Hypholoma fasciculare, vääveltufti seen\nPerekond: Basidiomycota - Klass: Agaricomycetes - Järjekord: Agaricales - Perekond: Strophariaceae\nAprillist kuni esimeste tugevate külmadeni ei leia jalutuskäigul segametsas harva väävlituppe, mis viljunuks langenud puudel, kõdunevatel kändudel või aeg-ajalt elupuude õõnsatel tüvedel.\nSee puidumädanev seen ei ole kohutav söötja, see tegeleb nii lehtpuu lehtpuude kui ka okaspuudega ilmselt sama meelsasti, kuigi see on kõige tõhusam mädanevate laialehiste puude (lehtpuude) mädanemisel, millel on tavaliselt suurem tselluloosisisaldus ja üsna madal ligniinisisaldus kui okaspuudel .\nVääveltufti seened (USA-s on üldkasutatav õigekiri Sulphur Tuft) on hoolsad ja kipuvad ilmuma suurtes rühmades nii tihedalt kokku pandud, et mütsid ei suuda regulaarselt paisuda. Vasakul kujutatud kobar on üks selline näide; need tõrjuvad viljakehad kasvasid surnud okaspuu kännu kõrval, nende mütsellium oli tunginud juurestikku.\nVäävlitupsude kuvamised võivad suurtel kändudel korduda kaks või kolm aastat järjest, enne kui puit on taandunud ligniini kõvaks südamikuks, millal teised ligniini söövad seened selle lõpetamiseks sisse kolivad.\nHypholoma fasciculare on väga levinud Suurbritannias ja Iirimaal ka enamikus Mandri-Euroopas, kus see on kõige levinum Põhja- ja Kesk-riikides. See puidumädanev liik on levinud ka Põhja-Ameerikas.\nBriti botaaniku ja mükoloogi William Hudsoni (1730 - 1793) poolt 1778. aastal teaduslikult kirjeldatud sellele puidumädanevale seenele anti algselt nimi Agaricus fascicularis . (Enamik lõpuste seeni paigutati algselt hiiglaslikku Agaricuse perekonda, mis levitati nüüd paljudele teistele perekondadele.) Selle praegune alusnimi Hypholoma fasciculare pärineb aastast 1871, kui Paul Kummer viis selle perekonda Hypholoma.\nHypholoma fasciculare var. Sünonüümid fasciculare hulka kuuluvad Agaricus fascicularis Huds., Pratella fascicularis (Huds.) Hall, Hypholoma fasciculare (Huds.) P. Kumm., Agaricus sadleri Berk. & Broome, Naematoloma fasciculare (Huds.) P. Karst. Ja Hypholoma fasciculare f. sterilis JE Lange.\nÜlal: väävlitupsud Kesk-Prantsusmaal okaspuude kändude kohal.\nAastal 1923 eraldus JE Lange kandidaadist mitmesugustest väävlituttidest, mille nimi on Hypholoma fasciculare var. pusillum JE Lange; see on Suurbritannias haruldane leid. Selle Sulfur Tuft'i sordi sünonüümid hõlmavad Naematoloma capnoides var. pusillum (JE Lange) Courtec. ja Psilocybe fascicularis var. pusilla (JE Lange) Noordel.\nHypholoma , perekonna nimi, tähendab "niitidega seeni". See võib viidata niiditaolisele osalisele loorile, mis ühendab korgi serva noorte viljakehade varrega, ehkki mõned ametivõimud väidavad, et see on viide niiditaolistele risomorfidele (mütsiaalsete hüüfide juuretaolistele kimpudele), mis kiirgavad varre alusest.\nVaevalt on vaja mainida, et üldnimetus Sulphur Tuft on viide nende seente mütside erksale väävlikollasele värvusele koos harjumusega kasvada tihedalt kimpudega kimpudes.\nSpetsiifiline epitsett fasciculare pärineb ladinakeelsest sõnast fasces - vardakimp , mis on seotud kirvepea ümber ja mida Vana-Rooma kohtuniku kohtunikud kasutasid võimu ja võimu sümbolina. Fašism pärineb samast allikast, mis tähendab väikest gruppi (või kimpu), kellel on pealesurutud ja tsentraliseeritud autoriteet ja võim.\nKorki suuruse poolest väga erinev, vääveltufti seen Hypholoma fasciculare on väga mõru maitsega söödamatu. Suurbritannias ja Euroopas on Hypholoma fasciculare'it seostatud raskete mürgistusjuhtumite ja tõenäoliselt vähemalt ühe surmaga; näib, et kaasatud toksiinide Fasciculol kohta on vähe avaldatud teavet. Igasugustesse vihjetesse, et see liik on söödav, tuleks suhtuda suure skepsisega - ja igal juhul peaks selle ülimõrk mõru maitse olema üsna tõhus kui igasuguse maitsemeelega inimeste hoiatus.\nVääveltuttide mürgistuse sümptomid\nEhkki ainult väga harva on surmaga lõppenud, teatatakse aeg-ajalt Hypholoma fasciculare mürgitusest ja see võib põhjustada tõsiseid sümptomeid, sealhulgas lisaks kõhuvaludele ja iiveldusele ka ajutist paralüüsi ja moonutatud nägemist. Vääveltufti seened on aga nii kibeda maitsega, et tõenäoliselt soovib neid süüa vaid kõige kindlamalt otsustav seenefaas. Muidu söödavate seente söögikorra ajal varjatuna on võimalik, et Sulohur Tustsi mõru maitse võib märkamata jääda. Nende seente allaneelamise ja mürgistuse sümptomite ilmnemise vahel on tavaliselt viis kuni kümme tundi.\nVäävelkollane, sageli korgi keskosa suunas tanjas; kumer või kergelt umbon, tumedate veluarjäänustega, mis on kinnitatud korgi servale. Läbimõõduga 2–7 cm.\nKorgiliha on väävlikollane ja üsna tugev.\nVääveltufti rahvarohked adnaalsed lõpused on esialgu väävlikollased, muutuvad eoste valmides oliivroheliseks ja muutuvad järk-järgult mustaks.\nHypholoma fasciculare varred on korgiga enam-vähem värvunud, kuid aluse suunas pigem pruunimad; Läbimõõduga 5–10 mm, tavaliselt kumerad pikkusega 5–12 cm.\nEllipsoidne, sile, 6-7,8 x 4-4,5μm; väikese idupooriga.\nHypholoma fasciculare , vääveltufti eosed\nHypholoma fasciculare on seente, kuid eristamatu lõhnaga ja väga mõrkja maitsega. (Kui maitsete seda seent, ärge neelake ühtegi; pidage meeles, et see on söödamatu ja võib põhjustada väga ebameeldivaid kõhuhädasid.)\nVääveltuft on saproobne, toitub kändudest, raiutud tüvedest ja muust lehtpuude ning harvemini okaspuude surnud puidust. Kui näete, et kimbud kasvavad ilmselt rohus, on kindel, et maetud juured või muu puit lebavad mullapinna all. Kuna paljude laialehiste puude juurestik ulatub lehevõrgust kaugemale, võib ka vääveltufti seen viljakandva puu tüvest, millega tema mütsellium toitub, viljuda üsna kaugel.\nSuurbritannias aastaringselt, kuid kõige rohkem juunist novembrini.\nHypholoma lateritium , tellistest tuft, on tavaliselt punakam kollaste lõpustega (mitte oliivrohelise värvusega), mis lõpuks muutuvad oliivipruuniks.\nHypholoma capnoides'il, Conifer Tuftil, on kahvatuhallid lõpused, millel pole rohelist varjundit.\nÜleval: Metsaaluses on alles vaid väike sammaldunud küngas, mis näitab, et kunagi oli siin puu, kuid vääveltufti seened leiavad endiselt toitu. Puukännud võivad mitu aastat järjest kanda Hypholoma fasciculare viljakehi .\nEelmine Artikkel: Eluslooduse juhend Camargue rahvuspargis ja Lõuna-Prantsusmaal asuvas riiklikus looduskaitsealal\nJärgmine Artikkel: Stackpole'i riiklik looduskaitseala, Pembrokeshire, Wales\nRussula claroflava, kollase soo Brittlegilli seen\nLeotia lubrica, Jellybaby, identifitseerimisandmed\nCalopteryx splendens, Banded Demoiselle, identifitseerimisjuhend\nAegopodium podagraria, maavanem: identifitseerimine, levik, elupaik\nCephalanthera rubra, punane helleboriin\nAnagallis tenella, Bog Pimpernel: identifitseerimine, levik, elupaik


Creţu EM-loosist: maailmameister Poola on suur väljakutse meeskonnale, ent suur maiuspala fännidele - Võrkpall - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nEesti võrkpallikoondis loositi EM-finaalturniiri valiksarjas samasse alagruppi Hollandi, Poola, Tšehhi, Ukraina ja Montenegroga. Rahvusmeeskonna peatreener Gheorghe Creţu sõnul keskendub ta esmalt alagrupist edasi pääsemisele.\n«Kahtlemata on see huvitav alagrupp, mis võib meile igasuguseid lõppseise pakkuda. Esimeseks eesmärgiks on alagrupist edasipääs, mitmendanda me seda suudame, pole esmatähtis. Vaadates vastaseid ja teades oma meeskonna tugevusi, on see igati reaalne eesmärk. Põnevust lisab seegi, et sellisel suurel turniiril on igal geimil, igal punktil ja võidul suur tähtsus,» rääkis juhendaja.\n«Maailmameister Poola on suur väljakutse meeskonnale, ent suur maiuspala fännidele. Poola on selle grupi favoriit, see on selge, neil on nüüd lisaks veel maailma üheks paremaks mängijaks peetav Wilfredo Leon. Kõigi vastastega oleme me mänginud ja oleme üksteisele üsna hästi teada, see teeb valmistuse ühest küljest lihtsamaks, teisalt peame kõik leidma midagi uut, millega üllatada. Loodan, et suudame suvega saavutada vajaliku vormi ning saame EMil oma eesmärgid realiseeritud,» lisas juhendaja.


Illimar Pilt: vaevalt laps julgeb südamelt midagi ära rääkima hakata, kui teab, et saab selle eest piki pead - Pere ja Kodu\n2020. aasta oli suur muutuste aeg, mis muutis maailma väga ootamatult ning lühikese ajaga. Pered jäeti isolatsiooni, vanemad jäid kodukontorisse ning lapsed päevapealt koduõppele. “Olukord meenutas vanakooli esimest ujumistundi, kus kassipojal võeti kraest kinni ja visati vette. Valik oli lihtne – upu või uju. Sellises olukordades on abiks kas või paari esimese elementaarse ujumisliigutuse ettenäitamine,” selgitab kolme lapse isa Illimar Pilt.\nIllimar astub üles 23. jaanuaril toimuval tasuta veebikonverentsil “Mida laps vajab muutlikel aegadel?” (uuri lähemalt siit!) ja kuna tema südameasi on olla oma lastele hea isa, arvab ta, et tal on nii mõndagi teiste vanematega jagada.\nPilt rõhutab, et laps vajab üks-ühele aega arenguks sama palju kui igaüks meist õhku. “Enda plikade pealt näen kohe ära, kuidas õhk muutub elektrit täis ja kodune elu läheb maru närviliseks, kaklused ja vaidlused on kerged tulema,” räägib ta. “Suuremad lapsed, 6- ja 4-aastased oskavad juba ise küsida end vanaemade-vanaisade juurde ja seda täiesti üksi. Need lapsed, kes koju jäävad, saavad täispühendumuse üks-ühele nii minu kui kaasa poolt. Pärast vahetame kaasaga lapsed ja veedame nendega aega.”\nPilt plaanib konverentsil rääkida, kuidas luua usalduslik suhe lapse ja vanema vahel. Tema sõnul on selle puhul esmatähtis austus nagu igas teiseski suhtes – nii paarisuhtes, suhtes äripartneriga ja tööandjaga. “Aus tasub olla nii enda kui lapse vastu. Kui loobid ikka katteta lubadusi – nagu näiteks, et kui kohe tuba ära ei korista, oled eluks ajaks multikatest ilma, teavad mõlemad osapooled, et tegu on katteta lubadusega. Ma enda puhul jälgin väga hoolega, et ma ei läheks vastuollu oma sõnade ja tegudega. Lastel on selliste olukordade märkamiseks olemas peenhäälestusega mehhanism. Ja kohe kui oled eksinud, nihutatakse piire,” selgitab Pilt.\nUsalduslik suhe aga ei õnnestu, kui puudub suhtlus. Tänasel päeval suheldakse tihti rohkem vaikides mõne helendava ekraaniga kui omavahel. Ja kui pole suhtlust, siis ei saa Pildi sõnul ka usaldusest rääkida. Ja kui ikkagi on suhtlus, siis takistusteks ongi karistamismeetodide kasutamine ja aususe puudumine.\nPilt räägib mehe seisukohast, et lapse arengule on üsna oluline, milline on keskkond raseda ema ümber. Paljugi on mehe teha, et kodune õhkkond sellel ajal oleks stressi- ja vaidlustevaba. Laps teab, et sünnib turvalisse ja hoitud keskkonda.\nEhkki muutlikud ajad on ka täiskasvanutel, usub Pilt, et pigem võiks vanemad oma lapsed suurematest muredest ilma jätta. Tema sõnul lapsed lihtsalt võivad võtta endale selle rolli, et nemad on vastutavad vanema mure eest. Ja pole kena lasta lapsel seda koormat kandma hakata. “Ma ise olen terapeudi juures lahendanud oma vanematevahelisi teemasid, mille rolli lapsena kandma pidin,” tõdeb ta ja annab nõu, et kui jagada enda muresid, siis tuleb kindlasti lapsele anda mõista, et need on vanema mured ja tema ei pea nende eest vastutama.\nKõik koos kodus olemine tõmbab ikka pinged üles. Pilt ise on olnud viimased kolm aastat kodune isa, kes töötab kodus, pole tema jaoks see olukord midagi uut. Ta tõdeb, et esmatähtsad on vanemate omavahelised suhted ning tasub vaadata, et emma-kumma vanema energiaanum liiga tühjaks ei jookseks, sest siis on tülid kärmed tulema ja selles lahingus kaotavad kõik. “Minul aitab anumat laadida metsas müttamine, meditatsioon, trenn, lugemine,” loetleb ta ja kinnitab, et kui energiat jagub ka iseendale, on omavahelised suhted ka leebemad.


Pärandkooslustest | ELFi Loodustalgud\nPärandkooslused – puisniidud, rannakarjamaad, luhaniidud ja loopealsed on puutumatute metsade ja soode kõrval ühed Eestimaa väärtuslikumad maismaakooslused. Neil asub suur osa ohustatud liikide elupaiku ning nad pakuvad silmailu ka liike mittetundvale loodusesõbrale. Nendega on seotud oluline osa rahvapärimusest ja uskumustest. Kurval moel on muutused põllumajanduses ja suhtumises loodusesse viimase poolesaja aasta jooksul selliseid alasid tugevasti räsinud.\nJärelejäänud pärandkoosluste säilitamine ja hävinenud alade mõõdukal hulgal taastamine on olnud taasiseseisvunud Eesti looduskaitse üks suuremaid väljakutseid. Vastutusrikkaks teeb selle töö ka asjaolu, et peame sellisel moel hoidma mitte üksnes Eesti, vaid kogu Euroopa ja maailma pärandit.\nParim viis nende põnevate kooslustega tutvust teha on neid külastada. Seda saab teha nii korraldatud talgutel, matkadel, ekskursioonidel osaledes, kui ka neid omal käel üles otsides. Kuid kindlasti on huvitav nende kohta ka pisut lugeda. Siia lehele on 2011 kevadel koondatud valik materjalidest, mis võivad pärandkooslustega tutvuse sobitamisel kasulikuks osutuda.\nLoodusesõber, kes hindab hetki hea raamatu seltsis võiks pärandkooslustega tutvuse sobitamiseks ülesse otsida 2004. aastal Pärandkoosluste Kaitse Ühingu poolt välja antud „Pärandkooslused“ õpik-käsiraamatu. Tegemist on kindlasti parima eestikeelse ülevaatega antud teemal. Kitsamalt mõnele kindlale tüübile või küsimusele keskenduvaid trükimaterjale on ilmunud päris palju. Olgu siin näiteks kas või ELFi 1996. aatal üllitatud „Eesti ranna- ja luhaniidud. Estonian Coastal And Floodplain Meadows“ või Alex Lotmani „Rannaniidud“ samast aastast.\nInternetis on asjalikku teavet pärandkoosluste teemal küll ja veel ning kindlasti ei ole järgnev loetelu kuidagi moodi lõplik. Oleme püüdnud siia koondada silmajäänud linke, mis aitavad teha selle ammendamatult huvitava teemaderingiga esmast tutvust läbi erinevate vaatenurkade.\nVaieldamatult parim koht ülevaatliku pildi saamiseks nii pärandkooslustest üldiselt, kui kindlatest tüüpidest on Pärandkoosluste Kaitse Ühingu koduleht. Lisaks on erinevaid tüüpe põhjalikult kirjeldatud Eesti Instituudi veebientsüklopeedias ning Keskkonnaameti kodulehel.\nEesti Rohelise Liikumise väljaanne Alex Lotmani „Rannaniidud“ on tervenisti internetis kättesaadav ning annab rannaniitude kohta hea ülevaate. Lisaks tasub lugeda ka kõrest, kui rannaniitude ühest vapiloomast Riinu Rannapi artiklist Eesti Looduses.\nPuisniitudest ja -karjamaadest on põhjaliku interneti õppematerjali valmistanud Suuremõisa Tehnikum. Veidi filosoofiliselt räägib puisniitudest Hendrik Relve ajakirjas Loodusesõber.\nKokkuvõtlikku teavet loopealsete kohta saab Eesti Loodusmuuseumi erilehelt, mis on valmistatud tutvustamaks selleteemalist näitust ning Majalis Mändoja referaadist. Põhjalikuma ülevaate saamiseks tasub uurida näiteks Aveliina Helmi koostatud juhendit loopealsete taastamiseks ja hooldamiseks.\nLuhaniitudest võib lugeda Sooma luhtade näitel Eesti Looduse artiklist Meelis Suurkase sulest.\nKes aga eelistab lugemisele liikuvat pilti, see peaks üle vaatama videokokkuvõtte ELFi pärandkoosluste teemaliselt loodusõhtult 2009 ning klipid puisniitudest ja rannaniitudest Eesti looduskaitse 100. aastale pühendatud sarjast „Hoia, mida armastad!“.\n2011. aasta kevadel.


Canon imagePROGRAF iPF510 - imagePROGRAF Suureformaadilised printerid - Canon Eesti\nImagePROGRAF iPF510 kasutab 5-värvilist värvaine- ja pigmendipõhist reaktiivset tindisüsteemi, mis tagab A2 (17") väljatrükkide erakordse kvaliteedi tänu erksatele värvidele ning täpsele ja kiirele jooneedastusele.\nTeravamad, peenemad jooned ja suure tihedusega must toon\nSuurepärane graafika, erksad värvid ja ühtlasemad kujutised\nÜhildub HPGL/2 ja HP/RTL-ga\nPostrite loomise tarkvara PosterArtist Lite\nMS Office'i printimise lisandmoodul\nTutvuge toote Canon imagePROGRAF iPF510 üksikasjadega\nSuurepärased trükised eraldusvõimega 2400 x 1200 dpi. iPF510 sisaldab 5-värvilist värvaine- ja pigmendipõhist reaktiivset tindisüsteemi, mis tagab teravamad ja peenemad jooned ning erksad värvid. Reaktiivne tindisüsteem vähendab laialivalgumist ning tagab ühtlased ja kvaliteetsed väljatrükid, mis on ka detailsemad ja teravamad.\niPF510 pakub kiiret printimist, tootes A2 väljatrükke vaid 21 sekundiga (kiires režiimis). Canoni ääristeta printimise tehnoloogia suurendab tootlikust, sest puudub vajadus ühenduseta kärpimiseks – see säästab aega ja raha. Lisaks kompaktsele disainile sisaldab iPF510 ka 4 prindimaterjali sööteteed: rull, kassett ja kaks käsisööduteed.\niPF510 aitab vähendada kulusid, suurendades kiirust ja printides säästlikumalt, kasutades tindi tarbimist vähendavat säästlikku prindirežiimi.\nTänu mitmetele omadustele on iPF510 lihtsalt kasutatav. Suure, ereda ja hõlpsasti kasutatava LCD-juhtpaneeli kaudu pääseb kergesti ligi keerukamatele funktsioonidele. Printeridraiverit saab kohandada vastavalt asjatundlikkuse tasemele ja printimist saab juhtida printeri esiküljelt, kust on lihtne ka paberirulli ja tindikassetti paigaldada.\niPF510, mis on loodud eesmärgiga pakkuda kvaliteetset jooneedastust ja tootlikkust, mida on vaja professionaalseks CAD-keskkonna kasutamiseks, tagab professionaalsete CAD-failivormingute, HP-GL/2, HP RTL-failivormingute täieliku toe ning samuti HDI-draiveri Windowsile.\nProfessionaalsel tasemel postrid ja palju muud\nKujundage postreid nagu professionaal – tänu seadmega iPF510 kaasasolevale Canoni PosterArtist Lite tarkvarale saate seda teha ilma eelneva kogemuseta. Professionaalse ilmega postrid, plakatid ja märgid valmivad mallide, kõrglahutusega tasuta piltide ja lõikepiltide abil vaid mõne lihtsa toiminguga. Samuti on kaasas printimise lisandmoodul MS Office'ile (Word, Excel ja PowerPoint), mis teeb lemmikrakendustest printimise lihtsaks. Tarkvara Digital Photo Front Access võimaldab digitaalseid fotosid importida ja neid enne postrite kujundamist muuta.\nLisateave toote Canon imagePROGRAF iPF510, selle funktsioonide ja võimaluste kohta.


Kuidas kartulit blanšeerida | l-groop.com\nKuidas kartulit blanšeerida\nKartul on lugematu arvu dieetide oluline koostisosa. Kartuli küpsetamiseks õige viisi leidmine täiuslikkuseni võib aga olla keeruline. Kartulite blanšeerimine on küpsetusprotsessis edumaa, tänu millele saab kartuleid keeta või praadida kiiremini ja hõlpsamini. Blankeeritud kartuleid saate ka sügavkülmutada ja hiljem roogas kasutada. Kartulite blanšeerimisprotsess on üsna lihtne. Peate lihtsalt kartuleid kuubikuteks täringuma ja keema neid vees, kuni need on õrnad. Blankeeritud kartuleid saate kohe küpsetada või külmutada, et neid hiljem uuesti kuumutada.\nKoorige kartulid. Köögiviljakoorijat kasutades suruge koorija tera ettevaatlikult kartulinahale. Naha eemaldamiseks viige koorija üle kartuli. Visake nahad prügikasti.\nMõni inimene eelistab nahale toitainete lisamiseks. See muudab blanšeerimisprotsessi natuke pikemaks. Kui eelistate nahku, võite koorimisprotsessi siiski vahele jätta.\nLõika kartulid soovitud suuruseks. Nende blanšeerimiseks peaksite kartuleid täringut tegema, lõigates need tavaliselt väikesteks kuubikuteks. Sõltuvalt teie retseptist või eelistustest võivad need kuubikud olla suuremad või väiksemad. Kui valmistate midagi friikartulite sarnast, peaksite kartulid lõikama pigem kiiludeks kui kuubikuteks.\nKasutage tugevat nuga ja suurt puust lõikelauda. Alustamiseks asetage kartul lõikelauale.\nLõigake see pooleks pikuti pooleks, veenduge, et nuga lõikab kartuli täielikult läbi. Mõnda kartulit võib olla pisut raskem tükeldada, nii et ärge kartke mõnda jõudu kasutada.\nVõtke mõlemad pooled ja lõigake need pikuti kolmandikuks, luues suured kiilud. Siit saate need kiilud kuubikuteks lõigata. Kui valmistate friikartuleid, saate kiilud lihtsalt blanšeerida.\nPese kartulid. Enne kartuli lisamist potti on oluline tärklise eemaldamiseks neid pesta. Hankige kurn ja asetage tükeldatud kartulid sisse. Jooge kartuleid kraanikausis mõni minut vee all, kuni kõik kartulid on põhjalikult läbi pestud. Kui kartulites on natuke mustust või värvimuutusi, peske need kindlasti välja.\nTavaliselt saate kartuleid lihtsalt voolava veega pesta. Kui märkate kangekaelseid mustuse või mustuse tükke, võite need oma kätega välja hõõruda. Pese kindlasti enne kindlasti käsi.\nJahutage kaussi kraanivett toatemperatuurini. Kartulite blanšeerimiseks soovite alustada toatemperatuurist veega. Vala potti veidi leiget kraanivett. Oodake mõni minut, kuni vesi soojeneb toatemperatuurini. \nTavaliselt saate vett testida lihtsalt sellesse sõrme pannes, ehkki kõigepealt peaksite käsi pesema.\nLeige kraanivesi on tavaliselt toatemperatuuril umbes, nii et kartuli blanšeerimiseks ei tohiks kaua aega minna, kuni vesi jõuab õige temperatuurini.\nLisage kartulid vette. Võtke viilutatud kartulid. Pange need toatemperatuuriga veega potti. \nMõne köögivilja puhul soolatakse vesi enne blanšeerimisprotsessi. Kartuli blanšeerimisel ei pea vett siiski soolama.\nPange kartulid üle kõrge kuumuse, kuni vesi hakkab keema. Kui vesi hakkab keema, vähendage kuumust kohe. Peaksite blanšimise ajal vältima kartuli ületäitmist, kuna see võib retsepti järgi küpsetades põhjustada nende kergemat põlemist. Langetage kuumust, kuni vesi on vaevalt keema. Tavaliselt peate pliiti hoidma keskmise või madala kuumusega. \nKontrollige perioodiliselt oma kartulit. Protsessi kestus sõltub sellest, kui palju kartuleid blanšeerite.\nKartuli tahtmatu keetmise vältimiseks eksitage ettevaatusega. Hoidke pliiti madalama kui keskmise seadistuse suunas.\nJätkates kartulite blanšeerimist\nKui kartulid keevad, valmistage jäävann. Pärast hautamisprotsessi peate kartulid jahutama jäävannis. See takistab neil keetmist ja võib ka osa värvusest säilitada. Võtke kauss, mis on piisavalt suur, et sinna mahuks kõik kartuliviilud. Täida see veega ja lisa paar jääkuubikut, kuni vesi on jahe. \nNagu alati, peske enne külma veega puudutamist käsi.\nKatsetage 12 minuti pärast kartulit noaga. Kartuli õige temperatuurini jõudmiseks peaks kuluma umbes 12 minutit. Sel hetkel katsetage neid kahvli või noaga. \nKartulid peaksid olema väljastpoolt pehmed, kuid kahvlit või nuga ei tohiks kartulitest hõlpsalt läbi lasta. Noa või kahvli ots peaks vaevu kartuli pinnale minema. Kui kahvel või nuga suudab kartulid kerge vaevaga läbi lõigata, siis keedetakse kartulid ära ega blanšeerita. Peate protsessi alustama.\nKüpseta vajadusel kartuleid kauem. Kui kartulid on nii kõvad, siis ei saa kahvli otsa ega nuga sisse, küpseta neid veel paar minutit ja kontrolli uuesti. Olge siiski kontrollimisel valvas, kuna te ei soovi kartulit kogemata küpsetada.\nEemaldage kartulid tulelt. Kui kartulid on blanšeeritud, kurna need läbi kraanikausi, kasutades selleks kurnat või kurnat. Seejärel viige kartulid jäävanni. Jätke kartulid jäävanni, kuni need on jahedad. \nKartul jahtub jäävannis kiiresti. Kontrollige neid iga paari sekundi tagant ja eemaldage need niipea, kui need on piisavalt jahtunud.\nBlanšeeritud kartulite kasutamine\nPatsutage kartulid pärast jahtumist kuivaks. Eemaldage kartulid jäävannist, kurnades need läbi kraanikausi, kasutades selleks kurnat või kurnat. Pange need mõnele paberrätikule ja patsutage kuivaks. \nRösti, küpseta või prae kartulid. Kui kasutate kartulit kohe, võite minna edasi küpsetusprotsessi. Blanšeeritud kartulid peaksid röstima või praadima kiiremini kui tavalised kartulid. Võite lihtsalt toiduvalmistamist alustada vastavalt oma retsepti juhistele. \nLisage kartulitele vürtsid. Kartul võib üksi olla pisut õrn, nii et katsetage erinevate vürtsidega. Võite proovida vürtsikat kartulit, näiteks cayenne'i pipart, või maitsta küüslaugu soolaga.\nVürtsipakke saate osta oma toidupoest. Võite seda teha näiteks cajuni maitseainepaki abil ja valada see kartulitele pärast nende keetmist.\nKülmutage kartulid, kui soovite neid hiljem kasutada. Enne köögiviljade külmutamist kasutatakse blanšeerimist sageli nende säilivusaja pikendamiseks. Kui külmutate oma kartuleid, pakkige need suletavasse plastmahutisse. Jäta kartulite ja anuma kaane vahele kindlasti pool tolli ruumi. \nVõite kasutada ka Ziplocki kotti. Pigistage kindlasti võimalikult palju õhku välja.\nParima tulemuse saavutamiseks külmutage kartulid väga külmas sügavkülmas. See aitab neid kõige kauem säilitada.\nKas saate kartulid blanšeerida enne keetmist ilma neid külmutamata?\nJah, sa saad. Lihtsalt veenduge, et olete need maha jahtunud, ja hoidke neid siis korralikult jahutatuna, kuni te neid kasutate.\nKuidas aurutada kartulit?\nPese kartulid. Lisage 1 tolli vett potti, millel on paigaldatud aurutuskorv või mis mahutab auruti korvi. Pange kartulid auruti korvi. Kata pott. Auruta kuni kartulid on õrnad, umbes 30 minutit (olenevalt kartuli suurusest).\nTäitke kastrul veega ja oodake, kuni see keeb. Kui vesi jõuab soovitud temperatuurini, pange bataat sees ja oodake, kuni see pehmeneb. See võib võtta umbes 15 minutit. Kui keedate palju bataate, peate võib-olla kasutama midagi suuremat kui kastrul.\nKui kaua peaksin kartuleid küpsetama, kui need on hakitud 1/4 "tükkideks?\nNad peavad küpsetama 10-15 minutit või kuni need on valmis.\nKui kaua blanšeeritud kartulid sügavkülmas säilivad?\nTavaliselt kestavad need mitu nädalat, kui neid hoitakse korralikult suletud konteinerites.\nKas ma pean kartulid blanšeerima?\nSelle retsepti edukaks järgimiseks peaksite kartulid blanšeerima.\nKas ma saan neid mikrolaineahjus blanšeerida?\nEi, te ei saa neid mikrolaineahju abil blanšeerida.\nKas ma saan friikartuleid sügavkülmas hoida ja siis enne nende keetmist blanšeerida?\nKas ma saan kartulid terveks koorida ja seejärel tükeldada, kui tahan kasutada?\nVältige keeva veega põletamist. Kandke põlle ja pikkade varrukatega, nii et keev vesi ei põleks teie nahka otseselt.\nValmistage kõik tarned ette. Enne alustamist on oluline, et teie keedunõu vesi ja jäävann oleks valmis. Nii ei kuluta te väärtuslikku aega kiirustades varude valmistamise poole, samal ajal kui teie kartul võib potis üle küpsetada.\nKuidas küpsetada bataateKuidas jama küpsetadaKuidas küpsetada bataateKuidas küpsetada maguskartulit mikrolaineahjusKuidas kinnitada liimitud kartulipüreeKuidas valmistada kartulipüreeKuidas valmistada röstitud kartuleidKuidas teha Shakey mojoseidKuidas valmistada aurutatud maguskartuleidKuidas kartuleid keetaKuidas küpsetada maguskartulit


Vaid kaks Meeksi valla küla jäävad sügisel Tartumaale - Tartu Postimees\n24. jaanuar 2017, 13:16\nHaldusreform muudab sügisel pärast kohalike omavalitsuste valimisi Tartumaa kaarti: pea kogu Meeksi vallast saab Põlvamaa uue suure Räpina valla osa. Tartumaale jäävad Meeksi vallast vaid Järvselja ja Rõka küla. Läinud nädala lõpus kinnitas Võnnu vallavolikogu Võnnu ja Meeksi valla sellekohase haldusüksuste piiride muutmise kokkuleppe.\nEelmisel sügisel olid peale kahe nimetatud küla Põlvamaa koosseisu mineku vastu ka Haavametsa, Parapalu ja Meerapalu elanikud, kes kogusid hulga allkirju Tartumaale jäämiseks. Mis vahepeal muutus, miks need kolm küla siiski Põlvamaa alla lähevad?\nPea kogu Meeksi vallast saab Põlvamaa uue suure Räpina valla osa. Tartumaale jäävad Meeksi vallast vaid Järvselja ja Rõka küla.\n«Tartumaale jäämine oli nende külade inimeste esialgne soov,» selgitas Meeksi vallavanem Aleksandr Suvorov. «Üks asi on allkirjad, teine asi rahvaküsitlus, mille järgi volikogu otsuse tegi.»\nRäpina vallaga ühinemise eel korraldatud rahvaküsitlusel oli kaks küsimust: kas vastaja pooldab Räpina vallaga ühinemist või mitte ning kas vastaja soovib üle minna Tartumaa Võnnu valla koosseisu. Vallavanema sõnul osales küsitlusel Haavametsa, Parapalu ja Mehikoorma külast väga vähe inimesi. «Aktiivsus oli väga väike,» rääkis ta. «Külas elab 60 inimest, küsitlusel osales neist aga 12. Osalenutest pooled olid ühinemise poolt, pooled vastu. Kuid volikogu ei saa kuue inimese arvamuse põhjal otsust teha.»\nVallavanem lisas, et hoopis teine pilt oli kokku poolesaja elanikuga Järvselja ja Rõka külas. Neis osales küsitlusel ligi 70 protsenti elanikest, kellest ligi 90 protsenti soovis jääda Tartumaale.\nEt Võnnu vald otsustas koos Mäksa ja Haaslava vallaga ühineda Kastre vallaks, hakkavad Järvselja ja Rõka küla oktoobris pärast kohalikke valimisi kuuluma Kastre valda.\nPindala 143,5 km².\nVallas on üks alevik, Mehikoorma, ja üheksa küla: Aravu, Haavametsa, Jõepera, Järvselja, Meeksi, Meerapalu, Parapalu, Rõka ja Sikakurmu.\nSelle aasta 1. jaanuaril elas omavalitsuses 592 inimest.


Kuidas eemaldada köha juustest 💉 Tervis, Ilu, Toitumise ... 2019\nPõhiline » Tervis » Kuidas eemaldada köha juustest\nKuidas eemaldada köha juustest\nRöstitud saboomad on tavaline nimetus sarcoptes scabiei - lest, mis lööb inimeste nahka, põhjustades intensiivset sügelust ja kahjustusi. Kahjurattad on inimeste vahel hõlpsasti üle võetud ja ei viita hea hügieeni puudumisele, vastupidiselt levinud arvamusele. Täiskasvanutel nakatavad kõhukivid tavaliselt selliseid piirkondi nagu käed, randmed, jalad, sõrmed, genitaalid ja kubemesi, aga harva nägu ja peanahka. Siiski on juuste ja peanaha kopsud lastele ja imikutele suhteliselt levinud. Juuksel olevate kaeluste ravi on põhimõtteliselt sama, mis kõhupiirkonnas mujal. Kui kahtlustate, et teie lapsel on kõhulahtisus, konsulteerige oma arstiga, sest teil on vaja retseptiravimeid, mis on mõeldud spetsiaalselt kõhupiirkonna raviks.\nKonsulteerige arstiga õige diagnoosi saamiseks. Röstitud rünnakud sageli ründavad leibkonnas rohkem kui ühte inimest, kuna neid saab hõlpsasti edasi saata inimestevaheliste kontaktide kaudu. Kui mitu inimest majas tunnevad samu sümptomeid (sügelus, kahjustused nahal jne), on kõhukinnisus tõenäoliselt süüdlane. Lõvi mõjutab tavaliselt ainult juukseid, kui kõhupiirkonnad ilmuvad erinevates kehaosades. Teie arst suudab täpse diagnoosi anda.\nOstke kõik ravimid, mida arst määrab, ja kasutage seda viivitamatult. Järgige arsti juhiseid hoolikalt. Isegi kui kõhupiirkonda mõjutavad ainult üks leibkonnal olev isik, peaks iga pereliige järgima sama ravi, et kaotada tulevaste nakkuste võimalused. Juuksel olevate kõhupiirkondade puhul võib arst soovitada šampooni losjooni asemel, kuigi see sõltub juuste paksusest, patsiendi vanusest jms. Lindaan, krotamitoon, püretriin ja permetriin on kõik kaelustoodete koostisained.\nNärvisüsteemi vähendamiseks kasutage antihistamiine. Järgige täpselt doseerimissoovitusi ja vanusepiiranguid.\nPese kõik padjad, riided, täidisega loomad ja muu, mis on kokku puutunud patsiendi või lähedaste sõprade ja perega. See on vältimatu teise kõhukinnisuse puhangu vältimiseks. Rüpsised elavad ainult peremeesorganismi paar päeva eemal, kuid pesemine tagab, et need ei levi.\nVeenduge, et pärast esimest ravi lõpetaksite ülejäänud munade kehakaalu ja šampooni.\nVitamiinide rikas dieet soodustab teie immuunsüsteemi ja aitab leevendada mõningaid kõhupiirkonna sümptomeid.\nÄrge kasutage imikutel täiskasvanutele tugevat kõhupiima kreemid. Enne lapse hooldamist kõhupiirkonnaga konsulteerige oma arstiga.\nEelmine PostKuidas saada liivakilbest lahti liivakastist\nJärgmine PostitusMida teha, kui vererõhk on üle 220?\nProstatiit Diarröa sümptomid ja sümptomid\nVead, mis söövad inimese liha


Raudsulfaat 4kg - Woodoil - Looduslikud puidukaitsevahendid\nRaudsulfaat teeb puidu halliks umbes paari kuuga ning samaaegselt kaitseb puitu. Viimistlemine raudsulfaagiga annab mõne aja pärast kauni ja vastupidava hallika tooni. Raudsulfaat on pulbri kujul, mida lahustatakse vees. Raudsulfaat annab hea kaitse hallitus- ja mädanikseente vastu. Raudsulfaati võib kasutada hallituse ja mädaniku vastu keeduvärvides.\nPalkmajade viimistlemine, keeduvärvides hallituse ja mädaniku vastu.\nRaudsulfaat 4kg kogus\nRaudsulfaat – rohekas pulber, mis on lihtne ja odav võimalus puidu või betooni värvimiseks. See toode on eriti hea puidu jaoks, mis on alati ilmastikuoludele avatud, näiteks aiad, katmata terrassid või muud pinnad, kus soovitakse maalähedast esteetikat.\nRaudsulfaat segatakse sooja veega, 1 kg sulfaati/ 10 l vett. Töösegu kantakse peale pintsli või pritsiga, kuni puit märgub ja vedelik imendub puitu. Paari tunniga puitpind tumeneb ning lõplik toon tuleb esile umbes paari-kolme kuu pärast. UV-kiirgus (päikesevalgus) intensiivistab pinna tumenemist. Viimistletud puit muutub hallikaks/ sinakaks välistingimustes päikese ja niiskuse koosmõjul.\n– saematerjalile 4-5m²/ 1 liiter\n– hööveldatud pinnale 8-10m²/1 liiter\n€11.93 – €92.40\n€7.44 – €128.97\n€9.90 – €174.15\n€7.80 – €133.95\n€8.45 – €150.38


Lillekülla tuleb pühapäeval täismaja ehk üle 10 000 pealtvaataja! - Uudised - Piletilevi.ee\nLillekülla tuleb pühapäeval täismaja ehk üle 10 000 pealtvaataja!\nPühapäeval A. Le Coq Arenal peetavale Eesti – Inglismaa Euroopa meistrivõistluste valikmängule tulevatel inimestel soovitatakse järjekordade vältimiseks tulla staadionile varakult kohale.\nTulenevalt liikluspiirangutest ja teetöödest soovitatakse pealtvaatajatel auto koju jätta ja varuda staadionile jõudmiseks tavapärasest rohkem aega. Parkimine A. Le Coq Arena ümbruses toimub ainult erilubadega.\nLisaks ühistranspordile on matšile hea tulla ka jalgrattaga - A. Le Coq Arena kõrval asuval Sportland Arenal on avatud tasuta rattaparkla.\nA. Le Coq Arena avatakse publikule pühapäeval kell 17:00, mil algab muusikaprogramm. Orienteeruvalt kell 18:15 saabuvad koondised soojendusele, kell 18:45 on mängueelne rivistus ja hümnide esitamine. Avavile antakse kell 19:00.


Fish Party by Fish Party | Boonus ja RTP\nFish Party mängu ülevaade\nKalade pidu on mäng ookeaniteemaga ja tegevus, mis näib toimuvat akvaariumis või ookeanis ning mille tegelasteks on kalad, meritähed või ussid. Teemavalik pole kuigi originaalne, kuid see ei muuda selle tegelasi vähem naljakaks, lisaks on ka muid asju, mida mäng kompenseerib. Mäng, mille Microgaming meie jaoks siin lõi, tugineb tavalistele 5x3 rullidele, kuid nende võitmiseks kasutatakse tavaliste joonte asemel 243 moodust. Funktsioonid näevad eriti kutsuvad välja, kuna saate teada, et mängus on virnastatud metsad ja hajumised, aga ka tasuta keerutused, mis pakuvad ülivõimsaid metsikuid. Peaauhind on 7500 dollarit, mille saate koju viia.\nNagu ma mainisin, on mängus võitmisvõimalustega süsteem, mis tähendab, et kombinatsioonid moodustuvad, kui vastavad sümbolid asuvad ükskõik kus rullidel, kui need algavad vasakult ja jätkuvad järjestikustel rullidel. Teilt ei eeldata, et te 243 münti tegelikult kasutate, kuna see oleks natuke kohmakas, nii et selle asemel on nad juurutanud 30 reaga süsteemi, mis katab kõik võiduvõimalused. Kasutate ühe aktiivse virtuaalse liini kohta kuni 10 münti ja mündi suuruseks võite seada maksimaalse väärtuse 0,25 dollarit. Kõigi nende ridade eest saate kulutada kuni 2,50 dollarit või kokku kuni 75 dollarit. Minimaalse panuse osas võite mängu vaadata ja vaadata, kuidas see tundub, kui vaid 0,30 dollarit spinni kohta.\nMängu teema on tegevuse paigutamine kas ookeani põhjale või akvaariumi. Ühest küljest on meil loss, mida tavaliselt kasutatakse akvaariumis rekvisiidina, teiselt poolt on meil uss, keda kalur kasutab peibutusena, nii et see juhtuks ookeanis. Mõlemal juhul leiate siit seade, mis näitab teile veetaimede elu, lisaks erinevaid kalu, tegusid, karpe ja meritähti, mida sellisest mängust oodata võiksite. Samuti on käimas natuke kuninga õukonna teema, kus üks kala kannab krooni, sümboliga näidatakse teile lossi, teises aga kala, kellel on jesteri müts. Teised mereelukad on tavalised, nii et neil pole ühesuguseid rõivaesemeid. Kujundusstiil on korralik, mitte meistriteos, kuid kumbagi läbi mängida pole keeruline. Saate erinevate ookeaniolendite jaoks koomiksite stiilis tegelasi, enamik neist naeratavad teile. Kui nad on osa võidukombinatsioonidest, oodake, et nad saaksid animeeritud.\nEhkki enamasti on teil regulaarselt funktsioone, mis tähendavad metsikuid, hajuvaid või tasuta keerutusi, kavandas Microgaming need kindlasti põnevamal viisil. Selle näiteks on loodussümbol, mis ilmub virnastatuna kõigile rullidele, mis tähendab, et on väga väike võimalus, et teil on kõik 243 võimalust võita, kui 5 metsikut neist moodustavad kombinatsiooni. Iga viie loodusliku kala peo logo kombinatsioon annab teile preemia, mis võib saada kuni 2000 dollarit, kui kasutate suurimat panust. Loomulikult kasutate seda sümbolit osana teistest kombinatsioonidest, kuna see asendab seda. Hajumist sellega siiski asendada ei saa. Enamikul teenindusaegadel saadaval olevatel tasuta spinnidel on oma huvitavad asjad, mida pakkuda, muutes need põnevamaks. Sa käivitate 20 tasuta keerutust, saades kolm, neli või viis Clam'i sümbolit juhuslikes kohtades korraga. Lisaks tasuta keerutustele pakutakse ka auhinda, mis suurendab teie panuse selle mängu jaoks 100-kordselt. Mis puutub 20 tasuta keerutamisse, siis neil on ülisuured virnad, nii et suurenenud võiduvõimaluste kombinatsioonide saamise tõenäosus on suurem. Lisaks metsikutele on olemas ka neli kõrge maksumusega sümbolit, mis tasuta keerutuste ajal virnastatakse. Võite isegi tasuta keerutusi sisse lülitada, kui teil on 3+ Clam-i hajumine jälle igal pool rullides.\nViis sümbolit, mis pakuvad parimat väljamakset, on hajumised ja need võivad teile anda ühe korraga korraga kuni 7500 dollarit sularaha. Kui soovite rohkem raha, otsige laotud looduslike sümboleid, kuna nende kombinatsioonid võivad maksta kuni 2000 dollarit ja neid on korraga palju.\nKui keskmine mängija tagasitulek mängijale on 96,50%, on Fish Party hea väljamakse tark valik ja teil on korralikud koefitsiendid, et kasumiga ära minna.\nKuni teile meeldib teema ja multifilmiline kujundus, soovitab seda kõike muud Fish Party kohta, alates RTP-st kuni põnevate omadusteni.


Vali 5 numbrit 50-st ja 2 lisanumbrit 10-st. Interneti teel piletit ostes on korraga võimalik valida kuni 10 mänguvälja. Mängulipikul on 5 mänguvälja. Sul on võimalus osta pilet kuni kümneks loosimiseks. Mitmel loosimisel ühe mängukombinatsiooniga mängides tõuseb pileti hind vastavalt loosimiste arvule.\nEurojackpoti saad mängida ka süsteemimänguna, kus võid valida rohkem numbreid – 5 kuni 12 põhinumbrit ja 1 kuni 10 lisanumbrit.\nSüsteemimängus osaled kõigi kombinatsioonidega, mida on võimalik valitud numbritest moodustada. Näiteks 9 põhinumbri ja 2 lisanumbri valimisel osaled Eurojackpot loosimises 126 erineva mängukombinatsiooniga ning seega on sinu võiduvõimalused suuremad.\nInternetis saad süsteemimängu mängida 5 kuni 12 põhinumbriga ja 1 kuni 10 lisanumbriga. Süsteemimängu mängimiseks vali Eurojackpoti mängulehel “Süsteemimäng" ning otsusta, mitme põhi- ja lisanumbriga soovid mängida. Seejärel märgi mänguväljal valitud hulk numbreid või kasuta numbrite valikuks “pliks-plaks” meetodit.\nLototerminalist ostes märgi mängulipiku väljal A soovitud numbrid ja lahtris „SÜSTEEMIMÄNG“ tähista ristiga soovitud põhinumbrite arv: 5,6,7,8 või 9 ja lisanumbrite arv: 2 või 3. Kui sa ei soovi ise numbreid valida, tee mängulipikul märge „PLIKS-PLAKS“ lahtrisse või küsi lotomüüjalt PLIKS-PLAKS piletit.\nEUROJACKPOT on Euroopa ühine arvloterii, mille korraldaja Eestis on AS Eesti Loto. Loteriis osalevad Eesti, Soome, Norra, Rootsi, Taani, Island, Holland, Saksamaa, Itaalia, Hispaania, Sloveenia, Horvaatia, Läti, Leedu, Tšehhi, Poola, Slovakkia ja Ungari.


iRobot Roomba 965 robottolmuimeja - Saestuudio OÜ\nRobottolmuimejad> iRobot Roomba 965\niRobot Roomba 965 töötab seni, kuni töö on tehtud. Imeb tolmu ja prahti umbes 2 tundi ja kui sellest on vähe, siis käib vahepeal laadimas ning koristab seejärel lõpuni. Kasutades iRobot HOME Appi, saate Roomba sisse- ja välja lülitada ja programmeerida igast maailma otsast. Valige endale tark, lihtne ja võimas Roomba.\niRobot Roomba 965 on nutikas\niRobot Roomba 965 on lihtne kasutada\niRobot Roomba 965 on puhtus\niRobot Roomba 965 karbis on:


Suvakas - lapsemure.ee\nIsegi ei tea, miks algatasin selle teema lol\nAga igastahes ma motlesin, et inimesed voiksid jagada oma roome (mitte muresid, hoiame asja positiivsena) voi mis paeval toredat juhtus.\nJa selle loo loppu asi mida sa oppisid:)\nMinu tore asi:\nMa laksin vabaohulavastuse castingule. Ma olen TERVE ELU tahtnud tegeleda/tegelenud naitlemisega. Ja siis ma sain edasi teise vooru. See oli nii tore hetk, kui sellest teada sain. Kui see labi sai, siis ma olin endas nii hullusti pettunud, sest arvasin, et ma andsin endast liiga vahe jne. Ja uleeile ohtul (22:08 ma ei tea kas kedagi kellaaeg huvitab haha) tuli mulle kiri, et paasesin kolmandasse vooru! Ma olin nii onnelik!\nSelle tekstiga tahan ma oelda midagi vaga klišeed, aga midagi tõetruud - dreams DO come true! Ara KU-NA-GI lopeta unistamist! See ongi see asi, mis hoiab sind elus. Kui sa ei unista, siis unistused ei saa ju taituda? Igal inimesel on oma unistused, paljud isegi ei jaga neid teistega. Aga igastahes, ara lopeta unistamist!\n08 Mär 2019, 20:39\nMuidu tore positiivne jutt jah, aga unistada ma küll ei viitsi. Kui, siis juba kohe ka tegutseda. A la tahaks õppida seda või teist, reisida sinna või tänna, siis vastavalt sellele tulebki tegutseda, vastavaid samme astuda.\nNii et vist pole tõsi, et igaühel on unistused. Tundub, et mul pole .\nKes üles et ma tööl orjan. Ei kavatsegi.\nTean mitmeid rikkureid, kes pole veel 30, aga omavad vara miljonites, siiski peavad ettevõtete juhtimisega tegelema, kus vajalik pidev kontroll, ringi liikumine, igapäevane probleemidega tegelemine. Kui oled ikka juhatuse liige kümnes ettevõttes, siis pead ka nende raamatupidamisega kursis olema, kui just mingihetk pankrotis või vanglas ei taha lõpetada.\nPole kunagi nii suurt palka saanud. Must be smart.\n09 Mär 2019, 02:56\n#8 Postitas MeyerSmile\nNii, ma motlesin, et ei hakata raakima palkadest ja et ei vaieldaks, kirjutage lihtsalt midagi toredat.\nJa kui sa ei unista, siis sul ei ole ju millegi poole puuelda\n09 Mär 2019, 08:27\nKui oled midagi endale eesmärgiks võtnud ja sul on motivatsiooni sellega tegeleda, siis see eesmärk täitub peagi.\nNäiteks mu eesmärk oli kahe nädala pärast jalapressil suruda 120 kg (7-8 kordust×5-6 ringi), aga saavutasin selle tulemuse eile. Kui usud endasse siis sellega saavutad nii mõndagi. Rinnapressi alustasin kahe 5 kg ketastega, aga nüüd on mul kangil (jõusaalis kõige suurem olev kang) ühel pool 10.25 kg ning teisel pool ka 10.25 kg. Kunagi, vast 4 aastat tagasi tegin ikka veel 20 kätekõverdust (täitsa piinlik tulemus tagasivaadates ). Ma siis otsustasin end käsile võtta ja hakkasin iga päev kätekõverdusi tegema ja nüüd ma teen neid klassikalisi kätekõverdusi järjest 65 kordust, mis ikka mitmeid kordi parem kui see hädine 20\nKui sa koolis käies mõtled, et ah nagunii saan sellee töö kahe/ma ei oska ju üldse seda, siis sa saadki tõenäoliselt kõveriku hinde. Kõik on su mõtlemises kinni. Kui mõtled oma tulemuse suhtes positiivsemalt, siis alateadlikult pingutad ka rohkem.\nkas just orjamiseks saab nimetada töötegemist, kui tegeled tööga, mida armastad.\njah, maximas piiksutada vast on jah orjamine, aga kas nt näitlejad (nagu teemaalgataja ütles) orjavad või teevad südamega tööd? õpetajad? psühholoogid? arstid? teadlased? kirjanikud? lauljad? sellised moodsad tegelased nagu youtuberid (kes in fact teevad tööd ja saavad vastavat palka)? the list goes on and on\nniisama oma rahahunniku otsas elu maha magada ka igav\nesimesed paar aastat võibolla huvitav, et oo käid reisid ja elu lust, aga tüütab ära. tegevust oleks vaja.\n09 Mär 2019, 14:55\nKeegi ei ütle, et sa pead magama. Point ongi selles, et sa teed seda mida sa tahad....\nMa näiteks tahan lilli kasvatada. Aga see ei tooks mulle raha sisse, pean töötama.\nKui mul oleks raha. Ma teeks seda mida tahaks, südamega.\nTööl käijakse eelkõike, et teenida raha ja elus püsida. Haritakse end et saada paremat töökohta ja paremat palka.\nKui vaadata arenenumaid maid, pensionipõlve nautijad sõidavad oma kodu-aytodega ringi.\nteiste kohta ei tea rääkida, aga ma küll lähen edasi õppima ainet, mis huvitab ja saan tulevikus teha tööd, mis huvitab ja mida ma ei vahetaks muu vastu\npigem töötaks kohal, mida armastan ja väiksema raha eest\nkui kohal, mida vihkan, aga palk on kõrgem\nkuni see väiksem raha tähendab seda, et ma suudan siiski ära elada, mitte ei virele vaesuses\n#18 Postitas Kraatee\noleneb, kas elab üksi, lapsega, kas jagab kellegagi kulusid, kas elab tallinnas või pärnus või rakveres jms\nenda ja ainult enda jaoks elaksin vast 1200-1300 netoga ära päris kenasti, saaks süüa muud peale külmutatud friikate ja makaronide ning jääks kõrvalisteks asjadeks ka\n09 Mär 2019, 22:52\n#20 Postitas hermit\nSa saad teha mida sa soovid, ilma, et sa peaksid olema rikas. Rikkaks olemine võib ju hea olla, aga inimene võib ka hästi elada nii, et ta EI ole rikas. Rikas olemine on pigem nuhtlus.\nSa saad teha mida sa soovid, ilma, et sa peaksid olema rikas.\nTõsiselt või? Ma käisin itaalias 3n, mul läks ca 2k euri ja seda miinimumiga elades.\nMa näiteks ei saa reisida terve elu,olles vaene?.\nRikas olemine on pigem nuhtlus.\nKui oled rumal ja ei oska rahadega ümberkäija ning ei oska elada siis vast küll.\n#22 Postitas Noormees999\nMinul on olnud 2 unistust ja olen need realiseerinud.\nEsimene unistus oli oma kodu, korter. Ostsin selle aasta tagasi. Aga korteri iga ruum vajas remonti. Sealt tekkis vaimusilma ette teine unistus sellest, kuidas need räpakad neli seina, lagi ja põrand uue ilme saavad.\nAasta aega olen kõvasti raha kogunud. Eelmiseks jaanipäevaks sai korda elutuba. Ning nüüd on remondis korraga magamistuba, köök ja koridor.


K. I. - Juhatuse liikme ülevaade @ Inforegister.ee\nKonrad I. tegutseb aktiivselt 1-s ettevõttes, mis tegid 2021 aasta I kvartalis kokku käivet 10 544 €.\nHOCTUM OÜ: Sünnilugu 08.05.2021\nTallinna linna kandis toimetav ettevõte, HOCTUM OÜ sündis 7 kuud tagasi. Eesti ettevõtete keskmine eluiga on 6 aastat, HOCTUM OÜ peab selleni jõudmiseks veel 6 aastat aktiivselt tegutsema. Selle firma panid püsti K. K. , K. I. ja R. J. . HOCTUM OÜ juhtimist jagasid ja juhatuse liikmeteks asusid tol hetkel parimas nooruses 26...\nHOCTUM OÜ: Tegevuslugu 29.04.2021\nHOCTUM OÜ alustas peaaegu 7 kuud tagasi, mil juhatuse liikmed, K. K. , K. I. ja R. J. , seda juhtima hakkasid. K. K. selleks ajaks ettevõtluskogemus puudus, K. I. kogemus puudus ja R. J.l 3 aastat. HOCTUM OÜ valdkond on inseneritegevused ning nendega seotud tehniline nõustamine. Samas valdkonnas...\nKonrad I. tegutseb aktiivselt 1-s ettevõttes.\n2021 aasta I kvartalis kuulus meeskonda 4 töötajat, kellele maksti keskmist töötasu hinnanguliselt 260 € kuus.\nEttevõtted deklareerisid - riiklikult tasutud maksud 2 410 €, tööjõumaksud 994 € ja maksustatav käive 10 544 €.\nHOCTUM OÜ Juhatuse liige 70 punkti


Nikotiinisõltuvuse määramise epidemioloogilised ja geneetilised võimalused: Eesti arstide suitsetamisuuring 2014 - Rahvatervishoiu raamatukogu\nNikotiinisõltuvuse määramise epidemioloogilised ja geneetilised võimalused: Eesti arstide suitsetamisuuring 2014\nsuitsetamine, arstid, nikotiinisõltuvus\nParik2016.pdf 941.8 kB Adobe PDF\nKäesolevas magistritöös uuriti epidemioloogilises osas nikotiinisõltuvust Fagerströmi testi põhiselt ning geneetilises osas suitsetamise ja geenide vahelise seoste analüüsimiseks isevõetud põse-kaapeproovide tagasisaatmist ja DNA sisaldust nendes Eesti arstide 2014. aasta suitsetamis-uuringu andmetel. Töö eesmärgid olid (1) kirjeldada arstide suitsetamise levimust ja nikotiinisõl-tuvust, (2) analüüsida nikotiinisõltuvuse seoseid sotsiaaldemograafiliste ja suitsetamis-käitumuslike teguritega, (3) kirjeldada põsekaapeproovide tagasisaatmist ja DNA sisaldust neis ning (4) analüüsida põsekaapeproovide tagasisaatmist ja proovide DNA sisaldust sotsiaaldemog-raafiliste tegurite, suitsetamise staatuse ja nikotiinisõltuvuse järgi.\nArstide 2014. aasta suitsetamisuuringus osalesid kõik töötavad arstid Eesti Tervishoiu-töötajate registri põhiselt, kes olid ankeedis vastanud suitsetamise staatuse küsimustele (kokku 2892, mehi 528 ja naisi 2364). Suitsetamist määrati neljaastmelisel skaalal: igapäevasuitsetajad, juhusuitsetajad, endised suitsetajad ja mitte kunagi suitsetanud. Nikotiinisõltuvuse tugevust mää-rati igapäevasuitsetajate hulgas Fagerströmi testi abil neljaastmelise skooriga (väike, mõõdukas, suur ja väga suur). Sotsiaaldemograafilistest teguritest uuriti sugu, vanuserühma, rahvust, elukoh-ta ja perekonnaseisu. Suitsetamiskäitumuslikest teguritest uuriti suitsetamise alustamise vanust, suitsetamisest loobumise soovi, suitsetamisest loobumise katsete arvu, tööl suitsetamise kohta ja seltskonda. Geneetilises osas hinnati DNA sisaldust tagasisaadetud põsekaapeproovides. Rakku-dest DNA eraldamise järel rakendati kordistamiseks PCR meetodit ß-globiin praimeritega ning sisaldust hinnati geelelektroforeesi meetodil. Andmeanalüüsis kasutati rühmadevaheliste erine-vuste väljaselgitamiseks Fisheri testi. Seoste hindamiseks (1) nikotiinisõltuvuse ning sotsiaal-demograafiliste ja suitsetamiskäitumuslike tegurite vahel ja (2) põsekaapeproovide tagasisaatmise ning suitsetamise staatuse vahel kasutati logistilist regressioonanalüüsi.\nIgapäevaselt suitsetas 12,1% mees- ja 4,9% naisarstidest. Igapäevasuitsetajatest 74%-l esines väike kuni mõõdukas nikotiinisõltuvus. Arstide keskmine nikotiinisõltuvuse skoor oli 4,6 (95% CI 4,4-4,9). Ei leitud seoseid nikotiinisõltuvuse tugevuse ning sotsiaaldemograafiliste ja suitse-tamiskäitumuslike tegurite vahel. Vaid iga aasta võrra hiljem suitsetamise alustamine vähendas suure nikotiinisõltuvuse tekkimise šanssi naistel (OR=0,74; 95% CI 0,57-0,94).\nPõsekaaperoovi tagasisaatnud arstid ei erinenud proovi mittetagastanutest sotsiaal-demograafiliste tegurite ega nikotiinisõltuvuse poolest. Võrreldes nendega, kes ei olnud kunagi suitsetanud, tagastasid igapäeva- ja endised suitsetajad proove oluliselt rohkem (vastavalt OR=5,66; 95% CI 1,78-17,99 ja OR=2,13; 95% CI 1,38-3,28). DNAd sisaldas 69,0% põsekaa-peproovidest. Arstid, kelle põsekaapeproovides esines DNA, ei erinenud sotsiaaldemograafiliste tegurite, suitsetamise staatuse ega nikotiinisõltuvuse poolest neist arstidest, kelle proovides DNAd ei leitud.\nKokkuvõttes on Eesti igapäevasuitsetavatest arstidest neljandik suure või väga suure nikotii-nisõltuvusega. Isevõetud põsekaapeproovidest kaks kolmandikku sisaldas DNAd. Antud töö tulemuste põhjal tuleb nikotiinisõltuvuse ja geneetiliste tegurite vahelisi seoseid kindlasti edasi uurida, et välja selgitada võimalused suitsetamisest loobumise individuaalseks nõustamiseks.


Tänane kuupäev 11 Aug, 2020 0:53\nFoorum: Ost & müük Teema: O:Veenõude puhastamine. Cleaning tabs\nTeema pealkiri: O:Veenõude puhastamine. Cleaning tabs\nPostitatud: 02 Sept, 2017 19:59\nOn kellegil pakkuda veekottide, veepudelite puhastamiseks tablete, al´a camelback´gi vleaning tabs.\nFoorum: Sissindus Teema: Üks kogemus Ukrainast\nTeema pealkiri: Re: Üks kogemus Ukrainast\nPostitatud: 30 Dets, 2014 13:43\nTänapäevane kogemuste jagamine UKR meestelt\nSamade faktide ees oleme ka meie.\nKõik on väsinud sellest Ukraina jamast. Cnn lehel ei ole isegi uudisnupukest enam Ukraina teemal. ja nii ongi, initsiatiiv ja huvi on segatud hoopis rohkme pistoriusega nt jne. vice news vaadates-olles kodumaalt ja netist pikka aega eemal,siis on suht konreetselt ja kronoloogiliselt vormistatud inf...\nFoorum: Üritused, sündmused, meedia Teema: Ukraina uudisteportaalide ja foorumite LINGID. Info UUENEB.\nTeema pealkiri: Re: Ukraina uudisteportaalide ja foorumite LINGID. Info UUEN\nPostitatud: 18 Mai, 2014 12:10\nVice News annab suht huvitava nurga alt ülevaateid\njube mõelda küll,mis moodi vene keelt kõneleva inimmassiga manipuleeritakse- talvepalee ja aurora avapauk ning viinavabriku vallutamine ja hommikune pohmell ja reaalsus.\nTeate,minu kogemus ja näited elist kinnitavad,et nais ajateenijad o, tunduvalt tublimad,püüdlikumad,distsiplineeritumad ja täiskasvanumad. Seega panustame julgelt naistele riikaitses. See lappike maad mis meie kodumaaks on vajab kaitsmist kõigi oma poegade ja tütarde poolt. Ja kes tulevased palsevan...\nKüll on ikka ütlemata hää kaks korda aastas istuda kodus teleka ees ja nautida paaradi ülekannet. Ilus ilm ja ilus Pärnu linn tänase tähtpäeva puhul. mis puutub hr. Tali kommentaaridesse,siis hes et meil on nii vähe tehnikat ja relvastust,kui see pilt kirjum oleks,siis.....mõelge ise. Natuke meenuab...


Rahvuslane: MATTI ILVES: VALIMISJAOSKONNAD KAUBANDUSKESKUSTES\nERR Uudised kirjutab: "Oktoobris toimuvatel kohalikel valimistel saab Tallinnas esmakordselt hääletada ka suurtes kaubanduskeskustes. Keskerakond ja Reformierakond kinnitasid, et keskuste sees valimiste ajal nende parteide esindajad inimesi agiteerima ei hakka."\nTeatavasti on 2007. aastast kaubaduskeskustesse valimisjaoskondi loodud Tartus ja nüüd lihtsalt rakendatakse seda positiivset kogemust Tallinnas, võib-olla ka veel mõnes suuremas linnas. Kartellierakonnad on tõsiselt hirmul, et rahva valimisaktiivsus võib jääda väga väikeseks ja nende mandaat kujuneda seeläbi üpris nõrgukeseks.\nUuringute tulemused näitavad, et 40% rahvast ei oma eelistust ühegi erakonna puhul ja kui nad üldse valima lähevad, siis võivad eelistada mitte riigikogus esindatud "valesid" erakondi või valimisliite.\nKohalike valimiste puhul on valijate osavõtt niigi nadi, langdedes juba 1999. aastal 49,8 %-ni ja nüüd kõigub 50 protsendi ligidal. Kord veidi rohkem, kord vähem. Riigikogu valimiste on osavõtt umbes kümmekond protsenti kõrgem. Eriti piinlik peaks aga olema see, kui ka parlamendi valimistel jääb hääletanute arv alla poole, see näitaks kõige otsesemalt poliitika võõrandumist rahvast. Kartellipoliitikutel oleks see vaid veidi ebamugav, aga midagi eriti ei juhtuks. Pole meil ju nõuet, et valimised on kehtivad vaid siis, kui valimas on käinud üle poole valimisõiguslikest kodanikest.\nÜha enam hakkavad valimised sarnanema nõukogudeaegsetega, kus valimisjaoskondades jagati defitsiitset kaupa ja korraldati tasuta kontserte. Defitsiiti nüüd enam ei ole, aga kes keelab poliitikute survel korraldada kaubanduskeskustes just valimiste ajal mõni suurem allahindlus? Võib lisaks ka korraldada kontserte, selline tegevus on täiseti võimalik.\nSamuti on ostukeskuste ees kõige parem teha valimisreklaami kartellierakondade telkides ja mõjutada keskuste külastajaid; kuna meil on valimisreklaam keelatud vaid valimispäeval, siis saab seal tülitada ka eelhääletusest osavõtjaid (keda on viimasel ajal järjest rohkem) ja osta nende hääl valimisnänniga. Mitmesugust nänni valmistavad aga riigi, ehk meie raha toel nuumatud erakonnad päris suurel arvul.\nPostitaja: Matti Ilves kell 12:42


WRC-tiitliheitlus: ilmaportaalid ei ennusta head - WRC - Autoralli MM 2020 - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nTumedad pilved ähvardavad Thierry Neuville'i tiitlijahti väärata. Ja ka Ott Tänakule kaikaid kodaratesse loopida.\nKui Austraalia ralli reedene võistluspäev möödub kuivalt, on Thierry Neuville’il Sebastien Ogier ees selge eelis. Kui sajab vihma, on seis vastupidine. Ja pigem Austraalias sajab.\nReedene rallipäev algab Austraalias kohaliku aja järgi 8.03. Kas esimesena startiv Sebastien Ogier peab hakkama teistele MM-sarja kõige libedamat kruusa puhastama, või saab ta ainsana sõita mudavabal teel? Ilmaportaalide ennustused on reede hommikuks Coffs Harbouri võistluskeskusesse igatahes sellised:\nYr.no: vahelduv pilvisus, 20-23 kraadi, hoovihma võimalus kella 11-st\nAccuweather.com: vahelduv pilvisus, 19-23 kraadi, äikese võimalus kella 10-st\nBBC: vihmasadu lõppeb kell 8, edasi vahelduv pilvisus ja 21-23 kraadi\nWeather.com: vahelduv pilvisus, hoovihma võimalus kella 12-st\nÜldine meelsus näib seega olevat, et vähemat esimese kiiruskatse stardiajaks vihma ei saja. Seega edu Neuville’il (ja ka Ott Tänakul)?\nKahjuks mitte. Probleemiks on neljapäevane öö vastu reedet. Yr.no lubab lihtsalt paduvihma, weather.com ja BBC äikest, millele järgnevad sajuhood kuni kella neljani välja. Kõige positiivsem (Tänaku seisukohalt) on Accuweatheri prognoos, mis väidab, et äikesevihm lõppeb kell kolm hommikul, mis jätaks kruusateedele viis tundi kuivamisaega.\nÄra need selle ajaga ilmselt kuivada ei jõua. Ogier' rivaalide plussiks on õhutemperatuur mõistlikult soe ehk mingi niiskus võiks teedelt ära aurustuda. Päike tõuseb võistluskeskuses homme 5.43, aga katsed on metsa vahel, kuhu see eriti ei paistaks, ja pealegi on vahelduva pilvisuse prognoosides märgitud, et pigem on taevas pilvine. Kahte ja poolt tundi päikese poolt teede kuivatamist seega ilmselt ei tule.\nMilline on kogu kokkuvõte? Nagu ikka ilma ennustades, ei saa milleski kindel olla, aga praegu tundub parem olla Ogier' kingades.\nAustraalia riiklik ilmateenistus tundide kaupa ilmaprognoose ei jaga, aga nende ennustuse kohaselt on reedel vihma oodata 50-protsendilise tõenäosusega ja pühapäeval 70-protsendilise tõenäosusega. Laupäeval sajab peaaegu kindlasti (90%), aga võib-olla läheb suisa tormiks kätte ning maha tuleb kuni 15 millimeetri jagu sademeid.


Ise tehtud. Hästi tehtud.: Tatra-bataadiburgerid\nMiks tatart tasuks süüa? Tatras sisalduv taimne valk on rikas oluliste aminohapete poolest ning tatras on kõrge on asendamatu aminohappe lüsiini sisaldus. Tatrajahu valk sarnaneb oma omadustelt väga nisujahu gluteenile ning on seepärast üheks enam soovitatavakse toiduaineks tsöliaakiahaigete gluteenivabades dieetides. Võrreldes riisi ja hirsiga on tatras rohkem asendamatuid aminohappeid ehk siis tatras on olemas kõik inimesele vajalikud kaheksa aminohapet.. Tatras on kõrge kaaliumi, magneesiumi, fosfori, raua ja tsingi sisaldus. Lisaks sisaldab tatar B-grupi vitamiine. Tatras on ka bioflavonoide ja ka oomega-3 rasvappeid. Tatral on vererõhku ja vere kolesteroolitaset alandav toime. Kõige väiksem on naatriumi ja koobalti sisaldus. Seda võiksid tähele panna soolase toiduga liialdavad eestlased. Oluline on, et tatar sisaldab 1-6% P-vitamiini - flavonoidi, mida kasutatakse külma- ja kiirituskahjustuste korral ning sarnaneb oma toimelt paljuski vitamiin C-ga.\nMina valmistasin bataadi-tatraburgerid ahjus ehk siis lisaõli kasutamata. Kes aga soovib, võib loomulikult neid ka pannil praadida. Aja jooksul olen ise hakanud sarnaseid pätsikesi just ahjus tegema - saab korraga terve plaaditäie valmis teha, täiendavat rasvainet lisama ei pea ning ei ole ka probleemi, et praadides burgerid laiali lagunevad.\nLabels: köögivili, taimetoit, tervislik


Paigaldamine veerennid kohta küünid - Tips for you - Tipsed.Com\nveerennid aitab pikendada elu oma struktuuride ja mängivad olulist rolli suunamisel veevool ajal vihma tormid.Veerennid ise on suhteliselt odav, kuid hind on tõesti ronib kui maksad on professionaalne paigaldada.Mis põhilised tööriistad ja päeva jagu vaba aega saab paigaldada vihmaveerennid kohta oma ait, mis kestab sama kaua kui üks, mis oli professionaalselt paigaldatud.\nMeede möödakogupikkus seina, kus sa oled paigaldus vihmaveetorude.Jaga kaugusel oma lauda seina kümme jalga ja ringi oma vastus kuni järgmise täisarvuni.Korruta see number veerand tolli ja kirjuta vastus alla hilisemaks.\nPick pool lauda, et soovite vesi ära joosta ja teha kaubamärgi veidi alla ka\ntusejoon.Asetage partner teises otsas laut seina.Kinnita string tase üle nööri ja käivitage see ühest otsast laudast teised.\nHoidke stringi lõpp märgil sa tegid ja on oma partneriks hoidke oma lõpu kohas, mis loeb tasandil.Kas tema märgi asukoha.Mõõda sealt alla summa võrra olete kirjutanud alla.Tee uus märk seal ja kustutada kõigepealt.\nRun kriidiga joon kaubamärgi ühel pool lauda, et kaubamärgi teised ning suruge liini.See on teie vihmaveerennid juhend.\nLahuta pikkus on vihmaveerennid alates seina pikkus kuni teil on jäänud mitmed vähem renn.Lõika oma lõpliku vihmaveerennid selle pikkus ja press otsatükkidega lõpuks see, et ei kavatse olla seotud muu vihmaveetorude.\nInstalli kruvimiseks sulgudes viie tolli mõlemas otsas vihmaveetorude.Paigaldage sulgudes kogu vihmaveetorude hoolitsedes, et ei ole rohkem kui 24 tolli tahes kahe sulgudes.\nAbiga partner hoidke iga vihmaveetorude kuni ülemise äärega kooskõlas oma suunis.Puuri kruvi galdustugedel pool lauda, lukustades vihmaveetorude paigas.\nHoia viimase vihmaveerennid vastu seina ja keegi teine hoidke downspout nii, et see on põhjapuute vihmaveerennid.Märgista piki kaks downspout servad põhjas vihmaveerennid.\nTehke downspout pesa kahe kaubamärgi vahelise tegite põhjas viimase vihmaveerennid.Trace ümber pesa ja lõigatakse see läbi mosaiigi.Faili töötlemata servad lõigatud.\nPane triivima ümber alaosa ääriku külge ja pange pistik sisse vihmaveerennid ülevalt alla.Keerake pesa sisse renni.Installi viimane vihmaveerennid ja press õmbluse tükki üle kõik õmblused vahel vihmaveetorude.Täida paksu rant hermeetiku üle õmblused sees küveti.\nKinnita alumiiniumist rihmad mööda seina, kus downspout läheb ühendatud.Määra downspout paigas ja murrab rihmad ümber.Keerake rihmad ees downspout täita oma vihmaveerennid paigaldus.\nKandke kaitseprille ja kindaid tegutsevad tikksaag.\nKuidas teha oma pealkiri Banner


Hotellid Georgetown | Hotels.com\nOtsing hotellid Georgetown\nValitud sihtkoht: Georgetown. Millal vajad majutust?\nVaata kaardilt hotelle Georgetown\nSuure tõenäosusega võib sellest saada sinu lemmikpuhkusepaik. Külastajad leiavad siit mõndagi, mida vaadata. Populaarsete vaatamisväärsuste hulka kuuluvad AA MacDonald Memorial Gardensi park ja King's Playhouse'i teater. Ära unusta külastamast paiku nagu Roma at Three Riversi ajaloomälestis ja Dundaraave'i golfirada.\nMajutusvõimalused, mida Georgetown pakub\nÜkskõik kas reisite töö asjus või puhkama, Georgetown on täis hotelle igale maitsele. Georgetown pakub majutusvõimalusi hinnasoodustusega kuni 25%. Soodsad hotellitoad on saadaval hinnaga alates 79 EUR/öö. Allpool näete, kui palju millise tärnide arvuga hotelle Georgetown ja selle lähipiirkond pakub.\n• 7 4 tärni hotelli alates 86 EUR öö\n• 4 3 tärni hotelli alates 79 EUR öö\nGeorgetown – kuidas sinna kohale jõuda?\nLähim lennujaam on Charlottetown, Prints Edwardi saar (YYG), mis asub 47,1 km linnast eemal.\nGeorgetown – kohalikud huviväärsused\n• AA MacDonald Memorial Gardensi park\n• King's Playhouse'i teater\nGeorgetown – millal on parim aeg reisimiseks?\nJaanuar-märts: päev 3°C, öö -10°C\nAprill-juuni: päev 20°C, öö -3°C


Re: Lääne-Eesti raadioamatööride kokkutulek 2019\nKuido, tee väike kokkuvõte ka toimunust. Seekord sai 2m sidet meestega, kes sinnapoole autodega sõitsid. Ise kahjuks kohale tulla ei saanud. Seekord siis 24'dal augustil. Kohale võib tulla 23'da õhtupoole, enne pühapäeva välja ei peksta Kes on minu juures käinud, neile koht/tee tuttav. KO18UO Hiljem...\n18 Juul 2019, 17:48\nTeema: Ostan mereside VHF antenni 156MHz\nOstan mereside VHF antenni 156MHz\nOstan mereside antenni (156-162 MHz).\nVaja paigaldada plastkerega kaatri külge.\nKaabli pikkus 4meetrit. Hea, kui antenn oleks "remonditav"=lahti võetav.\n23 Mär 2019, 10:19\n... Export MS Word: siit võid teha mis iganes formaadis faili mis meeldib.[/quote] **************** Hea oliks see HF välipäeva ja selle logide teema uuesti üles võtta. Ja miks mitte ka välipäeva plaane pidada ka vajaliku “riistvara” osa. Nii Transiiver, toiteseadmed(aku, generaator, päekese paneelid...\n29 Jaan 2019, 21:44\nTeema: UA3AO tasuta raamat CW võtmetest\nRe: UA3AO tasuta raamat CW võtmetest\nHunt kirjutas: http://www.rkk-museum.ru/collections/pa ... O_2013.pdf\nTänud linki eest. See 121 lehekülge *.pdf faili on päris asjalik materjal.\nTasub kusagile veel alla laadida, lugemiseks.\n31 Dets 2016, 19:02\nES2MA kirjutas: http://radio.garden/\nTäitsa põnev on surfata mööda maakera ja kuulata.\nKahjuks ilmselt ainult 88-108 MHz\nKust selle skaneeritava sageduse välja loeks, pean silmas ka AM BC jaamu?\n08 Sept 2015, 19:52\nTeema: GU81 kõrgepinge trahvo\nRe: GU81 kõrgepinge trahvo\nTere. Sain ES1QV käest kõrgepinge trahvo, mida kasutati GU81 madalsageduse (translatsiooni) võimendis. Kas kellegil on selle trahvo kohta andmeid, mis pinged, missugused väljavõtted jne? Igasugune info teretulnud. Veiko, pane pilt ja mõõdud trafost. Arvan, et anoodmähised on sellised kettad ja järj...\n29 Apr 2015, 00:31\nettekande salvestuse link oleks huvitav.\nVaataks, kuulaks es1ao antennide juttu.\n12 Mär 2015, 23:25\nTeema: ES4RAO rännak loodusesse II 14.03.2015\nRe: ES4RAO rännak loodusesse II 14.03.2015\nRao, pane pilte ka üles. Mh., huvitav selle kaardi järgi on seal 2km põhjapool üks mv punker. 8) Kui läbi käid, tee sellest ka paar pilti. :arrow: Teine kord teatage üks päev varem. Olen kindel, et paljud "magasid" selle hetke maha. 14.03.2015 kell 13:00 olen alles eetris - st veel on aega :!: :idea:\n28 Dets 2014, 13:39\nTeema: Stabiilne võnkering\nRe: Stabiilne võnkering\nVot see on küll asjalik lahendus Tundub, et Norrakad on selle jaama ka uuesti käima ajanud :-) ________________________________________________________________________________________ Ilusat vaatamist, kuidas sakslased tegid temperatuurkontrollitud stabiilseid võnkeringe ilma mingi kvartsita. http:/...\n31 Okt 2014, 01:43\nTeema: offline tarkvara Android tahvlitele\noffline tarkvara Android tahvlitele\nTeema siis selles, et Android tahvlid on nüüdseks päris levinud ja offline toimiva tarkvaraga on ikka parasjagu probleeme. Kõige huvitavam on see, et keset kasutamist mõni programm(äpp) tahaks nagu internetti minna, kuigi modemid on välja lülitatud (WiFi, Bluetooth jne.) ning seadmel pole tegelikult...\n22 Okt 2014, 19:28\nTeema: O: telefoni aparaadi TA-57\nO: telefoni aparaadi TA-57\nOstan telefoni TA-57 p.s. 1. vaatasin, et on kaks varianti. Ühel vajutab toru alla kaks, teisel ühe nupp lüliti. Millest selline vahe võis olla. Skeemist seda kahjuks välja ei lugenud. Seal on toru küljes kaks NO lülitit ja korpuses kaks ümberlülivat ning lisaks üks sulguv NO ja teine avanev NC lüli...\n05 Sept 2014, 17:35\nTeema: O: ostan helitugevus pote СП-1, СП-3\nO: ostan helitugevus pote СП-1, СП-3\nOstan helitugevus poteka 470k ... 2,2 M oomi. B ehk logaritmiline ja hea oleks kui 2 heli kompenseerimise kõrva ka küljes oleks. Antud potekas läheb vana 60-ndate lampraadio taastamiseks käiku. Võib olla ka lülitiga variant. Lisan siia ka paar pilti. See СП3-30в sobiks eriti hästi, kui oleks 470k BB...\n17 Aug 2014, 01:46\nTeema: Grundig Type 3265\nTere Mati, suur tänu lampide analoogide eest. Varsti jõuan ka selle teemani. Praegu aga infot niipalju, et leidsin paar viga. Maha on põlenud anoodtakisti, mis asub kahe el.lüüdi vahel. Sildalaldi ja lõpulampide ELL80 varivõre vahel. Skeemilt ei loe välja takistust. Teine viga on mehaaniline. Nimelt...\nOstsin sellise, vana lampraadio, Grundig Type 3265. Valmistaud 1961.a. (Made in W-Germany) Saksa inseneri Max Grundig (7 May 1908 – 8 December 1989) firmas Grundig AG Plaanin selle nüüd ka tööle saada. Sees on tal 6 raadiolampi: ECC85; ULL blokk, kaksiktriood ECH81; heterodüün+segusti, triood-heptoo...\n17 Juul 2014, 03:44\nTeema: O: raadiolampe\nOstan raadiolampe 6П14П, 6К4П ja 6И1П\nPlaanin Läti, RRR tehase radioola Latvija, kenasti töökorda saada.


Apple'i arvuti ja tavalise arvuti ristand: mis on Hackintosh ja mida sellega teha saab? - Geenius\nApple’i arvuti ja tavalise arvuti ristand: mis on Hackintosh ja mida sellega teha saab?\n16.05.2017 kell 15:04\nApple Mac ja macOS on tuntud oma stabiilsuse poolest. See on saavutatud eelkõige suurepärase koostöö tulemusel riistvara ja tarkvara vahel. Apple saavutab selle, kuna vaid nemad toodavad Mace ning ka macOS operatsioonisüsteemi. Kuid nagu inimeste puhul ikka, ei taheta jätta asju nii nagu nad on ning paljud inimesed on macOSi paigaldanud ka seadmetesse, mis pole valmistatud Apple’i poolt, luues seega Hackintoshi.\nKas see on lubatud?\nEi ole. Apple’i kasutustingimused ei luba macOS operatsioonisüsteemi paigaldada ühelegi teisele seadmele, kui Apple’i poolt toodetud Macidele. See tähendab, et Apple ei paku mitte mingisugust tuge teistesse seadmetesse installeeritud tarkvarale, samuti on neil õigus olukorra avastamisel kasutaja iCloudi konto täielikult sulgeda ja blokeerida.\nMis riistvara vaja läheb?\nSelleks, et macOS töötaks, on vaja riistvara, mis sellega koos toimib. Selgub aga, et sellise riistvara leidmine võib osutuda keeruliseks. Eksisteerib erinevaid portaale, kust saab informatsiooni riistvara kokkusobivuse ja stabiilsuse kohta. See on hea moodus kontrollimaks, kas loodav Hackintoshi arvuti on sobiv jooksutama macOS operatsioonisüsteemi. Samuti on võimalik siit leida mitmeid arvutite konfiguratsioone, mille järgi sobiv süsteem kokku panna.\nKuidas tarkvara töötab?\nSelleks, et enda ehitatud arvuti jaoks macOS saada, tuleb omada ligipääsu mõnele Macile, millega laadida alla operatsioonisüsteemi paigaldamiseks vajalik fail. Lisaks on vaja ka USB-mälupulka või DVD plaati, millelt operatsioonisüsteemi paigaldada.\nMe ei hakka siinkohal ära tooma täpseid juhiseid Hackintoshi loomiseks – ülaltoodud kommuuni lingilt võib ka selle leida.\nHackintoshi loomine on keerukam kui lihtsalt macOSi paigaldamine – erinevad seadmed nõuavad draivereid ning tuge operatsioonisüsteemi poolt. Selle juures võib appi tulla tarkvara nimega Unibeast, mis peale operatsioonisüsteemi paigaldust püüab saavutada kõigi seadmete koostöö. Võib juba ette öelda, et tõenäoliselt see ideaalselt ei õnnestu, seega tuleb sul kaevuda süsteemifailidesse, et probleem tuvastada. Siin tuleb taas appi portaal Tonymacx86, mille foorumitest võib leida lahenduse oma murele, sest arvatavasti on teistel Hackintoshi loojatel olnud sarnaseid muresid.\nKui stabiilne see kõik siis ikkagi on?\nGeeniuse lugeja Marko kasutab Hackintoshi igapäevaselt, ka töö tegemiseks. Lisaks on ta ostnud ka võimsama graafikaardi, et mänge mängida. Seega on Hackintoshi võimalik kasutada ka igapäevase töö tegemiseks ning ka meelelahutuseks.\nHästi valitud riistvaraga seade on piisavalt stabiilne, et korralikult töötada. Aeg-ajalt võib tekkida küll tõrkeid, näiteks ei saanud Marko enne välise graafikakaardi ostmist Delfis ega Postimehes videoid vaadata. Samuti on iseärasuseks see, et arvuti tuleb käivitada vaid olekus, kus sellega on ühendatud üks ekraan, peale käivitumist võib alles teise ekraani külge ühendada.\nLisaks on arvuti aegajalt veateadete näol mures vale kellaaja pärast, ehkki reaalselt on see õige. “Aga need on triviaalsed mured,” ütles Marko.\nTeda inspireeris Hackintoshi looma Githubist pärit juhend ning nüüd kasutab ta Hackintoshi igapäevaselt. Ehkki ta ise kõiki macOSi funktsioone ei vaja, on tema sõnul võimalik õigete lisaseadmete abil kasutada probleemideta pea kõiki Maci funktsioone, nagu ka Handoff ja Continuity, kus iPhone’is alustatud tegevust on võimalik macOSis jätkata.\nKaheksa aastat vana kriitiline MacOS turvaviga on Apple’il endiselt parandamata\nApple võib peagi Inteli kõrvale jätta ja kasutada Macides enda loodud protsessoreid


CHRIS HEMSWORTH JA TESSA THOMPSON TAHAVAD THORIT / VALKYRIE / KAPTEN MARVELI ARMUKOLMNURKA - FILMID\nChris Hemsworth ja Tessa Thompson tahavad Thorit / Valkyrie / Kapten Marveli armukolmnurka\nChris Hemworth ja Tessa Thompson soovivad, et Thoril ja Valkyrie'l oleks MCU-s Brie Larsoni kapten Marveliga armukolmnurk.\nKapten Marvel ei pruukinud oma kaaslastega nii palju ekraaniaega jagada Avengers: Lõppmäng nagu me kõik lootsime, kuid see pole takistanud fänne proovimast teda paari teise Avengeriga paaritada. Inimesed tahavad lihtsalt näha, et kosmilise jõuga kangelanna leiab koduse õnne ja seni on tema ideaalse partneri parim valik Valkyrie, kuigi mõned saadavad teda ka koos Thoriga. Aga miks sundida teda valima? Miks tal ei võiks olla mõlemat?\nChris Hemsworth ja Tessa Thompson on hääletanud MCrie armukolmnurga poolt Brie Larsoni Carol Danvers ja nende Asgardian Avengers. MTV-ga rääkides küsiti paarilt, milline oleks nende sõbra Marveli filmi spinoff ja Thompson hüppas rom-coni ideele.\ncall of duty must ops 1 zombies\nRom-com. Nagu me mõlemad prooviksime üksteise armuelu parandada. Thompson lisas seejärel: kõik teavad, kellega ma käin.\nHemsworth küsib seejärel, kellega te kohtute, pannes Thompsoni vastama: te ei tea?\nNoh, ma olen kuulnud kuulujutte, ütles Hemsworth, paljastades, et ta on Twitteriga kursis. Olen kuulnud üksikuid, kuidas nad seda nimetavad? Saatmine.\nSaatmine, kordas Thompson. Mulle saadetakse kaasa ... Hemsworth lõpetas siis lause tema jaoks: kapten Marvel.\nKa Hemsworth sai veidi armukade, selgitades: ma arvasin, et Thorit saadetakse. Thompson võttis siis kokku kontseptsiooni, mis võib muuta neljanda etapi parimaks:\nKapten Marveliga? Sellepärast ma ütlen. Teeme armukolmnurga. Teeme MCU, oh häda, teeme MCU nagu põnevik. Teate neid vanu, nagu 90ndad, kellega koos saab olema. See võib olla kerge. Lihtsalt rom-com umbes nagu meie kolm.\nMarvel on oma varasemates filmides proovinud erinevaid žanre - põnevusfilme, heist-filme, keskkoolidraamasid jms. Kindlasti ei saa rom-con siis kaugel olla, eks?\nLase Hemsworthil, Thompsonil ja Larsonil selles kaasa mängida ja sul on pangas miljard dollarit, töö tehtud. Kindlasti oleks see ka huvitav loominguline suund Thor 4 või Kapten Marvel 2 aastal, see on kindel.\nkas John Carterile tuleb järg\nhalloween suri Michael Myers\nBatman Arkhami aasta rüütlimängu väljaandmise kuupäev\nnaljamees uues Batmani filmis\nreedel, 13. mänguvärskendus


Ehitusinfo :: Ehitusest kõik ja enamgi! | Juuli 2007 | Ehitusfirma kaebas Viljandi haigla peale riigikontrollile\nEhitusfirma kaebas Viljandi haigla peale riigikontrollile\nEhitusfirma AS Merko Tartu saatis riigikontrollile kirja, märkides, et Viljandi haigla psühhiaatriakliiniku rekonstrueerimine muutus pärast Merko Tartu väljavahetamist kohaliku ettevõtja vastu ligi kaks korda kallimaks.\nMerko Tartu juhatuse liikme Margus Kulli sõnul korraldas sihtasutus Viljandi Haigla 2005. aastal avatud pakkumismenetlusega riigihanke psühhiaatriakliiniku ravikorpuse osaliseks rekonstrueerimiseks, milles osutus edukaks AS-i Merko Tartu pakkumine hinnaga ligi 18,3 miljonit krooni.\nKuna ehitus -tööde ajal muudeti korduvalt projekti, mis ei vastanud tegelikele oludele, sõlmisid tellija ja ehitaja lisatööde teostamiseks täiendavaid kokkuleppeid, mistõttu kallines tööde kogumaksumus 19,3 miljoni kroonini.\nKui projektdokumentatsiooni veel kord muuta tuli, keeldus Viljandi haigla 2005. aasta septembris tunnistamast täiendavate tööde vajadust mahus 5,2 miljonit krooni ning ütles sama aasta novembris lepingu üles.\nSelleks ajaks oli Merko Tartu teostanud töid 17,4 miljoni krooni eest. Sellest on tellija tasunud 15,6 miljonit, ülejäänu osas käib vaidlus. Seega oleks Merko Tartu teatel tööde lõpetamiseks tulnud teha töid veel 7,1 miljoni krooni eest.\nDetsembris 2005 korraldas Viljandi haigla tööde lõpuleviimiseks väljakuulutamiseta läbirääkimistega pakkumismenetluse, millele Merko Tartut ei kutsutud ja milles tehti suunatud riigihange kolmele valitud pakkujale: AS VMT Ehitus, OÜ Leviehitus ja AS Palmeron.\nAinsana esitas sisulise ja nõuetele vastava pakkumise AS VMT Ehitus, kelle pakkumise hinnaks kujunes 14,7 miljonit krooni.\nMerko Tartu kinnitusel oleks temal kulunud ravikorpuse valmisehitamiseks 7,6 miljonit krooni, AS-iga VMT Ehitus tööde lõpetamine läks maksma aga ligi seitse miljonit krooni rohkem ehk 14,7 miljonit krooni.\n"Eeltoodust tulenevalt tõuseb küsimus SA Viljandi Haigla poolt haigla ravikorpuse rekonstrueerimistöödeks laenatud rahaliste vahendite säästlikust kasutamisest," kirjutas mai lõpus riigikontrollile AS-i Merko Tartu juhatuse liige Margus Kull.\nMerko Tartu toob kirjas esile ka asjaolu, et AS VMT Ehitus andis tööd tellijale lõplikult üle mullu 1. juunil ehk enam kui viis kuud hiljem võrreldes Merko Tartu poolt pakutuga.\nRiigikontrolli vastuse kirjutanud viienda auditiosakonna peakontrolör Jüri Kõrge nentis, et käesoleva aasta jooksul läbiviidavad auditid on kindlaks määratud riigikontrolöri käskkirjaga kinnitatud tööplaanis, kuid riigikontroll kaalub Viljandi haigla majandustegevuse auditeerimist järgmisel aastal.


Kommentaarid - Haisuprügimägi lämmatab Moskva lähedal elanikke ja mürgitab lapsi - Eesti Päevaleht\nHaisuprügimägi lämmatab Moskva lähedal elanikke ja mürgitab lapsi - kommentaare 1-10\nNii üllatav et kloaak on kloaak. Veel võite aafrikast ja aasiast teha põnevaid lugusi\nImelik pealkiri. Lapsed polegi elanikud?\nSellepärast petersonid, serksid, semjonid ja muu mudru eelistavadki venemaad Narva jõe siitpoolselt kaldalt armastada.\nHea, et Jõelähtme prügimägi ainult meeldivaid ja tervisele kasulikku gaase levitab...\nPrügiladestus on üks väheseid valdkondi, kus EL-i karmus on õigustatud; samas on veider, et EL ei suuda kogu territooriumil tagada elanike taaratagastust.\nToo nüüd oma pläma kinnituseks vähemalt üks näide mürgitatud Jõelähtme lastest... ja imelik, et sa siin juute ei süüdista!!! Mis juhtus, haigeks jäid või? :))))))\nNii rahaäda sünnitabgi lugusid,mida meie kallid lugejad peame kinnissilmi uskuma.Eest ajakirjandus.....juuu.\non see nii oluline uudis Eest meedias? kas Eestis said syndmused otsa\nMiks see sind siis huvitab, miks sa seda loed ja miks sa vingud siin iga päev? Mine parem otsi endale korralik töö, kaua sa ikka venemaad jõuad kaitsta ja puhtaks valetada. :))))))\nHaisuprügimägi? Mil viisil saab haisu prügilasse kokku vedada ja ladustada?\nHaigetele inimestele kel kuplialune soe sellised kirjatükid sobivad, Venemaa ja Venemaa, krdi ullikesed, Venemaal on vägagi meeldivaid paiku, mida külastada, vaadake, mis eesti äärealadel toimub, peldik, mis peldik või vaidleb keegi vastu?\nMida rohkem propat seda enam tekitab see minupuhul vastupidise reaktsiooni, oma probleemide pealt suunatakse see naabri aeda.\nNagu vanasõnagi, enese silmis palki ei näe, teise silmis pindu küll.\nSiiber juba sellest Venemaa laimamisest.\nPalju penssi annavad müko, et arvutit jõuad ülal pidada ja õlli libistada?\nMeist on Moskva kaugel, ei peaks muret tekitama. Kas Piiteris on olukord parem? Vaataks parem, et me oma prügi sisse ära ei upu.