnete sageli, et olete väliste jõudude meelevallas? Kui nii, siis on see raamat just teile. «Kvantväljal mängimine» näitab, et teil on võim ise oma elu muuta ja et teie järgmine otsus või valik võib muuta raskused mänguks.\nVärske lähenemisviis igapäevaelule, mis põhineb eeldusel, et kõik on universumis omavahel ühendatud, ning ühtlasi näitab ta, kuidas kvantväljal mängida, et luua edu ja rõõmu kodus või ka tööl. Ta väidab, et vanad reeglid ei kehti enam ning esitab uue reeglistiku, milles sisaldub kümme energiavalikut, mille abil saate võtta oma elu juhtimise enda kätte ja liikuda niinimetatud väetsooni. Niipea, kui saate aru, kui lihtne on liikuda energiaspektri otsuste ja valikute vahel, muutub iga päev piiramatu potentsiaaliga kvantväljal dünaamiliseks ja väge andvaks avastusretkeks.


Seif Gold, koodlukk, 570 x 565 x 540 mm, Grade III | AJ Tooted Eesti\nSeif Gold, koodlukk, 570 x 565 x 540 mm, Grade III\nVali Riiulite kogus!\n2 150.-€/ M\nKlass III varguskindlus\n60 min tulekindel\nVargakindel turvakapp elektroonilise koodlukuga. Testitud ning heaks kiidetud vastavalt EN 1143-1 standardile, klass III ning tulekindlus 60P vastavalt NT Fire 017 standardile. Varustatud seatavate riiuliplaatidega.\nSeif pakub tõhusat kaitset varguste eest ning turvalist hoiustamise lahendust sularahale, ehetele, tähtsatele dokumentidele ning teistele väärisesemetele. Samuti kaitsevad need metallkapid dokumente tule eest. Vargakindlus on testitud vastavalt Euroopa standardile EN 1143-1. Testimise käigus on kapis läbinud mitmeid muukimise katseid ning hinnatud turvalisuse klassiga (klassid 0-XIII). Mida suurem on Klass, seda suuremat hulka sularaha lubab kindlustuse pakkuja turvakapis hoida. Nendel seifidel on turvalisuse klass III. Samuti on turvakappidel tulekindluse sertifikaat 60P vastavalt NT Fire 017 nõuetele. See tähendab, et kapi sisu on tule eest kaitstud 60 minuti vältel. Soovitame võtta ühendust kindlustust pakkuva ettevõttega, et selgitada välja täpne kogus sularaha, mis on lubatud vastavas kapis hoiustada.\nKõrgus: 1190 mm , 570 mm , 770 mm\nLaius: 565 mm\nKõrgus, sisemine: 1020 mm , 400 mm , 600 mm\nLaius, sisemine: 390 mm\nSügavus, sisemine: 330 mm\nRiiulite kogus: 1 , 2\nKaal: 332 kg , 430 kg , 640 kg\nTestitud: NT Fire 017, 60P, EN 1143-1, Grade III


Muusikat mängiv mängulill | SHOPPA.ee\nMuusikat mängiv mängulill teeb beebi tuju rõõmsaks, arendab kuulmist ja aitab ka magama jääda. Mängulill on valmistatud kvaliteetsetest materjalidest. Lille südamik on valmistatud pehmest materjalist ning seal asub muusikakast. Muusika hakkab mängima, kui tõmmata nöörist. Mänguasja saab riputada näiteks hälli või vankri kohale.\n- diameeter 18 cm\n- laius 8 cm\nMänguasja kasutamise koht Auto & vanker, Toas, Voodi & häll\nHuviala Loomad & Loodus, Meelelahutus, Muusika


Värvilised pliiatsid - mida valida? | Kätlin Muuga kunst ja disain\nMa olen ammu tahtnud teha postitust värvilistest pliiatsitest, millega ka ise olen palju joonistanud. Kui sa oled võhik ja lähed endale või lapsele värvilisi pliiatseid ostma, siis loe see postitus enne läbi.\nKõigepealt, paljud inimesed (mõni aeg tagasi ka mina ise) arvavad, et värvipliiatsid on ainult laste jaoks. Päris kunstnikud ikkagi maalivad värvidega. Vale!Värvipliiatsitega on võimalik saavutada uskumatult efektseid ja detailseid kunstiteoseid. Eriti hästi sobivad nad portreede (inimesed, loomad) jaoks. Võimalik saavutada hüperrealistlikke tulemusi. Kui sa ostad pliiatsid oma lapsele, kellel on neid kooli jaoks vaja, siis võid minna ja osta komplekti (crayola jms) ükskõik millistest kontoritarvete poest. Sellised pliiatsid saad kätte kuni kümne euroga. Kui su laps on juba suurem, tal on tõsine kunstihuvi ja plaan sellega tulevikus tegeleda, siis tasuks teha investeering korralikesse kunstniku pliiatsitesse.\nÕli- või vahabaasil?\nKunstnike värvipliiatsid jagunevad laias laastus kaheks: vahabaasil ja õlibaasil. Erinevad tootjad kasutavad erinevaid sideaineid. Õlibaasil pliiatsid on tugevama südamikuga kui vahabaasil, nad murduvad vähem ja on seega vastupidavamad. Vahabaasil pliiatsid on pehmema südamikuga, neid peale kanda on ülimalt mugav, nende värvid on erksamad, kuid nad murduvad rohkem. Lisaks on olemas ka veebaasil pliiatsid ehk akvarellpliiatsid, mis näevad välja nagu tavalised värvipliiatsid, kuid kuna nad on vees lahustuvad, siis sa saad pärast pliiatsi peale kandmist ta pintsli ja veega hajutada. Lõpptulemuseks on pilt, mis näeb välja nagu akvarellmaal.\nEesti poodides on saadaval piiratud valik. Üks kättesaadavamatest ja parimatest on:\n1. Faber-Castell Polychromos\nSee oli minu esimene valik, kui endale pliiatseid ostsin. Ma pole siiani pidanud pettuma. Tegemist on õlibaasil pliiatsitega, mida saab osta nii komplektis kui ka üksikult. Soetasin endale 36 pliiatsiga komplekti, mis on pakendatud plekist karpi. Värvivalik on alustamiseks piisav. Hiljem, kui hakkasin rohkem mingile konkreetsele teemale pühenduma, siis tundsin, et toone jääb väheks. Näiteks võib üks esimesi murekohti olla inimese nahatooni saavutamine. Komplektis on olemas roosat ja kollast, mida võib segada, aga nende toonide balansseerimine võib algajale üle jõu käia. Siis on hea juurde osta mõni heledam roosa ja beež või vaadata 60 või 120 tk komplekti poole.\nMaailmas kunstnike poolt pikka aega armastatuim pliiats on:\nNeid pliiatseid igatsesin pikka aega ja õnneks on mul Inglismaal sõbranna, kes Eestisse tulles komplekti kaasa võttis. Prismacolor pliiatsid on vahabaasil südamikuga, väga pehmed. Kui vaja katta suuremat ala, siis kindlasti on seda mugavam teha nendega. Värvid on erksamad kui Polychromosel. Olen enamik oma joonistusi teinud neid kahte brändi kombineerides, kuna toonid on erinevad ja teatud hetkedel võib vaja minna pehmemat pliiatsit. Küll aga on ajanud mind juukseid peast kitkuma nende pliiatsite teritamine, mille käigus tera murdub liiga tihti. Prismacolor pliiatsid kuluvad kiiremini käe all, sest murdumise tõttu läheb väga palju kaotsi. Nad murduvalt lihtsasti, kuna neil on keskmisest pehmem südamik ja Prismacolor ei kasuta südamiku ja kesta vahel spetsiaalset kattekihti, mis muudaks nad stabiilsemaks. Kahjuks on nii, et kui pliiats puruneb, siis neid mõrasid tekib palju ja võib juhtuda, et sa ei saagi seda pliiatsit enam normaalselt kasutada. Seega, hoia oma pliiatseid kindlas kohas, korralikult karbis, ära lase maha kukkuda!Olen kuulnud, et inimesed kuumutavad murdunud südamikuga pliiatseid mikrolaineahjus, sest see peaks katkise vaha siis uuesti kokku sulatama. Ise ei ole veel proovinud seda nippi.\nKokkuvõttes on tegemist väga hea pliiatsiga seni, kuni südamik terve püsib. Prismacolor pliiatsitega on lust joonistada, sest pehmet pliiatsit on väga mõnus paberile kanda.\nNende eelnevatega olen töötanud ja saan hinnangut andes toetuda isiklikule kogemusele. Järgnevalt toon välja teisi professioonaalidele mõeldud värvipliiatseid, mille kommenteerimisel toetun erinevate kunstnike hinnangutele.\n3. Caran d’ache Luminance\nFännide poolt maailma parimateks värvipliiatsiteks tituleeritud Luminance näol on tegemist hinnatud Sveitsi kvaliteediga. Tegemist on vahabaasil pliiatsitega, mis omavad väga tugevat pigmenti ja segunevad ülihästi. Hinnalt on nad ka ühed kallimad, mistõttu niisama kritseldamisks ei osteta, pigem on tegemist investeeringuga, mis tagab väga kaunid joonistused. Sobib hästi portreede ja detailsete tööde jaoks. Mis seal salata, ka mina ihalen neid pliiatseid südames. Nii häid review’sid nagu Luminance kohta on, ei ole ühegi teise pliiatsi kohta lugenud.\n4. Derwent Colorsoft\nDerwent Colorsoft pliiatsid on vahabaasil ekstra pehme südamikuga pliiatsid, mis sarnanevad kõige enam Prismacolor Premier pliiatsitega, kuid on hinnalt kallimad. Pliiatsi pehme südamik võib korraga olla nii pluss kui miinus, olenevalt sellest, mida soovitakse saavutada. Suure pinna katmisel ja värvide segamisel on see suureks plussiks, kuna vähendab aega, aga väikseid detaile ja teravaid jooni on raske välja joonistada. Sellisel juhul on hea võtta appi mõni õlibaasil tehtud värviline pliiats.\n5. Lyra Rembrandt Polycolor\nRembrand Polycolor südamik on õlibaasil, mis tähendab, et ta konkureerib eelkõige Faber-Castelli Polychromosega. Saadaval eri suurustes komplektidena ja omab ilusat erksat värvivalikut. Paberile kandmine on pehme ja värvid segunevad omavahel kenasti. Võrreldes teiste õlibaasil pliiatsitega on nende pealekandmisel vaja rohkem vajutada, mis võib omakorda viia selleni, et tina ots murdub ja seda peab rohkem teritama.\nNagu selgub, on õli- ja vahabaasil pliiatsitel mõned fundamentaalsed erinevused, mistõttu on levinud see, et kasutatakse kahte tüüpi pliiatseid korraga. Levinud combod on Polychromos + Prismacolor, Polychromos + Luminance. Kui hindad detailset tööd ja meeldivad tugeva südamikuga pliiatsid, siis haara õlibaasil värvipliiatsid. Kui sulle meeldib värvi kiirelt ja mugavalt peale kanda, siis haara pigem vahabaasil pliiatsid.\nSiin on võrdlustabel eelpool välja toodud värvipliiatsite kohta, mis võtab eelneva jutu kokku:\nSellest, kuidas värvipliiatsitega joonistada, mis töövahendeid selleks veel vaja on, kirjutan juba järgmisel korral!


Privaatsuspoliitika | Raamatupidamisteenused\nFMJ OÜ veebilehe ja pakutavate teenuste kasutajate andmete töötlemisest.\nKäesolevad andmete töötlemise põhimõtted kehtivad www.fmj.ee veebilehe kasutajatele ning veebilehel kirjeldatud teenuste kasutajatele.\nFMJ OÜ töötleb isikuandmeid vastavalt EV Raamatupidamise seaduses sätestud nõuetele. Edastame Teiega seotud andmed kolmandatele osapooltele vaid seaduses sätestatud juhtudel.\nFMJ OÜ kogub isikute kontaktandmeid meie poolt pakutavate teenuse osas päringute tegemisel, teenuste broneerimisel ja teenuste kasutamisel. Teeme seda veebilehe kaudu, e-posti vahendusel, telefoni kaudu, tellimuse haldamisega seotud programmides ning teenuse osutamiseks vajalikel pabervormidel.\nFMJ OÜ säilitab isikute kohta kogutud andmeid andmete kasutamise eesmärgi saavutamiseni, kehtivatest õigusaktidest tulenevate nõuete aegumiseni või õigusaktidest tulenevate dokumentide säilitustähtaja saabumiseni (vastavalt käibemaksu- ja raamatupidamise seadusele kuni 7 aastat). Andmete töötlemisel kasutame vajalikke turvameetmeid selleks, et andmeid saaksid käidelda vaid selleks volitatud isikud.\nFMJ OÜl kasutab oma veebilehel kasutajate käitumise jälgimiseks analüütika tarkvara. Saadud kasutajate andmed ei ole isikustatud ning me käitleme neid Google LLC platvormide kaudu. Nende andmete säilitamine toimub vastavalt Googler LLC privaatsustingimustele.\nKasutajate paremaks teenindamiseks sisaldab FMJ OÜ koduleht küpsiseid ehk cookie’sid. Cookie on tekstifail, mis salvestatakse kasutaja arvutisse meie veebilehe külastamisel. Kui olete meie veebilehte varem külastanud, siis loetakse sellest failist teie varasemaid kasutamise andmeid. Küpsised annavad meile võimaluse parandada meie veebilehe kasutusmugavust ning sisu. Asudes kasutama meie veebilehte, nõustute ka isikuandmete töötlemisega tehes selle kohta vastava märke lahtrisse “Olen nõus isikuandmete töötlemisega”\nKõikide isikuandmeid puudutavate küsimuste korral palume pöörduda FMJ OÜ poole e-posti teel johvi@fmj.ee\nFMJ OÜ jätab endale õiguse käesolevaid andmete töötlemise põhimõtteid muuta ilma etteteatamiseta, mille kohta on avaldatud vastav info käesoleval veebilehel.


Creditinfo Eesti blogi » Tallinn Airport GH: edukus on oluline uute saavutuste jaoks\nTallinn Airport GH tegeleb Tallinnas ja Tartus nii lennureisijate kui ka õhusõidukite maapealse teenindamisega, alates reisijate lennule registreerimisest, pagasi sorteerimisest ja lõpetades lennukauba ja -posti laadimisega. Tegeleme kõigega, mis lennureisijaid, pagasit, kaupa ja posti puudutab – ehk siis laadime, sorteerime ja arvutame lennuki optimaalseid õhus olemise tasakaalupunkte.\nTeeme aastas rohkem kui kahe miljoni lennureisija elu lihtsamaks – aitame mugavalt lennata. Lennufirma ülesanne on lendamine, ülejäänud kõik on meie õlul – registreerime reisijad, võtame vastu nende pagasi, kontrollime isiku-, reisi- ja lennudokumente. Vajadusel laadime lennukitele ja maha lennukauba ja lennuposti. Positsioneerime lennukid, koristame õhusõidukit, varustame seda joogiveega, koristame tualetid. Kõik muu, mis lennunduse juures vajalik on, seda me ka lennuettevõtetele tagame.\nMeie äri kõige suurem põhimõte ja alustala on kindlasti aus konkurents. Kuna hästi palju erinevaid maailma lennuettevõtteid käib sõna otsese mõttes meie käte vahelt läbi – me peame tagama kõikidele ühtse hinnastamispoliitika. See on meie põhimõte number üks. Põhimõte number kaks on lennunduses alati ohutus. Ja siit edasi sujuv ja meeldiv klienditeenindus, mida igaüks, kes Tallinna või Tartu lennujaamast läbi käib, võib omal nahal kogeda.\n“Eduka Eesti Ettevõtte” märki oleme kasutanud oma kirja päises. Aga kui rääkida sõna otseses mõttes selle märgi kasutegurist, siis just paar kuud tagasi läks meil seda ka reaalselt vaja. Nimelt meie ettevõttes kasutatav õhusõidukite teenindamise tehnika on hästi-hästi kallis ehk siis kui terminali aknast välja vaatate ja näete tavareisija jaoks lihtsat sõiduautot, siis selline lennunduse jaoks ümber ehitatud sõiduauto võib maksta sadu tuhandeid eurosid.\nKui me hiljuti soetasime ühe 850 000 € maksva eritehnika, siis läks täpselt Krediidiinfo Reitingut vaja, tõestamaks, et meie ettevõttel puuduvad maksehäired ja me oleme hea maksevõimega klient. Meie jaoks on see oluline just suurte krediidiarvete puhul, et me ei pea liiga suuri summasid ettemakseks tegema – juba meie raamatupidamispõhimõtted ei luba korraga nii suurte summadega opereerida.\nMeil on tulnud kord seda sertifikaati kasutada ka ühe suurema Jaapani lennuettevõtte lepingu sõlmimisel tõendamaks firma usaldusväärsust. Selline väike Eesti ja väike ettevõtte – see on väga oluline, et saab välispartnerile kergesti tõendada oma jätkusuutlikkust.\n« Kes on „Edukas Eesti Ettevõte“ ja mida see tähendab?\nSadolini tootja: Kuldne märk mõjub idamaades hästi »


Dunder Online Casino ülevaade\nDunder Casino asutas kaks Rootsi hasartmängude harrastajat, kellel oli ühine eesmärk luua kasutajasõbralik online-kasiino kogemus. Kasiino käivitati 2016. aastal. Need kaks inimest uskusid, et online-kasiino hasartmängud peaksid olema mugavad, probleemideta ja lõbusad. Dunder Casino on oma sõna järgi tõrgeteta ja lihtne navigeerida.\nDunder Casino kohtleb mängijaid laiaulatusliku mängu valikuga. Mängijad, kes soovivad minna traditsioonilisele kohale, saavad haarata klassikalised teenindusajad, mis pakuvad sama kogemust kui puuviljaautomaadid. Saadaval on 3-reel mängud, nagu Jackpot 6000, Jurassic Jackpot ja Tunza Munni. Need, kes tahavad midagi muud, võivad mängida ruletti, blackjacki, pokkerit või isegi videopokki.\nSarnaselt deposiidimeetoditele on Dunder Casino toetusel ka taganemisvõimaluste maailm. Saadaval on Neteller, Visa, Skrill, Euteller, Paysafe kaart, Trustly, EcoPayz ja pangaülekanne. Taganemisaeg sõltub meetodist. Kui e-rahakotid kestavad kuni ühe tunni, võib pangaülekanne võtta kuni seitse päeva.\nDunder toetab inglise, rootsi, norra ja soome keelt. Keelte nimekiri ei pruugi olla nii pikk kui teistes online-kasiinodes, kuid sellise noore varustuse jaoks, mis toetab vähemalt nelja keelt, on kahtlemata muljetavaldav. Vaadates kasiino loojate kirge, võib öelda, et keeled on käimasolev töö.\nKasiino on tuntud muljetavaldavate boonuste eest. Uusi mängijaid koheldakse teretulnud boonusega $ 600, pluss 200 tasuta keerutust; väga vähesed online-kasiinod on see helde. See tervituspakett (raha) jaguneb nelja esimese hoiuse vahel. Mängijad saavad kergesti aktiveerida neile antud boonuseid klikkides vahekaardil "Minu Dunder".\nDunder Casino vastab oma mängijate ootustele, pakkudes kvaliteetset platvormi, mida toetab Net Entertainment, Microgaming, Evolution Gaming, NextGen Gaming, WMS, Thunderkick ja Quickspin. Muude pakkujate hulka kuuluvad Barcrest, Play N 'Go, Edict ja SGI. Saidil on ilus liides, mis meelitab mängijaid kohe sisse logima.\nDunder Casino ei paku deponeerimismeetodite puhul võimalusi. Mängijad saavad väikese tasu eest deponeerida Visa või MasterCard abil. Need meetodid on hetkelised. Need, kes ei soovi oma tasakaalu mõne sellise kaardiga rahastada, võivad kasutada Netellerit, Usaldusväärset, Paysafe'i kaarti, Eutellerit, Skrilli või EcoPayzit.\nDunder võtab kasiinomängude kogemuse uuele tasemele, pakkudes nii mobiil- kui ka vahetu mängu. Kasiino ei kaota fookust rakendustoodete pakkumisel neile, kes armastavad allalaadimist või brauseris. Kasiino mobiilversioonil on üle 600 mängu, mis võimaldab mobiilimängijatel pääseda juurde nii palju mänge kui töölaua mängijad.\nKõrgelt professionaalse klienditeeninduse meeskonnaga ei ole Dunderi kasiinos olulisi küsimusi. Kuigi telefonikõne teenust ei ole, saavad mängijad tugiteenuse juurde pääseda otse vestluse kaudu, mis toimib kell 10.00 kuni 22.00 (Kesk-Euroopa aeg). Saadaval on ka e-posti teenus, juhul kui live chat on suletud.


Aisa kodumajutus asub Pärnu linna vaikses elurajoonis, kesklinna ja mereranna\nläheduses, parkimine sisehoovis ja toad personaalse konditsioneeriga.\nAisa kodumajutus asub Pärnu linna vaikses elurajoonis, kesklinna ja mereranna läheduses, parkimine sisehoovis ja toad personaalse konditsioneeriga. Meil puhates oled eemal suurest liiklusest ja lärmakatest süveüritustest, kus saab rahulikult välja puhata tegusast päevast. Samas on 5 - 10 minuti jalutustee kaugusel mererand, Terviseparadiis, kontserdimaja, teater, kesklinn koos kohvikute ja klubidega - s.t. kõik vajalik meeldivaks ajaviiteks.\nMajutushoone on ehitatud 1939 aastal valminud palkmaja laiendusena, kus üritasime maksimaalselt säilitada vana maja hõngu. Hoone on nn. "hotelli" tüüpi, mis on renoveeritud spetsiaalselt majutustegevuseks ja kus külastajaid majutatakse numbritubades. Meil on kümme korralikult viimistletud kahekohalist tuba koos dušši, WC ja kliimaseadmega. Kaks tuba on laiendatavad kolmekohaliseks- ja üks neljakohaliseks peretoaks. Igas toas on ka televiisor ja väike külmik. Majas on WIFI ja videovalve, parkimine kinnises hoovis kuuele autole. Fuajees pakume hommikueinet ja suvel on võimalik nautida hommikukohvi terrassil sisehoovis.\nAsume Aisa 4a, Pärnu


Tahkis Fermenter 450L - Hiina Tahkis Fermenter 450L Tarnija, tehas - KNIK BIO\nAvaleht » Tooted » Tahkis fermentaatorid\nSolid State Fermenter 450L\n316L roostevaba teras,\nTagurdamist saab seadistada\nKontrollige kiirust, temperatuuri, niiskust\nSellist fermentorit saab rakendada tahketes kääritussüsteemides, sealhulgas farmaatsias, söödas, ensüümides, bioloogilistes pestitsiidides ja muudes tööstusharudes, mille eelised on investeeringute kokkuhoid, hea aseptiline jõudlus, töökeskkonna kokkuhoid, lihtne hooldus ja kergesti saastatud keskkond jne.\n1. Steriliseerimine paigas ja jahutamine. Aur sattus otse kääritisse, millele aitas spetsiaalne segamissüsteem saavutada kõrgel temperatuuril paigas steriliseerimise eesmärgi.\n2. Temperatuuri ja niiskuse reguleerimine. Temperatuurinäidik reguleerib temperatuuri õhuhulga kasutamise tagasiside kaudu. Materjali niiskus võtab reguleeritava täispuhumisvee süsteemi. Inokuleerimine paigas ja segamine. Diferentsiaalrõhk paigas ja isegi vaktsineerimine. Fermentatsiooniprotsessis saavutatakse ühtlane ja stabiilne kääritamine, kasutades paagis segamismaterjale ja purustatud süsteemi.\nHorisontaalset tahket fermentatsioonipaaki on materjalide jälgimiseks mugav ja välimine töötlemine on puhas.\nJuhtimisparameetrid: temperatuur, pöörlemiskiirus, niiskus.\noleme uurimis-, arendus-, piloot- ja tootmisrakenduste nõuetele vastavad kääritamisseadmed. Meie tehas Hiinas. Pakume fermentaatoritooteid, sealhulgas: roostevabast terasest fermentaator, roostevabast terasest fermentatsioonikombain Pilot, klaasfermentor, fermenter, mitme liiduga fermenter, mitmeastmeline fermentatsioonipaak ja raputamisinkubaatorid, positiivse liitumisega roostevabast terasest fermentor


Põnevad pikad sügisõhtud, Kingitused\nNüüd, kui vananaiste suvigi on läbi, on paslik mõelda, mida mõnusat teha neil pikkadel sügisõhtutel. Päev muutub iga hetkega lühemaks, valgusest saab kiiremini vari ning sellest omakorda silmiseletamatu pimedus.\nSüüta küünal, pane käima mõnus muusika ja lihtsalt naudi. Pimedaid sügisõhtuid võib mööda veeta ka kirjutades – olgu selleks luuletus, päevakokkuvõte või niisama mõtted, mis päeva jooksul kogunenud. Selle jaoks sobib suurepäraselt kalendermärkmik „Hetk iseendale“. Kui sa aga igapäevaselt kalendrit pidama ei soovi hakata, on valikus veel märkmiku stiilis raamatuke. Sinna saad ise endale sobiva kuupäeva juurde lisada. Ehk täidad just siis, kui endal see kõige õigem tuju tuleb.\nKes suudaks ära öelda ühest magusast suutäiest? Fondüü komplekt sisaldab kõike vajalikku – 4 bambusest kahvlit, silikoonist äärisega klaasist fondüünõud ja selle bambusest alust ning teeküünalt. Teil jääb üle välja valida vaid meeli erutav šokolaad ja see tulele panna. Juurde ka šokolaadi sisse kastmiseks endale meelepärased puuviljad. Meie soovitame kindlasti maasikaid!\nMaitsev ajaviide on igatahes garanteeritud!\nSuurema seltskonna puhul on hea mõte muretseda endale pokaalimärgistused. Sedasi ei pea jutu ja mänguhoos pingsalt silma peal hoidma, et milline see sinu klaas oli. Eriilmelised pärlikestega kaunistatud ripatsid aitavad sul hõlpsasti enda klaasi üles leida.\nJuustualus ja nuga\nKui juba söögi ja joogi lainele sai mindud, siis lõpetame ka sellega. Šokolaadifondüü, mõnus keelekaste ja maitsvad tummised juustud kuuluvad suurepäraselt kokku. Seega üks korralik juustualus juustunoaga on just see, mida veel vaid vajad!


Uuring: lapsepõlves on täiskasvanu poolt toime pandud seksuaalset väärkohtlemist kogenud iga kuues inimene - Naistekas\nSeksuaalvägivalla ohver ei ole selles ise kuidagi süüdi.\nVeebiküsitluse käigus uuriti 15–74-aastaste inimeste kogemusi seksuaalse väärkohtlemisega lapsepõlves. Kokku küsitleti 2050 inimest üle Eesti. Täpsemalt keskenduti täiskasvanu poolt toime pandud väärkohtlemisele. Kokku oli kuni 15 aasta vanustest lastest seksuaalset väärkohtlemist kogenud 17% vastanutest. Vägistamiskatset oli kogenud lapsepõlves 6% inimestest ning vägistamist 3%.\nNorstat viis veebiküsitluse tänavu aprillis läbi 2050 elaniku seas üle Eesti. Täna tutvustatud uuringu andmetega on võimalik tutvuda sotsiaalkindlustusameti kodulehel.\nKui seksuaalvägivalla juhtumist on möödas vähem kui 7–8 ööpäeva, soovitame pöörduda lähimasse seksuaalvägivalla kriisiabikeskusesse. Seksuaalvägivalla kriisiabikeskused asuvad Tallinnas, Tartus, Jõhvis, Pärnus suuremate haiglate juures. Keskused on avatud 24/7 ning abi on tasuta. Keskustesse võivad pöörduda nii naised, mehed kui ka igas vanuses lapsed. Vaata lisa palunabi.ee/seksuaalvagivald.


Solidu Exotic tahke šampoon igale juuksetüübile | Sinu Looduskosmeetika\nSolidu Exotic tahke šampoon igale juuksetüübile\n3 makset 4.33€ kuus, ilma lisatasudeta.\nSolidu Exotic tahke šampoon igale juuksetüübile kogus\nOn aegu, kus sa lihtsalt vajad sinist šampooni! Eksootiline ja julge šampoon neile, kes tantsivad oma muusika järgi! Vanilje- ja tsitruselised on maitsekalt vürtsitatud eukalüpti, patšuli, ylang-ylangi ja sinise salveiga. Rikastatud E-vitamiiniga, neitsi kookosõliga, juurde lisatud toitev mango- ja kakaovõi. Täiuslik hoolitsus, jättes teie juuksed värskeks, kergeks ja volüümikaks. Sobib kõigi juuksetüüpide igapäevaseks hoolduseks. Sobilik ka veganitele.\nEt tahke šampoon kauem kestaks, aseta see pärast kasutamist näiteks luffast alusele kuivama.\nMiks valida Solidu tahke šampoon?\nTahke šampoon on tehtud kontsentreeritud koostisosadest ja toimib juustel väga hästi.\nEI SISALDA VETT.\nToode ei sisalda vett ning sellest tingituna on see soodsam, kompaktsem ja selle transport vähem saastavam.\nSolidu toodetes ei ole kasutatud mikroplastikut, silikoone või teisi koostiosi, mis ei biolagune.\nMIDAGI EI LÄHE RAISKU.\nPakendatud 100% taaskasutavast materjalist. FSC sertifitseeritud pappkast ja 100% plastikuvaba.\nLihtne kaasa võtta ja pole muret, et toode kotis lekiks. Lennukis saab võtta kaasa käsipagasis.\nÜks tahke šampoon kestab sama kaua või rohkem kui pudel vedelat šampooni.\nSolidu tahketel šampoonidel, palsamitel ja seepidel on innovaatiline pakend: see on nii plasti- kui ka paberivaba, täiesti naturaalne ja seda saab tagahoovis komposteerida 45 päeva jooksul. See võib olla isegi mulla jaoks kasulik, kuna tärklis on mulla toitaine. Lisaks saab seda kasutada täiendava süsivesikute allikana, segades selle loomasöödaga.\nSolidu toodete pakend on plasti- ja paberivaba: see on valmistatud tärklisest, bambusest ja söest. Bambus on üks kõige säästvamaid materjale maakeral, kasvab päevas kuni meeter. Selle karbi valmistamiseks töödeldakse bambust koos loodusliku tärklisega. Materjal on värvitud söega, ilma sünteetilisi värvaineid kasutamata. Solidu karbi tootmiseks kasutatakse neitsiliku bambuse asemel bambusest valmistatud söögipulkade tootmisel saadud bambuslõikeid.\nSodium Cocoyl Isethionate, Sodium Coco-Sulfate, Cetyl Alcohol, Cetearyl Alcohol, Behentrimonium Methosulfate, Cocamidopropyl Betaine, Decyl Glucoside, Theobroma Cacao Seed Butter (Orgaaniline Kakaovõi), Vegetable Glycerin (Taimne Glütseriin), Fragrance, Pogostemon Cablin (Patšuli Eeterlik õli), Eucalyptus Globulus Leaf Oil (Eukalüptiõli), Coco-Caprylate, Panthenol (Pantenool), Lactic Acid, Mica (Mica-Pulber), Citrus sinensis Peel Oil (Apelsiniõli), Tocopherol (Looduslik E-Vitamiin), Cananga Odorata Flower Oil (Lõhnava Kananga õli), Mangifera Indica Seed Butter (Mangovõi), Salvia Sclarea (Muskaatsalvei õli), Phenoxyethanol, Ethylhexylglycerin, Cocos Nucifera Oil (Orgaaniline kookosõli), Limonene, Linalool, Benzyl Benzoate, Citral, Benzyl Salicylate, Farnesol, Citronellol, Geraniol.\nKategooriad: JUUKSED, Juuste pesu, Šampoonid, VEGAN, Vegan juuksehooldustooted, Vegan šampoonid, Vegan tahked šampoonid ja palsamid\nRosaya orgaaniline Roosivesi\nOrgaaniline roosivesi on mitmekülgne ja imeline universaaltoode. Külluslikult antioksüdante sisaldav roosivesi on põletikuvastne, rahustav, niisutav ja jumet parandav. Nahka pinguldav ja poore ahendav. Taastab juuste kaitsekihi.\nSigne Seebid eeterlik õli Ylang-Ylang\nEeterlik õli Ylang-Ylang aitab tasakaalustada naha rasutootmist, ergutab juuksekasvu.\nJohn Masters palsam normaalsetele juustele tsitruse ja neroli\nTsitruse ja neroli palsam hooldab juukseid ja muudab need kergesti käsitletavateks, ilma juukseid raskeks muutmata. Suurepärane ka pähejäetava hooldusena.\nJohn Masters meresoolasprei lavendliga\nLooduslik meresool annab juustele lisakohevust ja tekstuuri ning aitab vormida lohakalt laines soengu. Toimib ka kui looduslik kuivšampoon.\nJohn Masters taastav palsam mee ja hibiskusega\nRavib ja taastab juukseid juurtest otsteni. Muudab juuksed tugevaks ja elastseks ning ei lase edaspidi kahjustustel tekkida. Mesi ja hibiskus annavad juustele sära. Sellel palsamil on ülimalt intensiivselt toitev koostis.\nWeleda toitev šampoon hirsiga\n13.70 € 11.65 €


DIGITEHNOLOOGIA KASUTAMISE MÕJU ÕPPIJALE – Akadeemiake\nDIGITEHNOLOOGIA KASUTAMISE MÕJU ÕPPIJALE\nLÄÄNEMAA ÜHISGÜMNAASIUM Klass: 11 Juhendajad: Rea Raus\nViimaste aastate jooksul on tõusvaks trendiks olnud tehnoloogia ja digivahendite kasutamine õppetöö eesmärgil nii koolis kui ka väljaspool kooli. Õpilasi, ka täiskasvanud õppijaid, puudutab antud teema väga ning seetõttu olen oma uurimistöö teemaks valinud digitehnoloogia kasutamise mõju õppijale.\nTöö probleemipüstitus tuleneb tehnoloogiliste vahendite kasutuse suurenemisest nii õppetöös kui ka vabal ajal. See probleem on tekitanud ülemaailmset tähelepanu ja arutelu. Näiteks toimus 2017. aasta veebruaris Reykjavikis rahvusvaheline konverents „Children, Screen Time and Wireless Radiation“, kus arutati juhtmevaba tehnoloogia kasutamist õpetamisel, kuna suur hulk teaduslikke uuringuid on näidanud meditsiinilisi riske juhtmevabade seadmete ja võrkude tekitatava raadiosagedusliku kiirguse pikaajalise ekspositsiooni korral (Kiirgusinfo. Reykjaviki pöördumine…). Kuigi digitehnoloogia aitab hõlbustada koolitunni läbiviimist ja suudab muuta õppimise õppijale huvitavamaks (Goddard 2014), muudab olukorra probleemseks asjaolu, et enamik õpilastest kasutab tehnoloogiat väga palju ka väljaspool kooli ja sageli vaid meelelahutuslikel eesmärkidel. Psühholoog Ene Raudla on arvamusel, et digitehnoloogia kasutus võib aidata lapse arengut juhtida soovitud suunas, kuid võib ka psüühilisele arengule kahju tekitada. See oleneb täiskasvanu kui lapse arengu suunaja arusaamadest, täiskasvanu enda piiridest ja nende seadmisest lapsele ning vanema tarkusest tõlgendada lapsele elus toimuvat kas lubatu või lubamatuna (Raudla 2012). Siiski ei suuda kool kontrollida vanemate meetodeid lapse kasvatamisel ning peab ka ise tagama, et digitehnoloogia kasutus koolitunnis ei mõjutaks noore arengut negatiivselt. Siinkohal on oluline teada, kui palju aega õppijad veedavad digitehnoloogat kasutades. Seetõttu ongi vajalik uurida, kui palju noored kasutavad digivahendeid ja tehnoloogiaid nii koolis kui vabal ajal, kuna see aitab teha kaalutletud otsuseid haridustehnoloogia kasutamise mõju ja otstarbekuse kohta koolitunnis.\nMinu uurimistöö eesmärgiks on anda ülevaade kirjanduses kajastatud tehnoloogia kasutamise positiivsetest ja negatiivsetest mõjudest ning leida, kui mitu tundi päevas veedavad õpilased keskmiselt elektroonilise ekraani ees ja mille peale aeg täpsemalt kulub ning seda Läänemaa Ühisgümnaasiumi näitel. Tööks on püstitatud hüpotees, et enamik Läänemaa Ühisgümnaasiumi õpilastest veedab päevas vähemalt kuus tundi elektroonilist ekraani vaadates ja üle poole sellest ajast kulutavad nad meelelahutusele. Teoreetilises ülevaates toon välja tehnoloogia kasutamise positiivsed ja negatiivsed mõjud nii vaimsele kui ka füüsilisele tervisele. Samuti annan ülevaate erinevate varem läbiviidud uuringute tulemustest.


Eesliide 02804 on Xanten-Marienbaum suunakood. FFiktiivse telefoninumbri 7777616 ja suunakoodi 02804 jaoks tuleb valida number 02804 7777616. Xanten-Marienbaum asub Saksamaa.\nSuunakoodi prefiks seob abonendi telefoninumbri kindla asukohaga. Lisaks suunakoodile on olemas ka muud tüüpi prefiksid: Rahvusvahelised riikide eesliited, mobiiliteenuse pakkujate eesliited ja mitmesuguste teenuste eesliited. Neid kombineeritakse mitmetel otstarvetel. Kui helistatakse ühest riigist teise ja kõne vastuvõtjal on lauatelefon, siis ühendatakse riigi eesliide suunanumbri ja abonendi numbriga. Fiktiivse telefoninumbri 7777616, suunakoodi 02804 (Xanten-Marienbaum) ja Riigi suunakood 0049 jaoks tuleb valida number 0049 2804 7777616. Kui helistatakse mobiilsideseadmesse, ühendatakse Riigi suunakood mobiiliteenuse pakkuja eesliite ja abonendi numbriga. Kui helistatakse samas riigis asuvale abonendile, saab selle riigi koodi välja jätta. Riigisiseste kõnede korral ühelt lauatelefonilt teisele võib paljudes riikides suunakoodi ära jätta, kui mõlemal abonendil on sama suunanumber. Riikides, kus tellijatel on pärast teise asukohta või linna kolimist võimalik säilitada sama telefoninumber, tuleb loomulikult valida ka suunakood - antud juhul 02804.\nKui te ei asu Saksamaa ja soovite helistada inimesele Xanten-Marienbaum, peate lisaks suunakoodile lisama ka Riigi suunakood. Saksamaa Riigi suunakood on +49 (0049), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Xanten-Marienbaum, peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +49 2804. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 7777616, suunakoodi 02804 (Xanten-Marienbaum) ja Riigi suunakood 0049 jaoks tuleb valida number 0049 2804 7777616.


Aktsionäride erakorralise üldkoosoleku otsused - nordicfibreboard.com\nAvaleht / Investor / Börsiteated / 2020 / Aktsionäride erakorralise üldkoosoleku otsused\nNORDIC FIBREBOARD AS (registrikood 11421437, asukoht Suur-Jõe 48, Pärnu 80042) aktsionäride erakorraline üldkoosolek toimus reedel, 26.06.2020. aastal algusega kell 11:00 ja lõppes 11:45 Nordic Fibreboard AS kontoris, aadressil Suur-Jõe 48, Pärnu.\nKoosolekul oli esindatud 2 744 142 häält, mis moodustavad 60,99% aktsiakapitalist ja seega oli üldkoosolek otsustusvõimeline võtma vastu otsuseid päevakorras olnud küsimustes.\n1. Nimiväärtuseta aktsia kasutusele võtmine ja põhikirja muutmine\nVõtta kasutusele nimiväärtuseta aktsiad.\nOtsus võeti vastu 2 744 142 häälega, mis moodustab 100,00% registreerunud häältest.\n2. Kohustusliku reservkapitali ja ülekursi kasutamine eelmiste perioodide jaotamata kahjumi katmiseks\nKanda Seltsi reservkapital summas 287 542.41 EUR Seltsi kahjumi arvele;\nKanda Seltsi ülekurss summas 364 197.7 EUR Seltsi kahjumi arvele.\nOtsus võeti vastu 2 682 193 häälega, mis moodustab 97,74% registreerunud häältest, vastu oli 61 949 häält mis moodustab 2,26% registreerunud häältest.\n5) Aktsiakapitali vähendamises osalevate aktsionäride nimekiri fikseeritakse 10.07.2020 Nasdaq CSD arveldussüsteemi tööpäeva lõpu seisuga


19. juuni 2014 kell 15:59\nVaid 20 minutiks esinema saabunud Paananeni juurde astusid pärast lavalt lahkumist ükshaaval põlevate silmadega mängude arendajad, ühes käes visiitkaart ja teises telefon või tahvelarvuti, et oma loomingut kas või põgusalt näidata. Minema kiirustanud Paananen leidis igaühe jaoks hetke, et naeratades kätt suruda ja visiitkaart vastu võtta.\nHelsingis paikneva gaselli edule pani aluse strateegiline võitlusmäng Clash of Clans. Supercell teatas eelmise aasta sügisel hiigeltehingust, millega müüdi ettevõtte 51%-line osalus Jaapani telekomile SoftBank Corp 1,1 miljardi euro eest. See teeb 2011. aastal väikse mängutootjana alustanud Supercelli väärtuseks 2 miljardit eurot.\nNutitelefonide massiline levik kasvatab üha enam nõudlust uute ja huvitavate rakenduste järele. Vajalike nutiprogrammide kõrval paeluvad kasutajaid lihtsad, ent köitvad mängud, mille loomisel konkureerivad kõik, kellel on oskus mäng valmis teha ja see mõnda rakendusepoodi kasutajate ette paisata.\nPopulaarsete mobiilimängude loomisel on viimastel aastatel esile kerkinud meie põhjanaabrid soomlased. Vihaste lindude mängu Angry Birds tootja Rovio paikneb Soomes Espoos ja selle tooteid tuntakse üle maailma. Rovio turundusjuhi Peter Vesterbacka sõnul teab 9 ameeriklast 10st, mis on Angry Birds. Ettevõte ei pea ennast enam mängutootjaks, vaid brändiloojaks, millega tahetakse jõuda nutiseadmetest märksa kaugemale, nagu näiteks Disney Miki Hiir või jaapanlaste Hello Kitty.\nAastaid edukate videomängude tootjatena tuntud rootslased on loogilise jätkuna jõudmas ka mobiilimängude turule. 2011. aastal valminud klotside liigutamise mäng Minecraft on rootslase loodud, samuti on Rootsist pärit ülipopulaarse puslemängu Candy Crush Saga looja King, mis läks hiljuti börsile.\nLähinaabrite edu miljarditeni küündivas äris tekitab paratamatult küsimuse, miks ei ole idufirmade loomises edukad eestlased sirutanud kätt mobiilimänguturu poole. Tõsi, meil on üks edulugu - Creative Mobile, mis on investorite abita teinud kiire kasvu ja hoolimata tagasiminekust majandusnäitajates jätkab arenemist.\nPõhjamaade pikk ajalugu\nNii Vesterbacka kui ka Candy Crush Saga looja Tommy Palm leidsid, et põhjamaades loodud mängude menu on aastate pikkuse töö tulemus. Rootsis said tavainimesed esimesed, mängimiseks väga head arvutid riigi toel 90ndate alguses. Palm kirjeldas, kuidas seejärel hakkasid paljud arvutimänge mängima ja jõudsid ka nii programmeerimiseni. Palm ise alustas mängude loomist juba 80ndatel arvutiga Commodore 64, mis oli samuti peamiselt mängimise arvuti.\nVesterbacka märkis, et Soomes on mängutööstus kõigest jäämäe tipp viimastel aastatel kiirelt arenenud idufirmade sektoris. "Soome edu ei ole piiratud ainult mängudega. Muidugi, mängud on kõige edukamad ja nähtavamad, aga sellepärast, et siin on palju eeskujusid ja edulugusid, on toimunud plahvatuslik idufirmade areng," rääkis Rovio turundusjuht.\nSellele on kaasa aidanud ka riigi tugi. Igal aastal Helsingis toimuval idufirmade konverentsil "SLUSH" osales korduvalt soome ekspeaminister Jyrki Katainen. Vesterbacka sõnul ei käinud ta seal õpetamas, kuidas peaks sektorit arendama, vaid ise õppimas, kuidas teha riiki ja ühiskonda idufirmadele paremaks kohaks.\n"Kui sa küsid praegu õpilastelt, kelleks nad tahavad suureks kasvades saada, ütleb enam kui pool neist, et tahavad alustada oma ettevõtet ja luua kõige edukama idufirma," ütles Vesterbacka.\nKonverentsil "PG Connects" uusi mänge otsinud Vladimir Funtikov leidis, et soomlaste edu algas videomängudest ja nende ühest tuntuimast arendajast Remedy Entertainment, kes tõi 2001. aastal turule nn kolmanda vaate tulistamismängu Max Payne. Eksvõmmist kõnelev mäng kogus kiiresti populaarsust, sai kaks järge ja sellest tehti ka täispikk film Mark Wahlbergiga peaosas. Remedy pöörane edu tekitas Funtikovi hinnangul Soomes arusaama, et see on korralik äri, kus liigub raha ja nii hakkas ka riik sellesse investeerima.\nEesti ei erine Soomest\nMiks siis ei ole eestlased naabritest eeskuju võtnud ja intensiivsemalt mängutööstuse poole vaadanud? Funtikov märkis, et meil ei ole vaja soomlastelt midagi õppida, vaid lihtsalt tegema hakata. "Minu arvates on Soome ja Eesti ettevõtluskultuur väga sarnased. Noored ettevõtjad mõtlevad globaalselt, sest koduturul on väga raske edu saavutada, sest see on väike. Seetõttu kõik, kes oma mänguäri alustavad, on suurte ambitsioonidega. Selles mõttes on meil suhtumine õige, aga tuleb rohkem proovida ja eksida, siis tuleb ka tulemus," rääkis Funtikov.\nEesti jõudmisel mänguturule aitaks Vesterbacka hinnangul kaasa intensiivne koostöö teiste idufirmadega, nii nagu seda on üritatud soomlased teha konverentsiga "SLUSH", mille tegemist alustasid idufirmad just eesmärgiga saada kokku teiste omasugustega. "Meie mängutööstuse üks edu faktoreid on tihe koostöö idufirmade vahel - nii mängude kui kõigi valdkondade puhul. Nii et ma arvan, et oluline on suhelda teiste idufirmadega, teiste ettevõtjatega ja õppida," kõneles Vesterbacka.\nTommy Palm ei pidanud oluliseks mängude loojate asukohta, vaid seda, et nende tootmisel ollakse kirglikud ja püütakse neid võimalikult laia hulga tarbijateni viia. "Üks väga häid aspekte nutitelefonide puhul on see, et ei ole väga palju vaja, et oma tootega maailma jõuda. On häid näiteid väga väikestest meeskondades, isegi üksikutest inimestest, kes teevad mängu, mis tõesti jõuabki kogu maailmani," kõneles Palm. Ta tõi näitena Vietnami üliõpilase loodud mobiilimängule Flappy Bird, mis muutus sedavõrd populaarseks, et selle looja otsustas mängu rakendusepoodidest maha võtta, sest ei tulnud enda sõnul kuulsusega toime.\nIdufirmade mulli lõhkemist ei tasu karta\nEttevõtjate arusaamad idufirmade mullist lähevad lahku, pigem peetakse seda asjatuks hirmuks.\nRovio turundusjuhi hinnangul ei ole seni idufirmade mulli, kuni see ei lõhke. Ta märkis, et Soomes tegeleb mängudega üle 200 idufirma ja see on hea algus, kuid neid võiks olla 1000. Turg reguleerib end ise ja paratamatult ei ole kõik idufirmad edukad, leidis ta. "On oluline, et oleks palju idusid ja siis üks kümnest on superedukas. See on positiivne, sest isegi kui sa ebaõnnestud, sa õpid ja teed järgmine kord paremini," kõneles Vesterbacka.\nCandy Crushi looja Tommy Palm meenutas, et suur mull oli 90ndate lõpus, kuid nüüd on olukord muutunud, sest mängutootjatel on suured käibed ja kasumid ning väga lai ulatus.\nMulli lõhkemist ühel hetkel ei välistanud Creative Mobile'i asutaja Vladimir Funtikov, kes märkis, et turg ei saa lõputult kasvada ja ühel hetkel kasv peatub. See tähendab, et hiljem mängutööstusse sisenejatel võib tekkida probleeme. "Selles valdkonnas on väga palju raha, aga see ei saa kasvada igavesti. Ma ei oska ennustada, kas lõpp tuleb järgmisel aastal või 5 aasta pärast, aga oht küll on," ütles Funtikov.\nCreative Mobile'i asutaja ja juht Vladimir Funtikov:\nMinu lemmikmobiilimäng oli Snake vanas Nokia telefonis. See on klassika, see on ideaalne, nagu tetris - perfektne.\nCandy Crush Saga looja, mänguguru Tommy Palm:\nMulle meeldivad simulaatormängud. On mängudisainer Sid Meier, kes oli väga tuntud 80ndate lõpus. Tema tegi sellised mängud nagu Pirates ja Civilization. Need ei ole kahjuks väga populaarsed enam.\nRovio turundusjuht Peter Vesterbacka:\nIlmselgelt on mu lemmikmäng Angry Birds, kuid mulle meeldib ka, mida Nintendo on teinud oma Mario karakteriga, näiteks viimane Mario Kart.\nPocker Gamer Connects on ülemaailme mobiilimängude konverents, mida korraldab Steel Media. Korduvalt Londonis toimunud konverentsi peeti 16.-17. juunil Helsingis. Seal kaeti kahte suur valdkonda: makrotasandil räägiti mängude avaldamise strateegiatest ja võimalustest kuumadel ja arenevatel turgudel nagu Aasia, Ida-Euroopa ja Ladina-Ameerika. Mikrotasandil vaadati lähemalt mängude loomise protsessi alates loomisest kuni tootmiseni ja uuriti lähemalt võimalikke hästi töötavaid ärimudeleid.


Jõgeva vallavolikogu läks laiali\nNeljapäevasel Jõgeva vallavolikogu istungil jäi kinnitamata 2000. aasta eelarve. Vallavalitsuse esitatud eelarveprojekt sai võrdselt üheksa poolt- ja vastuhäält. Et eelarvet ei suudetud tähtajaks vastu võtta, peab volikogu praegune koosseis kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse kohaselt tegevuse lõpetama.\nVolikogu uus koosseis koosneb asendusliikmetest, kes senisest volikogust välja jäid. Istungilt puudus tervislikel põhjustel koalitsiooni liige, Kuremaa perearst Anne Oras, kes oma puudumisest ka ette teatas. Koalitsiooni asendusliige Ain Viik hääletas eelarve kinnitamise vastu. Nii tekkiski patiseis.\nPraegune vallavalitsus jätkab tööd uue volikogu esimese istungini, mille kutsub kokku valimiskomisjoni esimees Mati Koppel. Arvatavasti toimub see ülejärgmisel nädalal. Siis astub praegune vallavalitsus tagasi ja uus koosseis valib uue volikogu esimehe. Volikogu opositsiooni juht, fraktsiooni Vald esimees Urmas Ingver lisas, et nii imelik kui see ka ei tundu, ei olnud opositsioonil ja vallavalitsusel eelarve koostamisel lahkhelisid.\nÜks eelarve vastuvõtmisel patiseisu tekitanud probleem oli Vaimastvere põhikooli võimla ehitamiseks laenu võtmine. “Muidugi oleks väga tore Vaimastvere kooli võimla valmis ehitada, aga see läheks maksma 5 miljonit krooni. Laenuraha tuleks eelarvest tagasi maksta,” ütles Urmas Ingver.\nJõgeva vallavolikogu esimees Aivar Kokk selgitas: “Vaimastvere kooli võimla ehitamise idee pakkus välja opositsioon. Koalitsioon asus seda ellu viima ja 2000. aasta eelarvesse oli planeeritud ligi 200 000 krooni projekti koostamiseks. Praegu ei ole projektigi, seepärast ei saa rääkida ka konkreetse test summadest. Moodulvõimla saaks valmis ehitada 1,5—2,5 miljoni krooniga.”\nNii Aivar Koka kui ka sotsiaal- ja tervishoiukomisjoni esimehe Malle Koppa arvates\noli vastuhääletamise põhjus otsitud, sest eelarve eelmisel arutelul toetas võimla juurdeehitust 16 volikogu liiget.\nUrmas Ingver arvas, et järgmine volikogu jõuab otsuseid kiiremini vastu võtta, sest kaovad isikutevahelised vastuolud. Aivar Kokk oli teist meelt: “Ma arvan, et valijaid on petetud, sest nemad hääletasid nö esimese ešeloni poolt. See on olnud üks tugevamaid koosseise ja teinud ära väga suure töö. Loodan, et teine ešelon teeb tööd sama tublilt edasi.”\nValimisliidus Vald volikogusse kandideerinud sordiaretaja Reine Koppel lausus: “Loodan, et uues volikogus on rohkem koostöövalmidust ja vähem teerullitaktikat.”\nJõgeva vallavanem Toivo Ilves rääkis Vooremaale: “Jõgeva vallavalitsus on oma töö teinud. Esitasime tasakaalustatud eelarveprojekti ning lootsime, et volikogu kinnitab selle. Patiseis volikogus tuli meile ootamatult. Usutavasti on uues volikogus võimalikud kompromissid, see eeldab järeleandmisi nii koalitsioonilt kui ka opositsioonilt.”\nMaavanem Margus Oro, kes peab riigi esindajana jälgima, et omavalitsuste tegevus oleks seaduslik, märkis: “Juhtumeid, et volikogu pole suutnud eelarvet vastu võtta,\non Eestis varemgi olnud. See pole mitte katastroof, vaid demokraatia ilming. Ma kohtun nii Jõgeva vallavolikogu koalitsiooni kui ka opositsiooni esindajatega. Lähiajal asuvad tööle vallavolikogu uued saadikud ja Jõgeva vald ei jää valitsejateta.”\nAntima Autoteeninduse ette tuleb sadevee imbkaev\nJõgeva linnavalitsus leidis Suure tänava uputusele ajutise lahenduse: esmaspäeval toimunud linnavalitsuse istungil otsustati, et detailplaneeringukava valmimiseni puhastatakse ja tehakse korda Antima Autoteeninduse ees asuv imbkaev.\nImbkaevu ehk sadevee kogumiskaevu puhastamiseks ja ehitamiseks on Jõgeva Linnavarale juba raha eraldatud. Linnaarhitekt Anne Ördi sõnul viibisid tööd talve tõttu. Linnavara juhataja Heino Puide lubas imbkaevu korda teha kohe, kui ilm seda võimaldab (maapind on sulanud ja vihma ei saja).\nLinnavalitsus mõistab, et tegemist on ajutise lahendusega, mis küll leevendab probleemi, kuid ei lahenda seda lõplikult. Heino Puide lubas suuremate sadude ajal, kui kaev ei suuda kogu vett ära tõmmata, appi saata ka tsisternauto. “Lõplikult lahendame asja detailplaneeringuga,” ütles linnaarhitekt Anne Örd.\nEile toimus linnavalitsuse saalis detailplaneeringu esimene avalik arutelu. Pärast paranduste lisamist detailplaneeringusse korraldab linnavalitsus uue avalikustamise.\nRiigi Teatajas avaldatud keskkonnaministeeriumi määruse kohaselt toimub aprillis üleeestiline loomaloendus. Esimesena loendatakse loomi Jõgevamaal, kus tööd alustatakse täna.\nKeskkonnaministeerium on pidanud vajalikuks täpselt välja selgitada, kui palju ühe või teise loomaliigi esindajaid Eestis elab. Viimati toimus loendus kümme aastat tagasi.\n“See on mõttetu raharaiskamine maainimeste ja pensionäride arvelt,” kommenteerisid ettevõtmist Riigikogu liikmed Mai Treial ja Villu Reiljan. Vaatamata nende ja teiste opositsioonipoliitikute visale vastuseisule jäi peale üksmeelse valitsuskoalitsiooni vankumatu tahe. Et vältida Tallinna-kesksust, otsustati loomaloendus esimesena läbi viia Jõgevamaal. Nii loetakse täna meie maakonnas üle kõik kassid, koerad, siilid, nugised, oravad, mutid, hiired ja teised loomad ning linnud. Lemmikloomi loendatakse koos peremeeste ja perenaistega.\nSegadusi ei tohiks loendamisega tekkida, sest tööd juhivad oma ala asjatundjad, keskkonnaspetsialist Ene Ilves ja harrastusbioloog Ardi Kivimets. Sponsoritena toetavad loendust Karu rauapood ja raamatukaupmees Andres Rebane.\nJõgeva Elektrivõrgud avasid bussiliini\nJõgeva linnavolikogu tervishoiu- ja transpordikomisjonis pikki aastaid kestnud arutelu linnasisese bussiliikluse asjus on jõudnud õnneliku lõpuni: täna kell 6.30 alustas liiklust igal pool ja täistunnil sõitev linnaliinibuss.\nLinnasisene bussiliin pole Jõgeval mingi uudisasi: kümmekond aastat tagasi liikus kesklinna ja KEKi vahel autobuss, kuid bensiini hinna pideva tõusu ja reisijate vähesuse tõttu ei kestnud see luksus kuigi kaua. Täna taastatud linnaliin sai suuresti teoks tänu Jõgeva Elektrivõrkude meeste eestvõtmisele ja nutikusele. Kuna mullused rajuhood puistasid elektriliinidele hulgaliselt puid, tegid traate katki ning jätsid tuhanded tarbijad vooluta, tuli elektrikutel ööd ja päevad läbi liinid läbi sõita ja rikkeid kõrvaldada. Bensiin on pidevalt kallinenud, elektri hinda pole aga veel jõutud tõsta. Võrkude insenerigrupp eesotsas valvedispetšer Mihkel Vaheriga pani pead kokku ja tuli originaalsele mõttele, millest võib saada kui mitte just kogu Eesti, siis vähemalt Jõgeva oma Nokia. Avariibrigaadi autole pandi elektrimootor, mille käivitab elektriliinidest antennide kaudu saadav induktsioonivool.\nAsi õnnestus ja pärast edukaid katsetusi otsustati mõtet laiendada, kasutada ka uitvoolu ning panna linnas liikuma midagi trollibussi taolist. Bussisõit marsruudil Elektrivõrk—MEK—tööturuamet—polikliinik—KEK maksab üks kroon. Bussis saab tasuda elektriarvet, ja seda ilma teenustasuta. Elektri eest ettemaksjatele on sõit prii.\nIgaüks olgu oma kodus\nOleme oma mehe Albertiga elanud korralikku elu. See, mis praegu toimub, ei ole elu ega midagi. Võim on kaabakate ja poisikeste käes. Need ärplevad, kekutavad ja kihutavad uhkete välismaa masinatega üksteise võidu ringi.\nMoraali kui sellist pole enam üldsegi olemas. Voorivad siin meiegi majas igasugused. Mina neid ei tunne. Naabrinaise juurde tuli eile täitsa võõras mees. Pole au ega häbi, ise mehe naine ja laste ema. Muidu kõnnib ringi, tähtis nägu peas, ei oskakski nagu midagi sellist arvata. Ükskord tuli jälle terve kamp nende poole. Naersid nii kõva häälega, et teiste naabrite koer hakkas ukse taga haukuma. No ei tea, mis siin nii väga naerda on.\nMõistliku inimese jaoks peaks praegune elu olema rohkem kui kurb. Vene ajal niisugust asja polnud, et igaüks tegi, mis pähe tuli. Siis olid vähemalt parteikomiteed, kes amoraalsust kärpisid. Kutsuti välja aru andma. Inimesel peab ikka üks hirm olema, muidu annab ta tervele ümbruskonnale halba eeskuju.\nKainus ja kasinus tuleks eesmärgiks seada ja igaüks olgu korralikult oma kodus.\n10 põhjust, miks Jõgevale ei ole võimalik ehitada avalikku käimlat\n1. Puudub detailplaneering— linnaarhitekt.\n2. Puuduvad sobilikud puhastusseadmed, keskkonnale ohutu projekt kooskõlastamata — keskkonnateenistus.\n3. Volikogus puudub selles küsimuses konsensus — linnavalitsus.\n4. Tegevusvaldkond litsentseerimata — tegevuslube väljastav ametnik.\n5. Iga kauplus võib lubada 2—5 krooni eest kaupluse WCd kasutada, milleks veel avalikud konkurendid — kaubandusjuht.\n6. Ehitusnõuded tingivad optimaalse ruumimahu, viimistluskvaliteedi, headele tavadele vastava sisustuse, mis kokkuvõttes viiksid m2 hinna nii kõrgeks, et minimaalse tasuvuse tagaks 10-kroonine kasutuskord. Kes on suuteline\nsellist hinda maksma?\n— Ehitusfirma juht.\n7. Maaeraldus nõuetekohaselt vormistamata — maanõunik.\n8. Vee ja kanalisatsioonitorustik puudub — Jõgeva Vee töötaja.\n9. Euronõuded näevad ette betoneeritud sõnnikuhoidla ehitamise igale laudale, aga ei ole veel kindel, kas Euroopa Liit doteerib meid selles olulises tegevusvaldkonnas, mis siis veel avalikest käimlatest rääkida... — Põllumajanduskonsulent.\n10. Vähe kindlustatud linnakodanike doteerimiseks selles tegevusvaldkonnas puuduvad säästueelarve tõttu vajalikud summad — sotsiaalametnik.\nJälle vahib kalendrist 1. aprill vastu. Tobe päev! Hommikust saadik passi peale, et keegi sind lolliks ei teeks. Valvenaljadele á la “sul on selg valge” või “siga lendab” oskad muidugi adekvaatselt reageerida, aga kui keegi väidab, et su selg on sinine või lendab hoopis lehm, pole kindel, et taipad ütleja põrgu saata või talle ise “aprill” öelda.\nJa kus see üldse kirjas on, et 1. aprillil nalja tuleb teha? Järvamaal Väätsal peetakse täna koguni üle-eestilist estraadikonkurssi “Maamees muigab”. Mis seal muiata on, ma küsin. Kütusehinnad tõusevad, ühistud lagunevad, talunikel on piimaraha saamata, Peipsiäärse valla piir käib varsti vastu Tallinna linnamüüri — ja nemad veel muigavad!\nVõi teisest küljest: kui juba muigab, siis miks ainult maamees? Poliitiliselt korrektne oleks ka maanaised ära mainida. Ja üldse — õigem oleks, kui kõik Väätsale kogunenud villaseviskamise asemel näiteks mulda viskaksid ja ilusa suure augu kaevaksid. Ah et mille jaoks? No see pole enam tähtis.\nJa siis jagatakse naljapäeva paiku veel mingeid Lutse ja Matse välja. Justkui oleks naljategemine mingi üldrahvalikult või koguni riiklikult tähtis tegevus, mida tuleb preemiaga tunnustada. Üllam oleks preemiaraha — ikkagi mitu tuhat krooni! — näiteks LõunaAmeerika vihmametsade kaitse fondi annetada.\nMeediakanalid pingutavad ka täna, et rahvale lollide naljadega muljet avaldada. Mis seal salata — varasematel aastatel on selle kampaaniaga kaasa läinud ka Vooremaa. Ülemöödunud aastal näiteks kuulutasime, et Jõgeval avatakse autopesula, kus teenindajateks toplessnäitsikud. Ja Jõgeva vanas vaksalihoones pidi avatama kasiino, baar ja kaubatänav. Aga kui nüüd mõni erotomaan, mängur või baarikunde KapaKohilast kalli raha eest, asja eest, teist taga, kohale sõitis, kes talle siis kahju kompenseeris? Ei keegi! Ja maavanem — tookord veel Meelis Paavel — pidi uueks ametisõidukiks nn rahvalaineri tüüpi väikelennuki saama. Kaks aastat on möödas ja lennukit ei kuskil! Kusjuures Riigikogu saadikul Paavelil oleks praegu liinil Paunvere—Toompea süstimiseks hädasti lennukit vaja.\nMöödunud aastal jälle lubati Vooremaas, et Jõgeval hakatakse 1. aprilli keskpäeval veetorustikku puhta piiritusega läbi pesema. Nii mõnigi jooksis tööpostilt koju potsikuidnätsikuid kraani alla sättima. Kes kandis kahjud tegemata jäänud töö eest? Ei keegi! Veel lubati 1. aprilli lehes, et 9. aprillil, kõige paremal millenniumibeebide eostamise õhtul katkestavad kaabellevifirmad mõneks tunniks teleprogrammide edastamise, et kõik soovijad rahulikult iibe tõstmisele pühenduda saaksid. Kes õnge läks, pidi tõsist pühendumist nõudva töö paraku, üks silm teleekraanil, ära tegema, sest lubadus osutus aprillinaljaks.\nTänavu Vooremaa selliste odavat populaarsust taotlevate trikkidega kaasa ei lähe. Muuhulgas sellepärast, et Vooremaad satuvad aegajalt lugema ka amputeeritud naljanärviga või koguni sünnist saadik naerupuudulikkuse all kannatavad inimesed, kellele toimetuse töötajad pärast kannatlikult telefonitsi selgitama peaksid, kustmaalt nali algab ning mille üle tohib nalja visata ja mille üle ei tohi. Niisiis — tänane Vooremaa on otsast otsani tõsisemast tõsisem. A…usõna!\n40% jõgevamaalastest ei tea maavanema nime\nVooremaa küsis oma viimases telefoniküsitluses jõgevamaalastelt, kas nad teavad Jõgeva maavanema nime.\nVastajaid oli Põltsamaalt (15%), Jõgevalt ja Adaverest (10%), Tabiverest, Kodismaalt, Ookatkult, Voorelt, Jõgeva alevikust, Palalt, Siimustist, Pööralt, Laasmelt, Tormast, Ehaverest, Süvalepast. Teismelisi oli 5%, kahekümnendates, kolmekümnendates ja 70ndates aastates inimesi 10%, 50ndates 20%, 40ndates 45%.\n60% teadis, et Jõgeva maavanem on Margus Oro, 40% ei osanud vastata.\nMaavalitsuses on hea olla\nJõgeva maavalitsuse hoone torkab Jõgeva suhteliselt räämas ühiskondlike ja ärihoonete taustal kohe silma: fassaadi ning maja ees parkivate sõidukite värskusega suudavad ehk võistelda vaid kohalikud pangahooned.\nJõgeva maavalitsuse maja üleandmise akt 31. juulist 1968 kannab tolleaegse Jõgeva MEKi peainseneri Aare Martinsoni ja arhitekt Peeter Peetsi allkirja. Mööda Jõgeva linna maju laiali paisatud Jõgeva Rajooni RSN Täitevkomitee sai seega lõpuks ometi omaette elamise.\n“Käisime ise siin ehitamas, korrastasime ruume ja vedasime prahti välja. Igaüks teadis, kuhu ruumi ta tööle tuleb,” meenutas maavalitsuse üks staažikamaid töötajaid, kantselei asjaajamistalituse juhataja kohusetäitja Anne Mihkeles. Talvel olevat uus maja siiski külmavõitu olnud.\n“Maja on ehitatud nii, et eriti palju siin muuta ei saa,” teab haldustalituse juhataja kohusetäitja Maie Preis. Sellegipoolest on maavalitsus eriti Meelis Paaveli käe all saanud üsnagi euroopaliku ilme.\nMaakonna esimene mees\nMaavalitsuse palgalehel on koos autojuhtide ja koristajatega 66 inimest, tähtsaim neist muidugi maavanem, keda ülejäänud töötajad pidavat juba koridorist kostvate sammude järgi ära tundma. Kummatigi kurdab Margus Oro, et alles hiljuti tulnud tal oma isikut tuvastada lasta. Teine äärmus on see, kui inimesed pöörduvad maavanema poole näiteks korterite ülekütmise või mõne muu pisiküsimusega, mida saaks lahendada tavalisel majahoidja tasandil.\n“Kodanikud leiavad, et kui on olemas mingi territoorium, siis peab keegi seal elavaid inimesi kaitsma. Loomulikult on siis maavanem esimene võitleja,” kirjeldas Margus Oro oma positsiooni jõgevamaalaste silmis. “Aga igal juhul on hea tunne, kui inimene läheb siit kabinetist välja ning teab täpselt, kust ta oma murele lahenduse võib saada,” tunneb maavanem rahuldust ka lihtsast rahvaharimistööst.\nKas maavanema tööga ka hajameelsus kaasneb? “Meie majas mitte. Margus Oro on täpne mees ja tal on laual kalender,” iseloomustas maavanema sekretär Evelin Hein oma ülemust. Maakonna esimese mehe sekretäri töö nõuab tavalisest esinduslikumat imagot. “Soenguteks ja ametikostüümideks maavalitsus mulle raha ei eralda, ent kui järele mõelda, võiks osa selliseid kulutusi kompenseerida küll,” arutles alati heatujuline Evelin Hein.\nTeadlik daam klaastoas\nÕigupoolest “sorteerib” maavalitsuse külastajaid infosekretär Astrid Paulus. “Kui keegi tuleb maavalitsusse nõu saama või abi otsima, juhatan ta probleemiga tegeleva osakonnajuhataja, nõuniku või spetsialisti juurde. Mõnikord pöördutakse maavalitsusse ka muredega, mis tegelikult on valla- või linnaametnike pädevuses. Sel juhul soovitangi kohalikku omavalitsusse minna,” rääkis aastaid põllumajandusosakonnas sekretärina töötanud Astrid. Infodaam sai temast viis aastat tagasi, kui tollase maavanema Meelis Paaveli algatusel infopunkt avati.\nTema sõnul käiakse maavalitsuses väga erinevatel põhjustel. Näiteks üsna sageli tahetakse siit teada saada Jõgeva avaliku käimla asukohta. “Mõnigi siseneb meie majja veidi vindisena. Kui niisugune külaline jalul püsib, luban ta tavaliselt sihtkohta. Vahel on aga juhtunud sedagi, et joobnud asjamees ei tea isegi, miks ta maavalitsusse tuli, kuid ära ka ei lähe. Sel juhul helistan mõistagi politseisse,” rääkis Paulus.\nKolleegid ei pane Astridile pahaks liigset uudishimu, sest tema ametikohustuseks on teada, kus üks või teine maavalitsuse töötaja tööajal viibib, kui ta just majas pole.\nMaavalitsusehoone neljandal korrusel asuvas keskkonnateenistuses on jüripäevane meeleolu. Keskkonnateenistujad kolivad maavalitsuse Aia tänava majja, kus on avaramad võimalused igapäevatöö korraldamiseks.\n“Jutud maakondade kaotamisest on hakanud vaibuma. Jõgevamaa keskkond säilib aga kohe absoluutselt kindlasti,” põhjendas keskkonnateenistuse juhataja Mart Joosep ametiasutuse vajalikkust. “Erinevalt maavanemale allunud keskkonnaosakondadest on keskkonnateenistused iseseisvad riigiasutused, kuigi kasutame maavalitsuse tööruume,” selgitas ta.\nKeskkonnateenistuse kalandusspetsialisti Ene Ilvese arvutiekraanilt vaatab vastu ilves. See pole mitte minister Toomas Hendrik ega Jõgeva vallavanem Toivo, vaid graatsiline ja kaval metsloom.\n“Looma- või linnutopiseid keskkonnateenistuses pole. Mõni selline suveniir võiks aga meie uusi ruume kaunistada küll. Kui keegi leiab mõne väiksema surnud metslooma, näiteks orava, võiks ta selle meile tuua. Telliksime sellest topise,” teatas osakonnajuhataja Joosep.\nEne Ilves rääkis ta taimedest. “Minu kabinetis on havisaba ja vahalill, mis olevat negatiivse bioväljaga taimed. Mina seda ei ütleks. Kui taimed meeldivad, mõjuvad nad hästi,” lausus kogenud looduskaitsja.\nNimi muutub, kultuur jääb\nPalamuse mees Arne Tegelmann on olnud maavalitsuses kultuuriosakonna juhataja ning haridus- ja kultuuriosakonna kultuuritalituse juhataja. Alates tänavusest aastast on ta kultuuri- ja sporditöö nõunik. “Ametinimetus polegi ehk kõige olulisem. Peaasi, et tööõnnestub,” arutles ta.\nLegend räägib, et kunagine täitevkomitee esimees Gori Valgur laulnud oma kabinetis lemmiklaulu “Õrnpunased purjed”. “Nüüd meie majas tööajal isetegevusega ei tegelda. Kultuurilisi ja sportlikke hobisid on maavalitsuse töötajatel aga küll. Näiteks haridus- ja kultuuriosakonna juhataja Kadri Peterson on rahvatantsija, humanitaarnõunik Heiki Sildnik laulab meeskooris Mehis ja mängib kitarri. Maa-ameti juhataja Mati Puusepp on esindanud maavalitsust Tartu maratonidel,” rääkis Arne Tegelmann, kes laulab Palamusel ansamblis ja harrastab näitemängu.\nMaavalitsus on hea koht\nEranditult kõik maavalitsuse töötajad, kellega majas vestelda õnnestus, kinnitasid nagu ühest suust, et majas valitseb meeldiv ja vaba õhkkond ning et maavalitsuses on meeldiv töötada.\n“Siin on küll hea olla,” kiitis ka maavalitsuse pressiesindaja Peep Lillemägi, kellele ei meenunud ühtki juhust, mil maavalitsuse ametnikud oleksid oma isikliku ebakompetentsusega mingi jama põhjustanud.\nPalamuse veski jahvatab teatrijahu\ntPalamuse veskis hakkas esmaspäeva õhtul mölder ulguma. Rahvas vahtis pealt ega võtnud midagi ette. Ja ega pidanudki võtma: kui teatritükis nimega “Ulguv mölder” poleks mölder ulgunud, poleks see kah õige asi olnud.\nMärtsikuus kütmata veskis teatrit teha on omajagu hull temp. Tegelikult ongi “Ulguv mölder” Palamuse näitetrupil mõeldud suvel, juulis ja augustis mängimiseks. Sel nädalavahetusel toimuvad maakonna näitemängupidustused ajendasid aga tükki juba nüüd välja tooma. Kuulutusele trükiti soovitus soojalt riidesse panna, vaheajal pakuti rahvale sooja teed ja topka kangematki külmarohtu ning vähemasti esietendusel keegi ära ei külmunud.\nArto Paasilinna romaan “Ulguv mölder” inspireeris lavastaja Raivo Adlast teatritüki algmaterjalina mitte ainult veski, vaid ka tollal veel politseiga pimesikku mänginud vendade Voitkade pärast: pageb ju Paasilinna teoseski peategelane lõpuks metsa, kus teda armutult taga aetakse. Tegevuspaikade rohkus romaanis Adlast ei hirmutanud: veski teine korrus on tegelikult päris avar ja loomulikult liigendatud mänguruum ning kunstnik Ene Luik-Mudisti abiga õnnestus sinna nappide vahenditega kujundada nii pood, hullumaja, pank, kirik, mets kui ka muud paigad. Rollide, eriti meesrollide rohkuse tõttu võeti abijõude Jõgeva Linna Teatrist. Kahe trupi koostöö andis ilusa tulemuse.\nPaasilinna tekst eeldab näitlejailt nii huumori, absurdi kui ka traagikatunnetust. Vähemasti kaks esimest tulid omamoodi ilmanägemisega ja hingepitsitusi süüdimatult välja elava mölder Gunnari kokkupõrgetes väiklasevõitu külarahvaga ning hullumaja- ja inimjahistseenides hästi välja. Nii et Paasilinna jäi, piltlikult öeldes, ellu. Omamoodi kunsttükk oli Gunnari ja aianduskonsultant Sanelma lembestseenide lavastamine ja väljamängimine, jäädes usutavuse ja hea maitse piiridesse. On ju tegemist üsna omapäraste inimeste omapärase armastusega, mis pealegi üsna ekstreemsetes oludes kulgeb. Üllar Karu ja Liisi Tegelmanni esitus oli lääguseta, vaimukas ja veenev. Nauditavad olid ka möldri duetid politseinik Portimo (Ivar Vinkmann), doktor Ervineni (Helmut Nigulas), postiljon Pittisjärvi (Mart Leppik) ja teistega. Omaette ilus miniatuur oli ulmeline kirikustseen, kus Heini Reimani kehastatud Jeesus Kristus pühakoda maha põletama tulnud möldrile maailma asju seletas.\nKui harrastustruppide tavaliseks komistuskiviks on suutmatus arendada vaatajat kaasa haaravat mängutempot, siis Palamuse veskis arenesid sündmused esmaspäeva õhtul nii tormiliselt, et ja hutolm lendas: on ju tegemist praegugi jahutangu jahvatava veskiga. Trupi tugev koostöövaim ilmnes nii mängus kui ka selles, kuidas vajalikud rekvisiidid kihkukähku oma kohale said.\nEtenduse lõppedes kinkisid näitlejad lavastaja Raivo Adlasele koti jahu, mis olla proovide käigus valmis jahvatatud. Jahu võis allkorrusel veski perenaise käest osta ka publik. Väärt veski ikka see Palamuse veski: jahvatab nii saia kui ka teatrijahu.\nJõgeval asutatakse koerapidajate jututuba\nTäna kell 14 oodatakse Jõgeva kultuurikeskuse parki Jõgeva linna koerapidajaid, et asutada koerapidajate jututuba.\nViimasel ajal aina suurenev koerte arv linnas ja sellega seoses ka koerapidajate arvu suurenemine on viinud mõttele, et koerapidajad kui üsna tooniandev inimgrupp on jäänud teenimatult tähelepanuta. Seepärast otsustasidki Jõgeva aktiivsemad koeraomanikud asutada linnas koerapidajate jututoa.\nEsimest korda saadakse kokku täna kultuurikeskuse taga pargis. Tulla võib kas koeraga või ilma. Kavas on panna paika edasised tegevusplaanid, kooskäimise aeg ja koht.\nEsialgu välja käidud mõtete kohaselt on kavas hakata käima koos kord nädalas. Külla tahetakse kutsuda asjatundjaid kõnelema koerte pesemisest, pügamisest ning psühholoogiast. Mõeldud on ka koerteaia rajamise peale kultuurikeskuse parki, kus siis omanikuga kaasa tulnud koerad võiksid spetsialisti hoole all olla ja kus neile ka ühtteist õpetataks. Ühisettevõtmisi koerapidajatele nii omaette kui ka koos neljajalgsete hoolealustega on plaanis veel teisigi. Raha nende korraldamiseks kavatsetakse hankida projektide abil.\nJaamahoonest saab kino\nTäna avatakse Jõgeva endises raudteejaamas kinosaal, kus saab peale filmide vaatamise ka muusikat kuulata.\nPaljud jõgevlased on oma kino linna tagasi igatsenud. Nüüd on nende unistus täitunud: endistelt omanikelt Jõgeva kunagise jaamahoone ostnud osaühing Maksimalistid avab täna kell 12 pidulikult kinosaali. Et kinokunsti taastamisele Jõgeval aitas kaasa Edelaraudtee, näidatakse kinos esimesel nädalal rongiliiklust propageerivaid filme, sealhulgas ühte esimestest kinokunstiteostest kogu maailmas, režissöör L. Lumiere’i tehtud mängufilmi “Rongi saabumine”, mis pärineb aastast 1895. Filmi koopia saabus Prantsusmaalt Eestisse Jõgevamaa Euroinfokeskuse ja Kultuurkapitali Jõgevamaa ekspertgrupi kaasabil.\nEnne filmi algust kostitab firma “Kaarli pirukas” kinokülastajaid sardelli, hapukapsa ja mineraalveega, sobiva muusikalise meeleolu loob ansambel Laast.\nLennukid tiirutavad Peipsi järve kohal\nJõgevamaa päästeteenistuse teatel pole juba mitmendat päeva Peipsi kohal tiirutavad helikopterid ja lennukid seotud jääle jäänud kalameeste päästmisega.\n“Peipsi kohal tiirutavad vaid Estonian Airi ja Eesti Lennukompanii lennukid ja seda mitte kauem kui tund või kaks,” täpsustas häirekeskuse korrapidaja.\nÖöl vastu eelmist pühapäeva läksid kõik Euroopa riigid peale Eesti, Läti ja Leedu üle suveajale. Valitsuse otsus suurendas ajavahe Venemaaga koguni kahetunniseks. Kuna Venemaa lennuamet ei kinnitanud meie lennufirmade suveajale üle läinud sõiduplaani, katkes 26. märtsil Tallinna—Moskva lennuliinil lendamine.\nTänaseks on riikidevaheline lennuühendus taastunud, kuid lennukitel tuleb enne piiri ületamist vähemalt tund aega Peipsi kohal tiirutada, et aega parajaks teha.


Jala pikkus ja liikme suurus Mida sa vajad suua, et suurendada peenise suurust\nOluline on meeles pidada, et naiste tupe on võimeline suurusega kohanema. Teooria kohaselt, kas mehed on tsoon, mis soodustavad kasvu liige. Ta valetab. Intiimsus perekonnas sõltub suures osas seksuaalsest ühilduvusest, millele tuleb tähelepanu pöörata juba alguses, et vältida tulevikus lahutamist mitmete ebaõnnestunud seksuaalsuhete tõttu.\nEesti Korvpalliliit lubab mängida ka väljakul mõõtmetega 26 × 14 .\nVäljak on märgistatud selgelt nähtavate 5 cm laiuste joontega. Väljaku mõlemas otsas on vertikaalne alt servast mõõdetuna 2,90 m kõrgusel asuv korvilaud suurusega 1,05 × 1,8 m. Laua küljes on 45 cm läbimõõduga korvmis asub horisontaalselt korvilaua alumise serva keskel. Rõnga küljes on korvivõrkmis ei tohi olla lühem kui 40 cm ja pikem kui 45 cm.\nNumber on rinnal 10 sentimeetri ja seljal 20 sentimeetri kõrgune. Rahvusvahelistel võistlustel kasutatakse numbreid 4— Kohalikel võistlustel võib kasutada numbreid 20—25, 30—35, 40—45 ja 50— Korvpallitossud on vastavalt mängija soovile kas madala või kõrge lõikega. Jalanõud peaksid olema piisavalt paksu tallaga ja parajad, et vähendada hüppamisel ja maandumisel tekkivat põrutust.\nKorvpallur ei tohi kanda ehteid ega muid potentsiaalselt vigastusi tekitavaid esemeid.\nOrtoosi kandmisel peab see olema pehmest materjalist. Prillide kandmine on lubatud tingimusel, et need on valmistatud spetsiaalselt sportmängus kasutamiseks. Mängu eesmärk ja korraldus[ muuda muuda lähteteksti ] Korvpalli mängitakse kahe võistkonna vahel.\nMängu alustatakse keskringist hüppepalliga, mille järel võistkonnad püüavad erinevaid kombinatsioone ja isiklikke oskuseid kasutades visata palli vastase korvi. Palli hetkel mitte valdav võistkond aga püüab palliga võistkonda takistada. Korvi langenud pall Palliga liikuv mängija peab palli põrgatama.\nPalli võib üksteisele sööta ja veeretada, iga mängija võib visata korvile. Korvpalli käsitsetakse kätega. Võistkonda juhib treener, kes määrab võistkonna mängutaktika.\nMängureeglid[ muuda muuda lähteteksti ] Korvpalli Jala pikkus ja liikme suurus on 8 reegli ehk peatüki vahel jaotatud 50 punkti. Lisaks on tähtedega Jala pikkus ja liikme suurus E tähistatud 5 lisa. Punktidel on mitmeid alapunkte ja selgitusi, millest osa on nummerdatud ja osad on nummerdamata.\nPalli staatus määratletakse selleks, et oleks selge, millal mängija võib palli käsitseda ja millal mitte.\nReeglistik ei sea talle piiranguid liikuma hakkamiseks ja lõpetamiseks.\nPõrgatatakse ühe käega, vajadusel käsi vahetades.\nMängija võib palli sööta mõlema või ühe käega. Niisamuti võib ta visata korvile Jala pikkus ja liikme suurus või mõlema käega.\nAjareeglid ja aja kasutamine mängus[ muuda muuda lähteteksti ] Korvpalli määrustik sisaldab mitmeid piiranguid võistkondade ajakasutusele mängu jooksul.


FCI Levadia alistas Premium Liiga taasavamismängus Tallinna JK Legioni 2:0 - FCI Levadia Tallinn\nFCI Levadia alistas Premium Liiga taasavamismängus Tallinna JK Legioni 2:0\n19. mai 2020 kasutajalt Indrek\nTaaskäivitunud Premium liiga esimeses mängus alistas FCI Levadia Kadrioru staadionil liiga uustulnuka Tallinna JK Legioni tulemusega 2:0. Kahe vooru järel on FCI Levadial kirjas maksimaalsed kuus punkti.\nFCI Levadia asus kohtumist juhtima 37. minutil kui Elevandiluuranniku ründaja Fabrice Elysee Kouakou Kouadio ehk Manucho suunas väravasse Robert Kirsi paremalt äärelt antud madala tsenderduse.\nTeise poolaja lõpus pääses Manucho JK Legioni väravavahi Pavel Londakuga silmitsi, vastase keskkaitsja Aleksandr Volodin takistas ründajat punase kaardi hinnaga ning kohtunik Kristo Tohver määras penalti. Meeskonna kapten Dmitri Kruglov saatis penalti kindlalt sihile ja kindlustas FCI Levadiale 2:0 võidu.\nFCI Levadia peatreener Martin Reim tundis kolme punkti üle rahuolu, ehkki mängupilt oli tema hinnangul rabe. “Ega ma ei eeldanud, et siin tuleb kõik ideaalselt välja. Mingil hetkel on vaja natuke lihtsamalt mängida, tähtis on punktid ära korjata ja mäng-mängult edasi minna, küll mänguline vorm paraneb. Üle nädala on saanud kontaktset jalgpalli harjutada. Hea meel, et meie poisid kõik terveks jäid,” sõnas Reim jõuliseks muutunud mängule viidates.\n“Natuke keerulisem oli mängida peale pausi, kui ma arvasin,” ütles keskpoolkaitsja Brent Lepistu mängujärgses intervjuus. “Kehast, närvisüsteemist ja lihasmälust on mõned võistlusmomendid ära kadunud. Võistlusmängust on päris pikk periood selja taga. Täna sai määravaks see, kes rohkem tahab ja kes rohkem kahevõistluste pärast võitleb. Tähtis on see, et sai jälle punktide peale mängida. Ootusärevus oli poistel suur ja seda oli näha. Tähtsad kolm punkti olid.”\nAvavoorus sai FCI Levadia Sportland Arenal 1:0 võidu FC Kuressaare üle.\nPühapäeval, 24. mail kell 15:00 kohtub FCI Levadia Viljandis sealse JK Tulevikuga. Kohtumist näitab otsepildis ETV2.\nFOTO: Brit Maria Tael (EJL)\nPrevious PostKutsume fänne JK Legion – FCI Levadia mängule veebiülekande teel kaasa elama!\nNext PostFCI Levadia sõidab pühapäeval külla Viljandi JK Tulevikule


Hotellid Lenexa | Hotels.com\nLinna Lenexa hotellid\nOtsing hotellid Lenexa\nValitud sihtkoht: Lenexa. Millal vajad majutust?\nVaata kaardilt hotelle Lenexa\nLenexa on kõikidele vanuseastmetele sobiv, mille visiitkaardiks on sport. Külastajad leiavad siit mõndagi, mida vaadata. Populaarsete vaatamisväärsuste hulka kuuluvad Legler Barni muuseumikompleks ja Oak Parki ostukeskus. Populaarsete ja meeldejäävate turismiobjektide hulgas on ka Argentine Carnegie raamatukogu.\nMajutusvõimalused, mida Lenexa pakub\nLenexa tervitab külastajaid avasüli. See on linn, kus leidub küllaga majutuskohti. Lenexa on Hotels.com saidil esindatud 17 majutusasutusega. Sind ootab 415 head pakkumist. Paljud majutusvõimalused hinnasoodustusega kuni 35%. Tubade hinnad alates 34 EUR/öö. Allpool näete, millise kategooria hotelle Lenexa ja selle lähipiirkond pakub.\n• 41 4 tärni hotelli alates 71 EUR öö\n• 149 3 tärni hotelli alates 54 EUR öö\n• 54 2 tärni hotelli alates 39 EUR öö\nLenexa – kuidas sinna kohale jõuda?\nLähim lennujaam on Kansas City, Missouri (MCI-Kansas City Intl.), mis asub 37,6 km linnast eemal.\nLenexa – kohalikud huviväärsused\n• Legler Barni muuseumikompleks\n• Oak Parki ostukeskus\n• Falcon Valley golfiväljak\nLenexa – millal on parim aeg reisimiseks?\nJaanuar-märts: päev 16°C, öö -7°C\nJaanuar-märts: 143 mm\nAprill-juuni: 389 mm\nJuuli-september: 333 mm\nOktoober-detsember: 199 mm\nKõik hotellide eripakkumised Lenexa\nViimase hetke pakkumised Lenexa


Head ideed saab ellu viia ka piiratud rahalise algkapitaliga!\nPuhastusmasinate rent on paindlik ja hoiab kulud kontrolli all\nPuhastusmasinate ja mitmete teiste eritööde masinate puhul on masina rent masina omamise asemel mitmelgi puhul efektiivsem ja kasulikum. Muutuvas maailmas võivad kiirelt muutuda nii töötingimused kui töö keskkonnad, mis omakorda seavad puhastusteenuse pakkujad raske ülesande ette ennustada nii kulusid kui masina vajadust pikemaks ajaks. Hanked ja lepingulised tööd planeeritakse tavapäraselt üheks kuni kolmeks aastaks ning peale lepinguperioodi lõppu ei pruugi enam ostetud puhastusmasinale kasutust leiduda. Kui puhastusmasin on renditud, saab masina mugavalt tagastada ning ei pea muretsema, et nurgas seisev masin on vananenud ja tekitab veel lisakulusidki.\nKulud ja rahavood kontrolli alla\nRendi üheks oluliseks eeliseks on, et ettevõtja ei pea korraga suuremat rahasummat välja käima ning kvaliteetset ja tõhusat puhastusmasinat saab kohe, vaid kuutasu eest kasutama hakata. Rahavoogude jaotumine perioodile meeldib ka finantsjuhile, sest vaba raha saab kasutada teiste äritegevust arendavate tegevuste finantseerimiseks. Paindlikkus hoiab ära mittevajalikud püsikulud.\nVäldi ootamatusi ja tööseisakuid\nRenditud masin on alati korras ja tööseisakuid karta ei ole vaja! Rendileandja kanda jäävad masina loomulikust kulumisest tingitud rikked ja ka näiteks masina akude hooldus, sest rendihinnas sisaldub tavaliselt masina täishooldus. Kui rendimasinat kasutatakse aastaid ja masin on niivõrd vananenud, et seda enam remontida ei ole mõistlik, vahetatakse masin uuema mudeli vastu. Nii saab masinat rentides olla kindel, et töö tegemiseks on kasutada alati parim ja töökindel töövahend.\nTeenusepakkuja ei saa lubada, et objektil jäävad tööd teostamata ja kliendi ruumid puhastamata. Asendusmasina rent toob alati kaasa arvestatavad lisakulud, kuid kui asendusmasin on rendihinnas, lisab see teenusepakkujale just vajaliku meelerahu.\nMasinat kasutavate töötajate oskused ja vastutustunne võib olla väga erinev ja kui masinat kasutada hooletult, tuleb ette ka rikkeid ja tehnilisi probleeme. Sellisel juhul on lausa vajalik, et täishoolduse raames oleks tagatud vajalik kindlus hoida masin töös ja hooldatud.\nTähtajalised lepingud ja projektid\nHankeperioodiks ja teisteks tähtajalisteks töödeks, mille puhul on juba teada, et teenust tuleb osutada konkreetsel ajavahemikul, on parim võimalus just rendimasin. Kui vajadus lõpeb, saab ka masina tagastada.\nPuhastusimport pakub paindlikke finantseerimislahendusi – rent, järelmaks ja liising\nSoovime Sinuga koos läbi mõelda, millise seadme või tootega saaksid tõsta tulemuslikkust ja vähendada kasutuskulusid. Kui vajad oma plaanide teostamiseks tuge ideedes ja finantseerimises, siis pöördu julgelt meie poole ja leiame üheskoos lahenduse!\nPuhastusimpordi pakutav järelmaks ja liising ettevõtetele on:\nPaindlik, kuna arvestab taotleja ootusi ja praktilist vajadust.\nUlatuslik, kuna saame ühe lepinguga ühendada erinevad tooted.\nHoolduskuludega arvestav - saad planeerida krediidi summa hulka.\nAjakohane, kuna saame arvestada Sinu ettevõtte eripärasid hooaegade ja ärivaldkondade osas.\nSäästev, kuna võimaldab kasutusele võtta madalate kasutuskuludega tooted.\nHako Scrubmaster B45 51cm 105Ah aku\nHako Sweepmaster B500 kuivpühkimismasin\nCleanfix KS 650 IBC pühkimismasin\nHako Sweepmaster B800R kuivpühkimismasin\nWirbel põrandahooldusmasin C143 L22\nHako Scrubmaster B30 CL 43cm\nHako Scrubmaster B75R 65cm 180Ah\nExcentr 55-35 põrandahooldusmasin\nHako Scrubmaster B120R/750 320Ah Basic Edition\nFERRIS FM35 trummelniiduk\nHako Scrubmaster B175 R Premium Edition TB900\nExcentr 40-25 põrandahooldusmasin\nPesumasin Miele PWM506 DV D LW Mop Star 60\nKuivatusmasin Miele PDR507 HP D LW\nMüügijuht / Puhastusmasinad\nMüügijuht / Kommunaaltehnika\nMüügijuht / Nõudepesumasinad\n+372 5557 5656\nTootejuht / Mopipesumasinad