Lillede tähendusi: kas kinkijal võib olla tagamõte? - Traditsioonid, Lilled, Igasugust, Ruumide kaunistamine | Pulmad.ee\nLillede tähendusi: kas kinkijal võib olla tagamõte? - Traditsioonid, Lilled, Igasugust, Ruumide kaunistamine\nTänapäeval ei mõelda nii väga lillede tähendusele, kuid 18. ja 19. sajandil oli lillede keel tunduvalt olulisem, kirjutas Brigitte.de. Meelespeade tähendus on siililegi selge, kuid milline tagamõte võib olla teiste lillede kinkijail?\nVaieldamatult asub roos troonil kui «lillede kuningas» - nõnda on roosi kutsutud juba antiigist alates. Üle kogu maa on seda lille väga palju ostetud.\nKes seda lille kingib, saadab väga ühese signaali: punane roos tähendab kõikidest lõikelilledest enim kirge ja armastust. Roosad toonid on vähem pealetükkivad, need näitavad õrnu tundeid.\nKes soovib teisele oma vastumeelsust välja näidata, võib vihjata seda kollaste nelkidega. 18. ja 19. sajandil oli lillekeeles kollaste nelkide sõnumiks «ma vihkan sind».\nNelgi puhul on aga värvil oluline roll, sest punane nelk tähendab hoopis «ma armastan sind kuumalt ja kogu südamest» ja seetõttu olid need arvatavasti ka töölisliikumise sümboliks. Valge nelk näitab, et kõik on võimalik ja kinkija on endiselt saadaval.\nOn sul viimasel ajal olnud palju nõudmisi ja ekstravagantseid soove? Millal keegi sulle viimati päevalille kinkis? Selle lille traditsiooniline tähendus on «sa oled liiga nõudlik».\nAga ära põe, see lill tähendab ka rõõmu ja soojust. Juba 4500 aastat on päevalilli kasvatatud Mississippi ja Mehhiko piirkonnas. 17. sajandist alates on päevalilleseemneid kasutatud Euroopas pagaritoodetes.\nRoosi kõrval on tulp lõikelilledest populaarsuselt teisel kohal, kuid peamiselt kultiveeritakse tulpe Hollandis.\nTulpide tähenduseks võib olla maniakaalsus: mida tumedam värv, seda vägivaldsemad on tunded. Must tulp tähistab leegitsevat kirge ja punane – lakkamatut armastust. Valge tulp vihjab, et lille vastuvõtja ei ole mingiteks erilisteks tunneteks võimeline.\nJuba lille nimi vihjab, et selle kinkimine ei ole tingimata kompliment. Nartsissid tähendavad edevust ja isekust ning nende kinkimine on vihjeks, et lillesaaja tuleks maa peale tagasi.\nTeiselt poolt viitavad need ka kevade tärkamisele ja viljakusele. Hiinas on need hoopis õnne sümboliks. Nartsissi sibul näeb köögisibulaga äravahetamiseni sarnane välja, kuid on väga mürgine.\nKes tunneb, et tahab öelda «ma olen sust sisse võetud», peaks haarama ratsuritähe järele. Väga suuri emotsioone aga need lopsakad õied ei sümboliseeri.\nGerbera armastab päikesepaistet ja sarnaselt vihjab nende sõnum - «sa teed kõik kaunimaks». Kontrastiks punastele roosidele võib gerberaid kinkida näiteks abivalmis naabritele ja lahkuvale kolleegile. Gerberaid on väga paljudes erinevates toonides, valgetest kollaste ja oranžidest punasteni.\nKes kingib sirelioksa, ei pruugi rääkida üheselt mõistetavat keelt. Ühelt poolt tähendavad need intensiivselt lõhnavad õied kevadet, kuid ka uue armastuse sündi. Lillesaaja võib küsida endalt: «kas sa oled mulle truu?»\nKrüsanteemid hüüavad saajale «mu süda on vaba!». Need viitavad pikale elule ja rõõmsameelsusele rasketes tingimustes. Tänapäeval on sel lillel üle neljakümne eri sordi ja värvivalik on väga lai.\nLiiliat hinnatakse paljudes kultuurides. Pole ka ime: see lill on sale, majesteetlik ja veetlevalt ilus. Valge liilia tähendab kristlikus kultuuris eelkõige neitsilikkust ja süütust.\nSee on Prantsuse monarhia tunnusmärk ja on alati olnud ka surma sümboliks. Seevastu kehtib roostepunase tiigerliilia kohta kirg ja iha. Kollased liiliad vihjavad valelikkusele ja kadedusele, oranžid liiliad viitavad aga ükskõiksusele.\nNagu kuuma teena hallil talvepäeval, toob kummel tröösti. Juba sajandeid on seda kasutatud ravimtaimena. Kingina tuleks seda aga ettevaatlikult nautida: mõne jaoks väljendab see viha partneri armukadeduse pärast.\nTa armastab mind, ta ei armasta mind, ta armastab mind… Nii vastab karikakar armuküsimustele nagu oraakel. Valged õied ja kollane südamik: karikakar on ilmselt kõige tuntum kunst.\nNeid on aga ka kollaseid ja roosasid. Karikakrad viitavad naturaalsusele ja puhtusele ning neid võib alati kinkida. Lihtsad lilled sobivad eriti teraviljade, moonide ja teiste põllulilledega ühte kimpu.\nToimetas Linda Pärn, reporter\nloetud 12669 korda


Tööpakkumise number #602960\nTootmisliinide varustamine saematerjaliga\nKoormate laadimine, materjali kvaliteedikontroll\nKorrektsus, täpsus ja kohusetunne;\nVarasem tõsukijuhi kogemus ja tõsukijuhi load.\nValmisolek vahetustega tööks (E-R).\nVäljaõpet kohapeal, sõbralikku kollektiivi, ühisüritusi ja kaasaegset töökeskkonda, stabiilset töökohta ja töötasu. Transporti tehasesse ettevõtte poolt (Tartust Kambjasse ja tagasi) või kütuse kompensatsiooni oma autoga käimisel.\nTrives OÜ on Sörnsen Holzleisten GmbH gruppi kuuluv 150 töötajaga puidutöötlemisettevõte. Meie peamiseks tegevusalaks on okaspuu puidust liistude tootmine ja värvimine.Meie peamisteks klientideks on ehitusmaterjalide edasimüüjad Kesk-Euroopas ja Skandinaavias.


Euroopa kinnisvaraturg stabiliseerumas - Ehitusuudised\nEuroopa kinnisvaraturg stabiliseerumas\nDTZ Researchi andmetel on Euroopa Liidu riikide investeeringute maht 2011. aastal olnud stabiilselt kvartalis 24–26 miljardit eurot. Peamisteks investeeringute sihtkohtadeks olid Inglismaa, Prantsusmaa ja Saksamaa.\nSelle aasta kolme kvartali investeeringute kogumaht oli kokku ligemale 77 miljardit eurot, mis ületas ainult natukene eelmise aasta kahe viimase kvartali tulemusi, kirjutab DTZ Kinnisvaraeksperdi maakler Gert Rahnel.\nInvesteeringute maht on sel aastal vähenenud, kuid olukord on turul stabiliseerumas. Suuremad investeeringud tehti büroo-kaubanduspindade ning segakasutusega äripindade sektoris. Büroo- ning kaubanduspindade sektori investeeringud moodustasid kolm neljandikku turul toimunud tehingutest.\nSuvist statistikat vaadates on enim suuremahulisi ostu-müügitehinguid toimunud segaprojektide, kaubanduskeskuste ja büroohoonetega. Tehingute maksumus jääb suurusjärku 100–346 miljonit eurot.\nKinnisvarasse investeerivate fondide huvid on fokuseeritud vastavalt emariigi ärikultuuri omanäolisusele. Lähim tulevik on ebaselge, kuid kapitali väärtuse säilitamiseks leidub investeerijaid, kes paigutavad oma kapitali rahandus- ja majanduskriiside eest natukenegi stabiilsemasse keskkonda, kinnisvarasse.\nHuvi tuntakse suurarenduste vastu, mille teostusaeg on 2–3 aastat. Pikki perioode üritatakse vältida, sest tulevik on ebaselge ja projektid tahetakse valmis saada minimaalse aja ja riskiga.\nAutor: Gert Rahnel


Soome minnakse palga, kolleegiaalsete suhete ja tänulike patsientide pärast - Meditsiiniuudised\nSoome minnakse palga, kolleegiaalsete suhete ja tänulike patsientide pärast\nTuntud Soome meditsiiniajakirjas Lääkärlehti ilmus artikkel Eesti arstidest Soomes. Artiklist selgub, et peale korraliku palga on Soomes arsti elukutse au sees ja arstide vahel valitsevad kolleegiaalsed suhted.\nArtiklis kirjutatakse Eestist pärit perearstist Anna Luik, kes töötab iga kolmanda nädala Soomes Kankapään tervisekeskuses. 43-aastase Anna Luige sõnul peaks ta ilma Soome tööotsata töötama Eestis topeltkoormusega, vahendas Med24. Luik lisas, et Soomes on arsti netopalk neli korda suurem.


26/07/2011 - Saarte Hääl\nOoperipäevade staari soovid sundisid korraldajaid kontserdipaika vahetama\nVahetult enne José Cura esinemist tuli Saaremaa Ooperipäevadel kapiitlisaalis toimuma pidanud kontsert viia Kuressaare kultuurikeskusesse, kuna maestro soovis samal ajal pealaval proovi teha.\nMaavanema toolil istub Jaan Leivategija (1)\nSeoses sellega, et eelmisel nädalal oma ametiaja lõpetanud Saare maavanema Toomas Kasemaa asemele ei ole regionaalminister ühtegi kandidaati esitanud, täidab maavanema kohuseid senine maasekretär Jaan Leivategija.\nHotellihoone võidutöö taga olid PIN-i arhitektid\nEile avati Kuressaare linnavalitsuse suures saalis Pikk 27 hotellihoone ideekonkursile laekunud tööde nimekaardid.\nPurunenud rehv paiskas auto vastu puud (fotod) (2)\nSõitval autol ootamatult purunenud rehv paiskas masina vastu puud ning õnnetuse tagajärjel sai kaks inimest vigastada.\nRannapidu möödus suuremate vahejuhtumiteta (7)\nKuigi lõplike kokkuvõtete tegemine seisab korraldajatel veel ees, võivad nad täna siiski tõdeda, et nädalavahetusel Mändjala kämpingus peetud rannapidu on igati korda läinud ning umbes paartuhat külalist pidasid end üsna korralikult üleval.\nMototoober tõi osalejatele silma heldimuspisara (1)\nNädalavahetusel Karujärve ääres peetud Mototoobril oli kohal ligi 400 mootorratast nii kodusaarelt kui ka välisriikidest, osalejad jäid uue korraldusega rahule.\nLinn alustas ööklubidega läbirääkimisi öörahust (5)\nLeidmaks kõigile sobivat lahendust Uue tänava piirkonna inimeste kaebustele öörahu rikkumises, alustas linnapea Mati Mäetalu läbirääkimisi ööklubide esindajatega olukorra parandamiseks.\nSalme muinaslaevast leiti haruldane luukamm (fotod) (4)\nSalme arheoloogilistel väljakaevamistel leiti hästi säilinud haruldane 13 sajandit vana luukamm, mis on muistsesse sõjalaeva maetud ülikutele kaasa pandud. See on siiani leitud luukammidest kõige paremini säilinud.\nTätte käis Vaikses ookeanis Nasval ehitatud Lennuki pardal (1)\nLaupäevases Postimehe lisas Arter annab Vilsandi saarevahi ametist pooleteiseks aastaks ennast priiks küsinud Jaan Tätte, kes on jahtlaevaga Nordea ümbermaailmareisil, teada meeldivast kohtumisest Vavau saarel Nasval ehitatud jahi Lennuk norralastest laevapere liikmetega.\nRuhnu saare lähistelt miine ei leitud\nEelmisel nädalal Ruhnu lähistel Liivi lahte uurinud Eesti mereväe miinijahtijad Sakala ja Ugandi sealtkandist miine ei leidnud.\nMuhust varastati tööriistu Ajavahemikul 10.–11. juuli varastati Muhu vallas Hellamaa külas ettevõtte abiruumist tööriistu. Kahju on 2119 eurot.\nAngla pärandkultuurikeskus on kenasti käima läinud (2)\nEeloleval laupäeval toimub Angla tuulikumäel kolmas pärandkultuuripäev, kuhu on oodata külalisi nii lähedalt kui ka kaugelt, nii Leisi vallast kui ka üle Suure ja Väikese väina.\nKartulimardikad ründavad põlde (1)\nTänavune talv oli kartulimardikate talvitumise jaoks soodne. Paksu lume all ei külmunud maapind ära ning mardikad, kes talvituvad mullas, ei hukkunud ning selle tõttu on neid tänavu ka rohkem.\nPaljud saarlased pole endiselt digitelevisioonile üle läinud (11)\nMajandusministeerium valmistas ette seaduseelnõu, mille järgi peavad analoogsignaaliga kaabelleviteenust kasutavad kodud minema alates järgmise aasta 1. septembrist üle digitaalsele kaabelleviteenusele.\nSaarlase ja tema meeskonna projekt pälvis tunnustuse\nTartumaa tervisespordikeskuses toimunud konkursil “Märka Leaderit”. Pidulikul lõpetamisel oli “hõbemedalit” vastu võtmas Tabivere vallas Kaiaveres asuva osaühingu Vudila saarlasest rajaja ja omanik Kajar Lember.\nTullio Libliku firma Saarte Investeering jõudis mullu kasumisse (2)\nLugeja küsib: Töötaja on töölt puudunud juba kaks nädalat ega ole vastanud ka meie kirjale, milles hoiatasime teda, et kui ta tööle ei ilmu, ütleme tema töölepingu üles. Korduvatele helistamistele töötaja ei reageeri. Nüüd sai mõõt täis ja otsustasime töötaja töölepingu üles öelda. Kas me saame seda teha tagasiulatuvalt ehk märkides ülesütlemisavalduses töösuhte lõpetamise päevaks töötaja esimese töölt puudumise päeva, nagu oleme seda varem teinud?\nJuhtkiri: Kohusetäitja kui amet (1)\nSaare maavalitsus alustas taas tööd maavanema kohusetäitja käe all. Enne ametist lahkunud maavanemat oli sellel toolil samuti kohusetäitja. Kes veel mäletab, siis Hans Teiv pidi oma ameti taha lühendi “kt” kirjutama koguni kolm aastat järgemööda.\nSaaremaa Keskerakonna ülesanded ja väljavaated (4)\nEesti Keskerakonna saadikud istuvad riigikogu opositsioonipinkidel juba rohkem kui neli aastat. Keskerakonna Saaremaa piirkonna aastakonverentsil võttis Keskerakonna kohalik juht Kalle Laanet olukorra kokku: erakonna käest ei küsi enam keegi midagi ja muutust pole nähagi. Lahtiseks küsimuseks jäi see, kuidas Keskerakond saaks sellest olukorrast välja pääseda. Teen siin ühe ettepaneku.


Iirimaal kutsutakse kõiki emigrante sageli venelasteks\nMeie vestluskaaslane on ajakirjanik, kirjastaja ja ühiskonnategelane Dublinist Sergei Tarutin, kes väisas hiljuti Eestit rahvusvahelise meediaklubi Impressum kutsel\n– Kas Teie ajaleht oli esimene venekeelne väljaanne Iirimaal?\n– Võimalik, et ka üle-eelmisel sajandil oli emigrantidel oma ajaleht, kuid tänapäeva Iirimaal on Meie Ajaleht kindlasti esimene. Muide, iirlased suhtuvad emigrantlikesse ajalehtedesse hästi. Nad räägivad, et on ise emigratsioonikooli läbi teinud, oma emigrantlikke lehti lugenud, teavad, kui raske emigrantidel on. Hea, et antakse välja vene ajalehte. Aga kollektiiv on meil kujunenud rahvusvaheliseks – leedulased panid ette hakata leedukeelset ajalehte välja andma. Pärast hakkasid oma ajalehte tahtma ka poolakad, nende järel lätlased. Isegi nigeerlased tahtsid oma ajalehte. Milles küsimus – tegimegi!\n– Ega iirlased teid ei solva, teil pole neile pretensioone?\n– Ei ole. Esinen vahel Iiri raadios. Hiljuti helistas üks vanamemm ja rääkis Kesk-Iirimaa aktsendiga: „Kullake, meil siin Mullingaris pole üldse kedagi, kellega iiri keeles rääkida“. Kui kätte olid jõudnud päris halvad ajad, ilmusid supermarketite kassadesse jälle iiri tädid. Aga iiri tädi kassas on hirmus asi: kui kohtub sõbrannaga, lastakse suuvärgil käia, ja enne, kui kõik viimased uudised pole läbi arutatud, järjekord edasi ei liigu. Kui kassades hakkasid tööle poolakad, aafriklased, lätlased ja hindud, hakkas järjekord kiiresti liikuma. Teisest küljest on iirlased väga suhtlemisaltid, paljud räägivad isegi, et nad on venelaste moodi: sind võetakse kollektiivi kergelt vastu, nende pidudele oled alati oodatud.\n– Emigratsioon pole ainult ümberasumine ühest riigist teise, vaid ka enesetunnetus. Teil on topelt kodakondsus – milline riik on teile praegu lähedasem?\n– Igal juhul oleme võõrad omade seas ja omad võõraste seas. Iirlased ei hakka mind kunagi iirlasena võtma ja ma annan endale sellest aru. Aga kõige selle juures mõistan ma iirlasi. Leian nendega üpris ruttu ühise keele ja nemad minuga samuti, ja seda ilma, et me teed lähedalt ristuksid või et tihedalt kokku puutuksime. Iirlased on väike rahvas, nad tahavad alati näidata, kui lai suhtlusring neil on. Jah, nad võtavad meid kui venelasi, kuid nagu oma venelasi. Igal hommikul käime sõpradega Iiri meres ujumas – meid võetakse seal väga lahkelt vastu ning öeldakse tugeva iiri aktsendiga vene keeles: „Tere hommikut!“.\n– Kas Iirimaal on integratsiooniprobleeme?\n– See on suur probleem. Põhimõtteliselt nagu terves Euroopa Liidus. Tegelikult on integratsiooniprotsessid hästi läinud vaid ühes riigis – USA-s, kus kõik on sisserändajad. Tõsi küll, seal tuli hävitada peaaegu kogu kohalik elanikkond, see-eest on immigratsioon igati õnnestunud. Aga see on ka ainukene näide.\nIirlastel on alati olnud probleemiks inimeste lahkumine kodumaalt. 1850. aastal elas Iirimaal 8 miljonit inimest. Eelmisel aastal loendati 4,5 miljonit, sinna hulka arvati kõik kokku sõitnud poolakad, leedulased, lätlased, eestlased, rumeenlased ja muidugi venelased. Praegu elab 30 miljonit iirlast USA-s, 15 miljonit Suurbritannias, 5 miljonit Austraalias. Brasiiliaski on miljon iirlast. Tuleb välja, et välismaal elavate iirlaste arv on umbes 15 korda suurem kui Iirimaa enda rahvaarv. Loomulikult tahetakse, et oma inimesed naaseksid kodumaale.\nNii võetigi vastu seadus, mille kohaselt võib saada kodakondsuse naturalisatsiooni teel. Päritolu järgi saab ka, aga kui XVIII sajandil viisid inglased vanavanaema Lõuna-Kalifornia istandusse, on seda raske ametlikult kindlaks teha. Seetõttu ei hakanud nad asja keeruliseks ajama ning riigis kehtivad üpris lihtsad kodakondsuse saamise reeglid. Ma ei ütleks, et need täiesti objektiivsed oleksid, subjektiivsusest just puudu ei tule, kuid formaalselt võib naturalisatsiooniprotsessi läbida iga inimene, kes on Iirimaal elanud 5 aastat, maksnud makse, pole rikkunud seadusi - ühesõnaga olnud korralik kodanik.\n– Kas keeleoskust nõutakse?\n– Mitut sõna on vaja teada, et kohtus Iirimaale truudust vanduda? Muide, juba mõnda aega tehakse seda juba suurte gruppidena. Veelgi enam, seda ei pea tegema inglise keeles. Olen näinud, kuidas Indiast pärit ema ja tütar vannet andsid – tütar tõlkis emale vande sõnu inglise keelest hindi keelde, ema kordas neid oma emakeeles, aga tütar tõlkis need inglise keelde. Kõige tähtsam on see, et vande andmise fakt on tõendatud – ja inimene saabki kodakondsuse. Sel moel on nad püüdnud iirlasi ajaloolisele kodumaale tagasi tuua. Kuid seadus kehtib kõikide kohta ja seda pole keegi muutnud.


Eiramine – Vikitsitaadid\nVäikesed tondinahad ei olnud iialgi varem öisel ajal ärkvele tulnud ning nüüd olid nad kohkumusest keeletud. Pruunides pärani silmades peegeldus õudne öine valgus. Hallsilmal polnud võimalik nende meeletute pilkude eest kuhugi põgeneda. Lummuslik tulepilv muutis laineharjad läbipaistvaks, korallrahud tõusid merevahu seest välja ja hõõgusid punaselt.\nKorraga viskusid väikesed tondinahad palmilehtede peale kummuli, nad vajutasid käed kõrvadele ja lamasid täiesti liikumatult. Ju nad uskusid, et hirmus nägemus kaob, rahulik uni tuleb tagasi, peagi on hommik ja nad ärkavad oma kodukohas rohelise muru peal. (lk 22)\nGusts ei vastanud, lamas vaid kinnisilmi.\n"Kas sa kuuled?" käis naine peale.\n"Jah," vastas vana mees vaevaliselt ja avas vasaku silma. "Ma vist... suren..." jätkas ta viiv hiljem lakke vaadates, nagu räägiks endaga ja mitte üldse naisega.\nVilma vaikis. Seni polnud nad suremisest kõnelnud, kuigi teadsid hästi, et elu on läbi, teised nendevanused olid ammu mulla all. Võib-olla kartsid nad vikatimeest välja kutsuda, temast valjusti rääkides? Nüüd astus Gusts sellest vaikivast kokkuleppest üle ja Vilma arvates oli see niisama hea kui endale hingekella lüüa. (lk 19-20)\nTajudes me ehitame, võtame vastu mõned vihjed ja heidame kõrvale teised. Kõige vastuvõetavamad on niisugused vihjed, mis sobituvad ehitatavasse mustrisse kõige hõlpsamini. Mitmetähenduslikke vihjeid kiputakse käsitlema nii, nagu harmoneeruksid need ülejäänud mustriga. Ebakõlalist kiputakse kõrvale heitma. Kui need siiski vastu võetakse, tuleb eelduste struktuuri modifitseerida. Teadmiste kogunedes antakse objektidele nimed. Seejärel hakkavad nimed mõjutama seda, kuidas neid järgmine kord tajutakse: kord juba sildi külge saanud, lahterdatakse neid edaspidi kiiremini. Sedamööda, kuidas aeg läheb ja kogemusi kuhjub, paneme me oma sildisüsteemile üha rohkem lootusi. Nii kujuneb välja konservatiivne hoiak. See annab meile eneseusaldust. Iga hetk võib tekkida vajadus oma eelduste struktuuri modifitseerida, mahutamaks sellesse uusi kogemusi, kuid mida järjepidevamad on kogemused möödanikuga, seda julgemalt võime oma eeldusi usaldada. Me tabame end eiramast või moonutamast ebamugavaid fakte, mis keelduvad süsteemi sobitumast, et need meie kinnistunud eeldusi ei kõigutaks. (lk 91-92)\nPärit leheküljelt "https://et.wikiquote.org/w/index.php?title=Eiramine&oldid=74698"\nLehekülje viimane muutmine: 16. november 2021, 14:52\nSelle lehekülje viimane muutmine: 14:52, 16. november 2021.


Piret toimetab: Võistlusmeigi koolitus - teadmised kogu eluks!\nVõistlusmeigi koolitus - teadmised kogu eluks!\nKäisin pühapäeval (8.juuli) kaua ette planeeritud võistlusmeigi koolitusel imeandeka Katriini juures - FB ja tema instagram. Ta tegutseb hetkel Viljandis, kuid sügisest peaks taas rohkem ka Tartus viibima. Õnneks oli ta nõus mind koolitama ja aitas mul ka kõik vajamineva välja valida. Olen selle eest talle igavesti tänulik, sest mina olen meigimaailmas täielik võhik. Seetõttu pean kiitma ka tema kannatlikkust, sest mul ikka vahepeal hakkas käsi väga värisema ja eneseusk sai otsa, aga tema süstis minusse seda piisavalt, et ikkagi koolitus kenasti lõpuni teha ja teadmised endasse ammutada :D. Eks prepi ajal raske ka....see väsimus, mis tekib on meeletu ja mitu tundi meikida, kuulata ja üritada kõike meelde jätta....see oli raske :D.\nIlmselgelt on mul veel meeletult palju arenemisruumi, aga õnneks on Katriin andnud ka minu harjutustele tagasisidet ning usun, et läbi selle saan lõpuks ideaalse look´i võistlusteks ;)! Esimene pilt siis look ´ist mille tegin koolituse lõpuks (see ei ole võistlusmeigi põhjale, sest on minu naha tooni :D, aga harjutasime etapid läbi lihtsalt). Enne seda tegime harjutusi võistlusmeigi põhjale, tema pool nägu, siis mina järgi, üks silm jne...põhja harjutused ja jumestuskreemi proovimised jne. Ühesõnaga nägu sai ikka korralikult vatti ja kui õhtul selle meigi maha võtsin....see oli VALUS :D :D. Glitter ja kogu see võistlusmeik on ikka nahale vääääääga ränk katsumus. Õnneks sain ka palju soovitusi näonaha hoolduseks ning ülihea näokreemi soovituse enda nahale, mis on ülikuiv kahjuks (BIODERMA Atodrem Nutritive, Nourishing cream, saadaval apteegist ;).\nJärgmine pilt siis minu esimesest kodu harjutusest. Ilmselgelt on seda niiiiiii veider vaadata, sest grimm ei ole ju kehal ja siis on see vahe nii suur. Lisaks on sellel paaaaaaaaaaalju vigu :D, mille kenasti Katriin ka mulle välja tõi ja mida järgmised korrad kindlasti arvesse võtan. Lisaks mainin ära, et kindlasti ei ole tegemist minu "päris" võistlusmeigiga - et nüüd täpselt nii lähengi lavale :D...et ripsmed juba nartsud jne, sest ma lihtsalt harjutasin neid etappe ehk need ripsmed olid juba vatti saanud koolitusel ja läksin ka nende puhastamisega veidi hoogu. Nüüd sain need taas korda, aga võistlusteks võtan nagunii "värsked" ;). Lisaks mängin veel toonidega jne, aga põhiline ongi minu jaoks saada lihtsalt need oskused käppa...sulatamised, hajutamised, laineri tugevus jne jne ;).\nJa kolmas pilt siis minu niiöelda "igapäevane" glämm look. Tahtsin lihtsalt jällegi harjutada ning proovisin ka ühte vana matti huulepulka, et kuidas selle püsivus on ning ka seda, et kuidas üldse meik vastu peab pikale päevale. Selline võiks iga päev välja näha :D :D. Jäin ise ikka väga rahule selle meigiga. Ripsmed ka taaskasutusena mul juba pikast ajast, et kui veidi pidulikum üritus on olnud, siis olen neid ikka kasutanud. Tahtsin harjutada ka seetõttu, et mul on varsti sünnipäev tulemas (31.juuli) ja nüüd tean, et mida muuta sünna look´i jaoks :). Nii põnev maailm :D. Olen enda üle juba seetõttu uhke, et mina hakkasin üldse meikima alles 20ndates eluaastates ja siis tähendas see ka vaid ripsmete üle tõmbamist. Mingit normaalsemat silmameiki ja aluspõhja olen katsetanud viimased paar aastat alles ja igapäevaselt ei meigi ma ennast üldse. Minu max meik on veidi peitekreemi silma alla ja ripsmete värvimine :D. Minu noorem õde on mind aidanud siiani kui olen pidanud veidi pidulikumatel asjadel käima, aga nüüd tõesti tunnen, et saan ise hakkama, seetõttu ka - oskused ja teadmised kogu eluks ning tunnen, et see koolitus ja kõik see tavaar....see oli seda investeeringut väärt!\nLisaks on mul nüüd palju julgem tunne ka võistlustel, sest üks võistlus plaanis ka Soomes ning saan ise meiki tehes palju säästa ning kindla peale välja minna, nii et jah....igati asjalik investeering :)!\nKui Teil küsimusi, siis kirjutage julgesti.\nFast Natural valgupulbri arvustus + madala süsives...\nSuper nämma ja tervislik mandlivõi kookose ja meeg...\nImemaitsev ja dieedisõbralik juustune pasta\nVõistlusettevalmistused jätkuvad- halo juuksepiken...\nHommikupuder kakaonibsidega ja podcasti soovitused...\nTerve päeva söögid 2000kcal + ülimaitsev soe kartu...\nMiks MyFitnessPal toidupäevikus peaaegu kunagi kal...\nJuuni kokkuvõte - täpselt pool võistlusdieedist lä...


Põltsamaa roosiaiastMõne nädala pärast saab kolm aastat ajast, mil ma oma kohvri pakkisin ja tundmatus kohas vette hüppasin. Need on olnud aastad täis rasket tööd ja eneseületust, aga veelgi rohkem - täis rõõmu ja armastust ja Jumala headust, mida ma pole ära teeninud. Aga see teekond on nüüd läbi. Ring on täis saanud. Ja sellepärast saab läbi ka minu blogi teekond.\nSüdamest tulev tänu kõigile headele inimestele, kes on selle aja jooksul mu blogi lugenud (natuke jäi 35 000 klikist puudu) ja kommenteerinud, kes on ütelnud häid ja julgustavaid sõnu, kes on koos minuga nutnud ja naernud. Olge hoitud ja olge õnnistatud ja... kohtumiseni silmast silma, mitte enam ekraanilt ekr...


Posttõde või pretõde? Kus on tõde? | Aktuaalne Evolutsioon\nSeoses Brexiti ja USA presidendivalmistega on sõna „posttõde“ (post-truth) tarbimine suurenenud osadel andmetel koguni tuhandeid kordi. See on kindlasti ka üks põhjus, miks Oxfordi sõnaraamatu koostajad valisid posttõe ehk tõejärgse termini aasta sõnaks 2016. Definitsioon kõlab eesti keelde tõlgituna umbes nii: „Posttõde iseloomustab asjaolu, milles avaliku arvamuse kujunemisel jäävad objektiivsed faktid alla (subjektiivsetele) emotsioonidele ja isiklikele veendumustele.“\nPõnev on lugeda erinevaid arvamusi, kus mõtiskletakse selle uue populaarse sõna üle ning ei saada päris pihta, et kust see tuleb või mida see täpsemalt võiks tähendada? Indrek Grigor kirjutab näiteks „Kunstiministeeriumis“, et ta ei oska selles küsimuses ühest seisukohta võtta, aga samas esitab väga õige küsimuse: „Kas tõde sai lihtsalt järsku otsa või on arusaamistes toimunud evolutsiooniline areng?“ Heie Treier paigutab näiteks oma Sirbi artiklis selle sõna ’kriitika ja moraalita piirideta liberalismi’ alla ning lisab: „See ongi see, kuhu kunagi nii kütkestav postmodernism on välja jõudnud.“\nEvolutsioonilisest perspektiivist vaadatuna ja arenguteooriaid kasutades, on asi palju lihtsam ja selgem, kui seda võiks arvata. Tõde, nii nagu kõik muu, areneb, kasvab ja muutub üha komplekssemaks. Et mõista, mida posttõde või postfakt tähendab, selleks peab vaatama natuke suuremat pilti, milleks sobivad ideaalselt erinevad kasvuhierarhiad või arengujooned. Kui kasutada näiteks lihtsat ja levinud kultuuri arenguastmetejada:\npremodernne “tõe-eelne ajastu” (lääne peavoolu mõttemaailm kuni 18. sajandi valgustusasjastuni),\nmodernne “tõeajastu” (valgustusajastust kuni 1970. aastate kodanikuõiguste liikumiseni) ja\npostmodernne “tõejärgne ajastu” (1970. aastatest tänapäevani),\n(integraalne või integreeriv ajastu avaldub peavoolus ennustatavalt järgnevatel aastakümnetel),\nsiis on ilmselge, et Oxfordi poolt defineeritud ’objektiivsetele faktidele ALLAjääv’ „posttõde“ on hoopis „pretõde“ ehk eelneb modernselt teaduslikule tõele, jääb sellele alla, mitte aga ei järgne, ei ole sellest üle. Seepärast on juba Oxfordi enda definitsioon väga eksitav ja endale vasturääkiv. Posttõe definitsioonile on pihta saanud hoopis Heie Treier, nimetades seda liberaalse postmodernismiga kaasas käivaks nähtuseks (kus tähendus ja tõde ei ole fikseeritud, vaid sõltub diskursusest, milles sõnumit tõlgendatakse). Viimast nimetatakse ka pluraalseks või relatiivseks tõeks.\nKui kasutada näiteks moraali arengujada:\nsiis emotsioonidele ja isiklikele (ego ehk mina) veendumustele toetub peamiselt pigem egotsentrilise sallivuse arenguastmega inimene, mitte aga maailmatsentrilise sallivusega inimene, kes toetub pigem faktidele ja ratsionaalsusele. Seepärast viitab Oxfordi definitsioon kindlasi pretõe, prefaktide ja preratsionaalsele arenguastmele, mitte aga posttõe, postfaktide ja postratsionaalsusele. Integraalteoorias kirjeldab seda väga levinud möödapanekut pre/post eksiarvamus, kus näiteks premodernne ja postmodernne aetakse omavahel segi, kuna mõlemad on mittemodernsed. Pre/post eksiarvamust illustreerib näiteks ilmekalt modernse peavoolumeedia artikkel “Tõe-eelsest tõejärgsesse ühiskonda“, kus Nils Niitra ajab segi pretõe ja posttõe ning nimetab seejärel ekslikult enda tõe üheks universaalseks tõeks. Integraalsest perspektiivist lähtudes ei ole olemas ühte tõde, vaid palju erinevaid tõdesi, mida saab veel omakorda järjestada loomuliku kasvuhierarhiana. Modernsest perspektiivist vaadatuna sellest aga veel teadlik ei olda, mida see artikkel ka väga hästi näitab.\nTerviklikult evolutsiooniline maailmapilt või tõetunnetus lubab tõe arengut vaadata eelevatele kasvuhierarhiatele veelgi detailsemalt. Näiteks jagame tõe arenguastmed vastavalt järgnevale arenguteooriale viieks:\nKuidas need tõed võiksid täpsemalt välja näha? Kuidas neid ära tunda?\nMaagiline ja müütiline tõde on mõlemad pretõed ehk ei toetu veel teaduslikult ratsionaalsetele faktidele. Maagiline tõde toetub peamiselt isiklikule tõetundele, kasutades 1. isiku perspektiivi (MINA eluveerand) — kõik see, mida MINA näen, tunnen, arvan, on tõene ja õige ning see, mida teised arvad või ütlevad, ei ole nii oluline. Steven Pinker toob oma raamatus „The Better Angels of Our Nature“ näite ühest põliselanikust, kes on näinud ainult pruune karusid. Kui teadlased ütlesid talle, et seal, kus on valge lumi pidevalt maas, elavad valged karud, siis ta lihtsalt ei uskunud seda, kuna ta ise pole kunagi valgeid karusid oma silmaga näinud. Nii uskumatuna, kui see ka ei tundu, siis just seda evolutsioonilses mõttes vana perspektiivi kasutati hoogsasti ka Brexiti ja USA presidendivalimiste ajal, kus mõeldi välja numbreid ja fakte, mis olid ilmselgelt valed. Samuti ei oma 1. isiku perspektiivi kasutavale inimesele mingit tähendust näiteks kliimasoojenemine, kuna ta pole seda oma silmaga näinud ja käega katsunud.\nMüütilise tõe tarvis peab inimene suutma lisaks 1. isiku perspektiivile võtta ka 2. isiku perspektiivi (MEIE veerand), mis lubab tõe otsingul toetuda teiste arvamusele – kui teised, eriti just MEIE grupp, usub mingit tõde, siis järelikult on see õige. Isegi, kui ma ise juhtun arvama teisiti või teadlased väidavad midagi teisiti, siis minu (näiteks Facebooki) grupil või pühal raamatul on ikkagi õigus. Siit on pärit ka kõik suured religioonid, mis tekkisid umbes 2000-3000 aastat tagasi ning on püsinud suuresti muutumatuna tänapäevani. Selline mõttemaailm on aga levinud ka muudes eluvaldkondades, nagu näiteks must-valges toitumiskultuuris, mis jagab sarnaseid jooni religioosse fundamentalismiga ning mida võib seepärast nimetada toitumise fundamentalismiks või ortoreksiaks.\nKen Wilber toob oma uues e-raamatus “Trump and a Post-Truth World” välja ka huvitava tähelepaneku, et postmodernne informatsiooniajastu andis meile tänu internetile küll lootust suurendada või kiirendada teadvuse ning kultuuri arengut, aga pigem on hoopis tekitanud suuremad ja tugevamad grupid või infomullid. Näiteks võib inimene olla seotud ainult endale meelepäraste must-valgelt õige-vale müütiliste kultuuriruumidega, Facebooki gruppidega või uudislehtedega, ilma, et teised (näiteks ratsionaalne ja pluraalne) kultuuriruumid neid mõjutaks. Kuna noored enam nii väga telekat ei vaata, raadiot ei kuula ning lehti ei loe (need jagavad peamiselt ratsionaalset tõde, aga ka müütilist ja pluraalset), siis on väga lihtsad tekkima näiteks new-age‘i või voodoo-meedia sarnased väljaanded, mis kalduvad pigem maagilise tõe poole (raskuskese on 1. isiku perspektiivil). Kõik see võib tunduda esmapilgul süütu infomürana, aga kui tulemuseks on Brexit, Trump või lähiajal isegi võib-olla Frexit, siis on ilmselge, et kultuuri ja tehnoloogia arengu eesrinnas olev pluraalne postmodernism ei ole olnud ühiskonna liitmisel ja juhtimisel oma ülesannete kõrgusel. Ken Wilber väidab oma e-raamatus, et äärmuslik pluralism on viimastel aastatel või aastakümnetel pigem ühiskonda lõhestanud ja tekitanud veel suuremaid ning tõsisemaid kultuurisõdasid.\nRatsionaalselt teaduslik tõde on klassikaline- või peavoolutõde, nii nagu enamus inimesi seda hetkel teavad ja tunnevad. Teadus kasutab reaalsuse uurimiseks 3. isiku perspektiivi (objektiivsed SEE ja NEED veerandid). Kui 3+3=6, kui teadlaste uuringud näitavad, et kliima soojeneb või kui Trumpi presidendiks nimetamise tseremoonia ajal ei olnud platsid rahvast täis, siis ratsionaalse tõe seisukohast pole oluline, mida keegi isiklikult arvab või mida mingi grupp inimesi usub – fakt on fakt, tõde on tõde. Samas tuleb olla ettevaatlik, kuna ka teadus areneb. Näiteks toitumise teemal tehakse hetkel palju ’halba teadust’, nii nagu kirjeldasin seda pikemalt „Terviklikult tervisliku toitumise“ loos. Õnneks aga halb teadus vajub vaikselt ajalukku ning hea teadus jääb pinnale. Ratsionaalse tõe puuduseks on liigne teaduslik materialism ehk keskendumine objektiivsetele faktidele ning subjektiivsete faktide eiramine. Viimane avaldub alles järgmises pluraalses arenguastmes.\nPluraalne postfaktiline tõde kasutab lisaks eelnevatele vaatenurkadele peamiselt 4. isiku perspektiivi — tõde võib olenevalt kultuurist või kontekstist varieeruda. Tehnilisemas keeles: kasutades teaduslikke meetodeid uuritakse MINA ja MEIE eluveerandeid ehk subjektiivset ja intersubjektiivset sisemaailma (meel ja kultuur). Esimest korda mõistetakse, et näiteks põliselanik, kes ei usu mingil juhul valgetesse karudesse või muslim, kes ei usu mingil juhul piiblisse, näeb maailma puhtalt läbi oma perspektiivi ning seda ei ole tarvis muuta või seda ei pea pidama valeks, rumaluseks või imelikuks. Modernse tõe kasutaja teeb just viimase vea, mis võib väljenduda näiteks religiooni naeruvääristamises, mis tekitab veel suuremaid kultuurisõdasid. Igaühe jaoks leidub seega oma tõde, mis teeb ka pluraalse, relativistliku, liberaalse või multikultuurse maailmavaate arenguastme äärmiselt sallivaks ja hoolivaks. See on äärmiselt vabastav, kui taipame, et inimestel ongi erinevad vaated maailmale, nad justkui vaatavad maailma läbi erinevat värvi prilliklaaside, märkavad enda ümber erinevaid asju ning see kõik on hea ja normaalne. Erinevus rikastab. Mina kuulan sinu tõde, isegi kui ei nõustu, sina kuulad minu tõde, isegi kui ei nõustu, ja samal ajal saame ikkagi jagada ühist sisemaailma või kultuuriruumi. Ühine osa on multikultuursus, erinevuste ja võõrapärasuse sallimine.\nSellisel posttõel on ka omad puudused või äärmused, mis ongi just viimastel aastatel saanud rohkem tähelepanu ning mille vastu ka pretõe hoidjad peamiselt võitlevad või mida enda “posttõe” (mis on tegelikult pretõde) levitamiseks ka ära kasutavad. Nimelt võib äärmuslik posttõde võtta nihilismi või ’poliitilise korrektsuse politsei’ kuju. Esimese loogika on see, et kui igaühe jaoks leidub oma tõde, siis järelikult universaalset tõde pole olemas, kõik on suhteline, tõde kaotab igasuguse tähenduse ja mõtte. Siin ei tehta vahet ka halbadel sundhierarhiatel ja headel kasvuhierarhiatel, mistõttu kõiki hierarhiaid nähakse rõhuvana ja halvana. Sloganiks sobib: „Teen, mis tahan! Ütlen, mis tahan!“ Poliitilise korrektsuse idee toetub sellele, et kuna igaühe jaoks leidub oma tõde, siis tuleb kaitsta kõiki vähemusi peensusteni välja. Näiteks ei tohi lapsi koolis parandada, kuna see võib nende tundeid riivata või ei tohi loomi süüa, kuna see tähendab loomade mõrvamist ja piina. Nagu näha, siis need väited on iseenesest absurdsed ja vasturääkivad, kuna lapsi õpetataksegi neid parandades ja osadele inimestele on nende seedimistüübi tõttu loomne toit eluks vajalik. Slogan võiks olla: „Ei tee midagi!“ Seega ühel pool posttõde võib ligi hiilida liigne agressiivsus ja teisel pool liigne passiivsus, mis ei ole üksteisest kunagi väga kaugel.\nIntegraalne või evolutsiooniline post-posttõde kasutab lisaks kõigile eelnevatele perspektiividele peamiselt 5. isiku perspektiivi (kõiki veerandeid + arenguastmed). Esimest korda hakatakse nägema, et tõde on küll pluraalne või suhteline (olenevalt kontekstist: kultuurist, meelest, kehast, süsteemist), aga integraalselt või evolutsiooniliselt pluraalne. Tõde areneb, tõel on suund: maagiline → müütiline → ratsionaalne → pluraalne → integraalne jne. Ei ole olemas lihtsalt tõde, lihtsalt pre või posttõde, vaid kõik erinevad tõed eksisteerivad eraldi, aga samal ajal koos (ning neil on universaalne arengusuund ehk järgivad kasvuhierarhiat): pre-pretõde → pretõde → tõde → posttõde → post-posttõde jne. Ainult impulsiivselt egotsentrilisest tõest saab välja kasvada absolutistlikult sotsiotsentriline tõde, vaid sotsiotsentrilisest tõest saavad välja kasvada maailmatsentriliselt ratsionaalne ja planetaarselt pluraalne tõde jne. Seepärast peame kõiki neid tõdesid austama ja armastama, võtma neid nii nagu nad on ja samal ajal arengule kaasa aitama, kui märkame, et mõni neist on takerdunud äärmustesse või soovib teha järgmise olulise teadvusearengu sammu suurema hoolivuse ja komplekssuse suunas.\nKui on soov täpsemalt teada, et mis arengule kõige enam kaasa aitab, siis soovitan lugeda näiteks artikleid “Terviklik elupraktika” või “Tervikliku hariduse nurgakivid“.\nTags: arenguastmed, posttõde, pretõde, tõde, tõejärgne ajastu


Löö kaasa pikaajalises eksperimentaalses arenguprogrammis LEVEL UP! : Mitteformaalne.ee\nLEVEL UP! Õppimise toetamine noorsootöös: sügavam mõistmine, kõrgem kvaliteet, rohkem tunnustamist.\nNoorsootöötaja või noortejuht, soovid tõsta enda professionaalset võimekust?\nNäed end noorsootöö käigus õppimise disainija ja noorte toetajana?\nSoovid, et noored saaksid rohkem aru oma noorsootöös õpitust ja et nad seeläbi saaksid paremini tunnustatud?\nSA Archimedes Noorteagentuur koostöös Läti büroo ning SALTO Koolituse ja Koostöö ressursikeskusega alustab 2015.a kevadel mitmekuuse tasuta eksperimentaalse arenguprogrammiga (esimene seminar 27.-30. mail Tartus), mille läbimisel suudad paremini aidata noortel noorsootöö kaudu saadud õpikogemusi avastada ja mõtestada! Meie koolituspäevade ja mentorluse toel arenevad ka Sinu noorsootöös õppimise toetamise pädevused!\nKatsetame üheskoos Noortepassi mitteformaalse õppimise tööriistana Eestis noorsootöös väljaspool Erasmus + programmi: nende noortega, kelle jaoks oled Sina oma inimene – nende noorsootöötaja või noortejuht!\nKui töötad otsekontaktis noortega vanusevahemikus 13-27 noortekeskuses, huvikoolis, noorteorganisatsioonis, malevas või laagris ja Sulle pakub huvi võimalus koguda ideid, töötada läbi väljakutseid, motivatsiooni jne kolleegidega Eestist ja Lätist, siis tere tulemast kandideerima!\nTahad rohkem teada? Palun küsi julgesti ja anna juba nüüd enda huvist märku: koolitaja Uku Visnapuu uku@escu.ee või tel: 5 12 16 16. Lisainfo ja kandideerimine.


Kaela ja kurgu probleem | Perearst | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nKaela ja kurgu probleem 06.02.13 / Perearst\nLasin hiljuti teha vereanalüüsi: ASO näit oli 264 ja mingi muu näit (vist mingi valk, põletikunäitaja) oli 2,4. Käisin ka kurguarsti juures, kelle sõnul 264 minu puhul oli norm, kuna olin põdenud sel suvel kroonilist mandlipõletikku ja augustis oli mandliopp.\nKuid kuna mul on pidevalt kurk seest nagu paistes ja pitsitab (paistetuse korral tunnen kaela ja lõua vahelises kohas ka suuremat muna (seal kus meestel on aadama õun)) ja ma ei saa igapäevaselt sellises olekus hakkama, kuna sellega kaasneb ka kerge palavikuline olek (palavikku otseselt pole) ja väsimus, siis ma tahaks ikka aru saada, miks mu olukord paremaks ei lähe. Olen ka täheldanud, et kui ma trenni teen, siis läheb olukord hullemaks.\nMinu küsimus teile olekski, et kas oleks võimalik lasta teha mingid täiendavad kurgu/kaela-uuringud, nt mingi röntgen vms, et ikka kindel olla, et mul pole mingit kahtlast paiset kuskil sügavamal või midagi kaelaga viga. Kas peaksin uuesti kurguarsti poole pöörduma ja kui palju need uuringud maksta võiksid?\nPraeguses olukorras oleksin nõus ka rohkem maksma, olen peaaegu 2 kuud juba selle kallal vaevelnud, kael paks otsas ja rohkem haige kui terve.\nASO pisut normist kõrgem näit võib püsima jääda ka aastaid pärast seda, kui kurgumandlid on eemaldatud. Kui palavikku tegelikult ei ole, siis ei ole põhjust tõsisema tervisehäda pärast muretsemiseks. Samuti tundub mandlioperatsioonijärgne kurk hoopis teistmoodi, kui enne seda, sest mandlid on see esimene kaitse, mis püüab kinni organismi sattunud haigustekitaja. Kui neid enam pole, siis tekib reaktsioon allpool ja põhjustabki ebamugavustunnet kurgus. Praegusel hooajal on haigusi väga palju, immuunsüsteem on ka juba talvest suht kurnatud, valgust ei ole - ja niimoodi tekib ka väsimus ja halb enesetunne. Siis ei ole ka mõtet hambad ristis trenni minna, vaid kuulata oma keha sõna ja puhata ja magada.\nVajadust täiendavate uuringute järele ma praegu ei näe.\nJuba pikemat aega(5-6 kuud)on tunne,nagu miski pigistaks,surub kaelapiirkonda,eriti kurgu alt.Neelamist ei sega.Kaasas käib ka kaelavalu,mis ka umbes on kestnud 5-6 kuud.Öösiti ...\nTere, lugupeetud küsija!\nKirjeldatud kaebused võivad olla tingitud kilpnäärme, seedetrakti ülaosa või teiste kaela piirkonda jäävate elundite patoloogiast. Seisundi täpsustamiseks on tõenäoliselt ...\nTere,Doktor kurgu valu juba kolm kuud kurgulagi on kollane vasaku mandli peal on valge täpp ning aegajalt ajab köhima ja kurgus sügeleb.\nOlemasolevate andmete põhjal, teadmata, milliseid ravimeid olete kirjeldatud seisundi ravis juba tarvitanud ja Teid ennast nägemata on üsna võimatu öelda millega tegu. ...\nTere! Olen 36-aastane naine, kahe lapse ema. Mure nimelt seesugune, et mind häirib minu kael. Nimelt kui asetada nimetissõrm kõrvalesta taha olevasse õõnsusesse ja siis seda sõrme otse allapoole nihutada ...\nPerearst peaks Teid nägema-katsuma-uurima. Siis saaks juba konkreetsemalt edasi minna ja selgitada vaevuse olemuse ja ravivajaduse.


Aroomiteraapia - eeterlikud õlid vaimse ja füüsilise heaolu tagamiseks (2) - Mia24.ee\nNäitame 25 - 48 kokku 62 tootest\nFrantsila - Eeterlik õli "Roos" lahjendatud jojobaõliga 10ml\nFrantsila - Eeterlik õli "Petitgrein" 10ml\nFrantsila petitgreini eeterlik õli meenutab värsket sidruni ja veidi mahedat mündi lõhna. Leevendab põletikku, eriti hingamisteedes, rahustab närvisüsteemi. Leevendab lihaskrampe. Kasutatakse noorukitele vinnide ja akne puhul ning noorte reuma leevendamiseks.\nFrantsila - Eeterlik õli "Pelargoonium" 10ml\nFrantsila - Eeterlik õli "Patshuli" 10ml\nPatshuli eeterlik õli on tasakaalustav õli, mis tõstab meeleolu. Sobib hästi kaalust mahavõtmiseks, kuna vähendab söögiisu ja viib organismist välja liigvee. Kasutatakse põletike, haavade ja akne hooldusel.\nFrantsila mustkuuse eeterlik õli avab hingamisteed ja desinfitseerib õhku ruumis. Väga värskendav ja selletõttu aitab väsimuse vastu. Mähistena saab kasutada nihestuste, venituste ja nikastuste puhul.\nFrantsila - Eeterlik õli "Muskaatsalvei" 10ml\nFrantsila muskaatsalvei eeterlik õli annab tuge füüsilise, närvisüsteemi ja seksuaalelu madalseisu korral. Aitab menstruatsioonivalude ja lihasjäikuse puhul. Liigne kasutamine nõrgendab keskendumisvõimet, ei sobi kasutada täpsust ja kiirust vajava töö korral.\nFrantsila laimi eeterlik õlil on värske ja kerge sidrunihõnguline aroom. Suurendab organismi vastupanuvõimet. Kasutatakse külmetuse ja kurguvalu korral ja palavikku alandavana. Soodustab seedimist. Kosmeetikas kasutatakse rasuse naha hoolduses.\nFrantsila lavendli eeterlik õli on õrn ja hooldav õli, mis sobib peaaegu kõigeks. Tasakaalustab muutlikku meelt ning soodustab rahulikku ja sügavat und. Vabastab lihaspingetest ja omab valuvaigistavat toimet. Lavendel on enim kasutatud eeterlik õli nahalöövete ja põletuste hoolduseks. Vererõhku alandav. Ei soovita pikaajalist pidevat kasutamist, kui on...\nFrantsila - Jasmiini eeterlik õli + Jojobaõli 10ml\nFrantsila jasmiini eeterlikul õlil on vabastav naiselik ja sensuaalne lillelõhn, mis lõõgastab ja tõstab tuju. Kasutatakse depressioonitunde vähendamiseks. Tugevdab tundeid ja seetõttu kasutatakse seda ka paarisuhte tugevdajana. Muudab naha elastseks ja pehmeks.\nFrantsila - Eeterlik õli "Ingver" 10ml\nFrantsila - Eeterlik õli "Apteegitill" 10ml\nFrantsila apteegitilli eeterlik õli on aniisi lõhnaga, antiseptiline ja lihaseid lõdvestav. Kõhupuhituse puhul. Köha leevendav. Üleminekuea vaevusi vähendav. See on vedelikke väljutav ja ainevahetust kiirendav õli. Kasutatakse ka tselluliidi ja rasvumise puhul. Kasutatakse naha noorusliku sära säilitamiseks ja taastamiseks.\nAVogel (1)Frantsila (41)Green Nature (5)Jovely (15)\nTäiskasvanud (62)Seeniorid (61)Rasedatele ja imetavatele emadele (1)Naistele (2)\nJalad (1)Liigesed (3)Nahk (17)Lihased (14)Seedimine ja ainevahetus (11)Hingamine (14)Kuse-suguelundkond (6)Süda ja veri (6)Hormoonid (2)Närvid (34)Immuunsus (12)Juuksed (2)Pea ja aju (5)\nImmuunsüsteemi tugevdamine (6)Organismi tugevdamine (1)Vereringe (9)Väsinud jalad (1)Kõhukinnisus (1)Juuste tugevdamine (1)Vananevale nahale (4)Venitusarmid (2)Juuksekasvu soodustav (1)Parasiiditõrje (1)Lihaste valu (13)Liigeste valu (3)Menstruatsioon (2)Kuiv ja kahjustatud peanahk (1)Limaskesta tursed (1)Kurguvalu (2)Artriit (1)Vananemisvastane (3)Kahjustatud nahk (haavad, põletused) (4)Putukahammustused (4)Hemorroidid (1)Meeleoluhäired ja stress (30)Organismi puhastamine ja detox (2)Mälu ja keskendumisvõime (8)Elujõud ja energia (3)Väsimus (8)Põletikud (11)Külmetus (9)Tselluliit (3)Antibakteriaalsus (14)Libiido (3)Uni (5)Ainevahetus ja seedimine (11)Nohu (7)Köha (10)Dermatiit, ekseem, psoriaas, rosaatsea (3)Kuivale nahale (1)Akne ja vistrikud (13)Vererõhk (2)Kaalulangetamine (2)Menopaus (1)Sport ja treening (1)Peavalud (7)Rasusele nahale (11)\nJasmiin (1)Kummel (1)Apteegitill (2)Kibuvits (2)Rosmariin (3)Laim (2)Kardemon (1)Lavendli ekstrakt/õli (6)Greibi ekstrakt/õli (2)Teepuu ekstrakt/õli (4)Bergamott (1)100% eeterlik õli (4)Piparmündi ekstrakt/õli (3)Tüümian (1)Eukalüpti ekstrakt/õli (3)Sidrun (2)Jojoba (4)Ingver (1)Sidrunhein (1)\nMahe toode (41)Looduslik toode (20)\nparabeene (47)GMO-d (41)kunstlikke värvaineid (41)kunstlikke lõhnaaineid (41)mineraalõlisid (41)


Marek Strandberg võrgus: Meie igapäine viin, lust ja lõbu...\nAustraalias kehtib alkolitootjate poolt ellu kutsutud seadus: RSA - Responsible Service of aAcohol ehk siis Alkoholi Vastutustundlik Serveerimine.Üheski pubis ega baaris ei tohi vastava koolituseta ja sellekohase paberita isik alkoholi lauda serveerida. Ja koolitus on mitmetahuline, hõlmates oskuse õpetamist hinnata kliendi purjusoleku astet, kust alates soovitatakse viisakalt kohvi või vett, lõpetades viinasele kliendile takso tellimisega ja tema turvalisele koduteele kaasaaitamisele. Iga joomakoht vastutab oma klientide eest, igasse pubisse sisenenud klient võib olla kindel, et tal end mäluauku juua ei võimaldata, sellisena ukse taha ei visata ega koduteel paljaks ei varastata ( nagu meil kombeks on..). Kui tänavalt leitakse purupurjus inimene ja ta suudab tõestada, et ta just konkreetses baaris end selliseks jõi, langeb vastutus ka baari töötajatele ja omanikele.\nJa tegemist pole käsu ega keeluga, vaid vastustustundliku külalislahkusega.Nii seda selles riigis kutsutatkse.Tundub väärtusliku kogemusena, mis hästi toimib ja vääriks järgimist.\n11. november 2007 12:11\nJõudu Riigikogus selliste arukate seisukohtade eest seismisel!\n11. november 2007 13:09\nOn jah hämmastav, kuivõrd istub ühiskonna teadvuses arusaam, et ilma alkota ei saa kuidagi, umbes et igapäevane õlu on inimõigus enne kõiki teisi ja küllatulijate mürgitamine suurim viisakus. Siinsed ettepanekud tunduvad mõistlikud, et seda suhtumist muutma asuda. Teostatavus? S.t oodatav vastusurve selles vallas -- meenutagem reklaamiseaduse tsirkust, nüüd tahetakse lisaks marketroididele ka kaupmehi sundida tegevust ümber korraldama. Mõlemal on "lahingukogemus" olemas...\nKhm. Ma soovitan väga harva kellelgi spellerit kasutada. Sest näpukate tüüpi "eitama ja kaitsma" vastu see ei aita. Kumba siis, eitama või kaitsma? Hoopis esitama? Ent kui näpukaid on nii palju, et see tekstist arusaamist segama kipub, võiks siiski proovida. "hakakme", "psühhosideni" ja "mõnuainetni" püütakse raudselt kinni ja ärgitavad ka ülejäänud teksti üle lugema.\n11. november 2007 14:22\nma saan alkoholireklaami piiramise ideest aru, aga ülejäänud ideed ja kogu jutu toon tundub mulle hüsteeriline. hirm tuleb peale, nagu telejutlust vaataks.\nolge lahked, süüdistage mind nüüd alkoholismis ja kõikides pattudes, mis maa peal olemas on, aga sellist äärmuslust on alati jube näha.\ntegelikult, järele mõeldes - ilmselt hakkavad eestis tõsised probleemid otsa saama, kui kõige rohkem poleemikat tekitab riigikogus (ja ajakirjandused) alkoholi hind...\n11. november 2007 16:28\nReklaami osas igati nõus.Kes lapsevanematest vähegi oma lapsi tähelepanelikult jälginud on, märkab, kuidas isegi äsja kõndimaõppinud laps reklaamiklipi ajal teleka ette tardub ja osavalt pildiliselt ning helitaustaliselt üles ehitatud külgetõmbavat pilti vaatama jääb. Reklaam mõjub maagiliselt.\nSamas muude piirangute osas ei nõustu. Lapsed matkivad, kuid on ka uudishimulikud keelatud asju proovima. Keelatud vilja kutsuv magusus. Sama lugu ju ka liiklusviisakusega - kes on teistega arvestav ja vastutulelik elus üldiselt, on seda ka liikluses. Alkoholi liigne silma alt äraviimine ei garanteeri kindlasti seda, et lapsed seda kunagi tarbima ei hakka. Pigem garanteerib seda ikkagi kodune lastetuba ja isiklik eeskuju. Vägisi ei saa elus midagi.\nSamas söögi/joogikohtade vastutus oma kliendi heaolu eest oleks igati mõistetav. Me ei jooda ju oma kodus näiteks oma kalleid külalisi maani täis ega viska neid siis seejärel vastutustundetult ukse taha.\n11. november 2007 18:38\nma tegelikult pooldaksin eraldi alkopoodide lahtiolekut igas linnajaos. kas siis 24h või vähem. ei ole mõtet suures toidupoes eraldi "kärakakassal", nagu autor soovitas. ma ei pea silmas nurgapealseid viinapoolde, vaid korralikke alkokauplusi, kus lai valik ja asjatundlikud müüjad. samuti võiks tubakat seal müüa. pole ju vahet kas osta pudel head veini, liitrine "lauakas", sigareid või sigarette, see võiks olla muust toiduhankimisest eraldi.\n11. november 2007 21:58\nTänud kirjavigadele osundamast...laadisin spelleri!\n11. november 2007 23:42\nKüllaltki lahedalt kirjutatud! Ei esine tobedat väljendit "alkoholi tarbimine" joomise asemel jms.\nAga pisut tõrva ka meepurki! Alkohol ja illegaalsed narkootikumid EI OLE MÕNUAINED vaid SÕLTUVUSAINED! Kui nimetame neid mõnuaineteks, siis jääb kõlama, et nad tekitavad mõnu ning kõik muu jutt jookseb inimese/eriti lapse ajust mööda! Aga oht peitub ju selles, et nad on tegelikult mürgid ja joove pole midagi muud kui (alkoholi)mürgistus (mis suure annuse puhul tapab inimese), ning lisaks kõigele on alkohol paljude haiguste riskitegur, s.h. ka vähi. Ja lisade lisaks - ikkagi sõtuvust tekitav aine, mis kukutab inimese varem või hiljem kuristikku.\n12. november 2007 20:29


Neile kellele seks südamelähedane - Investeerimine - Foorum - LHV finantsportaal\nNeile kellele seks südamelähedane\nVaatasin, et ÄP online lugejaid huvitas lugu pornotööstuse aktsiast. Tegelikult on börsil noteeritud sektsitööstuse aktsiaid vähe rohkem:\nPlayboy(PLA) käive 308M\nNew Frontier Media(NOOF) 59M (täiskasvanute internetilehed ja TV-kanalid\nPrivate Media Group(PRVT) 27.1M (hard-core seks ajakirjad,DVD,CD-ROM-id)\nRicks Cabaret International(RICK) 13M(topless baarid ja internetilehed)\nHoolimata sellest, et laiemas ühiskonnas on see tõrjutud, on täiskasvanute meelelahutustööstus märkimisväärne miljardeid dollareid väärt ettevõte. Kuid see häbimärgistamine raskendab ka täiskasvanute tööstuse aastase tulu hindamist.\nTäiskasvanute videotööstuse ajakirja AVN tegevtoimetaja Dan Milleri sõnul: "Kindel hinnang on öelda, et see on miljardeid väärt, kuid ma ei tea täpselt, mitu miljardit ja keegi ei tee seda." (inglise keeles)\nPrivaatsusprobleemid ja laialt levinud piraatlus on vaid kaks probleemi, mis asja keerulisemaks muudavad. Lisaks hõlmavad mõned analüütikud oma hinnangutes perifeerset tööstust nagu veebikaameramudelid ja striptiisiklubid, teised piirduvad ainult professionaalse meedia ja meelelahutusettevõtetega.\nColumbia ajakirjandusprofessor David Klatell ütles kunagi, et täiskasvanute meelelahutus on „tööstus, kus nad liialdavad kõige suurusega, sealhulgas ka tuludega. Hinnangud täiskasvanute meelelahutusettevõtte suuruse kohta on varieerunud madalamal tasemel 4 miljardist dollarist kuni kogu maailmas silmatorkava 97 miljardi dollarini.\nSellegipoolest näivad USA täiskasvanute meelelahutustulu parimad oletused 10–15 miljardit dollarit.\nKas täiskasvanute meelelahutus on hea investeering?\n2018. aasta augustis lahkus HBO vaikselt täiskasvanute meelelahutustööstusest, eemaldades sisukogust kõik oma täiskasvanutele mõeldud filmid ja telesaated, sealhulgas pikaajalised sarjad nagu „Päris sugu” ja „Taxabi ülestunnistused”. See otsus tehti väidetavalt kaks kuud varem juunis, kui HBO liitus Time Warneri tehingu raames AT&T [NYSE: T] perekonnaga.\nHBO esindaja sõnul oli see käik osaliselt tingitud vaatajate arvu vähenemisest: „Viimase mitme aasta jooksul on HBO aeglustanud täiskasvanute hilisõhtust piletihinda. Kuigi me kasutame oma teisi originaalprogrammide pakkumisi tugevasti, pole sellist tüüpi täiskasvanute programmide järele olnud suurt nõudlust, võib-olla seetõttu, et see on mujalt hõlpsasti saadaval. "\nMõiste "mujal" all peab esindaja peaaegu kindlasti Internetti, mis on teinud täiskasvanutele mõeldud sisu kõigile, kellel on WiFi-ühendus. 2016. aastal näitas pornograafiliste videote veebileht Pornhub, et ainuüksi sel aastal vaadati selle sisu 92 miljardit korda, külastades iga päev 64 miljonit inimest.\nSellest hoolimata on täiskasvanute meelelahutus endiselt paljude ettevõtete ja riikide jaoks vaieldav tööstus. Näiteks blokeerib Ühendkuningriigi pornoseadus, mis peaks jõustuma 2019. aasta juulis, kasutajatel juurdepääsu täiskasvanutele mõeldud piltidele, videotele ja tekstidele, kui nad ei saa oma vanust kolmanda osapoole teenuse abil kontrollida.\nBlogimise ja suhtlusvõrgustike veebisait Tumblr jõudis 2018. aasta detsembris pealkirjadesse, kui teatas, et keelab kogu täiskasvanutele mõeldud sisu, põhjustades saidi kaotuse 30 protsenti veebiliiklusest. Erinevalt see sait mis muudkui kasvab ja võimaldab ka rahvusvahelist liiklust.\nÜks peamisi täiskasvanute meelelahutuse eeldatavaid tulevasi arenguid on virtuaalne ja liitreaalsus. VR ja AR pole veel laiemal tarbijaturul suurt lööki teinud, peale selliste rakenduste nagu videomängud ja mobiilirakendused nagu Pokemon GO.\nFacebook [NASDAQ: FB] ostis Oculus Rifti, kuna see ootab VR-i järgmistel aastatel populaarsust.\nKuid näiteks sellised ettevõtted nagu Naughty America ja BaDoink töötavad praegu VR- ja AR-täiskasvanute kogemuste tootmise kallal. Investeerimispank Piper Jaffray [NYSE: PJC] on prognoosinud, et täiskasvanute VR-i sisu muutub aastaks 2025 miljardi dollari suuruseks tööstusharuks.\nNagu aru saate, võib see olla väga kasumlik ja nutikas investeering, kuid nagu kõik, on alati ka mündi teine külg.\nMeil on praegu aasta 2021?\nKunagi sai tehtud teema, asjakohase pealkirjaga, ei läind käima: https://fp.lhv.ee/forum/invest/120509


OTT LEPLAND & KVARTETT akustiline kontsert „Mina veel sind ei tea“ - Piletid | Fienta\nOTT LEPLAND & KVARTETT akustiline kontsert „Mina veel sind ei tea“\nKolmapäev 13. juuli kell 19:00 - 21:00\nVäravad ja kohvik on avatud alates kell 18.00-st. VIP paketiga külastajatel palume laud eelnevalt ette broneerida (vähemalt üks nädal enne kontserti). VIP õhtusöögi algus on kell 18.00\nÖöbikuoru Villa • Ööbikuoru Villa, 66296 Tiidu küla, Rõuge vald, Võrumaa, Eesti\nOtt Lepland on laulja, keda lihtsalt peab kuulama. Ainuüksi tema eurohitti "Kuula" on youtubes vaadatud ja kuulatud ligi poolteist miljonit korda.\nHea meel on, et Eesti superstaar Ott koos oma muusikalist tuge pakkuva kvartetiga jõuab sellel suvel Ööbikuoru Villasse ja annab akustilise kontserti „Mina veel sind ei tea“.\nAnname endast parima, et teil oleks mõnus ja läheksite meie juurest ära õnnelikumana kui külla tulite. Meie kontsert toimub Ööbikuoru Villa hoovis ja on arvestatud kestvusega kaks tundi.\nVõimalus soetada tavapilet või kolmekäigulise õhtusöögiga VIP pilet koos broneeritud kohaga kontserti nautimiseks. Õhtusöögi valmistab ja paneb kokku meie imeline toiduvõlur peakokk Aleksanders Fomins.\nKui ostad VIP piletid, siis anna meile kindlasti vähemalt nädal aega ette teada, mitmele inimesele laua broneerime (kohapeal ei ole muudatused kahjuks enam võimalikud).\nKontserdi algus kell 19:00 ja VIP paketi puhul algus kell 18.00.\nPiletid kuni 15.06 - 15 eur; 16.06 - 12.07 - 20 eur ja kontserdipäeval 25 eur. Lastele vanuses kuni 6 eluaastat (k.a.) on sissepääs tasuta. Toitlustusega VIP pakett 55 eur (piiratud kogus). Võimalik osta ka meie juurest otse: villa@oruvilla.ee, tel: +372 50 99 666, https://oruvilla.ee/; https://www.facebook.com/oruvilla; https://www.instagram.com/oruvilla/\nÖöbikuoru Villa, 66296 Tiidu küla, Rõuge vald, Võrumaa, Eesti


Ilus päev Olustveres – Ajakiri Lasteaed\nOli laupäeva hommik. Viljandi Lasteaed Karlsson töötajad alustasid sõitu Olustverre , et külastada kaunist mõisa ja kõike, mis selle juurde kuulub.\nLossitrepil võttis meid vastu särav ja nooruslik giid Elviira.\nSissejuhatuseks rääkis ta, et mõis rajati oletatavalt 16. sajandi keskel. 1742. aastal läks mõis perekonnasidemete kaudu von Fersenite aadliperekonna valdusesse, kes pärinesid Harjumaalt Pahkla mõisast.\n1919. maaseadusega võõrandati maa ja tunnistati riigi omandiks. Momendil asub mõisa häärberis Olustvere Turismikeskus.\nEdasi jalutasime kaunis mõisapargis ja külastasime mitmeid erinevaid töökodasid. Igas kojas töötavad oma ala spetsialistid, kelle juhendamisel on võimalik ka ise teatud oskusi omandada või täiendada. Meie külastasime keraamika ja klaasitöökoda, kus osavad meistrid näitasid, kuidas valmivad erinevad klaasist esemed: vaasid, tassid, ehted jne. Leivakojast sai kaasa osta leivajuuretist ja kodus ise proovida kätt leiva küpsetamisel.\nTerritooriumil asuvad veel Villa- ja käsitöökoda, Lina- ja lapikoda, Sepikoda ja hobusetallid.\nVäga vahvad olid karvaste jalgadega siidikanad, kes meid nähes jooksid kohe kiiresti uudistama ja külalisi lärmakalt tervitama.\nLossis on võimalik korraldada konverentse ja seminare ning pakutakse ka pidudekorraldamise teenust. Lossi teisel korrusel asub kaunis mõisa sviit.\nEnne lõunasööki istusime hubases külalistetoas, kus sai Elviirale esitada küsimusi, mis olid ringkäigu jooksul tekkinud.\nLõunasöök serveeriti lossi söögitoas.\nAitäh õpetaja Pilvile, kes selle meile organiseeris.


Video liikme oppetundide suurendamise viis - Category: Health\nVideo liikme oppetundide suurendamise viis.\nSamas on kuidas suurendada peenise kodus. Kuidas suurendada potentsi ilma ravimita? Viimast Eestis ei tehta.\nKromoteraapia: kuidas kasutada värvi raviks video Diagnoos. Värv ravi Ayurveda meditsiin tänini üsna nähtavalt koos reoveepuhasti, heli, lõhn, Video liikme oppetundide suurendamise viis psühhoteraapia.\nEpintiiniga tuleb tualettpaber veega niisutada. Seda tehakse seetõttu, et seemned ei ole alati hea kvaliteediga On suitsetamine mojutab liikme suurust seemikute osakaal on väike. Yulia Minyaeva sõnul aitab see suurendada tomati idanemise tõenäosust tigu.\nLugu sellest, kuidas me 9 Video liikme oppetundide suurendamise viis maja püsti panime ehk kokkuvõte Kui välja arvata suured tellitud tööd Video liikme oppetundide suurendamise viis katusekatte paigaldus, küttesüsteem, akende paigaldus ja põranda valamine, siis kõik muud tööd on tehtud kahe- või kolmekesi omade.


Näksip ja ansiplased reformipartei » Blog Archive » Arto Aas: valitsuse plaan vähendada kohalike teede rahastamist on lubamatu\n« Jürgen Ligi: valitsuse eelarveettepanekus puudub vaade tulevikku «\n» Arto Aas: Kultuuriministri kontroll allasutuste eelarve üle on olnud puudulik »\n„Samal ajal on teada, et hinnad kasvavad Eestis kiiresti ja ehituste hanked kallinevad iga aastaga. Omavalitsuste kasvanud kulutused teedele, aga väiksemad tulud, tähendavad seda, et teedesse saab investeerida oluliselt vähem kui varasematel aastatel. Valitsus vähendab omavalitsuste teede vahendeid olukorras, kus kohalike teede investeeringuid tuleks hoopis suurendada,“ ütles Aas.\nAasa sõnul vaatab pea sama nukker pilt vastu kogu teede rahastamise eelarvest. 2016. aastal kulututati riigieelarves teedele kokku 300 miljonit eurot, 2019. aastal planeeritakse kulutada 335 miljonit. Kasv on kolme aastaga 11%, samas kui riigieelarve üldmaht on samal ajal kasvanud 45%.\n„Teisisõnu pole Ratase valitsus suutnud hoida teede eelarvet riigieelarves samal tasemel kui varem. Riigieelarve küll kasvab kiirelt, aga investeeringute osakaal järjest väheneb. Faktide taustal mõjuvad Kadri Simsoni ja teiste keskerakondlaste ilukõned kohalike omavalitsuste ja maanteede rahastamise suurendamisest õõnsalt ja ebausaldusväärselt. Teod ja sõnad ei lähe kuidagi kokku,“ märkis Aas\nLink uudisele: Arto Aas: valitsuse plaan vähendada kohalike teede rahastamist on lubamatu\nThis entry was posted on 9. november 2018 at 11:30\tand is filed under Reformierakond fraktsioon Riigikogu. You can follow any responses to this entry through the RSS 2.0 feed. Both comments and pings are currently closed.


Siseuks Linda Grunt klaasiga – Kvaliteetuks OÜ\nSiseuks Linda Grunt klaasiga\nKvaliteetne männipuidust paneeluks (krunditud, valmis värvimiseks), mis on spetsiaalselt loodud Baltikumi kliimatingimustele. Profileeritud MDF paneelid tagavad kõrge stabiilsuse ja väldivad pragunemist. Ukselehe paksus – 40mm. Ukselehe kõrgus 2030mm sobib standardseina avakõrgusele 2100mm. Standardina lukustus Abloy 2014. Võimalik freesida ka HOBES-i vaikseid lukkusid või tihendit ukseraami külge, mis tagab parema heliisolatsiooni ja hääletu sulgemise. Klaasivalik.\nSiseuks Linda Grunt Siseuks Paula klaasiga


Tallinna Linnavolikogu 19.06.2003 määrus number 39\nRedaktsiooni kehtivus: 31.03.2005 - ... [RT IV, 16.08.2013, 8]\njõustumine 31.03.2005, Tvk m 24.03.2005 nr 20\nTvk m 24.03.2005 nr 20 jõust. 31.03.2005\n19. juuni 2003 nr 39\nJuhindudes Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 35 lg 1 ja lg 2, § 22 lg 1 p 34 ja tulenevalt linnavalitsuse ettepanekust,\n1. Kinnitada juurdelisatud Ametiasutuste hallatavate asutuste asutamise, haldamise, ümberkorraldamise ja lõpetamise kord.\n3. Määrus jõustub 1. oktoobril 2003.\nTallinna Linnavolikogu 19. juuni 2003\nAmetiasutuste hallatavate asutuste asutamise,\nhaldamise, ümberkorraldamise ja lõpetamise\n1.1 Käesolevat korda (edaspidi kord) rakendatakse Tallinna linna ametiasutuse hallatava asutuse asutamisel, haldamisel, põhimääruse kinnitamisel ja muutmisel, ümberkorraldamisel ja selle tegevuse lõpetamisel, kui seadusega ja Tallinna Linnavolikogu (edaspidi linnavolikogu) õigusaktidega ei ole sätestatud teisiti.\n1.2 Ametiasutuse hallatav asutus (edaspidi asutus) on Tallinna linna omanduses olev ja ametiasutuse haldusalas tegutsev organisatsiooniliselt iseseisev institutsioon, mille ülesandeks on Tallinnale kui omavalitsusüksusele vajalike teenuste osutamine.\n1.3 Asutus ei ole juriidiline isik.\n1.4 Asutusel on oma nimi, pitsat ning dokumendiplangid, tal võib olla pangaarve ja oma sümboolika.\n1.5 Asutuse asutamise, ümberkorraldamise ning tegevuse lõpetamise otsustab linnavolikogu Tallinna Linnavalitsuse (edaspidi linnavalitsus) ettepanekul.\n2. Asutuse asutamine ja põhimäärus\n2.1 Asutus asutatakse Tallinna linna kui omavalitsusüksuse ülesannete täitmiseks haridus-, kultuuri-, sotsiaal- või teistes valdkondades.\n2.2 Asutust ei asutata üldjuhul, kui:\n2.2.1 jooksval eelarveaastal puudub eelarves asutuse asutamiseks ja tegevuseks vajalik raha;\n2.2.2 asutuse täidetavad ülesanded ei tulene seadusest või seaduse alusel antud linnavolikogu määrusest või otsusest;\n2.2.3 puudub vajadus osutada teenuseid asutuse kaudu.\n2.3 Asutuse asutamiseks esitab linnavalitsus linnavolikogule otsuse eelnõu, millele lisatakse seletuskiri ja asutuse põhimääruse projekt.\n2.4 Linnavolikogu otsuse eelnõu peab sisaldama:\n2.4.1 asutust haldava ametiasutuse nime;\n2.4.2 asutuse nime;\n2.4.3 asutuse asutamise kuupäeva;\n2.4.4 kohustust linnavalitsusel kinnitada põhimäärus.\n2.5 Eelnõule lisatud seletuskiri peab sisaldama:\n2.5.1 asutamise põhjendust (tegevusvaldkonnad, vajadus osutada teenuseid asutuse kaudu, võimalikud muudatused linnavalitsuse ametiasutuste struktuuris);\n2.5.2 asutamise majanduslikke kaalutlusi (asutamiseks ja tegevuse finantseerimiseks vajalik raha linnaeelarves, ning tegevuseks vajalik vara);\n2.5.3 asutuse aadressi, andmed asutuse töötajate arvu ja koosseisu ning kvalifikatsiooninõuete kohta;\n2.5.4 asutamisest tingitud muudatusi õigusaktides.\n2.6 Asutuse põhimääruse kinnitab linnavalitsus. Põhimäärus peab sisaldama järgmisi andmeid:\n2.6.1 asutuse nimi ja asukoht;\n2.6.2 ametiasutuse nimi, kelle haldusalas asutus tegutseb;\n2.6.3 asutuse tegevusvaldkonnad ja osutatavad teenused;\n2.6.4 asutuse juhtimise ja tegevuse kontrollimise kord;\n2.6.5 asutuse juhi pädevus ja tema asendamise kord;\n2.6.6 teenuste osutamisest asutusele laekuvate vahendite kasutamise põhimõtted;\n2.6.7 asutuse õigus omada pangaarvet.\n2.7 Asutuse põhimääruses võib ette näha ka struktuuriüksuste moodustamise (tema ülesanded, juhtimise erisused) ja teisi tingimusi, mis ei ole vastuolus seaduse või korraga. Kui põhimääruse säte on vastuolus seaduses või korras sätestatuga, kohaldatakse seaduses või korras sätestatut.\n2.8 Asutuse nimi peab asutust eristama teistest asutustest. Kui asutuse tegevuse iseloom tingib, võib anda asutuse nime ametliku tõlke võõrkeeles. Asutuse nime võib muuta, kui asutuse tegevusvaldkonnad või osutatavad teenused on muutunud võrreldes asutuse asutamise ajaga, asutus korraldatakse ümber või ei iseloomusta asutuse nimi muul põhjusel asutuse osutatavaid teenuseid. Asutuse nime muudab linnavolikogu.\n3. Asutuse tegevuse alused (haldamine)\n3.1 Asutus juhindub oma tegevuses riigi ja Tallinna õigusaktidest.\n3.2 Asutust juhib asutuse juht (direktor, juhataja), kellega sõlmib ja lõpetab töölepingu vastava ametiasutuse juht linnavalitsuse korralduse alusel.\n3.3 Asutuse juht täidab järgmiseid ülesandeid:\n3.3.1 juhib asutust, tagades põhimääruses ettenähtud ülesannete täitmise ja kannab isiklikku vastutust asutuse üldseisundi, varade säilimise, arengu ja rahaliste vahendite õiguspärase kasutamise üle;\n3.3.2 tegutseb asutuse nimel ja esindab asutust ilma täiendavate volitusteta kõigis riigi- ja omavalitsusorganites ja -asutustes ning suhetes teiste juriidiliste ja füüsiliste isikutega;\n3.3.3 teostab tehinguid põhimääruses sätestatud ülesannete täitmiseks linnaeelarves selleks ettenähtud vahendite piires;\n3.3.4 kinnitab töötajate ametijuhendid ning sõlmib, peatab, muudab ja lõpetab töötajatega töölepinguid;\n3.3.5 esitab asutuse eelarve projekti;\n3.3.6 annab oma pädevuse piires asutuse töö sisemiseks korraldamiseks käskkirju ja kontrollib nende täitmist;\n3.3.7 täidab muid ülesandeid.\n3.4 Lisaks punktis 3.3 toodud ülesannetele võib asutuse põhimääruses ette näha ka teisi asutuse juhi ülesandeid.\n3.5 Töötamine asutuses toimub töölepingu alusel ja töösuhteid reguleerivates õigusaktides sätestatud korras.\n3.6 Asutuse struktuuri, töötajate koosseisu ja töö tasustamise alused (palgajuhendi) kinnitab asutuse juht kooskõlastatult ametiasutusega (va munitsipaalharidusasutused), kelle haldusalas asutus tegutseb. Lisatasu, preemia ja ühekordse toetuse maksmise asutuse juhile otsustab asutuse juhiga töölepingu sõlminud isik.\n(Tvk m 24.03.2005 nr 20 jõust. 31.03.2005)\n3.7 Asutuse raamatupidamisarvestust ja aruandlust korraldatakse vastavalt Raamatupidamise seadusele, raamatupidamistoimkonna juhenditele ning rahandusministri poolt kehtestatud juhenditele ja Tallinna õigusaktidele.\n3.8 Asutuse valduses olevat linnavara kasutab asutus sihtotstarbeliselt oma ülesannete täitmiseks. Asutuse valduses oleva linnavaraga võib tehinguid sooritada üksnes linnavolikogu õigusaktidega sätestatud juhtudel ja korras.\n3.9 Asutuse valduses oleva linnavara kohta peetakse arvestust linnavalitsuse õigusaktides kehtestatud korras.\n3.10 Asutuse tegevust finantseeritakse linnaeelarvest.\n3.11 Asutus võib vastu võtta eraldisi sihtasutustelt ja annetusi äriühingutelt, mittetulundusühingutelt ja üksikisikutelt, mis tuleb arvele võtta õigusaktidega ja raamatupidamise sise-eeskirjadega kehtestatud korras. Eraldatud või annetatud vahendite kasutamisel tuleb järgida annetaja soovi. Asutuse juht peab teavitama eraldisest või annetusest asutust haldavat ametiasutust ning tagama nimetatud vahendite kasutamise arvestuse.\n3.12 Asutuse põhimääruses ettenähtud tasuliste teenuste hinnad kehtestatakse riigi- ja Tallinna õigusaktidega sätestatud korras.\n4. Asutuse ümberkorraldamine\n4.1 Asutus korraldatakse ümber järgmiselt:\n4.1.1 asutused ühendatakse üheks asutuseks, kusjuures ühendatavad asutused lõpetavad tegevuse ja nende baasil moodustatakse uus asutus;\n4.1.2 asutus liidetakse teise asutusega ja liidetav asutus lõpetab tegevuse;\n4.1.3 asutus jaotatakse vähemalt kaheks asutuseks ja jaotatav asutus lõpetab tegevuse;\n4.1.4 asutus jaotatakse, kusjuures jaotatav asutus lõpetab tegevuse ning selle baasil asutatakse vähemalt üks uus asutus ja vähemalt ühele olemasolevale asutusele antakse üle osa jaotatava asutuse ülesandeid ja/või vara;\n4.1.5 asutus eraldatakse teisest asutusest, mille tulemusena asutatakse uus asutus ja säilib esialgne asutus;\n4.1.6 teatud ülesanded ja/või vara eraldatakse asutusest ja antakse üle vähemalt ühele olemasolevale asutusele, samas säilib esialgne asutus;\n4.1.7 linnavolikogu otsusega võib asutuse ümber korraldada muul viisil.\n4.2 Asutuse ümberkorraldamisel võidakse õigusaktidega ettenähtud korras osa ülesandeid või vara üle anda asutust haldavale ametiasutusele, sihtasutusele või äriühingule.\n4.3 Asutuse ümberkorraldamiseks esitab linnavalitsus linnavolikogule otsuse eelnõu, mille valmistab ette asutust haldav ametiasutus.\n4.4 Linnavolikogu otsuse eelnõu peab sisaldama:\n4.4.1 otsustust asutuse ümberkorraldamise kohta;\n4.4.2 ümberkorraldatava asutuse nime;\n4.4.3 asutuse ümberkorraldamise viisi viitega ühele käesoleva korra punkti 4.1 sätestatud alustest;\n4.4.4 asutuse ümberkorraldamise põhjendust;\n4.4.5 kui ümberkorraldamisega kaasneb asutuse lõpetamine, siis lõpetatava asutuse nime;\n4.4.6 asutuse ümberkorraldamise päeva;\n4.4.7 korraldust linnavalitsusele asutuse ümberkorraldamise alustamiseks ja vastava komisjoni moodustamiseks.\n4.5 Otsuse eelnõule lisatud seletuskiri peab sisaldama järgmisi andmeid:\n4.5.1 asutuse ümberkorraldamise põhjendus;\n4.5.2 majanduslikud kaalutlused;\n4.5.3 ümberkorraldamisest tingitud võimalikud muudatused õigusaktides;\n4.5.4 muu vajalik informatsioon.\n4.6 Asutuse ümberkorraldamist viib läbi käesoleva korra punktis 6 nimetatud komisjon.\n5. Asutuse tegevuse lõpetamine\n5.1 Asutuse tegevus lõpetatakse, kui\n5.1.1 asutuse täidetavate ülesannete äralangemisel puudub vajadus tegevust jätkata;\n5.1.2 puudub vajadus osutada teenuseid asutusena;\n5.1.3 see tuleneb seadusest, linnavolikogu määrusest või otsusest.\n5.2 Asutuse tegevuse lõpetamiseks esitab linnavalitsus linnavolikogule otsuse eelnõu, mille valmistab ette asutust haldav ametiasutus. Linnavolikogu otsuse eelnõu peab sisaldama:\n5.2.1 otsustust asutuse lõpetamise kohta;\n5.2.2 lõpetatava asutuse nimi;\n5.2.3 asutuse lõpetamise põhjendust;\n5.2.4 võimalusel asutuse lõpetamise aega;\n5.2.5 korraldust linnavalitsusele asutuse tegevuse lõpetamise alustamiseks ja vastava komisjoni moodustamiseks.\n5.3 Otsuse eelnõule lisatud seletuskiri peab sisaldama järgmisi andmeid:\n5.3.1 asutuse tegevuse lõpetamise põhjenduse ühel käesoleva korra punktis 5.1 nimetatud alusel;\n5.3.2 majanduslikud kaalutlused, sealhulgas ettepanekud asutuse valduses oleva linnavara ning asutuse tegevuse finantseerimiseks ettenähtud eelarveassigneeringute edasise kasutamise kohta;\n5.3.3 ülevaade asutuse varaliste kohustuste täitmise võimalustest;\n5.3.4 asutuse tegevuse lõpetamisest tingitud võimalikud muudatused õigusaktides.\n5.4 Asutuse tegevuse lõpetamise viib läbi käesoleva korra punktis 6 ette nähtud komisjon.\n5.5 Asutuse haldava ametiasutuse muutumisel tuleb:\n5.5.1 muuta vastavat linnavolikogu õigusakti, kus on sätestatud haldava ametiasutuse nimi;\n5.5.2 muuta hallatava asutuse põhimäärust;\n5.5.3 vara üleandmine ühelt ametiasutuselt teisele ametiasutusele vormistada linnavalitsuse korraldusega.\n6. Asutuse ümberkorraldamis- või likvideerimiskomisjon\n6.1 Asutuse ümberkorraldamiseks või tegevuse lõpetamiseks moodustatakse ümberkorraldamis- või likvideerimiskomisjon (edaspidi komisjon). Komisjoni koosseisu, töö alustamise ja lõpetamise aja, töökorra ja kohustused kinnitab linnavalitsus korraldusega. Korralduse eelnõu valmistab ette asutust haldav ametiasutus.\n6.2 Komisjoni kuuluvad üldjuhul ümberkorraldatava või lõpetatava asutuse juht või tema poolt määratud töötaja, vähemalt kaks asutuse töötajat sealhulgas raamatupidamise eest vastutav isik ja asjaajamise eest vastutav isik, üldjuhul asutust haldava ametiasutuse juht või tema poolt määratud ametiisik(ud), finantsspetsialist ja arhivaar.\n6.3 Kui samaaegselt korraldatakse ümber erinevate ametiasutuste hallatavaid asutusi, kuuluvad üldjuhul ümberkorraldamiseks moodustatud komisjoni kõigi ametiasutuste juhid, kelle haldamisel olevaid asutusi ümber korraldatakse.\n6.4 Kui asutus korraldatakse ümber seoses asutuse ülesannete üleminekuga ametiasutusele, juhib ümberkorraldamiseks moodustatud komisjoni üldjuhul ametiasutuse juht, kellele tulevad üle vastavad funktsioonid.\n6.5 Komisjoni moodustamise korraldus peab muuhulgas sisaldama:\n6.5.1 komisjoni esimehe, aseesimehe ning liikmete nimed ja ametikohad;\n6.5.2 komisjoni liikmele makstava tasu määra ja tasu maksmise korra linnavalitsuse reservfondist;\n6.5.3 asutuse ümberkorraldamis- või likvideerimismenetluse tegevuse alustamise ja lõpetamise tähtaja ning linnavalitsusele lõpparuande esitamise tähtaja;\n6.5.4 vajaduse korral suunised ümberkorraldamis- või likvideerimismenetluse läbiviimiseks.\n6.6 Komisjoni töökorraldus:\n6.6.1 komisjon teeb asutuse ümberkorraldamist või tegevuse lõpetamist puudutavad otsused komisjoni koosolekul. Komisjoni koosolekute kokkukutsumise ja täpsema töökorra otsustab komisjon esimesel koosolekul.\n6.6.2 koosolekuid juhatab komisjoni esimees või esimehe puudumisel tema poolt määratud komisjoni liige. Komisjoni koosolek on otsustusvõimeline, kui kohal on vähemalt pool komisjoni liikmetest. Otsus on vastu võetud, kui selle poolt oli üle poole koosolekul osalenud liikmetest. Koosolekud protokollitakse ning protokollile kirjutab alla koosoleku juhataja hiljemalt koosoleku toimumise päevale järgneval tööpäeval. Koosoleku protokollid numereeritakse ja lisatakse komisjoni töö lõppedes asjaajamise üleandmise-vastuvõtmise aktile.\n6.7.1 kooskõlastab asutuse tegevuse lõpetamisel varalised tehingud;\n6.7.2 korraldab linnavara üleandmise-vastuvõtmise akti koostamise sealhulgas arhiveeritud dokumentide üleandmise Linnaarhiivile vastavalt Arhiiviseadusele;\n6.7.3 korraldab asjaajamise üleandmise-vastuvõtmise akti koostamise;\n6.7.4 lahendab muid asutuse tegevuse lõpetamiseks vajalikke toiminguid.\n6.8 Komisjon esitab linnavalitsusele lõpparuande, mis sisaldab järgmisi andmeid:\n6.8 1 asutuse valduses oleva linnavara jaotusplaan;\n6.8.2 andmeid asutuse asjaajamise üleandmise kohta;\n6.8.3 ülevaade raamatupidamisega seonduvast;\n6.8.4 ülevaade personaliga seonduvast;\n6.8.5 ettepanekud linna õigusaktide muutmiseks.\n6.9 Linnavalitsusele esitatud lõpparuandele lisatakse asutuse lõppbilanss ja muud vajalikud raamatupidamisdokumendid.\n7. Toimingud asutuse ümberkorraldamisel ja lõpetamisel\n7.1 Ümberkorraldatava asutuse juht viib läbi asutuse valduses oleva linnavara inventuuri ümberkorraldamise kuupäeva seisuga ning esitab ümberkorraldamiskomisjonile inventeerimisakti üldjuhul 15 tööpäeva jooksul komisjoni tegevuse alustamisest arvates.\n7.2 Nii ümberkorraldatav asutus kui ka ümberkorraldamise tulemusel moodustatud asutus kooskõlastavad varalised tehingud ümberkorraldamiskomisjoniga komisjoni tegevuse alustamise päevast kuni komisjoni töö lõpetamiseni.\n7.3 Töö lõpetamisel koostab ümberkorraldamiskomisjon ümberkorraldatava asutuse valduses oleva linnavara üleandmise-vastuvõtmise akti ning ümberkorraldatava asutuse asjaajamise üleandmise-vastuvõtmise akti.\n7.4 Kinnisvara üleandmine otsustatakse vastavalt linnavolikogu poolt kehtestatud linnavara valitsemise korrale.\n7.5 Linnavara üleandmise-vastuvõtmise akt peab sisaldama järgmisi andmeid:\n7.5.1 vara üleandja ja vastuvõtja, vara üleandmise aeg ning vara koosseis ja bilansiline väärtus;\n7.5.2 kinnisvara üleandmise korral lisaks käesoleva korra punktis 7.5.1 loetletud andmetele ka andmed vara päraldiste, seisukorra, kasutamisviisi ja puuduste kohta ning vajadus märke tegemiseks kinnistusraamatusse;\n7.5.3 vallasvara üleandmise korral lisaks käesoleva korra punktis 7.5.1 loetletud andmetele ka punktis 7.5.2 loetletud andmed, kui seda nõuab tegevuse lõpetanud või ümberkorraldatava asutuse või teda haldava ametiasutuse esindaja komisjonis.\n7.6 Asjaajamise üleandmise-vastuvõtmise akt peab sisaldama järgmisi andmeid:\n7.6.1 asutuse täitmisel olevate ülesannete loetelu:\n7.6.2 üleantavate dokumentide loetelu;\n7.6.3 asutuse juhi allakirjutatud viimase dokumendi nimetus, registreerimisnumber ja kuupäev;\n7.6.4 asutuse eelarve täitmise aruanne tegevuse lõpetamise kuupäeva seisuga, samuti kasutamata eelarveassigneeringute suurus;\n7.6.5 asutuse koosseisunimestik ja koosseisus olevate isikute arv;\n7.6.6 asutuse pitsatite arv ja liigid ning nende hoidmise eest vastutavate isikute nimed;\n7.6.7 asutuse sõlmitud jõusolevate lepingute loetelu;\n7.6.8 muud olulised andmed asutuse asjaajamise kohta.\n7.7 Linnavara üleandmise-vastuvõtmise aktis võetakse aluseks linnavara bilansiline väärtus ümberkorraldamise päeval.\n7.8 Linnavara üleandmise-vastuvõtmise aktile ja asjaajamise üleandmise-vastuvõtmise aktile kirjutavad alla:\n7.8.1 selle asutuse juht, kellele on ümberkorraldamise tulemusel läinud täielikult või osaliselt üle ümberkorraldatud asutuse valduses olnud linnavara ja tema ülesanded;\n7.8.2 ümberkorraldatava asutuse haldava ametiasutuse juht või tema asendaja;\n7.8.3 ümberkorraldamiskomisjoni esimees ja liikmed.\n7.9 Linnavara üleandmise-vastuvõtmise akt ja asjaajamise üleandmise-vastuvõtmise akt koostatakse nii mitmes eksemplaris, kui mitmele ametiasutusele ja asutusele aktid säilitamiseks esitatakse. Aktid esitatakse:\n7.9.1 ümberkorraldatud asutusele, kui see jätkab tegevust;\n7.9.2 ümberkorraldatud asutuse haldavale ametiasutusele;\n7.9.3 asutusele, kellele ümberkorraldamise tulemusena läksid osaliselt või täielikult üle ümberkorraldatud asutuse ülesanded ja vara.\n7.10 Tegevuse lõpetava asutuse juht viib asutuses läbi asutuse valduses oleva linnavara inventuuri asutuse tegevuse lõpetamise kuupäeva seisuga ning esitab likvideerimiskomisjonile inventeerimisakti 15 tööpäeva jooksul tegevuse lõpetamise kuupäevast arvates.\n7.11 Tegevuse lõpetav asutus kooskõlastab likvideerimiskomisjoniga varalised tehingud alates tegevuse lõpetamiseks väljaantud õigusakti jõustumisest kuni tegevuse lõpetamiseni. Edasilükkamatu vajaduse korral võib tegevust lõpetav asutus vastava õigusakti vastuvõtmise kuupäevast kuni komisjoni tegevuse alustamiseni teha varalisi tehinguid hallatava ametiasutuse juhi loal. Niisugustest tehingutest teavitatakse likvideerimiskomisjoni selle esimesel koosolekul.\n7.12 Töö lõpetamisel koostab likvideerimiskomisjon tegevust lõpetava asutuse valduses oleva linnavara üleandmise-vastuvõtmise akti, mis sisaldab käesoleva korra punktis 7.5 nõutud andmeid, ning asjaajamise üleandmise-vastuvõtmise akti, mis sisaldab käesoleva korra punktis 7.6 nõutud andmeid.\n7.13 Linnavara üleandmise-vastuvõtmise aktile ja asjaajamise üleandmise-vastuvõtmise aktile kirjutavad alla:\n7.13.1 tegevuse lõpetava asutuse haldava ametiasutuse juht või tema asendaja;\n7.13.2 likvideerimiskomisjoni esimees ja komisjoni liikmed.\n7.14 Asutuse tegevuse lõpetamise korral säilitatakse linnavara üleandmise-vastuvõtmise akt ja asjaajamise üleandmise-vastuvõtmise akt asutuse haldavas ametiasutuses.\n7.15 Kui asutuse tegevuse lõpetamise või ümberkorraldamisega kaasneb töölepingute kollektiivne lõpetamine, informeerib ja konsulteerib tegevuse lõpetava või ümberkorraldava asutuse juht töötajate esindajat, taotleb töölepingute kollektiivseks lõpetamiseks oma asukohajärgse tööinspektsiooni kooskõlastuse ja esitab andmed vabanevate töötajate kohta töötaja elukohajärgsele tööhõiveametile Töölepingu seaduses sätestatud tingimustel ja korras.\n8.1 Asutus loetakse moodustatuks, ümberkorraldatuks või tema tegevus lõppenuks sellekohase otsuse tegemise õigusaktis märgitud kuupäevast.\n8.2 Käesoleva korra nõudeid järgides moodustatud asutus registreeritakse Riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste riiklikus registris vastavalt selle registri pidamise põhimääruses kehtestatud korrale. Asutuse andmed, kelle tegevus on lõpetatud käesoleva korra nõudeid järgides, kantakse Riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste riikliku registri arhiivi vastavalt selle registri pidamise põhimääruses kehtestatud korrale.


CV Keskus tööpakkumine Laotöötaja - klienditeenindaja, Tallinn\nTööpakkumise number #115963\nLaotöötaja - klienditeenindaja\nCV-d palume saata läbi CV Keskuse või meilile cv(at)elektroskandia.ee.\nElektroskandia AS on elektrimaterjalide ja -seadmete ning ventilatsioonimaterjalide ja -seadmete hulgimüügifirma. Elektroskandia AS kuulub rahvusvahelisse kontserni Hagemeyer, mis on üks suuremaid elektrimaterjalide hulgimüügikette Euroopas. Elektroskandias töötab 65 inimest kuues müügiesinduses: Tallinnas(2), Tartus, Pärnus, Jõhvis ja Kuressaares.\nTallinna kesklinnas asuvas kesklaos töötab 10 laotöötajat kelle ülesandeks on 3500 erineva toote ladustamine ja kliendile väljastamine. Kesklaos on töötamise aeg esmaspäevast reedeni kella 8-17.


Ungari tellib juba kolmanda partii Stadleri Flirt-ronge linnalähiliikluseks - Forte\nUngari tellib juba kolmanda partii Stadleri Flirt-ronge linnalähiliikluseks\nStadleri elektrirong Ungari raudteel. ekraanitõmmis videost\nReisirongiliiklus Ungaris on antud riigiraudtee tütarfirma MÁV START Zrt. korraldada. 2010. aastal võisid nad teatada, et kõik Stadleri Šveitsi Bussnangi tehastest tellitud 60 Flirt-rongi on edukalt liikluse võetud. Nüüd teatasid nad aga, et riik tellib Stadlerilt veel 21 rongi juurde.\nEsimesed 30 rongi osteti kokkuleppega 2006. aastast, teised 30 sama lepingu lisaklausli alusel aasta hiljem. Viimased neist pandi küll juba kokku Stadleri uues tehases, mis avati Ungaris Szolnokis. 21 järgmist rongi peaks saabuma liiklusse aastal 2016.\nEsimesed FLIRT tüüpi rongid valmisid Stadleri tehastes aastal 2004 ja kuutusid kiiresti populaarseteks reisirongideks üle Euroopa. Ronge on hankinud ka Aafrikas asuv Alžeeria, kuid Euroopa riikidest sõidavad need rongid täna Eesti, Itaalia, Läti, Norra, Poola, Rootsi, Saksamaa, Serbia, Soome, Tšehhimaa, Ungari, Valgevene, ja mõistagi päritolumaa Šveitsi rööbastel. Kokku 1094 rongi on valminud ja liikluses, tänavuse veebruari andmetel. Ungaris tekitas ka Stadleri rongide hankimine skandaali, kuna Bombardieri ronge peeti üldiselt paremaiks.\nStadleri FLIRT-rongid on kohal: Eesti esimene samm 21. sajandisse? (33) 20.02.2013\nVIDEOVÕRDLUS: Stadler ehitab Alpi tunnelite jaoks 29 uut tüüpi kiirrongi 20.05.2014\nLisaks sõidab Ungari rööbastel praegu 31 Siemensi Desiro rongi.\nMÁV STARTi 16 000 töötajat teenindavad aastas kokku 142,5 miljonit reisijat 950 000 liinil. Kokku on riigis raudteid 7606 kilomeetrit kolmel erineval rööpmelaiusel, kus rongid kihutavad kohati ka kiirusega 200 km/h. Kunagised Rootsi ja NSV Liidu päritoluga vedurid veavad praegu pigem turiste Balatoni järve ümber.\nVIDEO: Jaapani maglev-rong püstitas uue kiirusrekordi 603 kilomeetrit tunnis\nTipptunnil Helsingis uuel metrooliinil sõita ei tasu - CAF-i rongid on liiga lühikesed\nKiirraudtee on Euroopale pigem paratamatus kui rahakulutaja


SUVEUNI 2013 – Pärnu Kontserdibüroo\nXII Rahvusvaheline Arbo Valdma meistrikursus pianistidele\nMaailma eri paigus klaveri meistrikursusi andev professor dr h.c. Arbo Valdma ootab oma sünnilinna Pärnusse taas pianiste nii Eestist kui kaugemalt. Tema meistriklassid Pärnus toimuvad juba 2002. aastast.\nARBO VALDMA meistrikursus pianistidele\n1.-10. augustil 2013 Pärnus\nTunnid toimuvad Pärnu Raekojas (Nikolai 3) kõigil 10 päeval.\nIga osaleja saab vastavalt soovile 3-5 tundi.\nRepertuaar on osaleja valikul.\nMängida võib nii peast kui noodist. Viimasel puhul võtta kaasa 2 eksemplari mängitavast repertuaarist.\nAktiivosavõtjad saavad harjutada Pärnu Muusikakooli (Aida 4) klaveriklassides igal päeval kl 10-20 (kaasa võtta vahetusjalatsid).\nEsinemisvõimalus SUVEUNI kontsertidel Pärnu Raekojas.\nVõimalus soleerida Pärnu Linnaorkestri ees (kokkuleppel professor Arbo Valdmaga).\nPühapäev, 4. august kell 20 Pärnu raekoja saal\nPärnu Fringe Festivali ja SuveUNIversiteedi ühine avakontsert\nKavas: Mendelssohni „Suveöö unenägu“ (seadnud S. Rahmaninov), Mozarti „Butterbrot“ („Võileib“, kontserdil mängitakse erinevates koosseisudes), Haydn „Õpetaja ja õpilane“ jt suveõhtusse sobilikud klaveripalad.\nPilet 3 € (müügil 1 tund enne algust kohapeal)\nTeisipäev, 6. august kell 20 Pärnu raekoja saal\nSuveuni nr 1\nNeljapäev, 8. august kell 20 Pärnu raekoja saal\nSuveuni nr 2\nKavas: J. Brahms “Variatsioonid Robert Schumanni teemale” Es-duur op. 23, R. Schumann „Etüüdid pedaalklaverile: kuus pala kaanonivormis, op. 56“, A. Rubinstein „Kuus karakterpala neljale käele” op. 50\nLaupäev, 10. august kell 20 Pärnu kontserdimaja\nSuveuni lõppkontsert „Piano Dream ehk klaveri unistus“\nPärnu Linnaorkester, SUVEUNI solistid, dirigent Jüri Alperten\nKavas: J. S. Bach, I. Albeniz, L. van Beethoven, W. A. Mozart, F. Chopin, R. Schumann\nPilet 7 € (sooduspilet pensionärile ja õpilasele 5 €)\nLõppkontserdi piletid müügil Piletimaailma müügipunktides üle Eesti.


FILMIBLOGI | Mel Gibsoni uut poliitiliselt ääretult ebakorrektset filmi lihtsalt peab vaatama! | Õhtuleht\nFILMIBLOGI | Mel Gibsoni uut poliitiliselt ääretult ebakorrektset filmi lihtsalt peab vaatama! (13)\nDannar Leitmaa, 1. aprill 2019, 23:35\nUSA filmimeedia on täielikus segaduses. Pole saladus, et „Näoga mööda asfalti“ on väga hea film, aga see on pehmelt öeldes, noh, poliitiliselt väga ebakorrektne.\nSellest on juba kümme aastat möödas, kui lõppes kultuslik politseisari „The Shield“ ehk eesti keeles „Räpane Mackey“. Lugu valgenahalistest politseinikest, kelle maailmavaade oli machiavellilik, kus polnud oluliseks niivõrd abinõud, kui lõppeesmärk.\nAsfaldifilmi peaosas on samuti kaks üpris rassistlikku politseinikku. Pahalased on enamjaolt teisest rassist ja kui ikkagi on vaja infot kätte saada, siis on võimalik seda saavutada ka pätte veidi karmimalt koheldes ja rassistlikult mõnitades. „The Shieldis“ oli see tavapärane, kuid tänapäeval on tõmmatud punane joon sinna, kus seda teha ei tohi.\nKui kaks peategelast suruvad latiinost narkoärika saapaga vastu raudtreppi ja kiusavad tema poolalasti sõbrannat, siis nad saavad kätte peavõidu ehk suure koti narkootikumidega, mis oleks pidanud minema koolidesse. Nende kahjuks filmis seda kõrvaltvaataja ja meediarünnaku vältimiseks peavad politseinikud mõneks ajaks palgata puhkusele jääma.\nÜks politseinikest tahab parasjagu enda (mustanahalist) sõbrannat kosida. Teine tunneb muret, et pensionini on jäänud mõned kuud, kuid ta elab endiselt piirkonnas, kus kiusatakse tema valgenahalist tütart ja tema multiskleroosi põdev ekspolitseinikust abikaasa tunnistab, et ta muutub ka ise väikest viisi rassistiks.\nUSA filmikriitikud on suhtega üks kolmele sellest häiritud. Kurdetakse, et naistegelased ei ole jõulised, vaid loodavad enda meestele. Latiinod ei kanna positiivset rolli. Mustanahalised pole per se pahad, aga nad on vaesed ja nad peavad hoolt kandma prostituudist ja narkomaanist ema ning abitu noorema venna eest.\nNaistegelased on pigem taustal ega ole aktiivselt asjas sees.\nMisogüünlik, rassistlik, küüniline – nii kõlavad võtmesõnad.\nFilmilavastaja S. Craig Zahler on läinud juba osatäitjate valikul teadliku riski või provotseerimise peale:\n- Mel Gibson – tema kohta teavad kõik\n- Vince Vaughn – aktiivne konservatiiv\non peaosades, kes arutavad omavahel, et meestel ja naistel ei tee enam suurt vahet, kui kuulavad mingit arusaamatu soolise valikuga lauljat raadios ja kurdavad, et mehed kaotasid munad, kui hakkasid ütlema "me oleme rasedad", kuigi rase oli naine.\nKogu kompotti kokku pannes peaks film ilmselt ribadeks kritiseeritama, aga nüüd tuleb asja konks. See film on lihtsalt nii sitaks hästi tehtud. Mel Gibson teeb megarolli, Dexteri õde kehastanud naine teeb väga lühikese ja meeldejääva rolli. Action on piisavalt verine ja julm, lisaks on film korralikult pikk ega ürita meeldida kõigile. Jah, film on 2 tundi ja 40 minutit pikk.\nKui tuua võrdlust, siis kõige rohkem meenuski „The Shield“ või „The Wire“, kus politseinikud olid samamoodi rassistid, misogüünid ja nihilistid, kes pidasid kõige olulisemaks tulemusi, kuigi poliitika seda enam ei soosi. Gibsoni ja Vaughni politseinikud teevad seda kohati nurki sirgeks lõigates, aga samas toob see tulemusi.\nFilmi süžee on iseenesest lihtne: politseinikud jäävad kuueks nädalaks palgata. Elujärje parandamiseks plaanivad nad ühe narkoärika tühjaks teha, kuid too plaanib hoopis suuremat pangaröövi. Teise põhiliinina tulevad mängu kaks mustanahalist pisikurjamit, kes palgatakse pangaröövi autojuhtideks. Ka nemad ei tea, mida põhikurjamid tegelikult plaanivad, ja pangaröövist saab tõeliselt verine massimõrv. Kogu film ja sealne kassihiirekas meenutab „The Shieldist“ kõige enam Armeenia raharongi röövi. Filmidest meenus kõige rohkem (jah, jäädakse küll alla, aga olekult) Michael Manni "The Heat", kus pole ju ka otseselt hea ilma halvata ja justkui halb ilma heata (no siin paar tegelast on ikka väga halvad ka, samas). Ja ilmselt oleks ka „The Heat“ hetkel välja tulles misogüünne, rassistlik ja nihilistlik film.\nLõpukätš kestab sisuliselt tunni ja pole selline eriefektidest küllastunud kiirtule andmine, vaid kohatine ootamine ja taaskord relvataktikaline kassihiiremäng. Tegelasi sureb ootamatult ja nukralt.\nEhk, jah, ka mulle meeldivad "Lady Bird", "Call Me By Your Name" jms pehmed ja populaarsed filmid (mis on samamoodi imeliselt head), aga vahepeal tahaks ka mittelolli meestekat. See on mitteloll meestekas (ainus loll hetk tuleb filmi täiesti lõpus, aga see on vist veidi taotluslik). Jah, režissöör ilmselt trollib, trollib suuresti ja saab vastu täpselt sellise vastuse – 60% armastavad filmi, 20% on pohhui, 20 vinguvad, kuidas see film pole korrektne. Samas, noh, "Dirty Harry" saaks üleüldse praegusel ajal kriitikat, et olevat küüniline, misogüünne ja kõlbeliselt tänapäeva kõlbmatu. Aga film on ikkagi väga-väga hea.\nnin 2. aprill 2019, 18:19\nDRAGGED ACROSS CONCRETE, nüüd küll päris asfalt pole, vaid nägu vastu betooni pigem.\nkusti 2. aprill 2019, 13:34\nVaadatud. Täielik jura, üks uimerdamine, uimerdamise otsa. Lootsin ikka väga palju enamat.


Hundisilma ootab peremeest Edgar Savisaart koju - Maaleht\nHundisilma talu on vana metsavahikordon, kuhu Edgar Savisaar koos perega kolis elama kahekümne aasta eest. Tema enda elus on selle aja jooksul juhtunud paljugi tormilist, kuid külaelu on veerenud omas rütmis ja majast mööduv teegi pole kuigi palju muutunud.\nLähedalasuvate talude vähesed asukad elavad oma elu ning värvika naabri tegemised jõuavad nendeni uudiste kaudu. Kuulsatele jaanituledele külarahvast ei kutsuta ja ega nad sinna peenesse seltskonda ihkagi – teinekord on naabrist üsna kahju, kui üle tema maja lendavalt helikopterilt seal toimuvat filmida püütakse.\nOn ka nähtud katseid teha pilte üles lastud õhupallidelt ning muidu hiilijaid. Sellist asja, et külainimesed ise aia taha luurama läheks, ei ole.


Töölepinguseadus külvab tüli\nPraegu propageeritava ultraparempoolse, konkurentsile tugineva maailmavaate "igaüks enda eest ja kõigi vastu" mõju paneb muretsema juba ka konkurentsiga harjunud tööandjaid. Konkurentsi all mõistan kaupade ja teenuste tõelist konkurentsi ELi turul, mitte võistlemist laenuraha kättesaamises heausklike kodanike käest.\nReformierakonna viimase aja seadusandlikud algatused on süsteemselt suunatud ühiskonna sotsiaalse sidususe lõhkumisele. Eriti groteskselt väljendub see justiitsministeeriumis väljatöötatud uues perekonnaseaduse eelnõus, kus soovitakse seadustada "igaüks enda eest ja kõigi vastu" juba perekonnas, abikaasade varalahususega. Sellega on lootused rahvastiku juurdekasvule juba eos surnud, sest naisel puudub kindlus nii lapse kui ka enda tuleviku suhtes. Soovitus kviitungeid korjata on eriti küüniline. Kuidas hinnata naise osa perekonnas? Rahas? Kas naised peaks end algusest peale mehe juurde tööle vormistama? Kelle omad on lapsed?\nSiiani on Reformierakond paistnud silma alkoholi propageerijana. Tundus, et millegi hullemaga ei ole võimalik üllatada, aga tuleb välja, et on. Töölepingu seaduse eelnõu külvab tüli tööandjate ja töövõtjate vahele. Tööandjate suhtes on tegu karuteenega. Tööandjate poolt ei ole olnud mingeid tungivaid üleskutseid olemasoleva seadusandluse sedavõrd kardinaalseks muutmiseks.\n150 töötajaga ettevõtte juhina võin kinnitada, et mittekõlblikest või mittevajalikest töötajatest vabanemisega ei ole mingeid probleeme, dokumentatsioon on vaja ainult juriidiliselt korrektselt vormistada. Võimalikud kahjud korvab kindlustus.\nEesti majandus saab toetuda ainult ekspordivõimelisele tootmisele. ELi tugeva konkurentsiga turul saab müüa ainult kvaliteetset toodangut. Seda on võimelised valmistama hea kvalifikatsiooniga, motiveeritud, ettevõttele lojaalsed, end turvaliselt tundvad töötajad. Närvilised, rahulolematud, enda kaitsetust tunnetavad töötajad ei ole võimelised saavutama vajalikku tööviljakust.\nKvalifitseeritud töötajate ettevalmistus on pikk, vajalikud oskused tulevad aastatega. Nendega töölepingu lõpetamine on nii kahjulik, et see on viimane asi, mis võib pähe tulla. Lojaalsuse eest peab olema ka mingi boonus.\nToitlustusettevõtetes on küll tunda, et töötajad vahetuvad paari kuu tagant. Võib-olla mõnes väiksemas ehitusbrigaadis, baaris või poekeses on probleeme koondamise või muidu töölepingu lõpetamisega, kuid sageli on selle põhjus varasem tööandjapoolne seaduserikkumine (mustalt töötamine, osaline ümbrikupalk, FIEna vormistus). Arvestades, et lähiajal tuleb tööjõuturule vähem inimesi, ei ole töölepingu lõpetamise lihtsustamine asjakohane ja pingestab ainult tööandjate ja töövõtjate suhteid. Kogu see rumalus tõukab töötajad ametiühingu sülelusse. Võib oodata praeguse mõistliku, tööandjate ja -võtjate vahelise suhteliselt tasakaaluka suhtluse lõppemist, aü-de tugevnemist ja suuri töötülisid.\nTööjõu maksumuse pidurdamine, ELi toetuste suunamine infrastruktuuri (betoon ja asfalt) toob meile Portugali stiili, kus on uhked teed ja sillad, aga poest ei leia Portugalis toodetud kaupa. Valdavalt on kauplustes Hispaania toodang, Portugali tooted ei ole konkurentsivõimelised.\nValitsus planeerib ELi toetustest 700 mln krooni eest toetada tootmise optimeerimist ja automatiseerimist. See on umbes 100 mln aastas. Meie firma kulutas ainuüksi möödunud aastal tootmise moderniseerimiseks kuus mln krooni. Nii et matame raha asfalti ja betooni. Aga vaevalt meid kõiki uude Muuga sadama Hiina logistikakeskusesse tööle võetakse.\nAutor: Andres Ergma