PINNASEREOSTUS - LOODUS - 2021\nPõhiline - Loodus - Pinnasereostus\nSelgitame, mis on pinnase saastumine ja millised on selle põhjused ja tagajärjed. Mõned näited ja võimalikud lahendused.\nInimtegevuse ennetamine ja vastutus on õige viis.\nMis on pinnasereostus?\nKui räägime pinnase saastumisest, nagu vee ja atmosfääri puhul, siis peame silmas loodusliku kvaliteedi kadu võõrkehade olemasolu tõttu, mis muudavad selle keemilisi omadusi ja muudavad selle loodusliku (loodusliku loomastiku ja taimestiku) ja inimese (põllumajandus, aiandus jne) eluga kokkusobimatuks.\nNeed saasteained võivad olla vedelad, tahked või isegi gaasilised ning sageli vastupidiselt elu arenguks vajalikule stabiilsusele põhjustada ettearvamatuid või kontrollimatuid keemilisi reaktsioone . Mõned neist saasteainetest on tavaliselt õli, pestitsiidid ja agrokemikaalid, tööstusjäätmed või prügi, kui need pole radioaktiivsed ained ega raskmetallid, mis on inimese tööstuse ja energia töö tulemus.\nMõned pinnase saastumise levinumad sümptomid on seotud jäätmete füüsilise ja jälgitava esinemisega, eriti aga taimede (ja mõnikord ka loomade) puudumise, hävitamisega n maapõue ülemistest kihtidest või maastiku lagunemisest. Kõik need sümptomid põhjustavad tavaliselt piirkonna elanike tervise halvenemist, kui mitte väljasuremine ega loomade ränne.\nTeisest küljest levib pinnasereostus tavaliselt muudesse elementidesse, näiteks vette ja õhku, kuna vihmad pesevad pinnase, viies kõik jõgedesse, meredesse ja põhjavette saastavad saasteained. Siis muud ökosüsteemid.\nSee võib teid teenida: veereostus.\nNagu mainitud, reageerib pinnasereostus tavaliselt inimese tööstuslikust, kaubanduslikust või energeetikast põhjustatud töödeldud jäätmete, näiteks plastide, kemikaalide, toksiinide või lahustite, halvale hävitamisele . Süsivesinike ekstraheerimine (ja eriti agressiivsed meetodid, näiteks frakkimine ) on samuti oluline pinnasekahjustuste ja saastumise allikas.\nPaljudel juhtudel on nende ainete päritolu sõjalaadsed, näiteks sõjamiinid või materjal, mis hajutab igasuguseid pomme (lõhkeained, süüte-, aatomituum jne), lisaks füüsilistele kahjudele, mida löök tekitab.\nMuud võimalikud, ehkki vähemuses olevad saasteallikad, mis ei ole seotud inimjõududega, on vulkaanipursked, geoloogilised rikked, mis paljastavad raskeid aluspinnase materjale, või meteoriitide mõjud.\nPinnase saastumise tagajärjed\nPinnasereostus mõjutab selle imendumisvõimet, põhjustades üleujutusi.\nNagu me ütlesime, peab mulla saastamise peamine tagajärg olema viljakuse kaotamine ja kokkusobimatus loomade, taimede ja inimeste eluga . Saastunud pinnas jääb steriilseks ja tühjaks kogu aja jooksul, mis kulub looduse ja elementide puhastamiseks mürgistest ainetest või lagunemisest muudeks kahjututeks elementideks, ja isegi siis võtab pinnase taastamine aega.\nTeisest küljest võib saastunud pinnase vee imendumisvõime võltsida, tekitades ootamatuid üleujutusi või vastupidi, kuivanud pinnast ja püsimatut pH-taset (väga happeline või väga aluseline), mis vee olemasolul tekitab mürgiseid aineid ja surelik. Tavaliselt viib see maastike hävitamiseni.\nLahendused pinnase saastamiseks\nSõltuvalt konkreetsest juhtumist võib saastunud pinnase saastatusest vabastada, kas võimaldades mööduda, kuni vihm kahjulikke elemente lahustab, või pesta teistesse geograafilistesse piirkondadesse, või kasutades aktiivselt toksilisele mõjule reageerivaid materjale . Paljud neist on bioloogilised, näiteks mikroorganismid või taimed, mis on võimelised saasteaineid fikseerima või lagundama.\nÜldiselt on ennetamine ja vastutus inimtegevuses selle probleemi jaoks parim vahend.\nNäited pinnase saastumisest\nPärast 1986. aastal Nõukogude Tšernobõli linna tuumareaktori plahvatust levisid tuuled radioaktiivseid osakesi kogu põllul, mis kandis mürki floorale ja kõigile põllukultuuridele põllumajanduslik. Radioaktiivse pinnase kihid tuli matta tohututesse šahtidesse, et need pinnalt elust eemale viia. Ikka on elamiskõlbmatuid ja harimatuid piirkondi, näiteks Ukraina Pr piat linn.\nBrasiilia ebaseaduslikud kaevurid, nn garimpeiros, halvendavad Amazonase vihmametsade mulda, otsides müüdava kulda. Selleks kasutavad nad suuri veejoad, mis vedeldavad mulda, ja ka elavhõbeda koguseid, mis mürgitavad mulda ja vett.\nTaanis Collstropi piirkonnas olid terved pinnase segud saastunud ja muutunud kasutuks arseeni ja kroomi abil aastatel 1963–2007, kui asi parandati veepuhastusjäätmete abil.\nSelgitame, mis on loodus ja millele see sõna viitab. Lisaks inimese loodusesse sekkumise probleem. Loodus on teatud asjade ja elusolendite koos eksisteerimise viis. Mis on loodus? Loodus on selle kõige üldisemas tähenduses kõigi elusorganismide kogum, mis moodustab füüsilise universumi, mis on toimunud looduslikult, ilma inimese sekkumiseta. Kaasa\nSelgitame, mis on pinnase erosioon, kuidas see klassifitseeritakse ja millised on selle põhjused. Lisaks selle tagajärjed ja kuidas seda vältida. Pinnaseerosioon põhjustab muutusi maa pikaajalises aspektis. Mis on pinnase erosioon? Pinnase erosioon on maapinna erosioon, mis on tingitud geoloogilistest mõjudest (nt vesi või sulavoolud), klimaatilistest (näiteks vihmad või tugevad tuuled). või in\nSelgitame, millised on röövlinnud, nende klassifikatsioon, omadused ja söötmine. Lisaks tema suhe inimesega ja näited. Röövlinnud, näiteks sakerhauk, on jahiloomad. Mis on röövlinnud? Röövlinnud, keda nimetatakse ka röövlindudeks või röövlindudeks, on röövlinnud , see tähendab, et nad peavad jahti ja toituvad teistest loomadest. Sel põhjusel on se\nSelgitame teile, mis on finantsaruanded ja mis on nende aruannete funktsioonid. Lisaks mõned selle põhijooned. Finantsaruanded on kasulikud majandusüksuse haldusgrupile. Mis on finantsaruanded? Finantsaruanded on aruanded ja dokumendid, mis sisaldavad üksikisiku või üksuse majanduslikku teavet . Fina


Keskkonnaamet peab avalike raadiokanalite kuulamist jahijärelevalves seaduslikuks – Loomaveeb.ee\nAvaldatud: 17. juuni 2022\nÕiguskantsler saatis 26. mail Keskkonnaametile märgukirja, milles leidis, et Keskkonnaamet on käitunud jahimeeste kasutuses olevate avalike raadiokanalite sidet kuulates ebaseaduslikult. Kirjas nõudis õiguskantsler niisuguse praktika kohest lõpetamist ning selgitust. Õigusliku analüüsi ajaks peatas Keskkonnaamet raadiosidekanalite kasutamise, kuid eile saadetud vastuses õiguskantsleri käsitlusega ei nõustu ja pöördub selguse saamiseks prokuratuuri poole.\nKeskkonnaameti peadirektor Rainer Vakra on veendunud, et järelevalve käigus avalikke raadiosidekanaleid kasutades on Keskkonnaamet käitunud seaduslikult. „Jahinduse järelevalve eesmärk on hoida head jahikultuuri, sealhulgas tagada ohutusnõuete täitmist ning kaitsta Eesti loodusväärtuseid. Meie õiguslik analüüs näitab, et oleme seda teinud seaduslikult ning praktika muutmiseks põhjust ei ole,“ ütles Vakra.\nKeskkonnaamet selgitas eilses vastuses õiguskantslerile, et raadiosidekanaleid kuulatakse üksnes selleks, et aru saada, kas tähelepanu alla võetud piirkonnas parasjagu jaht toimub või mitte. Sama moodi on jahi toimumist võimalik tuvastada püssipauke ja hõikeid kuulatades; pinnasteedel rehvijälgi uurides või binokleid kasutades. Kõik need meetodid sisaldavad avalikus ruumis igaühele kättesaadava info kasutamist ning on osa tavapärasest järelevalvetööst.\n„Jääb arusaamatuks, kuidas saab ette heita salajase jälitustegevusena seda, kui kuulame igaühele kättesaadavaid avalikke raadiokanaleid. Seejuures raadiost kostuvate sõnumite sisu ei salvestata ega töödelda, rääkijaid ei identifitseerita ning veelgi enam – kanali kasutamiseks on olemas luba nii pädevalt riigiasutuselt kui Jahimeeste Seltsilt ning kanali kuulamine Keskkonnaameti järelevalve poolt on selle kasutajatele teada. Samadel põhjustel ei saa avaliku raadioside passiivset kuulamist käsitleda erimeetmena korrakaitseseaduse tähenduses,“ selgitas Vakra.\nÕiguskantsleri käsitlus viitas, nagu võiksid Keskkonnaameti töötajad Jahimeeste Seltsi raadiosidekanalit kasutades tegeleda jälitustegevusega või rikkuda sõnumisaladust. Keskkonnaamet sellise hinnanguga ei nõustu ja et küsimus ei jääks õhku rippuma, pöördub seisukoha saamiseks kriminaalõiguse parimate asjatundjate poole prokuratuuris.\nOma seisukoha jahimeeste raadiosidekanalite kuulamise lubatavuse kohta annab sel nädalal ka Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet.\nPõllumajandus- ja Toiduamet: algab saare-salehundlase seire


Tuleb välja, et projekt polegi millegagi vastuolus\n13:14 20.12.2017 (Uuendatud 16:04 20.12.2017)\nBalti riigid loobusid senisest vastuseisust Venemaa gaasijuhtmele "Nord Stream-2", seades ainsaks tingimuseks selle kooskõla EL õigusaktidega\nTALLINN, 20. detsember — Sputnik, Aleksei Toom. Balti riigid lahkusid üksmeelselt Vene-Saksa gaasijuhtme "Nord Stream-2" vastaste leerist. Eestil, Lätil ja Leedul ei ole enam vastuväiteid torujuhtme rajamisele, tingimusel, et see oleks kooskõlas EL õigusaktidega. Selline järeldus tuleneb 18. detsembril Tallinnas toimunud Balti riikide peaministrite kohtumise lõppdokumendist.\nEesti võib muuta oma suhtumist Nord Stream 2-sse >>\nBalti riikide peaministrite 18. detsembril Tallinnas toimunud kohtumise tulemusi kajastav dokument ei sisaldagi enam viimastel aastatel vaata et juba traditsiooniliseks saanud kategoorilisi vastuväiteid Vene gaasijuhtmeprojektile "Nord Stream-2 ". "Võtta teadmiseks, et "Nord Stream-2" projekti rakendamine peab täielikult järgima kehtivaid Euroopa Liidu õigusakte ja Energialiidu põhimõtteid," on ainuke tingimus, mis peaministrite Jüri Ratase, Māris Kučinskise ja Saulius Skvernelise allkirjastatud ühisavalduses sisaldub.\nNiivõrd-kuivõrd üldse saab nende, mitte millekski kohustavate avalduste ja memorandumite põhjal järeldada, tuleb selliselt formuleeritud hinnangut pidada Balti riikide radikaalseks seisukohamuutuseks Euroopa ühtsust lõhestava "Nord Stream-2" projekti küsimuses. Peaministrite lõppdokument ei sisalda enam ei proteste gaasijuhtme rajamise vastu, väiteid selle mittevastavuse kohta Euroopa huvidele ega ebasoovitavast sõltuvusest Venemaast.\nPole raske veenduda, et võrreldes varasemate, tavapäraselt detsembris toimuvate Balti riikide peaministrite kokkusaamiste tulemustega kandis seekordne täiesti erinevat sõnumit. Varem sisaldasid need projektile "Nord Stream-2" kategoorilisi vastuväiteid. 2015. aastal Vilniuses toimunud kohtumise (Eestis valitsuskabinetti juhtis tol ajal veel Taavi Rõivas) järgselt panid peaministrid käe alla lausele: "Märgime, et Venemaa torujuhtmeprojektid, nagu Nord Stream-2" on vastuolus EL energiapoliitika eesmärkidega gaasitarnete mitmekesistamise osas, kuna suurendavad Euroopa Liidu sõltuvust Vene gaasist."\nAasta hiljem Riias kohtunud kohtumise lõppdokumenti ilmus aga selline passaaž: "Märgime taas, et kõik uued taristuprojektid peavad vastama EL energiapoliitika eesmärkidele ja põhimõtetele, jääme endiselt seisukohale, et "Nord Stream-2" projekt on vastuolus EL energiakandjate, nende tarnijate ja transpordivõimaluste mitmekesistamise, ühe tarnija domineerimise vältimise ja energiajulgeoleku tugevdamise poliitikaga". Selle paberi allkirjastas Eesti poolt tol ajal juba värskelt peaministriks saanud Jüri Ratas.\nValik praktilisuse ja emotsioonide vahel\nBalti riikide seisukoht "Nord Stream-2" küsimuses võis, vähemalt osaliselt, muutuda sel lihtsal põhjusel, et senine vastuseis ei andnud erilisi tulemusi – lepinguid muudkui allkirjastati, torusid gaasijuhtme jaoks toodeti endise hooga, raha muudkui voolas. Piltlikult öeldes, karavan liikus järjekindlalt ja häirimatult edasi. Edasine vastuseis võiks panna Balti riigid lõppkokkuvõttes üsnagi rumalasse olukorda.\nPalju tähtsam on aga see, et Balti riikidel tuli teha strateegiline valik "Nord Stream-2" ägeda ideoloogilise vastase — Poola ja Lääne-Euroopa riikide vahel, kelle ettevõtted on Vene gaasist rahaliselt vägagi huvitatud.\nKa Eesti on Nord Streami 2 vastu >>\nRaske öelda, miks see juhtus just vahetult pärast äsjalõppenud üsnagi konfliktiderohket EL tippkohtumist, kuid võib arvata, et seal, Brüsselis, sai Balti riikidele lõplikult selgeks (või tehti neile selgeks) "tegelik jõudude vahekord", "tungiv vajadus" lõpetada "see tõmblemine" ja teha ometi kord lõplik valik Euroopa "raskekaallaste" ning Poola ja Ungariga eesotsas Ida-Euroopa riikidest koosneva "oportunistide grupi" vahel.\nSee pole mitte ainult valik Ida ja Lääne, rikaste ja vaeste vahel (kuigi sellestki oleks praktilise meelega inimestele küllalt). Valida tuleb ühelt poolt tandemi Pariis-Berliin, mis deklareerib kavatsust muuta EL "Euroopa Liitvabariigiks" või "Euroopa Ühendriikideks" ja teiselt poolt jõu, mille poliitika põhineb sõltumatusel ja natsionalismil ning takistab Liidu edasist integratsiooni.\nEi midagi isiklikku, kõigest gaasiäri\nMoskva skeptiliselt meelestatud, ent hästi informeeritud allikad kinnitavad, et Balti riikide senine idealistlik eitamispoliitika "Nord Stream-2" küsimuses on end ammendanud. Vaevalt tasub aga loota, et baltlased selles küsimuses kasvõi neutraalsusegi säilitavad. Pigem on siinsete peaministrite selline seisukoht märk vaid taktika muutmisest ja püüdest mõjutada olukorda muul viisil, kahjustades seejuures endiselt kõigi nende käsutuses olevate vahendite Venemaa huve. Euroopa Liidu kehtiva õiguse ja EL energiapoliitika vaatevinklist ei ületa "Nord Stream-2" projekt kuidagi "punast joont", arvatakse Moskvas.\nEi maksa loota, et Moskva Baltimaade pealinnades tehtud reaalsele suunamuutusele mingilgi viisil reageerib. Sealsed allikad väidavad, et baltlaste mõju gaasiprojekti arengule on marginaalne. Seega Venemaa mistahes ametlik reaktsioon Balti "meelemuutusele" mõjutaks kohe meeleolusid gaasiturul, kus võidakse arvata, et Balti riikide seisukoht "Nord Stream-2" äriprojekti suhtes Kremlile korda läheb. Ei midagi isiklikku, kõigest äri.\nvastased, ehitus, gaasijuhe, gaas, majandus, Nord Stream 2, Saksamaa, Eesti, Balti riigid, Venemaa


Individuaalne coaching disainiettevõtetele – Eesti Disainikeskus\nDisainiettevõte - tule\nCoachingut viivad läbi hinnatud strateegid juhtimises – Mart Kikas ja Marko Rillo, kes on varasemalt disainibüroode suunal edukalt koolitusi läbi viinud ning mentorlust pakkunud. Coaching võimaldab disainiettevõttel saada oma äris professionaalsemaks ja tõhusamaks, defineerida ettevõtte ärimudeli olulisemaid komponente ning suurendada müügi- ja ekspordivõimekust. Tähtaeg programmi kandideerimiseks on 5. märts 2021.\nKellele coachingu programm mõeldud on?\nCoaching on mõeldud disainiettevõtetele.\nMis kasu on coachingust disainiettevõttele?\nCoachingu käigus saavad disainiettevõtted:\n- Mõtestada ärimudeli komponente – mis aspektid disainiettevõtte äris aitavad süsteemselt tegutseda;\n- Analüüsida tegevusi, mis on disainiettevõtte tegevuses kõige tulutoovamad;\n- Hinnata oma kompetentse - milliseid aspekte saab tugevdada või milliste osas tuleks otsida endale abilisi;\n- Kaardistada võimalusi tulude suurendamiseks läbi müügi laiendamise ja eksporditegevuse suurendamise;\n- Analüüsida oma ressursse – millised on tähtsad, milliseid tuleks edendada ja milliseid on vajaka.\nMilline on programmi ülesehitus ja palju see maksab?\nCoaching koosneb kahest osast:\n1) Individuaalsetest coaching-kohtumistest (kuni 10 tundi) disainiettevõtte juhi ja/või meeskonna ja coachi vahel.\n2) Kahest ühisest coaching-sessioonist (2x2 tundi), kus osalevad kõik programmis osalevad disainiettevõtete esindajad.\nIndividuaalne coaching toimub kord 2-3 nädala jooksul toimuva 1 h sessioonina, kokku kuni 10 h disainiettevõtte kohta. Kaks ühist sessiooni, kõigi coachingus osalevate disainiettevõtete osalusel, toimuvad vastavalt programmi alguses ja lõpus, kus vahetatakse omavahelisi plaane ja kogemusi.\n- Esimese asjana mõtestatakse ühiselt, mis on disainiettevõtte ambitsioon – kuhu ta soovib jõuda coachingu protsessi lõpuks ja kuhu pikas perspektiivis. Seejärel aitab coach luua turvalise õhkkonna, kus saab läbi analüüsida eesmärkide poole liikumise alternatiivide plussid ja miinused. Kui võimalused on läbi käidud, siis aitab coach sisustada fookuse – millele on kõige olulisem keskenduda ja kõige lõpuks pannakse paika tegevused, millega disainiettevõte tegutsema hakkab. Esimese kohtumise lõpuks püstitatakse disainiettevõtte jaoks selged eesmärgid ja lepitakse kokku tegevuskavas;\n- Enne iga järgmist kohtumist püstitab disainiettevõte uued vahe-eesmärgid, võtab tegevuskava täitmisel teatud hulga ülesandeid, mis viivad arengut edasi või kujundavad käitumist;\n- Nimetatud ülesanded võivad olla seotud kas oma äritegevuse ümber kujundamise, arendamise, ekspordi alustamise või suurendamise, äripartnerite leidmise või vahetamisega. Iseseisva töö maht sõltub iga konkreetse disainibüroo jaoks olulistest strateegilistest valikutest, mis keskenduvad oma müügi- ja ekspordivõimekuse kasvatamisele.\nÜhiste sessioonide käigus toimub disainiettevõtete vaheline kogemuste vahetus ja üksteiselt õppimine. Samuti püstitatakse nende käigus olulisemad ekspordi ja müügi kasvatamisega seotud sihid, et vajadusel kavandada välisturgudele siirdumisel omavahelist koostööd.\nCoachingu programmi kestus on 3 kuud.\nMaksumus: Omaosalus ettevõtte kohta on 500 eurot, millele lisandub käibemaks. Võimalus on tasuda ka kahes osas.\nKes coachingut läbi viivad?\nCoachingut viivad läbi Mart Kikas ja Marko Rillo, kes on ka varasemalt disainibüroode suunal edukalt koolitusi läbi viinud ning mentorlust pakkunud. Lähemalt saad Mart Kikase ja Marko Rillo kohta lugeda siit.\nMilline on coachi roll antud programmis?\nCoachi ülesanne on kohtumiste käigus olla aktiivne vestluspartner, kes esitab disainiettevõttele avatud küsimusi, peegeldab olukorda ja paneb disainiettevõtte juhte mõtlema alternatiividele, millele nad võib-olla seni pole tulnud.\nProgrammi kandideerimis tähtaeg on 5. märts 2021. Osalemise soovist kirjuta info@disainikeskus.ee. NB! Coachingu programmis on kohtade arv piiratud - korraga saab programmis osaleda neli disainiettevõtet.\nCoachingu programmi läbiviimist rahastab osaliselt Euroopa Liidu Regionaalarengufond.\nTeenuses osalemine on ettevõtte jaoks vähese tähtsusega abi (VTA) (coachingu programmi VTA maht on 2000) ja eeldab ettevõttelt piisava VTA jäägi olemasolu. VTA-d arvestatakse kontsernipõhiselt, seega kui ettevõte kuulub kontserni, siis ettevõttele jooksva majandusaasta ja kahe eelneva majandusaasta jooksul antud vähese tähtsusega abi ei tohi ületada koos teenuse raames antava toetusega vähese tähtsusega abi ülemmäära 200 000 eurot. Kontrolli ettevõtte VTA vaba jääki Rahandusministeeriumi lehelt!


Muljed esimesest töövestlusest Vapiano restoranis - Reinaldi blogi\nMuljed esimesest töövestlusest Vapiano restoranis\nÜsna ootamatult saabus pühapäeval minuni tööpakkumine Vapianost. Nagu minu puhul tavaks ikka, suhtun igasugustesse pakkumistesse võrdlemisi leebelt, kui need pole just seotud materiaalsete huvidega.\nKuulasin siis pakkumise ära ning pikema jututa andsin ka oma numbri. Tundus, et tegemist oli piisavalt usaldusväärse ja korraliku inimesega, sest reeglina ma ikka oma andmeid kõikidele ei jaga.\nPäev hiljem tuli mulle telefonikõne, seoses tööpakkumisega. Üsna meeldiv naisterahvas oli teisepool toru, ning teatas et too naine oligi see inimene, kes mulle siis pakkumise tegi. Tundus, et ta vist esindas seda kiirtoidu restoranide ketti.\nSai siis lepitud kokku, et kolmapäeval toimub töövestlus. Mõeldes, kui põnev kogemus see minu jaoks võib olla, hakkas minus leegitsema korrapäratu rõõm.\nEks igale inimesele valmistab rõõmu see, kui temaga soovitakse teha koostööd ning tema saavutuste üle tuntakse huvi. Mõeldud ja kokku lepitud. Kolmapäeval aga too inimene, kes pidi minuga vestlust läbi viima, ei saanud mingil põhjusel seda teha. Tuli siis uus aeg neljapäevasele päevale lükata, mis tegelikult pole minule endale väga sobinud, aga okei.\nMõndadele minu blogilugejatele võib nüüd jääda mulje, et mis kronoloogiat ma siin pean, et kõike peab lausa nii ajaliselt sõnastama.\nTegelikult nagu pealkirigi ütleb, tahaksin teile nüüd kirjeldada oma emotsioone ja muljeid esimesest töövestlusest. Tõepoolest, kõik see 20. aastat kui ma siin elanud olen, ei ole tulnud mul veel vestlusi teha ja minu jaoks tundus see kõik alles nii uus ja huvitav. Pole ju vajadust ka olnud, sest praegune töökoht on saavutatud tutvuse kaudu ning Express Postis oli see töövestlus kui pigem selline pisikene ning vähedetailne jutuajamine, milles ei tundnud tööandja kuigi suurt huvi minu tegevusvaldkondade ja elu üle. Töövestlus, mis leidis aset nüüd hiljuti, annab tunnistust põhjalikumast ning sisukamast vestlusest võrreldes varasemaga. Olgu mainitud, et minu esimese vestluse tulemus ei näidanud tööandjale just neid oskusi, mida tööandja võibolla minult oodanud oleks, kuid ometigi pakkus see kogemus mulle kordumatuid ning uusi elamusi. Lugejal võis nüüd jääda küsimus, et mis oli siis see oskus, mis jäi tööandja silmis puudulikuks.\nMe teame ju paljud, et sellistes kohtades, nagu Vapiano ja muud turismimagnetilised kohad nõuavad ohtralt võõrkeelseid oskusi, sest paratamatult külastab neid kohti üha enam väljamaalased. Et pakkuda neile parimat teenindust kõrgekvaliteetilises vormis, peame omandama ka teatud võõrkeelte oskust. Antud olukorras oli Inglise keel just see, mis mind alt vedas, kuid ometigi hakkasin ma sellele mõtlema alles hiljem. Ausaltöeldes ei suutnud ma ettegi selliseid nüansse tajuda, kuid eks siit sain jälle ühe uue kogemuse võrra rikkamaks. Inglise keel on keel, mida peame omama, kui soovime teha koostööd ettevõtetega, kelle tegevusvaldkond on laiaulatuslikum. Ma pean siin silmas ettevõtteid, mis tegutsevad ka väljaspool eestit. Vapiano on kahtlemata suur ning võimas restoranikett, mis tegutseb nii Saksamaal, Austrias, Šveitsis, Rootsis, Hollandis jne. Me ei räägi siin ainult Vapianost, vaid ka teistest restoranidest, mis on analoogsed Vapiano restoraniketile.\nNiisiis, nagu ma juba etterutates kirjutasin, siis tegelikult läks töövestlus tulemusi arvestades suhteliselt metsa. Küll aga sain sellelt vestluselt palju uusi kogemusi ning nõuandeid, mida sooviksin nüüd ka Teiega jagada, mu kallid blogihuvilised.\nTahan kirjutada sellest, millised on tööandja ootused, soovid ning mida hindab tööandja töölevõtja suhtes.\nOlgu siis mainitud, et tööpakkumist ei teinud mina, vaid tegi see naisterahvas, kes tuli minuga pühapäeval vestlema, sest minul endal on hetkel töökoht olemas ja ma olen sellega üsna rahul. Ennast tööturul ma pakkunud veel kunagi pole, seetõttu on huvitav oma muljeid teistega jagada, kes võibolla pole veel töövestluses osalenud ja peaksid seda lähiajal tegema. Nemad saavad siit kaasa ka natukene muljeid, nõuandeid ning soovitusi.\nKeskkond Vapiano restoranis oli muljetavaldav. Hubased interjöörid, meeldivad inimesed ja puhas keskkond tegi sellest restoronist meeldiva ning toreda koha, kuhu ikka ja jälle võib sattuda.\nEsimene pilk oli pisut ärevusttekitav, kuid samas lootusrikas. Minuga oli töövestluses ka üks naisterahvas, seega ma polnud üksinda. Mõnevõrra ma olen isegi võibolla natukene pettunud, et lootsin ikkagi vestlus viia läbi kolmandate isikute juuresolekuta. Kuna minu loomus on esimese kohtumise tõttu olnud tihti üsna häbelik, siis oleksin ka eeldanud natukene privaatsemat olekut, kuid olgu. Kannatas ära ja üllatavalt hästi.\nMa ei hakka siin kirjeldama, mida tööandja minult täpselt küsis, sest see veniks liiga pikaks ja ma usun, et lugejatel kaoks huvi seda sissekannet lõpuni lugeda, aga võtan selle vestluse lühidalt kokku.\nTööandja huviorbiiti mahtus kindlasti see, millega ma tegeled, milline ma olen, millised on minu huvid ja hobid. Tööandja vestles meiega üsna põhjalikult, vahelduva vestlusega siis. Kord sai sõna võtta minu paariline, ning siis jällegi mina. Restorani esindajad olid üsna sümpaatsed ning asjalikud. Egas siis polekski lootnud, et juhtuvad ebasümpaatsed inimesed. 😉\nMuidugi on oluline siinkohal alati selgitada tööandjale oma huvidest tööleasumisel vastava ametikoha peale. Jutt peab olema sisukas ning konkreetne.\nMe vestlesime ka kindlasti rahulolu teemdale praeguse tööandjaga ning üllataval kombel huvitas see personalispetsialisti väga palju. Ka too naisterahvas, kellega saime pühapäeval juttu aetud, huvitus sellest teemast väga.\nMinu hinnang on olnud praegusele tööandjale jätkuvalt positiivne ning vastavalt sellele hinnangule edastasin ka vastuse.\nTööintervjuul on oluline teada seda, miks soovid kandideerida just sellel ametikohal. Väga oluline teema on ka kindlasti erinevad situatsioonid antud valdkonnas, mis võivad edaspidi töösisestes olukordades juhtuda. Näiteks klienditeenindusalastest juhtumitest võib tööandja küsida järgnevat: ” Sa oled teenindaja. Tuleb klient, kes peatub , ning jääb vaikides seisma. Kuidas reageerid olukorrale Sina?”. Analoogseid küsimusi on teisigi, mida võidakse küsida, kuid neile küsimustele vastuse andmiseks peab olema iga kell valmis.\nEelpooltoodud näite situatsioonid kliendi ning teenindaja vahel oli ainult üks pisikene näide küsimusest, mille osaliselt reprodutseerisin tööandja vestlusest.\nVestluse lõpus pandi meid muidugi tugevalt proovile ja seda inglise keele oskuste valdkonnas. Pidime siis inglise keeles tutvustavalt rääkima. Nagu ma juba eelpool mainisin, ei õnnestunud mul see paraku nii hästi, kui ma lootsin. Ma olen 25% kindel, et ma oleksin ühest ääriveeri pudisevast sõnast jõudnud tervikliku tekstini siis, kui ma oleksin pidanud vestlust tööandja esindajatega kahepoolselt, ehk siis ilma paariliseta. Paraku ei vedanud mind alt vaid minu kehv inglisekeele oskus, vaid ka närvid, mis olid suhteliselt pingul juba terve vestluse ajal.\nMõtlesin, et vestlus saab olema kerge ja kiire, kuid esimesest korrast sündis nii mõnigi ime, mida poleks ette osanud näha.\nSiiski pean tunnistama, et vestlus pakkus mulle palju uusi kogemusi ning edaspidi tean, milleks ma pean valmis olema, kui tuleb pidada maha järjekordne tööintervjuu. Ehkki minu süda mingilmääral tõmbab praegugi selle ameti poole, pean ometigi leppima sellega, et teatud oskused, mida ma pole vastavaks ametikohaks veel omandanud, nõuavad pisut harimist ning usun et peagi saan töötada ka sellistes valdkondades, mis nõuavad inglise keele taset vastavalt suhtlustasandile.\nNii et lõppudelõpuks ei piisa alati vaid heast ellusuhtumisest ning positiivsest meelest- on vaja ka kapitali, ehk teadmistepagasit, mis viib sihid lõpuni.\nOlge valmis, sest kunagi ei tea, millal teil seda teadmistepagasit kasutada tuleb! Elu on juba kord täis ootamatusi ja põnevaid retki- kuhu see kõik meid viia võib, me veel ei tea. 🙂\nelu, kartus, pakkumine, restoran, töö, vapiano, vestlus\n© 2021 Reinaldi blogi


Pistise andmises kahtlustatavate ring laienes - Delfi\nKui septembri alguses esitas kapo kahtlustuse linnaametnikele pistise andmises AS-ile Signaal, siis reedel lisandus kahtlustatavate ringi ka AS K-Projekt.\n3. septembril pidas kapo kinni Tallinna transpordiameti liikluskorralduse osakonna juhataja Vello Lõugase. Tema kriminaalasja raames sai prokuratuurilt pistiseandmise kahtlustuse nüüd ka K-Projekt ja firma suuromanik Rein Annusver. Kui suure summa ja millise hüve eest Annusveri firma linnaametnikke kostitas, jättis Põhja prokuratuuri vanemprokurör Kristel Siitam-Nyiri reedel ütlemata. Pistise vahendamise kahtlustuse sai ka täpsemalt identifitseerimata Aavo ning tema firma. Ühtlasi on politsei ja prokuratuuri vaatevälja sattunud Lõugase ülemus, Tallinna liikluskorraldaja Mati Songisepp, kelle kodu ja töökoht üle-eelmisel nädalal läbi otsiti. Kas ja mida politseinikud Songisepa juurest kaasa võtsid, jättis prokurör enda teada, küll kinnitas ta, et Tallinna liiklusteenistuse direktor pole seni kuriteo kahtlustust saanud, kirjutab Äripäev.\nAnnusver ja Songisepp teemat reedel kommenteerida ei soovinud. Tallinna linnapea Edgar Savisaar pistiseskandaali küsimustele ei vastanud, suunates teema abilinnapea Taavi Aasale, kellele vastav valdkond allub. “Ajakirjanduses ilmunu põhjal on väga raske midagi kommenteerida,” ütles Aas ning lisas, et mis puutub võitlusesse korruptsiooniga, siis see on pidev protsess.\nTallinna sotsist abilinnapea Jüri Pihl kinnitas, et linnavalitsus korruptsiooni ei tolereeri ning osutab uurimisele kaasabi. “Ühelt poolt on need ebameeldivad, teiselt poolt ka igati tervitatavad, et kõik asjad saaksid päevavalgele toodud ja paljastatud,” kommenteeris ta. “Prokuratuuri poolt pole keegi seni töölt kõrvaldatud, järelikult need kahtlused pole nii suured.”\nKapo kahtlustab septembri alguses 48 tunniks kinni peetud linnaametnik Vello Lõugast korduvas pistise võtmises tänavu suvel selle eest, et ta andis liikluskorraldusprojektidele kooskõlastusi. Pistist sai ta kahtlustuse kohaselt nii sularahas kui maksti kinni temale soetatud auto BMW. Pistise andmise kahtlustus esitati siis ka Signaali juhile Ats Tammele, teede-ehitusfirma Tanner juhile Peeter Salmule ja Liiklusbüroo juhile Janno Sammulile, samuti nendega seotud kolmele ettevõttele juriidilise isikuna.


Osakoormus Ajakirjandus ja massikommunikatsioon BA Poola - BA 2021\nOsakoormus Ajakirjandus ja massikommunikatsioon bakalaureuseõpe - leia info Poola ülikoolide kohta siit!\nOsakoormus õppimisvõimalused Poola - leia endale sobiv Ajakirjandus ja massikommunikatsioon programm! Säästa aega ja võta ülikooidega otse ühendust!\n8 Tulemused Ajakirjandus ja massikommunikatsioon, Poola Filter\nBA kinematograafia ja post-production\nSellel BA-kursusel uuritakse paljusid viise, kuidas kinematograaf osaleb koostööprotsessis, mille käigus tõlgitakse stsenaariumeid tähendusrikkateks ja ergutavateks filmideks. ...\nFilmi- ja tv tootmise juhtimise bakalaureus\nKas olete huvitatud filmist või televisioonist? Kas sooviksite olla filmi- või TV-meeskonna liige, mitte vaatajana? Kui jah, siis see kursus on teie jaoks!\nInglise keele BA - avalik kommunikatsioon\nInglise keel avaliku suhtlemise BA programm on suurepärane võimalus üliõpilastele, kes tahaksid üha enam globaalses ühiskonnas silmitsi väljakutsetega väga konkurentsivõimelis ...\nAjakirjanduse ja sotsiaalse kommunikatsiooni bakalaureus\nLõpetanud ajakirjanduse ja sotsiaalse suhtluse, olete valmis töötama ajakirjanikuna, reporterina või toimetajatena; võrgukasutuse vahendite kasutamiseks; uudiste kogumine, red ...\nBa maali: spetsialiseerumine multimeedia pildid - graafiline disain\nTuum BA programm on graafiline disain poolt õpetatavate ainete õppejõud Varssavi Fotograafia ja graafiline disain. Et saada BA õpilane peab võtma mõningaid täiendavaid kursust ...\nBA ajakirjanduse ja sotsiaalse kommunikatsiooni alal\nAjakirjandus ja sotsiaalne suhtlus on põnevad ametid, mis võimaldavad kohtuda paljude erinevate inimestega ja reisida. Ajakirjanduse alus on teave - teabe avastamine, kogumine ...\nThe University of Computer Engineering and Telecommunications\nThe University of Computer Engineering and Telecommunications (WSTKT) koolitab üliõpilasi 3,5-aastase bakalaureuseõppe alal. Ülikooli korraldatud kursustel saab osaleda täisko ...\nBA filmirežissöörid ja videomängud\nSee 3-aastane filmilavastamise programm ühendab akadeemilise teooria praktiliste oskustega, et anda üliõpilastele põhjalikud teadmised, mida nad vajavad töö leidmiseks filmi- ...


§ 61 Ametnike ametikohale nimetamise ja töötajate töökohale võtmise erisus\n§ 63 Distsiplinaarvõimu teostamise pädevus\n§ 71 Riikliku järelevalve meetme kohaldamise õigus\n5 Isikuandmete töötlemine\n§ 746 Isikuandmete töötlemine välisriiki edastamiseks\n§ 748 Andmesubjekti õigus saada teavet tema isikuandmete kohta ja isikuandmete väljastamine\n22 PÄRING SIDEETTEVÕTJALE, JÄLITUSTOIMINGUD JA SALAJANE KOOSTÖÖ\n§ 749 Päringu tegemine sideettevõtjale\n§ 750 Andmete kogumine isiku jälitusteabele juurdepääsu ja politseiteenistusse sobivuse otsustamiseks\n§ 751 Kaasamine salajasele koostööle\n§ 752 Andmete kogumine isiku salajasele koostööle kaasamiseks sobivuse ja teabe usaldusväärsuse kontrollimiseks\n§ 753 Hüvitis salajasele koostööle kaasatud isiku hukkumise, osalise või puuduva töövõime ja talle kehavigastuse tekitamise korral\n§ 754 Konspiratsioonivõtted\n§ 755 Teesklemine\n§ 756 Variisiku kasutamine\n§ 757 Jälitustoiminguga kogutud teabe vormistamine ja säilitamine\n§ 758 Jälitustoimingust teavitamine ja jälitustoiminguga kogutud andmete tutvustamine\n§ 22 Registrisse kantakse andmed\n§ 35 Politseiametniku ametikoht\n§ 451 Politseiametniku daktüloskopeerimine ja temalt DNA proovi võtmine\n3 Ametikohad ja nende teenistusastmed\n§ 48 Ametikohad ja teenistusastmed\n§ 49 Spetsialisti ametikoha teenistusastmed\n§ 50 Juhi ametikoha teenistusastmed\n4 Politseiametniku teenistusastmed ning ametikohale nimetamine ja üleviimine\n§ 51 Politseiteenistusse võtmisel ametikohale nimetamisel teenistusastme andmine\n§ 53 Politseiametniku teenistusastme ülendamine\n§ 54 Teenistusastme vanus\n§ 55 Politseiametniku teenistusastme alandamine\n§ 56 Politseiametniku teenistusastme andmise ja teenistusastme muutmise pädevus\n§ 57 Ametikohale üleviimine politseiametniku nõusolekuta\n§ 58 Ametikohale üleviimine politseiametniku nõusolekul\n§ 59 Ametikoha kutsekvalifikatsiooni tase\n§ 60 Kadeti õiguslik seisund\n§ 61 Sisekaitselises rakenduskõrgkoolis töötavate ja õppivate politseiametnike politseiametniku tagatised\n§ 62 Puuduva politseiametniku ülesannete täitmine\n41 Teenistusse ja tööle võtmine teises asutuses ning rahvusvahelises organisatsioonis\n§ 63 Politseiametniku nimetamine ning tööle võtmine teisele ametikohale valitsusasutuses, valitsusasutuse hallatavas asutuses ja rahvusvahelises organisatsioonis\n§ 64 Politseiametniku teenistuse ja töötamise tähtaeg vastuvõtvas asutuses teisel ametikohal\n§ 65 Politseiametniku politseiteenistussuhte peatamine seoses nimetamisega või tööle võtmisega teisele ametikohale vastuvõtvas asutuses\n§ 66 Politseiametniku teenistussuhte peatamise korraldamine seoses teisele ametikohale nimetamisega ning tööle võtmisega vastuvõtvas asutuses\n§ 67 Erisused politseiametniku puhkuse korraldusest\n§ 671 Politseiametniku õiguslik seisund teenistuse ja töötamise ajal teisel ametikohal vastuvõtvas asutuses\n§ 672 Politseiametniku teenistuse ja töö korraldamine vastuvõtvas asutuses\n§ 673 Politseiametniku ametipalk teisel ametikohal vastuvõtvas asutuses\n§ 674 Vastuvõtvas asutuses teisel ametikohal teenistuses oleva ja töötava politseiametniku teenistusastme muutmine\n§ 675 Enne käesoleva seaduse jõustumist politseiteenistusest ja piirivalveteenistusest vabastatud politseiametniku ning piirivalveametniku teenistusastme muutmine\n§ 676 Teisel ametikohal teenistussuhte ja töösuhte lõpetamine enne tähtaja möödumist\n§ 677 Politseiametniku politseiteenistussuhte jätkamine seoses teiselt ametikohalt vabastamisega\n§ 678 Politseiametniku üleviimine ühest vastuvõtvast asutusest teise\n§ 679 Erisus töötamise korral variisiku ja politseiagendina\n§ 6710 Teenistusaja arvestamise erisus teenistuse korral Riigikantseleis ja Siseministeeriumis\n§ 6711 Pädevus\n§ 781 Öötöö piirang\n§ 79 Politseiametniku töölerakendamine väljaspool tema ametikoha struktuuriüksuse tööpiirkonda\n§ 82 Politseiametniku puhkuse katkestamine ja edasilükkamine\n§ 86 Politseiametniku distsiplinaarsüüteod\n§ 98 Teenistusest vabastamise haldusakt\n51 VABATAHTLIK MEREPÄÄSTE\n§ 1081 Vabatahtlik merepäästja ja tema osalemine politsei tegevuses\n§ 1082 Merepäästetöö\n§ 1083 Ennetustöö\n2 Vabatahtliku merepäästja pädevus, rakendatavad riikliku järelevalve meetmed ning vahetu sund\n§ 1084 Vabatahtliku merepäästja pädevus\n§ 1085 Vabatahtliku merepäästja pädevuse tõendamine\n3 Vabatahtlikule merepäästjale esitatavad nõuded\n§ 1086 Vabatahtliku merepäästjana tunnustamiseks esitatavad nõuded\n§ 1087 Isik, keda on keelatud tunnustada vabatahtliku merepäästjana\n§ 1088 Vabatahtlikuks merepäästjaks saada soovija ja vabatahtliku merepäästja tervisekontroll\n4 Vabatahtliku merepäästjana tunnustamine ja merepäästetöö tegemise pädevuse andmine\n§ 1089 Vabatahtliku merepäästjana tunnustamine ja merepäästetöö tegemise pädevuse andmine\n§ 10810 Vabatahtliku merepäästja tunnistus\n5 Vabatahtliku merepäästja töökorraldus ja ennetustöö\n§ 10811 Tsiviilõigusliku lepingu sõlmimine merepäästetöö tegemiseks\n§ 10812 Vabatahtliku merepäästja töökorraldus\n§ 10813 Vabatahtliku merepäästja eritunnuse kandmine\n§ 10814 Tsiviilõigusliku lepingu sõlmimine ennetustöö tegemiseks\n6 Vabatahtliku merepäästja ning mittetulundusühingu hüvitised ja tagatised\n§ 10815 Hüvitis merepäästetöö tegemise käigus vabatahtliku merepäästja hukkumise ja osalise või puuduva töövõime tuvastamise korral ning varalise kahju hüvitamine\n§ 10816 Kulutuste hüvitamine\n§ 10817 Vabatahtliku merepäästja ergutamine\n7 Vabatahtliku merepäästja staatusest vabastamine\n§ 10818 Vabatahtliku merepäästja staatusest vabastamine\n§ 1121 Vanemmadruse teenistusastme ümbernimetamine nooremveebli teenistusastmeks\n§ 1194 Endise politseiametniku ametiastme ja piirivalveametniku piirivalveauastme arvamine teenistusastmeks\n§ 1195 Käesoleva seaduse § 81 lõike 31 ja § 1191 lõike 2 rakendamine\n§ 1196 Politseiametniku teenistussuhte peatumisel kasutamata põhi- ja lisapuhkuse aegumine\n§ 1197 Politseiametniku teenistusastmete tagasiulatuvalt vastavusse viimise korraldamine\n§ 1198 Teenistusastmete ja ametikohtade muudatuste rakendamine\n§ 1199 Vabatahtliku merepääste ülemineku säte\n§ 11910 Politseiteenistuse staaži eest antava lisapuhkuse aegumine ja hüvitamine\n§ 11911 Politseiametniku toitjakaotuspensioni taotlemise erisus\n§ 11912 Politseiametniku töövõimetuspension\n§ 11913 Politseiametniku perekonnaliikme toitjakaotuspension\n§ 11914 Püsiva töövõimetusega isik\n§ 120 Töölepingu seaduse muutmine\nRT I, 13.12.2014, 24\n23.02.2011 RT I, 22.03.2011, 1 01.04.2011, osaliselt 01.01.2012\n08.12.2011 RT I, 29.12.2011, 1 01.01.2012, osaliselt 01.11.2014\n06.06.2012 RT I, 27.06.2012, 5 01.09.2012\n20.12.2012 RT I, 31.12.2012, 4 01.01.2013\n(5) Politsei ülesannetele ja tegevusele avaliku korra kaitsel kohaldatakse korrakaitseseadust, arvestades käesolevast seadusest tulenevaid erisusi.\n1) avaliku korra kaitse korrakaitseseaduses sätestatud alusel ja korras;\n4) otsingu- ja päästetöö tegemine ning merereostuse avastamise ja likvideerimise korraldamine sise- ja territoriaalmeres, majandusvööndis, Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel ning muus piiriveekogus;\n[RT I, 27.06.2012, 5 - jõust. 01.09.2012]\n8) Vabariigi Presidendi ja tema perekonna, samuti seaduses sätestatud juhul ametist lahkunud presidendi, peaministri, välisriigi riigipeade, valitsusjuhtide, välisministrite ning valdkonna eest vastutava ministri poolt käesoleva paragrahvi lõike 3 alusel määratud isikute kaitsmine ning Vabariigi Valitsuse poolt käesoleva paragrahvi lõike 4 alusel määratud objektide valvamine;\n(3) Valdkonna eest vastutav minister määrab vajaduse korral käskkirjaga kaitsealused isikud, nende kaitse teostamise viisid ja ajalise kestuse.\n(4) Politsei poolt valvatavate objektide loetelu kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega. Vabariigi Valitsuse määratud valvatavate objektide valve teostamise viisid määrab valdkonna eest vastutav minister käskkirjaga.\n(5) Otsingu- ja päästetöö, sealhulgas Eesti merealal ning Peipsi, Lämmi- ja Pihkva järvel ning muus piiriveekogus merereostuse avastamise ja likvideerimise korra kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.\n(4) Politsei- ja Piirivalveameti pädevuses on politseile pandud ülesannete täitmine. Seadusega, määrusega, valdkonna eest vastutava ministri käskkirjaga ning Politsei- ja Piirivalveameti peadirektori käskkirjaga võib Politsei- ja Piirivalveameti ülesannete täitmise pädevuse määrata Politsei- ja Piirivalveameti struktuuriüksuse, sealhulgas prefektuuri territoriaalse või funktsionaalse struktuuriüksuse või arestimaja täpsusega.\n(5) Politsei- ja Piirivalveameti kriminaalpolitsei ja teabeturbe korralduse struktuur ja teenistujate koosseis on asutusesiseseks kasutamiseks mõeldud teave avaliku teabe seaduse tähenduses.\n§ 61. Ametnike ametikohale nimetamise ja töötajate töökohale võtmise erisus\n3) Politsei- ja Piirivalveameti ametnike ja töötajate delikaatsetele isikuandmetele.\n(3) Kõrgema ametniku kutsesobivusnõuded, sealhulgas haridusnõuded ning nende kontrollimise tingimused ja korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.\n(4) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud ametikohtade loetelu kehtestab Politsei- ja Piirivalveameti peadirektor käskkirjaga.\n§ 62. Teenistuse korraldamise pädevus\n(2) Lisaks avaliku teenistuse seaduses sätestatule on käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud ametniku suhtes distsiplinaarmenetluse alustamise õigus ja distsiplinaarkaristuse määramise õigus valdkonna eest vastutaval ministril.\n§ 71. Riikliku järelevalve meetme kohaldamise õigus\nKorrakaitseseaduses sätestatud riikliku järelevalve meetme kohaldamise õigus on politseiametnikul ja politseiasutuse ametnikul, kui eriseadus ei sätesta teisiti.\n§ 72. – § 76. [Kehtetud - RT I, 13.03.2014, 4 - jõust. 01.07.2014]\n§ 78. – § 711. [Kehtetud - RT I, 13.03.2014, 4 - jõust. 01.07.2014]\n§ 712. – § 714. [Kehtetud - RT I, 13.03.2014, 4 - jõust. 01.07.2014]\n§ 715. – § 721. [Kehtetud - RT I, 13.03.2014, 4 - jõust. 01.07.2014]\n§ 722. – § 730. [Kehtetud - RT I, 13.03.2014, 4 - jõust. 01.07.2014]\n§ 731. – § 740. [Kehtetud - RT I, 13.03.2014, 4 - jõust. 01.07.2014]\n(2) Kinnipeetud isiku suhtes teostatakse enne saatmist ja saatmise lõppedes turvakontroll või isiku läbivaatus korrakaitseseaduses sätestatud korras.\n(3) Saatemeeskonna ülesanded ja töökorra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.\n(4) Välisriigi politseiametniku Eesti territooriumil piiriülese jälitamisega seotud toimingute dokumenteerimise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.\n8) peab jälitamise lõpetamisel ilmuma asukohariigi politseiasutusse ja teavitama tehtud toimingutest;\n5. jaotis Isikuandmete töötlemine\n§ 746. Isikuandmete töötlemine välisriiki edastamiseks\n(1) Politseil on seaduse, välislepingu või Euroopa Liidu õigusakti täitmiseks õigus töödelda isikuandmeid ja edastada neid välisriiki.\n(2) Kui välislepingu või Euroopa Liidu õigusakti täitmiseks on isikuandmete töötlemiseks vajalik isiku nõusolek, tuleb isikule enne nõusoleku küsimist teatavaks teha:\n(1) Politseil on õigus välislepingu või Euroopa Liidu õigusakti täitmiseks töödelda isikuandmeid varjatult, see tähendab varjates andmesubjekti eest isikuandmete töötlemise eesmärki.\n3) isikuga kaasas olevad isikud või sõidukis, laevas või lennukis reisivad isikud, kelle puhul on mõistlik eeldada nende seotust asjaomase isikuga;\n4) isiku kasutatava sõiduki, laeva, lennuki või konteineri andmed;\n(4) Isikuandmete varjatud kogumise dokumenteerimise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.\n§ 748. Andmesubjekti õigus saada teavet tema isikuandmete kohta ja isikuandmete väljastamine\nPolitsei on kohustatud andma andmesubjektile teavet isikuandmete kaitse seaduse tähenduses ja väljastama nõutavad isikuandmed või põhjendama andmete väljastamisest või teabe andmisest keeldumist avalduse saamise päevale järgneva kolmekümne päeva jooksul.\n22. peatükk PÄRING SIDEETTEVÕTJALE, JÄLITUSTOIMINGUD JA SALAJANE KOOSTÖÖ\n(8) Isiku kaasamise dokumenteerimise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.\n§ 753. Hüvitis salajasele koostööle kaasatud isiku hukkumise, osalise või puuduva töövõime ja talle kehavigastuse tekitamise korral\n(2) Kui isikul tuvastatakse salajase koostööga seotud ülesannete täitmisel saadud vigastuse või tekkinud haiguse tagajärjel töövõimetoetuse seaduse alusel osaline või puuduv töövõime, maksab riik ühekordset hüvitist:\n(41) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud hüvitis makstakse välja osade kaupa. Osa suurus sõltub esmakordse või korduvekspertiisi otsuses määratud püsiva töövõime kaotuse kestusest.\n(46) Kui korduvekspertiisiga määratud püsiva töövõime kaotuse periood algab esmakordsele ekspertiisile järgneval kalendriaastal, korrigeeritakse hüvitise arvutamise aluseks olevat palka töövõime kaotuse esmakordse määramise aasta tarbijahinnaindeksiga. Kui korduvekspertiisiga määratud töövõime kaotuse periood algab hiljem, korrigeeritakse hüvitise arvutamise aluseks olevat palka tarbijahinnaindeksitega alates püsiva töövõime kaotuse esmakordse määramise aastast kuni viimasele korduvekspertiisile eelneva aastani.\n(2) Teeseldava isiku või välisriigi äriühingu filiaali asutab või soetab Politsei- ja Piirivalveamet üldises korras valdkonna eest vastutava ministri kirjalikul nõusolekul. Isiku või välisriigi äriühingu filiaali teesklemine lõpetatakse üldises korras ja lõpetamisest teavitatakse valdkonna eest vastutavat ministrit.\n(3) Valdkonna eest vastutav minister annab kirjaliku nõusoleku isiku või välisriigi äriühingu filiaali teesklemiseks Politsei- ja Piirivalveameti peadirektori põhistatud taotlusel, milles näidatakse:\n(6) Politsei- ja Piirivalveameti peadirektor esitab iga teeseldava isiku majandusaasta alguses valdkonna eest vastutavale ministrile ülevaate teeseldud isiku, struktuuriüksuse, organi ja välisriigi äriühingu filiaali eelmise majandusaasta tegevuse kohta.\nKäesoleva seaduse alusel tehtud jälitustoiminguga kogutud teabe vormistamise ja säilitamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.\n(1) Politsei andmekogusse esitab andmeid Politsei- ja Piirivalveamet.\n(1) Politsei andmekogu pidamise põhimääruse kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.\n(2) Andmekogu ametlik nimetus on „Piirikontrolli infosüsteem” (edaspidi piirikontrolli andmekogu).\n(2) [Kehtetu - RT I, 02.12.2014, 1 - jõust. 12.12.2014]\n1) isiku piiriületus, sealhulgas reisijate kohta reisidokumenti kantud isikuandmed ja nende reisidokumendi andmed;\n2) mootorsõiduki piiriületus;\n[RT I, 02.12.2014, 1 - jõust. 01.01.2016]\n6) raudteesõiduki piiriületus.\nPiirikontrolli andmekogusse esitavad andmeid Politsei- ja Piirivalveamet, Maksu- ja Tolliamet ning vedaja.\nPiirikontrolli andmekogusse kantakse andmed:\n2) kui vedaja on andmed õhutee, raudtee või veetee kaudu veetavate reisijate kohta edastanud.\n(1) Piirikontrolli andmekogu pidamise põhimääruse kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.\n(1) Siseministeerium asutab andmekogu, mis on Schengeni infosüsteemi riigisisene osa.\n§ 22. Registrisse kantakse andmed\n6) arestimise, konfiskeerimise või kriminaalmenetluses asitõendi tagamiseks.\n(1) Käesoleva seaduse § 22 lõike 1 punktis 1 nimetatud andmeid esitavad Politsei- ja Piirivalveamet, Kaitsepolitseiamet, prokuratuur, Maksu- ja Tolliamet, kohus kohtumenetluses olevate asjade ning Justiitsministeerium jõustunud kohtuotsuste puhul.\n(2) Käesoleva seaduse § 22 lõike 1 punktis 2 nimetatud andmeid esitab Politsei- ja Piirivalveamet.\n(3) Käesoleva seaduse § 22 lõike 1 punktis 3 nimetatud andmeid esitavad Politsei- ja Piirivalveamet ja kohus kohtumenetluses olevates asjades.\n(4) Käesoleva seaduse § 22 lõike 1 punktis 4 nimetatud andmeid esitavad Politsei- ja Piirivalveamet, Kaitsepolitseiamet, prokuratuur, Maksu- ja Tolliamet ning kohus kohtumenetluses olevate asjade puhul.\n(5) Käesoleva seaduse § 22 lõike 1 punktis 5 nimetatud andmeid esitavad Politsei- ja Piirivalveamet, Kaitsepolitseiamet, prokuratuur ning Maksu- ja Tolliamet.\n(6) Käesoleva seaduse § 22 lõike 1 punktis 6 nimetatud andmeid esitavad Politsei- ja Piirivalveamet, Välisministeerium ning Maanteeamet.\n(1) Schengeni infosüsteemi riikliku registri pidamise põhimääruse kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.\n§ 26. – § 324. [Kehtetud - RT I, 13.03.2014, 4 - jõust. 01.07.2014]\n(1) Politseiteenistuseks loetakse teenistust Politsei- ja Piirivalveametis, Kaitsepolitseiametis või sisekaitselises rakenduskõrgkoolis politseiametniku ametikohal.\n(1) Politseiametnik on Politsei- ja Piirivalveametis, Kaitsepolitseiametis või sisekaitselises rakenduskõrgkoolis politseiametniku ametikohal teenistuses olev isik.\n§ 35. Politseiametniku ametikoht\n(3) Koosseisuväline politseiametnik võetakse teenistusse üksnes määratud ajaks.\n[RT I, 22.03.2011, 1 - jõust. 01.01.2012]\nKadett on sisekaitselise rakenduskõrgkooli politsei või piirivalve erialal täiskoormusega statsionaarses õppes keskhariduse baasil kutseharidust omandav õpilane ja rakenduskõrgharidust omandav üliõpilane.\n(2) Politseiametniku vormiriietuse võib anda järgmistele käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetamata Politsei- ja Piirivalveameti teenistujatele:\n(4) Politsei- ja Piirivalveameti peadirektor otsustab käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud ametikohad, millele nimetatud teenistujatele antakse politseiametniku vormiriietus.\n(8) Politseiametniku vormiriietuse ja eraldusmärkide kirjelduse kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega. Politsei- ja Piirivalveameti peadirektor ning Kaitsepolitseiameti peadirektor otsustab ametikohad, millele nimetatud politseiametnikule vormiriietust ei anta.\n(9) Ametitõendi kirjelduse ja vormi kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.\n(2) Politseiametniku kutsesobivusnõuded ning nende kontrollimise tingimused ja korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.\n(3) [Kehtetu - RT I, 26.03.2013, 2 - jõust. 01.04.2013]\n(1) Politseiteenistusse kandideeriv isik esitab Politsei- ja Piirivalveametile või Kaitsepolitseiametile isikuankeedi. Isikuankeedis küsitakse andmeid, mis võimaldavad hinnata isiku sobivust teenistusse. Lisaks võib küsida andmeid sugulaste ja hõimlaste (vanemad, õde, vend, lapsed, abikaasa, endine abikaasa) kohta, samuti abieluga sarnanevas suhtes oleva elukaaslase ees- ja perekonnanime, isikukoodi (isikukoodi puudumisel sünniaeg ja -koht) ning kontaktandmeid.\n(2) Politseiteenistusse kandideeriva isiku ankeedi vormi kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.\n(3) Kaitsepolitseiameti peadirektoril, Sisekaitseakadeemia rektoril või Politsei- ja Piirivalveameti peadirektoril, või tema volitatud ametnikul on õigus isikuankeedis esitatud andmete õigsuse kontrollimiseks:\n(5) Käesolevas paragrahvis sätestatu laieneb ka isikule, kes kandideerib politsei või piirivalve erialale kutseharidus- või rakenduskõrgharidusõppesse või politseiametniku ametikohale sisekaitselises rakenduskõrgkoolis. Nimetatud isiku politseiteenistusse sobivuse otsustamiseks kogub isikuandmeid Politsei- ja Piirivalveamet.\n(2) Politsei- ja Piirivalveameti peadirektori nimetab ametisse viieks aastaks Vabariigi Valitsus valdkonna eest vastutava ministri ettepanekul, kuulates ära Riigikogu õiguskomisjoni arvamuse.\n(3) Politsei- ja Piirivalveameti peadirektoriks võib nimetada isiku, kellel on pikaajaline suure organisatsiooni juhtimise kogemus või pikaajaline juhtimiskogemus Siseministeeriumis, Justiitsministeeriumis, Kaitseministeeriumis, Politsei- ja Piirivalveametis, Kaitsepolitseiametis, Teabeametis, Päästeametis, Maksu- ja Tolliametis, prokuratuuris, vanglateenistuses või kohtus.\n[RT I, 31.12.2012, 4 - jõust. 01.01.2013]\n(4) Kaitsepolitseiameti peadirektori nimetab ametisse viieks aastaks Vabariigi Valitsus valdkonna eest vastutava ministri ettepanekul, kuulates ära Riigikogu õiguskomisjoni ja Riigikogu julgeolekuasutuste järelevalve komisjoni arvamuse.\n(6) Kaitsepolitseiameti peadirektori asetäitjad nimetab ametisse valdkonna eest vastutav minister Kaitsepolitseiameti peadirektori ettepanekul. Teised Kaitsepolitseiameti politseiametnikud nimetab ametisse Kaitsepolitseiameti peadirektor.\n(7) Politsei- ja Piirivalveameti peadirektori asetäitja ja prefekti nimetab ametisse valdkonna eest vastutav minister Politsei- ja Piirivalveameti peadirektori ettepanekul. Sisekaitselise rakenduskõrgkooli politseiametnikke ettevalmistava struktuuriüksuse juhi nimetab ametisse valdkonna eest vastutav minister Sisekaitseakadeemia rektori ettepanekul, kuulates ära Politsei- ja Piirivalveameti peadirektori arvamuse.\n(12) Politseiametniku võib ametisse nimetada konkursita.\n2) prefekt, Kaitsepolitseiameti regionaalse osakonna juht ja sisekaitselise rakenduskõrgkooli politseiametnikke ettevalmistava struktuuriüksuse juht – viieks aastaks.\n(2) Ametivande võtab vastu valdkonna eest vastutav minister või tema volitusel Politsei- ja Piirivalveameti peadirektor või Kaitsepolitseiameti peadirektor.\n§ 451. Politseiametniku daktüloskopeerimine ja temalt DNA proovi võtmine\n(5) Käesoleva paragrahvi alusel politseiametniku daktüloskopeerimise ja DNA-proovi võtmise ning daktüloskopeerimisel ja DNA-proovide analüüsil saadud andmete edastamise korra vastavalt riiklikule sõrmejälgede registrile ja riiklikule DNA-registrile kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.\n(2) Politseiametniku teenistuslehe pidamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.\nHaldusakt, millega politseiametnik ametisse nimetatakse, peab sisaldama vähemalt järgmisi andmeid:\n1) ametisse nimetatava isiku ees- ja perekonnanimi ning isikukood;\n2) selle ametiasutuse nimetus, kuhu isik teenistusse võetakse;\n3) ametisse nimetatava isiku teenistusaste;\n5) avaliku võimu teostamise volitus viitega selle aluseks olevale sättele või avaliku teenistuse seaduses nimetatud avaliku võimu teostamise ülesandele;\n6) ametipalk ja lisatasud;\n7) ametisse asumise kuupäev;\n8) määratud ajaks ametisse nimetamise korral teenistustähtaeg;\n9) katseaja määramisel selle kestus;\n10) osalise tööajaga töötamise korral koormus;\n11) politseiteenistuse staaži pikkus või selle puudumine ametisse nimetamise kuupäeva seisuga;\n3. jagu Ametikohad ja nende teenistusastmed\n(1) Käesoleva paragrahvi lõigetes 2–4 nimetamata Politsei- ja Piirivalveamet struktuuriüksuse juhi ametikoha teenistusastmed on:\n(2) Politsei- ja Piirivalveameti büroo struktuuriüksuse juhi (välja arvatud prefektuuri büroo struktuuriüksuse juhi), lennusalga struktuuriüksuse juhi, prefektuuri büroo juhi ja Kaitsepolitseiameti regionaalse osakonna struktuuriüksuse juhi ametikoha teenistusastmed on:\n4. jagu Politseiametniku teenistusastmed ning ametikohale nimetamine ja üleviimine\n(1) Valdkonna eest vastutav minister annab ja muudab vanemkomissari, politseileitnandi, politseikapteni, politseimajori, politseikolonelleitnandi, politseikoloneli, politseikindralinspektori ja politseikindrali teenistusastmeid.\n(3) Kui käesoleva seaduse § 51 lõikes 3 sätestatu kohaselt on isiku politseiteenistusse võtmisel ametikohale nimetamisel põhjendatud anda talle kõrgem teenistusaste kui selle ametikoha kõige madalam teenistusaste, siis annab politseiametnikule selle teenistusastme valdkonna eest vastutav minister.\n(4) Kui käesoleva seaduse § 53 lõikes 5 või § 58 lõikes 3 sätestatu kohaselt on politseiametniku teenistusastme ülendamine põhjendatud rohkem kui ühe teenistusastme võrra korraga, ülendab politseiametniku selle teenistusastme valdkonna eest vastutav minister.\nAmetikohtadele kinnitatud kutsekvalifikatsiooni tasemed ning politseiametniku nendele vastavuse hindamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.\n(1) Õppepraktika läbimiseks nimetatakse kadett koosseisuväliseks politseiametnikuks käesoleva seaduse § 44 lõike 3 punkti 3 alusel. Õppepraktika ajal laienevad kadetile avaliku teenistuse seaduse §-d 44–45, 48, 50–60, 127 ning käesoleva seaduse 21. ja korrakaitseseaduse 5. peatükk, samuti käesoleva seaduse §-d 71 ja 72, 74–78, 83–89 ning 99–107.\n(4) Kadetile makstakse stipendiumi, sealhulgas õppepraktika ajal. Õppepraktikal viibimise aja eest ei maksta töötasu. Stipendiumi suuruse ning selle maksmise tingimused ja korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.\n(1) Politsei- ja Piirivalveameti peadirektor või Politsei- ja Piirivalveameti põhimääruses sätestatud isik või Kaitsepolitseiameti peadirektor võib kuni kuueks kuuks, kuid mitte kauemaks kui kaheks järjestikuseks tähtajaks panna ajutiselt äraoleva politseiametniku või vaba politseiametniku ametikoha ülesanded teisele politseiametnikule, vabastades viimase tema ülesannete täitmisest.\n41. jagu Teenistusse ja tööle võtmine teises asutuses ning rahvusvahelises organisatsioonis\n(4) Teisele ametikohale nimetamise või tööle võtmise ja senisel ametikohal teenistussuhte peatamise korra ja tähtajad kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.\n(4) Vastuvõtvas asutuses teisel ametikohal teenistuses oleva või töötava politseiametniku teenistusastme muutmise õigus on valdkonna eest vastutaval ministril.\n(5) Teenistusastme ülendamiseks esitab valdkonna eest vastutavale ministrile taotluse vastuvõtvas asutuses teisel ametikohal olev politseiametnik.\n(6) Valdkonna eest vastutav minister võib käskkirjaga moodustada nõuandva komisjoni vastuvõtvates asutustes teistel ametikohtadel olevate politseiametnike teenistusastmete muutmiseks ja määrata käskkirjaga kindlaks komisjoni koosseisu, pädevuse ja ülesanded.\n(7) Arvestades teenistuse ja ametikohal või töökohal täidetavate teenistusülesannete iseloomu, võib valdkonna eest vastutav minister kehtestada käskkirjaga kõrgeima teenistusastme, milleni saab vastavale ametikohale või töökohale nimetatud politseiametniku teenistusastet ülendada.\nKäesoleva seaduse §-des 63–67 ja 671–6710 sätestatud haldusaktide andmise ja toimingute tegemise pädevus on vastavas asutuses sellele ametikohale ametisse nimetamise õigust omaval isikul.\nPolitseiametnik ei või olla erakonna liige.\n3) on politseiteenistusest vabastatud omal algatusel seoses temal tuvastatud osalise või puuduva töövõimega või vajadusega hooldada osalise või puuduva töövõimega või puudega perekonnaliiget;\n4) on nimetatud või määratud muule ametikohale ja tema politseiteenistussuhe on peatunud käesoleva seaduse kuni 2011. aasta 31. detsembrini kehtiva § 66 alusel või alates 2012. aasta 1. jaanuarist kehtiva 5. peatüki 41. jao alusel;\n5) ei ole nimetatud politseiametniku ametikohale seoses vaba politseiametniku ametikoha puudumisega Politsei- ja Piirivalveametis, sisekaitselises rakenduskõrgkoolis või Kaitsepolitseiametis.\n(21) Koolituskulusid ei pea hüvitama politseiametnik, kadett ega sisekaitselise rakenduskõrgkooli politsei või piirivalve eriala lõpetanud isik, kes on jätkanud õpinguid sisekaitselise rakenduskõrgkooli muul sisejulgeolekuvaldkonna õppekaval või asunud pärast kooli lõpetamist teenistusse Siseministeeriumisse, Justiitsministeeriumisse või Kaitseministeeriumisse või nende valitsemisala asutusse ja on olnud teenistuses ajavahemiku, mis on võrdne poolteisekordse koolitusajaga, kuid mitte vähem kui kolm aastat.\n(3) Koolituskulude arvestamise ja hüvitamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.\n(3) Politseiametniku astmepalk on ametikoha palgaastmele vastav käesoleva paragrahvi lõike 6 alusel kehtestatud või selle alusel diferentseeritud palgamäär.\n(6) Valdkonna eest vastutav minister kehtestab määrusega politseiametnike palgaastmetele vastavad palgamäärad, diferentseerimise alused, teenistusastmetasu suuruse ning politseiametnikele lisatasude maksmise alused ja ulatuse.\n(61) Valdkonna eest vastutav minister kehtestab politseiametnike palgajuhendi, milles nähakse ette palga maksmise ja määramise kord, sealhulgas ööajal ja riigipühal teenistusülesannete täitmise, ületunnitöö ning valveaja eest makstava tasu arvestamise kord.\n(7) Politseiametniku palga määrab Politsei- ja Piirivalveameti peadirektor, Kaitsepolitseiameti peadirektor või sisekaitselise rakenduskõrgkooli rektor käskkirjaga.\n(8) Politsei- ja Piirivalveameti peadirektori, Kaitsepolitseiameti peadirektori, Politsei- ja Piirivalveameti peadirektori asetäitja ning Kaitsepolitseiameti peadirektori asetäitja ja prefekti palga määrab valdkonna eest vastutav minister.\n(1) Politseiametnikule hüvitab Politsei- ja Piirivalveamet sõidu elukohast teenistuskohta ja tagasi, kui taotleja elukohast teenistuskohta ei ole mõistliku ajagraafikuga ühistransporditeenust ning politsei ei korralda vastavat transporti.\n(2) Politseiametnikule sõidukulude kompenseerimise tingimused, ulatuse ja korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.\n(1) Politseiametniku töö- ja puhkeaeg määratakse avaliku teenistuse seaduse alusel, arvestades käesolevas seaduses sätestatud erisusi.\n§ 781. Öötöö piirang\nAvaliku teenistuse seaduses nimetatud öötöö piirangut ei kohaldata politseiametnikule tingimusel, et töötamine ei kahjusta ametniku tervist ja ohutust ning tööaeg ei ületa avaliku teenistuse seaduse §-s 36 nimetatud piirangut.\n§ 79. Politseiametniku töölerakendamine väljaspool tema ametikoha struktuuriüksuse tööpiirkonda\n(1) Politsei- ja Piirivalveameti peadirektor ja Kaitsepolitseiameti peadirektor võivad politseiametnikku tööle rakendada väljaspool tema ametikoha struktuuriüksuse tööpiirkonda ja teenistusülesandeid käesoleva seaduse § 77 lõikes 1 sätestatud juhtudel.\n(3) Politseiametnikule võib anda põhjendatud juhul tasulist lisapuhkust kuni kümme kalendripäeva aastas.\n(31) [Kehtetu - RT I, 26.03.2013, 2 - jõust. 01.04.2013]\n§ 82. Politseiametniku puhkuse katkestamine ja edasilükkamine\n2) antakse järgmise kalendriaasta kestel mõnel muul ajal.\n(1) Distsiplinaarvõim on õigus kohaldada ergutusi ja distsiplinaarkaristusi.\n21) aukirja andmine;\n(2) Politsei teenetemärkide liigid, kirjelduse ja andmise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.\n(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud ergutusi kohaldatakse ka Politsei- ja Piirivalveameti ning Kaitsepolitseiameti ametnikele ja töötajatele, kes ei ole politseiametnikud.\n(1) Politsei- ja Piirivalveameti peadirektoril ning Kaitsepolitseiameti peadirektoril on õigus kohaldada ergutust politseiametnikule ja käesoleva seaduse § 84 lõikes 3 nimetatud isikule.\n(3) Valdkonna eest vastutaval ministril on õigus kohaldada ergutust igale politseiametnikule ning käesoleva seaduse § 84 lõikes 3 nimetatud isikule.\n(4) Käesoleva seaduse § 84 lõike 1 punktis 4 nimetatud ergutuse kohaldamise õigus on üksnes valdkonna eest vastutaval ministril.\n(5) Käesoleva seaduse § 84 lõike 1 punktis 5 nimetatud ergutuse kohaldamise õigus sätestatakse käesoleva seaduse § 84 lõike 2 alusel antava valdkonna eest vastutava ministri määrusega.\n(6) Politsei- ja Piirivalveameti peadirektor ja Kaitsepolitseiameti peadirektor võib volitada käskkirjaga ameti struktuuriüksuse juhti kohaldama ergutust politseiametnikule ja käesoleva seaduse § 84 lõikes 3 nimetatud isikule, määrates käskkirjas ära ergutuse kohaldamise ulatuse.\n§ 86. Politseiametniku distsiplinaarsüüteod\n3) vääritu tegu – süüline tegu, mis on vastuolus üldtunnustatud kõlblusnormidega, ametnikule esitatavate eetiliste nõuetega või diskrediteerib ametnikku või ametiasutust, sõltumata sellest, kas niisugune tegu pandi toime teenistuses või väljaspool teenistust.\n3) ametipalga vähendamine kuni 30 protsenti kuni kuueks kuuks;\n5) teenistusest vabastamine avaliku teenistuse seaduse § 94 alusel.\n(2) Käesoleva seaduse § 88 punktis 4 nimetatud distsiplinaarkaristuse määramise õigus on käesoleva seaduse §-s 56 nimetatud isikul.\n(3) Valdkonna eest vastutaval ministril on õigus määrata distsiplinaarkaristus kõigile politseiametnikele.\n(3) Politseiametnikele distsiplinaarkaristuse määramise tähtaegadele kohaldatakse avaliku teenistuse seadust.\n(1) Distsiplinaarmenetluse võib algatada, kui:\n1) on teada piisavalt faktilisi asjaolusid distsiplinaarsüüteo toimepanemise kohta;\n1) valdkonna eest vastutaval ministril;\n2) Politsei- ja Piirivalveameti peadirektoril;\n(2) Koondamisel on teenistusse jäämise eelisõigus eelkõige politseiametnikul, kes esindab seaduses sätestatud alustel teisi ametnikke ja töötajaid, seejärel laitmatu teenistuskäigu ja paremate teenistusalaste näitajatega politseiametnikul, kelle ametikoht on teenistuskohtade koosseisus.\n(4) Politseiametnike ametikohtade arvu vähendamise, samuti Politsei- ja Piirivalveameti või sisekaitselise rakenduskõrgkooli ümberkorraldamise korral on politseiametniku ametisse nimetamise õigust omaval isikul õigus teha ümberpaigutusi, vabastades koondamise tõttu teenistusest isiku, kelle ametikoht säilib, ning nimetades sellele ametikohale teise politseiametniku, kelle ametikoht koondatakse. Niisugune ümberpaigutamine on lubatud üksnes juhul, kui ümberpaigutatava politseiametniku kutsekvalifikatsiooni tase ja teenistusalased näitajad on koondatava politseiametniku vastavate näitajatega võrreldes paremad.\n(2) Kui koondamise või ametiasutuse likvideerimise tõttu politseiteenistusest vabastatud isik nimetatakse ametisse Politsei- ja Piirivalveametis või Kaitsepolitseiametis enne ajavahemiku möödumist, mille eest talle vastavalt käesoleva paragrahvi lõikele 1 hüvitist maksti, peab ta tagastama saadud hüvitise sellele ajavahemikule vastavas ulatuses, mille võrra varem, võrreldes hüvitise maksmise aluseks olnud ajavahemikuga, ta uuesti nimetatakse ametisse Politsei- ja Piirivalveametis või Kaitsepolitseiametis politseiametniku ametikohale.\n§ 98. Teenistusest vabastamise haldusakt\n(1) Teenistusest vabastamise haldusakt peab sisaldama vähemalt järgmisi andmeid:\n2) politseiametniku ees- ja perekonnanimi ning isikukood;\n3) politseiametniku teenistusaste;\n4) selle ametikoha nimetus, millelt politseiametnik vabastatakse;\n5) vabastamise põhjendus;\n6) vabastamise alus viitega seaduse paragrahvile, lõikele ja punktile;\n7) politseiametnikule makstav hüvitis, sealhulgas hüvitis kasutamata puhkusepäevade eest, kui vabastamisega kaasneb hüvitise maksmine;\n8) väljateenitud politseiteenistuse staaž;\n9) ametist vabastamise kuupäev.\n(2) Teenistusest vabastamise haldusakti koopia antakse teenistusest vabastatud politseiametnikule.\n1) väljateenitud aastate pension.\n3) [kehtetu - RT I, 13.12.2014, 1 - jõust. 01.01.2016]\n(2) Politseiametniku pensionikindlustuses kohaldatakse riikliku pensionikindlustuse seaduse sätteid, arvestades käesolevas seaduses sätestatud erisusi.\n(4) Politseiametniku pensioni ei suurendata avaliku teenistuse seaduse § 113 alusel.\n(11) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 nimetatud viimase ametikoha palgaastmele vastav palgamäär, teenistuse viie viimase aasta hulgast valitud soodsaim palgamäär ning punktis 2 nimetatud teenistusastmetasu võetakse politseiametniku pensioni arvutamisel aluseks suuruses, mis kehtivad päeval, millest alates pension määratakse, välja arvatud juhul, kui pension arvutatakse käesoleva paragrahvi lõike 2 alusel.\n(3) Kui ametnik, kes vabastati piirivalveteenistusest seoses ametisse nimetamisega teises valitsusasutuses või rahvusvahelises organisatsioonis, jääb politseiametniku pensionile teenistusest selles valitsusasutuses või rahvusvahelises organisatsioonis, kuhu ametisse nimetamisega seoses ta piirivalveteenistusest vabastati, ja tema piirivalveametniku piirivalveauastet ei ole vastavusse viidud politseiametniku teenistusastmega, loetakse tema piirivalveametniku piirivalveauaste vastavaks käesoleva seaduse § 112 lõikes 1 sätestatud vastava politseiametniku teenistusastmega.\n(5) Käesoleva paragrahvi lõigetes 3 ja 4 sätestatud juhtudel loetakse ametniku politseipensioni arvutamise aluseks oleva ametipalga komponendiks käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 2 nimetatud teenistusastmetasu asemel tema politseiametniku ametinimetusele või piirivalveametniku piirivalveauastmele vastava politseiametniku teenistusastme teenistusastmetasu.\n1) väljateenitud aastate pensioni taotlemisel – seaduses sätestatud pensioniõigusliku vanuse täitumise või politseiteenistusest vabastamise päev.\n(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tähtpäevast määratakse pension siis, kui avaldus väljateenitud aastate pensioni määramiseks on esitatud kolme kuu jooksul, arvates sellele pensionile õiguse tekkimisest.\n(1) Politseiametniku väljateenitud aastate pension, välja arvatud jooksva aasta palgamäära ja teenistusastmetasu suuruse alusel arvutatud pension, indekseeritakse iga aasta 1. aprilliks riikliku pensionikindlustuse seaduse § 26 alusel Vabariigi Valitsuse määrusega kinnitatud pensioniindeksiga.\n(3) Pensioni saav isik on kohustatud kümne tööpäeva jooksul teavitama Sotsiaalkindlustusametit kõikidest asjaoludest, mis toovad kaasa pensioni ümberarvutamise või selle mittemaksmise.\n(2) Väljateenitud aastate pensioni saavale isikule makstakse pension välja täies ulatuses, sõltumata saadava sissetuleku suurusest.\n5) teenistuse aeg käesoleva seaduse kuni 2011. aasta 31. detsembrini kehtinud § 66 alusel ja alates 2012. aasta 1. jaanuarist kehtiva 5. peatüki 41. jao alusel, kui sellele järgnes teenistus politseiametniku ametikohal või politseiametniku pensionile jäämine;\n51. peatükk VABATAHTLIK MEREPÄÄSTE\n2. jagu Vabatahtliku merepäästja pädevus, rakendatavad riikliku järelevalve meetmed ning vahetu sund\n(5) Vabatahtlikul merepäästjal on õigus kohaldada merepäästetööl korrakaitseseaduse §-des 30 ja 50 sätestatud järelevalve erimeetmeid korrakaitseseaduses sätestatud alusel.\n(6) Vabatahtlikul merepäästjal on õigus kasutada merepäästetöö käigus vahetut sundi, kasutades isiku, looma või asja mõjutamiseks füüsilist jõudu korrakaitseseaduse §-des 76–78 sätestatud alusel ja korras.\n(2) Vabatahtlik merepäästja ei pea merepäästetöö tegemisel esitama isikule isiku nõudmisel vabatahtliku merepäästja tunnistust. Kui isik nõuab vabatahtlikult merepäästjalt vabatahtliku merepäästja tunnistuse esitamist, esitab vabatahtlik merepäästja selle pärast merepäästetöö lõpetamist\n3. jagu Vabatahtlikule merepäästjale esitatavad nõuded\n(8) Vabatahtliku merepäästja väljaõppe ja täiendusõppe nõuded, õppe korraldamise ning arvestuse sooritamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.\n(9) Vabatahtliku merepäästja kutsesobivuse ja füüsilise ettevalmistuse nõuded kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.\n4. jagu Vabatahtliku merepäästjana tunnustamine ja merepäästetöö tegemise pädevuse andmine\n(2) Vabatahtliku merepäästja tunnistuse väljastamiseks vajalike andmete esitamise loetelu ja tunnistuse kirjelduse kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.\n5. jagu Vabatahtliku merepäästja töökorraldus ja ennetustöö\nValdkonna eest vastutav minister kehtestab määrusega merepäästetöö tegemisel käesoleva seaduse § 1085 lõikes 3 nimetatud eritunnuse kirjelduse ja kandmise korra.\n6. jagu Vabatahtliku merepäästja ning mittetulundusühingu hüvitised ja tagatised\n§ 10815. Hüvitis merepäästetöö tegemise käigus vabatahtliku merepäästja hukkumise ja osalise või puuduva töövõime tuvastamise korral ning varalise kahju hüvitamine\nMerepäästetöö tegemise käigus vabatahtliku merepäästja hukkumise ja osalise või puuduva töövõime tuvastamise korral kohaldatakse hüvitise maksmisele ja varalise kahju hüvitamisele abipolitseiniku seaduse §-des 38 ja 39 sätestatut.\n7. jagu Vabatahtliku merepäästja staatusest vabastamine\n4) vabatahtlikule merepäästjale sobimatu käitumise tõttu.\n(1) Politseiametnike ametikohad, mis ei lange kokku käesoleva seaduse §-des 48–50 kehtestatud ametikohtade nimetustega ja nende teenistusastmetega, määratakse kindlaks Politsei- ja Piirivalveameti ja Kaitsepolitseiameti struktuuris ja teenistujate koosseisus, lähtudes §-des 48–50 sätestatust.\n(2) Sisekaitselise rakenduskõrgkooli politseiametnike ametikohad, välja arvatud sisekaitselise rakenduskõrgkooli politseiametnikke ettevalmistava struktuuriüksuse juhi ametikoha, ja nendele kinnitatud teenistusastmed kehtestab valdkonna eest vastutav minister.\n(2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud alustel piirivalveauastmete vastavusse viimise teenistusastmetega korraldab valdkonna eest vastutav minister.\n§ 1121. Vanemmadruse teenistusastme ümbernimetamine nooremveebli teenistusastmeks\nTeenistuses oleva politseiametniku vanemmadruse teenistusaste nimetatakse ümber nooremveebli teenistusastmeks.\n(3) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 sätestatud ametinimetuste teenistusastmetega vastavusse viimise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.\n(4) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 1–7 ja lõike 2 punktides 1–4 nimetatud politseiametnike ametinimetused viiakse hiljemalt 2011. aasta 1. aprilliks vastavusse teenistusastmetega, mis erinevad 2010. aasta 1. jaanuaril jõustunud eelnimetatud sätetes nimetatud teenistusastmetest. Politseiametniku ametinimetused viiakse teenistusastmetega vastavusse tagasiulatuvalt 2010. aasta 1. jaanuarist arvates.\nKäesoleva seaduse §-s 59 ning sellest tulenevaid politseiametniku kutsekvalifikatsiooni nõudeid rakendatakse alates 2015. aasta 1. septembrist, välja arvatud 6. peatüki 2. jaos sätestatut, mida rakendatakse alates seaduse jõustumisest.\n(2) Kuni käesoleva seaduse § 5 lõike 1 jõustumiseni 2012. aasta 1. jaanuaril on Politsei- ja Piirivalveameti pädevuses politsei juhtimine ja arendamine ning politseile pandud ülesannete täitmine põhimääruses sätestatud ulatuses.\n§ 1194. Endise politseiametniku ametiastme ja piirivalveametniku piirivalveauastme arvamine teenistusastmeks\n(8) Kui käesoleva paragrahvi lõike 3 alusel toimunud muudatuse või lõike 4 alusel toimunud nõusolekuta üleviimise tagajärjel muutuvad ametikohale esitatavad nõuded, mille tagajärjel politseiametnik ei vasta uutele ametikohale esitatavatele nõuetele, siis ei rakendata neid politseiametniku suhtes, kes enne lõikes 3 nimetatud muudatust või lõikes 4 sätestatud viisil toimunud nõusolekuta üleviimist vastas tema ametikohale esitatavale nõuetele.\n§ 1199. Vabatahtliku merepääste ülemineku säte\nKui vabatahtlik merepäästja on enne käesoleva seaduse 51. peatüki jõustumist läbinud Politsei- ja Piirivalveameti tunnustatud koolitaja või õppeasutuse korraldatud õppe, mis vastab käesoleva seaduse § 1086 lõigetes 2 ja 3 nimetatud õppe sisule ja mahule, loetakse seaduses vabatahtliku merepäästjana tunnustamise eeldusena sätestatud esimese astme õppe ja teise astme õppe läbimise nõue täidetuks.\n§ 11910. Politseiteenistuse staaži eest antava lisapuhkuse aegumine ja hüvitamine\nEnne 2013. aasta 1. aprilli täitunud politseiteenistuse staaži aasta eest saadaolevad kasutamata lisapuhkusepäevad aeguvad nelja aasta jooksul 2013. aasta 1. aprillist arvates. Aegumine peatub ajaks, kui politseiametnik kasutab rasedus- ja sünnituspuhkust, lapsendaja puhkust või lapsehoolduspuhkust, samuti kui politseiametnik on ajateenistuses või asendusteenistuses. Kasutamata ja aegumata lisapuhkusepäevad hüvitatakse teenistusest lahkumisel rahas.\n§ 11911. Politseiametniku toitjakaotuspensioni taotlemise erisus\n§ 11912. Politseiametniku töövõimetuspension\nSalajasele koostööle kaasatud isikul ja politseiametnikul, kellel on tuvastatud osaline töövõimetus riikliku pensionikindlustuse seaduse alusel, loetakse käesoleva seaduse §-s 753 ja § 69 lõike 2 punktis 3 sätestatud osalise töövõime tingimus täidetuks. Salajasele koostööle kaasatud isikul ja politseiametnikul, kellel on tuvastatud täielik töövõimetus riikliku pensionikindlustuse seaduse alusel, loetakse käesoleva seaduse §-s 753 ja § 69 lõike 2 punktis 3 sätestatud puuduva töövõime tingimus täidetuks.


Libedaga rallijad võivad tekitada liikluses ohuolukordi\nHOOGA KÜLGLIBISEMISSE: Avalikus liikluses ehk teedel-tänavatel on selline tahtlik teguviis politsei kinnitusel taunitav ja liiklusohtliku olukorra tekitamisel ka karistatav.\nKanal 2 uudistesaade “Reporter” vahendas mõne aja eest, kuidas meelispaigad oma auto külglibisemisse ja karusselli laskmiseks on just kaubanduskeskuste parklad, kuid täpselt niisamuti rallitakse ka tänavatel. Noored ise nimetavad seda driftimiseks ning ei anna endale aru, et see on tegelikult ohtlik ja keelatudki. Saarte Häälega rääkinud Kuressaare elaniku sõnul on rallijate ehk niinimetatud driftijate lemmikpaigad linnaäärsed ringristmikud ja Saare Selveri kõrval tühjana seisev parkla.\n“Kui lund veel palju polnud, siis nägin seal selliseid palju, kes autoga kohapeal keerutasid ja rallisid,” kinnitas ajakirjanikuga rääkinud naine. Naise hinnangul ei saa selline rallimine päris ohutu küll mitte olla, seda eriti siis, kui rallitajad ringristmikel kihutades ootamatult eksima peaksid. “Kui see ka neile endile ohtlik pole, siis teistele liiklejatele kindlasti,” arvas ta. Kuressaare politseijaoskonna juhi Kaido Vahteri sõnul ei ole sellised harrastajad politseile otseselt suureks probleemiks. Ta märkis, et meie liiklejad on libedaga üldjuhul ettevaatlikud ja ekstreemset käitumist ei harrasta, kuigi on tõepoolest ka erandeid.\n“Mõnele kohe meeldibki selline rallimine libedaga, kuid mõnel juhtub ka kogemata,” sõnas ta. Parklates rallimine tekitab Kaido Vahteri sõnul kindlasti küsimuse, et kas lõhutakse midagi ära või seatakse ohtu. “Kui on ikkagi tegemist liiklusohtliku olukorra tekitamisega, siis see on seadusega karistatav. Avalikus liikluses ehk teedel-tänavatel on selline tahtlik teguviis igal juhul taunitav,” kinnitas ta.\nPolitseijaoskonna juht ütles, et kui inimesed, kes sellist rallimist pealt juhtuvad nägema, leiavad, et rallijad tekitavad liiklusohtlikke olukordi, siis peaksid nad sellest ka politseile teada andma. Politsei pöörab Vahteri sõnul aga ka ise igapäevase liiklusjärelevalve käigus sellele tähelepanu. “Samas ei pea inimestes tekitama asjatut hirmu iga seltskonna ees, kes kuskil koguneb, meil on õnneks riigis olemas vabadus kohtuda tuttavatega seal, kus inimene seda tahab, ja kahtlustada igas kogunemises midagi kuritegelikku on ikkagi juba paranoiline,” märkis ta.\nLisatud: 28.12.2010 / 01:07\nkui kohta pole kus harjutada saab, siis ei õpigi midagi. Siis tulebki otsida kõrvaline koht kus nad harjutavad. See oelks palju hullem, kui kesklinnas nii harjutaksid. parem surnud parklas kui avalikus liikluses.\nLisatud: 28.12.2010 / 15:02\ntulge ja rallige upal 8 jaanuar. igamehe autokross. sõida nii hullult kui suudad ja kui hästi läheb saad karika ka. LIHTNE\nLisatud: 28.12.2010 / 15:35\nEks ikka tuleb kätt harjutada ja auto iseloomu õppida. Igasugused “teod” ka midagi paremat pole, ei saa üle teegi jala minna. Tuleb ikka ergas olla ja reageerida kui vaja, pensionärid on hullemad kui purjus juhid. Kui ise kindel käsi oled pole vaja ka teisi karta ja haliseda koguaeg, et me ei saa ja meile ei anta ja me ei jõua jne.\nLisatud: 28.12.2010 / 15:51\nmõnda jäärada pole juba “avastatud”?\nLisatud: 28.12.2010 / 15:57\njää ei kanna veel nii palju\nKeegi mainis et juhusega jääb 30 cm puudu…. Kui ikka osata ei ole see 30 cm mingi juhus. See on paras kaugus teisest autost külg ees möödumiseks :D\nTuleb lihtsalt osata ja oskusi lihvida :)\nTo maksim market\nLisatud: 28.12.2010 / 18:50\nKas sa tõesti arvad, et parkla on nüüd õige koht driftimiseks ja harjutamiseks? Ütled, et ei ole näinud, et teiste autode vahel driftitakse. Hoia silmad lahti, seda tehakse tihti…. üks tattnokk, kes Maxima parklas üks õhtul driftima kukkus, pääses napilt molli saamisest, sest arvas, et , autode vahel on oma oskusi kõige õigem lihvida.Ja politseile teadmiseks…kui õhtuti parklaid jägiksite, siis näeksite selgelt mis toimub.\nLisatud: 28.12.2010 / 19:25\nnendel tulebki küljed maha sõita kes tee peal iguvad,käin igapäev linnas tööl närvi ajab tra kui igud mingi 30-nega mööda teed 50-ne alas,ausalt varsti hakkavad need igujad lihtsalt minu käest pexa saama,ja driftivadki vaid need kes oskavad!!!!\nLisatud: 28.12.2010 / 19:32\nMõnel läheb ikka pärasoole sisu üsna keema, kui keegi libedaga auto valitsemist valdab!See on ju nagu vanasti nõidasid “katsuti”-kohe tuleriidale.Minge toitke kodutuid kasse!\nLisatud: 28.12.2010 / 07:38\nma vabandan selle naise ees, kes minu tegevuse tagajärjel pidi kohkuma seal kellamäe ringristmikul\nLisatud: 28.12.2010 / 19:46\nparem võiks need enese tappjad teedelt ära koristada.värisevad ja vingerdavad auto teedel enda kaherattalisega\nLisatud: 28.12.2010 / 19:53\nmis 50ne alas; ka 70ne ja 90ne alas iguvad kolmekümnega. hommikul vastutulijaid ka nii palju, et mööda ei saa.\nLisatud: 28.12.2010 / 08:11\nMõni sõidab libedaga ise kogu aeg 20 km/h ja siis tegeleb samal ajal politseisse helistamisega, et kiiresti teada anda huligaanidest, kes temast 40-ga mööda sõidavad :) Loomulikult võib mõnele selline kiirus ohtliku kihutamisena tunduda ja kokku puhutakse suur mull kihutajatest ja driftijatest. Eks on ka noori hulljulgeid, kes liikluses rumalusi teevad, aga neid on siiski väga-väga vähe ja üldiselt peaksid saama memmekesed vähemalt Kuressaares küll väga ohutult 20-ga edasi sõita.\nLisatud: 28.12.2010 / 20:42\nKulla-kallis laps mine arene natukene.\nLisatud: 28.12.2010 / 21:54\nigatahes talvel maanteel kolmekümnega igujad ostku enda autole korralikud kummid alla või palugu naabrimehelt küüti kui ise kiiremini sõita ei julge.\nLisatud: 28.12.2010 / 10:06\nkui mingid noored ikka teevad külglibisemist nii, et minu autost jääb puudu napilt 30-40 sm, mida võib pidada puhtaks juhuseks, siis nende koht pole roolis. Parkla ei ole trikitamise koht, kui seal on parkivad autod. Tühjal platsil palun väga, aga seada ohtu inimeste elu. Me ei või kunagi teada, millal autol ei ole jõudu peatuda 30-40 sm ennem inimest, tagasi seda tegu pole enam võimalik pöörata.\nLisatud: 28.12.2010 / 10:14\nTühjades parklates las paarutavad. Õppivadki autot korralikult valitsema. Ei saa aru, miks mõni vanamutt selles probleemi näeb. Palju suuremad probleemid ja ohtlike olukordi tekitavad jalgrattakiirusel liikuvad sõidukid. Ärge palun tulge üldse autoga talvel sõitma, kui ei oska ja ei julge, te tekitate ohtlikke olukordi!\nLisatud: 28.12.2010 / 10:59\naga muratsis jääraja tegemine keelati ära :( Vanasti polnud keegi kuskil parklas, kõik olid muratsis puntras koos, kus kõik teadsid oma riske (kes ei teadnud, on surnud) ja polnud kellelgi häda.\nLisatud: 28.12.2010 / 12:46\nNo ei ole inimestel ka muud teha, kui vinguda noorte üle, kes tühjades parklates enda sõiduoskusi lihvivad ja auto tunnetuse kätte saavad ? Okei, hästi, parklas kus ka teised autod pargivad, on selline tegu tõepoolest taunitav, aga on keegi kunagi mõnda sellist näinud kes kuskil autode vahel “driftima” kukub ? Mina küll ei ole. Ja ma ei saagi aru sellest, et miks ja kellele on öisel ajal inimtühjas parklas driftimine ohtlik ? Minu meelest on palju ohtlikumad liikluses pensionärid, kes kord nädalas autoga linna satuvad, siis 40km/h jalus tilbendavad ja liiklust takistavad ning lõpuks ajavad kedagi alla või sõidavad kellegile ette, kuna reaktsiooni kiirus on 0. Kirjutage parem sellisest asjast, mitte ärge imege pastakast uudiseid välja. Tonti nähakse seal kus seda pole.\nLisatud: 28.12.2010 / 12:52\nKui parklas on kiirusepiirang 5kmh,siis kiiremini triffijad rikuvad liikluseekirju ja loovutagu talveks load.\nLisatud: 28.12.2010 / 13:13\nLINN KORISTAGU LUMI ÄRA. JÄLLE TULI TALV .EELMISTE AASTATE TALVEDE RAHAD ON ALLES.\nLisatud: 28.12.2010 / 02:08\nise liiklen pea igapäevaselt kuressaares, pole silma jäänud küll et keegi midagi väga rõvedalt ohtlikku oleks teinud. üks mercedes oli kellamäe ringil vallis küll üks päev, üks mercedes tuli meeldiva külglibisemisega kudjapel arki juures vastu, aga ei midagi ohtlikku ei tundunud sealt\nLisatud: 28.12.2010 / 14:32\nnjah enamasti proovivad külglibisemist tänavail vast ikka need kes julgevad ja oskavad..need kes ei julge ja ei oska need panevadki ullu teksti maha et ohh kui ohtlik.muidugi parklas kus on teiste autod seal mõni ära rihitakse ega siis keegi kindlaks tee kes ära mõlkis.aga enamasti võetakse vast ikka mõistuse piires..kuressaares võiks kuskil jäärada olla..siis oleks seal tegevust küll sellistel.


ATOMIUM MAX-HYDRAULIC - Atomium.ee\n- ATOMIUM MAX-HYDRAULIC\nLisandid autotranspordi ja muu spetsiaaltehnika hüdraulikasüsteemide töötlemiseks.\n«ATOMIUM MAX-HYDRAULIC» iseloomustus\nTribotehnilist koostist «ATOMIUM MAX-HYDRAULIC» kasutatakse autotranspordi ja muu spetsiaaltehnika hüdrauliliste süsteemide töötlemiseks. Määratakse arvestusega 4 — 6 ml tribotehnilist koostist 1 liitri hüdraulilise vedeliku (õli) kohta.\nTavatingimustes kasutamise juures ei kujuta tervisele ohtu.\nNahaga kokkupuutel eemaldage määrdunud riided. Peske ainega kokkupuutunud kehaosa veejoa all, aga seejärel vee ja seebiga.\n«ATOMIUM MAX-HYDRAULIC» Kasutusjuhend\nTribotehnilist koostist «ATOMIUM MAX-HYDRAULIC» sisestatakse töötavasse hüdraulilisse vedelikku arvestusega 4 — 6 ml tribotehnilist koostist 1 liitri hüdraulilise vedeliku kohta, sõltuvalt tehnilisest seisundist. Kasutada hüdraulikasüsteemi tavapärases režiimis, kuni järgmise hüdraulilise vedeliku vahetamiseni.\nTribotehnilist koostist «ATOMIUM MAX-HYDRAULIC» soovitatakse kasutada peale igat hüdraulilise vedeliku vahetamist.\nEnne tribotehnilise koostise ТС «ATOMIUM MAX-HYDRAULIC sisestamist veenduge, et purgi põhjas oleks sete, tribotehniline koostis segada hoolikalt läbi kuni sette (aktiivse töökomponendi) täieliku segunemiseni.\nTribotehnilise koostise «ATOMIUM MAX-HYDRAULIC» sisestamine toimub töötemperatuurini soojendatud agregaadi hüdraulilisse süsteemi.\nKohe peale tribotehnilise koostise «ATOMIUM MAX-HYDRAULIC» sisestamist kasutada hüdraulilist süsteemi mitte vähem kui 20 minutit suvalises režiimis (tavakasutamine).\nEi soovitata kasutada hüdraulikasüsteemi detailide mehaaniliste rikete korral.\nTribotehniline koostis «ATOMIUM MAX-HYDRAULIC» ühildub igat tüüpi hüdrauliliste vedelikkudega (õlidega) ja ei muuda nende omadusi.\nTribotehnilist koostist «ATOMIUM MAX-HYDRAULIC» on lubatud kasutada hüdraulikasüsteemi ja rooli hüdrovõimendi konstruktiivse ühtesobivuse puhul.\nTribotehnilise koostise „ATOMIUM MAX-HYDRAULIC“ lubatud üledoseerimine töötlemisel on mitte üle 50 %.\nEfekt «ATOMIUM MAX-HYDRAULIC» kasutamisest\nKiirendab hüdraulikasüsteemi „sissesõidu“ protsessi, sealhulgas peale kapitaalremonti (tribotehnilise koostise adaptiivsete omaduste arvel kokkupuutuvate hõõrdedetailide optimeerimises);\nHüdraulikasüsteemi ressurssi suurenemine 1,5 — 2 korda (detailide kulumise intensiivsuse vähenemise arvel);\nHüdraulika surve taastamine kuni nominaalsete suurusteni (lõtkude optimeerimise arvel pumbas);\nTäiturmehhanismide maksimaalne kaitse abrasiivse kulumise vastu;\nTäiturmehhanismide tihendite hermeetilisuse taastamine;\nEi halvenda kummitoodete ekspluatatsioonilisi omadusi;


Goslingi haigused: sümptomid ja ravi + fotod - Lindude liigeste poletik\nLindude liigeste poletik.\nLähedal uurimisel märkab omanik hanekojas kindlasti muid haigustunnuseid. Kui on tekkinud tiiva, jalgade murd, on vaja veterinaararsti abi. Nakkushaiguste ennetamise meetmed Kalkunite nakkushaiguste ennetamise meetmed on samad kui nende lindude ennetamisel teistel lindudel: ostke kalkuni kodulinde ja inkubeerimiseks mõeldud mune ainult edukatest farmidest. Segatud invasiooni korral surevad hanepojad sageli. Helmintiaas Haned nakatuvad ussidesse neelates vastseid veekogude lähedal.\nOn olemas isegi arvamus, et Kuunarnukite sidemete ravi haigestuvad ja surevad väikseima imelöögi tõttu, kuid täiskasvanud linnud pole haigustele praktiliselt vastuvõtlikud. Selle arvamuse tõttu muutuvad kalkunite omanikud sageli kängu, saamata aru, mis täiskasvanud kalkunitel nende hoovis on. Tegelikult on pilt mõnevõrra erinev. Kalkunhaigused on sageli levinud kanade haiguste korral.\nNäiteks Newcastle'i tõbi ja gripp linnukatk mõjutavad nii kanu kui ka kalkuneid.\nSeetõttu on haiguste ennetamise meetmed sageli samad. Kui ühendi omanikul on farmis segakarja, peate te topelt jälgima. Linnud võivad üksteist nakatada. Levinud nakkushaigused Lindude liigeste poletik sageli mitte ainult linde, vaid ka imetajaid. Selliste haiguste hulka kuuluvad: salmonelloos, rõuged, leptospiroos, pasteurelloos, kolibakterioos.\nÜsna pikka loetelu kalkunite haigustest on näha Kalkunite mittenakkuslikud haigused on üldnimekirjas väga tähtsusetul kohal, kuid sageli on need kalkunite pidamise põhiprobleemid, kuna teatava ettevaatusega ja ennetusega ei saa nakkust majapidamisse tuua ja linnu söötmine sõltub ainult omaniku teadmised ja tõekspidamised.\nHaiguse kroonilises vormis täheldatakse ainult nohu, viskoosset eritumist ninast ja silmadest. Haiguse ravi ja ennetamine Linde ei ravita. Kui farmis registreeriti varem pastörelloosi, vaktsineeritakse linde vastavalt juhistele pastörelloosi vastu.\nKõva goiter kalkunites Tavaliselt juhtub see siis, kui lind jäi pärast näljastreiki pikka aega nälga ja sõi liiga palju toitu.\nPärast kalkunite söötmist lähevad jooma. Goitrisse kogunenud täistera paisub veest, paisutab struuma ja ummistab söögitoru. Kivide või kestade puudumine teravilja jahvatamiseks võib mõjutada ainult mao. Sellisel juhul on tahke struuma algpõhjus soole blokeerimine mao väljapääsu juures. Kalkunite tehasesöödaga söötmisel seda ei juhtu, sest kui vesi söödale Lindude liigeste poletik, imbub viimane kohe paberimassi, mille assimileerimiseks pole vaja isegi veerisid.\nPiisava veekoguse korral on kalkuni puder vedel. Teoreetiliselt saab kalkuni struuma kirurgiliselt avada ja paisunud tera eemaldada. Kuid Lindude liigeste poletik protseduuri peaks läbi viima veterinaararst, millega seoses on kalkunite vasardamine tavaliselt tasuvam kui ravi. Kõva struuma sümptomid Apaatia.\nSondeerimisel on struuma kindel, tihedalt täidetud.\nLindude haigused Foreign Language Flashcards - kavilda.ee\nKalkunid keelduvad toitmast. Kalkunite munatoodangu vähenemist ja vähenemist täheldatakse, kui haigus areneb munemisperioodil. Goiteri rõhu tõttu hingetorule on kalkunite hingamine raskendatud, seejärel surm lämbumise tõttu. Tahke struuma ravi Ummistumisel avatakse kalkunite struuma ja eemaldatakse nende sisu kirurgiliselt. Pärast seda süstitakse vaseliini lindu struuma, saate päevalille. Pärast struuma massaaži eemaldatakse struuma sisu, pigistatakse tegelikult läbi söögitoru.\nHaiguse vältimiseks kõva struuma korral tuleb kalkuneid regulaarselt toita, vältides pikki pause, on parem mitte kasutada kalkunite toidus tervet, kergesti tursuvat teravilja. Paisutatud struuma Välised märgid on peaaegu samad, mis kõva struuma puhul.\nGoiter on ebaloomulikult suur, kuid katsudes pehme. Arvatakse, et see võib juhtuda, Lindude liigeste poletik kalkun joob kuumuses liiga palju vett. Tegelikult on see ebatõenäoline, kui terve päev teda päikese käes janu ei tunne. Kui linnul on vaba vesi, siis joovad kalkunid nii palju kui vaja ja vähehaaval.\nLisaks sellele võib vesi struuma limaskesta kaudu kudedesse imenduda. Tegelikult on see struuma või struupõletiku katarr, mis on põhjustatud kalkuni toidus sisalduva halva kvaliteediga söödast.\nGoitre tõbi areneb kalkunite söötmisel mädanenud loomasöödaga, hallitanud teradega või kui lind on jõudnud mineraalväetisteni. Goiter võib põletikuliseks muutuda ka siis, kui kalkun neelab võõrkeha alla. Vastupidiselt levinud arvamusele, et linde võib sööta leivaga, on see toode ohtlik igat liiki lindudele, sealhulgas kalkunitele. Lihtsalt leib võib olla kalkuni suure, kuid pehme struuma põhjuseks, kuna leiva saab koputada kleepuvaks massiks, ummistada soolestikku ja alustada käärimist.\nPehme struuma sümptomid Türgi seisund on alla surutud, sageli on söögiisu vähenenud või puudub täielikult. Kodulindude struuma on pehme, sageli täidetud madala kvaliteediga söödakääritamise toodetega.\nGoiterile vajutades on tunda kalkuni nokast tulevat hapukat lõhna. Pehme struuma ennetamine ja ravi Kui struuma avatakse, antakse linnule esimesel päeval vee asemel kaaliumpermanganaadi lahus. Kasutatakse ka antimikroobseid aineid ja limaskestade keetmisi. Türgi rahhiit Enamasti haigestuvad kalkunilinnud raskete ristanditega, kuna nende Liigeste ja temperatuuri maiustused jaoks on vaja märkimisväärset kogust kaltsiumi ja valku.\nKui kalkunilinnud muutuvad äkki loidaks, võib sellest abi pikem jalutuskäik värskes õhus. Vaja on varustada ainult päikese eest varjualust, kuhu kalkunid saaksid vajadusel varjuda. Täiskasvanud kalkunid on suhteliselt passiivsed, kuid isegi nemad vajavad järglaste normaalseks tootmiseks vähemalt 20 m² inimese kohta.\nTürgi on veelgi liikuvam ja sureb ilma liikumiseta. Mis seletab muide usku, et kalkunilinnud on väga õrnad olendid, kes surevad mustandisse. Omanikud, kes kasvatavad kodus kalkuneid, peavad kalkuniliha väga kitsastes kohtades.\nNende nähtavad märgid on sageli enese hammustamine, kaklused ja kannibalism. Arvatakse, et see on tingitud vitamiinipuudusest, loomsete valkude või mineraalide puudusest. Tegelikult on nii Lindude liigeste poletik kui ka kannibalism, mis väljendub ummistunud vendades, kalkunite kogetud stressi väline ilming. Vitamiinipuudust isejuurimisel ei ilmne, need on stressi tagajärjed.\nKui järgite spetsialistide välja töötatud metoodikat kalkunite kasvatamiseks, siis saab vältida enamikku valesti valmistatud dieedist põhjustatud nakkushaigustest. Kalkunite nakkushaigused on hullemad. Paljud viiruste või mikroorganismide põhjustatud kalkunite haigused ei ole ravitavad. Lind tuleb tappa. Osa neist haigustest võib aga farmi tuua haudemunaga.\nJust seetõttu, et munad ise on sageli nakatunud, on esimestel päevadel pärast koorumist palju kanu, kalkunit, faasaneid ja muid kana.\nKuidas näeb välja haige kalkun? Nakkushaiguste ennetamise meetmed Ravi arthroosi sormede kaed folk oiguskaitsevahenditega nakkushaiguste ennetamise meetmed on samad kui nende lindude ennetamisel teistel lindudel: ostke kalkuni kodulinde ja inkubeerimiseks mõeldud mune ainult edukatest farmidest. Nagu kanade puhul, ei ole kalkunitel tavaliselt nakkushaiguste ravi, seega on haigust lihtsam ennetada kui proovida seda kodus ravida.\nInfektsiooni majandusse sisenemise vältimiseks on lisaks rangetele karantiinimeetmetele ja kalkunite aretusmaterjali ostmisele ainult jõukatelt müüjatelt vaja järgida sanitaarmeetmeid: ruumide ja seadmete korrapärane desinfitseerimine, voodipesu korrapärane vahetamine, helmintiaasid ja koktsidioos.\nMõni viirus võib pikka aega aktiivne püsida sügavas pesakonnas, sattudes sinna nakatunud sööda või loomade väljaheidetega.\nSee kehtib Lindude liigeste poletik igat tüüpi koduloomadele tavaliste viiruste kohta. Kalkunite nakkushaigused koos kirjelduse ja fotoga Üks üsna ebameeldiv haigus, mis mõjutab mitte ainult linde, vaid ka imetajaid, on rõuged, millel on mitu liiki, hoovust ja vormi.\nRõuged See põhjustab rõugeid mitte ühe viiruse, vaid mitu erinevat perekonda kuuluvat liiki ja perekonda. Lindude liigeste poletik kolme iseseisvat sorti: lehmade rõuged, lammaste ja lindude rõuged. Lindudel rõugeid põhjustavate viiruste rühma kuulub kolme tüüpi patogeene, mis nakatavad erinevaid lindude perekondi: tuulerõuged, tuvitõuged ja kanaarilindud.\nKalkunite omanikke huvitavad ainult kanarõuged, mis mõjutab ka teisi faasanipere esindajaid.\nKanarakkude sümptomid Lindude rõugete peiteaeg võib kesta nädalast 20 päevani. Haigus avaldub lindudel neljas vormis: difteroid, naha, katarraalne ja segatud. Haiguse difteroidne vorm.\nLööve hingamissüsteemi limaskestadel kilede kujul, vilistav hingamine, avatud nokk. Haiguse nahavorm.\nPug peas. Haiguse katarraalne vorm. Konjunktiviit, sinusiit, riniit. Haiguse segavorm. Väikesed rõuged peanahal ja diphteroidkiled suuõõne limaskestadel. Lindude rõugete diagnoosimisel tuleb eristada A-vitamiini puudusest, kandidamidoosist, aspergilloosist, kalkuni sinusiidist, hingamisteede mükoplasmoosist, mille sümptomid on väga sarnased.\nErinevalt paljudest konkreetsetest linnuhaigustest saab rõugeid ravida. Kuidas ravida linnurõugeid Lindudel viiakse läbi sümptomaatiline ravi, rõugete puhastamine ja desinfitseerimine sekundaarsest nakkusest. Lindude toitumine on rikastatud A-vitamiini või karoteeniga.\nAndke suurenenud vitamiiniannus. Linnusöödale lisatakse antibiootikume.\nEmbrüo-viiruse kuiva vaktsiiniga vaktsineeritud kalkunite ennetamiseks. Respiratoorne mükoplasmoos Nimetatakse ka kalkuni sinusiit ja õhukotti haigus. Krooniline haigus, mida iseloomustavad hingamissüsteemi kahjustused, produktiivsuse langus, sinusiit, tundlikkuse kaotus ja kurnatus. RM sümptomid Kalkunitel kestab Lindude liigeste poletik peiteaeg paarist päevast kahe nädalani.\nKodulinnud haigestuvad nädala vanuselt, täiskasvanud lind munemise ajal.


KB4052123 – FIX: autentimise küpsise libisemise aegumine ei tööta ja te ei saa uuesti sisse logida julgeolekunõuete 2016 ja 2017 sisselogimise lehele.\nSQL Server 2016 Developer SQL Server 2016 Enterprise SQL Server 2016 Enterprise Core SQL Server 2016 Standard SQL Server 2016 Service Pack 1 SQL Server 2017 Developer on Windows SQL Server 2017 Enterprise on Windows SQL Server 2017 Enterprise Core on Windows SQL Server 2017 Standard on Windows Rohkem...Vähem\nOletame, et olete lubanud atribuudi Libistamine aegumise ja määrate vastava ajalõpu intervalli Microsoft SQL Server 2016 ja 2017 aruandlusteenused (SSRS) veebiportaalis. Kui autentimise küpsise ajalõpu väärtus aegub, ei suunata veebiportaal automaatselt sisselogimise lehele. Lisaks võite märgata, et veebiportaal on pärast ajalõpu väärtust ummikus.\nSee probleem ilmneb seetõttu, et sliding aegumise korral lähtestatakse kehtiva autentimise küpsise aegumiskuupäev, kui taotlus esitatakse, ja üle poole ajalõpu intervallist on möödunud. Kui küpsis aegub, peab kasutaja uuesti autentima.\nKumulatiivne Update 6 SQL Server 2016 SP1 jaoks