Taimeriselfid ja 3 pluusi hiinast\nMa ei esitle teile just kuigi kerge südamega taimerifotosid, sest nagu te teate, siis ma neid tootepilte tahan alati rohkem läbimõeldult teha, aga noh.. hetkel ei jää mul muud üle. Esiteks sellepärast, et õues on natuke liiga külm, et ilma üleriieteta ringi lipata. Teiseks sellepärast, et sõbranna, kes pilti võiks teha, elab siin Soomes nii kaugel, et seda küllatrippimist ei viitsi tihti ette võtta ja kolmandaks sellepärast ka, et Keio lahkub kodust pimedas ja jõuab kodu pimedas. Ja pimedas ei ole enam mõtet pildistada.\nSeega.. ongi mu parim sõber hetkel statiiv, kaameraseadete taimer ja pildistamispult – nuuks. Kohutavalt kurb olen selle üle ka, et kuigi tegin pilti akna all, siis nägu jäi normaalse valgustusega, aga heledad pluusid said ülevalgustatud. Ah, juhtub ikka. :D\nRoosa õhuline pluus meeldib mulle täiega ja ma kujutan vaimusilmas ette, kuidas ma seda kunagi kuskil kontoris kandma hakkan ja erinevate lisariietega sobitama. Jah, ma mõtlen miskipärast üsna palju viimasel ajal riideid valides sellele, mida kõlbaks kontoris kanda, sest ma tahaks ideaalis millalgi kontoritööd teha. :D Noh, viisakais ja naiselikes riietes ühesõnaga käia tööl, sest vabal ajal valin ma alati mugavad riided ja igapäevaselt ma muidu ei viitsiks nii ilus välja näha. :D\nSaab tellida SIIT!\nTiibadega pluusike sai instagrami pildi järgi palju komplimente. Nüüd saate teada ka, kust sellist saab. Ikka vanast heast sheinsidest. Olen jällegist ülirahul. Istub seljas kenasti ja noh, see tiibade pilt on lihtsalt nii amazing. Kindlalt üks mu tulevasi lemmikuid riideesemeid igapäevaseks kandmiseks. :)\nJa viimaseks veel üks selline vabaaja pluus, mida kerge selga visata, kui kohe üldse ei oska otsustada, mida selga panna. Vähemalt on ta alati mul siis selga saanud, kui ma ei viitsi pikemalt mõelda, mida selga panna. Mõnus õhuline ja kergelt läbipaistev, aga mitte liialt. Sellisest pehmest puuvillast.\nMilline pluus teile neist kolmest kõige enam meeldib? :)\nPrevious PostAsjad, mida teen IGA päev?\nNext PostLaste perearstinduse erinevus Eestis ja Soomes\n14. oktoober 2015, 13:40\nViimane on nii ilus :)\n14. oktoober 2015, 13:53\nTiivakestega pluus on imeilus!\n14. oktoober 2015, 14:24\n14. oktoober 2015, 15:44\nTellisin ka endale mõni aeg tagasi selle tiibadega pluusi ja ootan nüüd pakki. Nii hea lugeda, et see sulle ka meeldis, siis on lootust, et see ei olegi mingi suvaline hiina kräpp ja mulle minu oma ka meeltmööda on :)


Nädala börsiuudised: varude liigutamine pani vase hinna kukkuma; ka teised tööstusmetallid odavnesid; väiksemate tootjate jaoks pole rauamaagi tõus piisav; EL kehtestas Valgevene teraskangidele tollimaksu; nafta hind stabiliseerus.\nVarude liigutamine pani vase hinna kukkuma\nVase hind langes sellel nädalal viimase kuu madalaima tasemeni, sest London metallibörsi varud tegid 15 aasta suurima ühepäevase tõusu, vahendab Financial Times.\nVase hind kukkus nädalaga 3,8 protsenti ja neljapäeva õhtuks maksis tonn 5505 dollarit. Nimelt teatas Londoni metallibörs (LME), et varud kasvasid esmaspäeval 38 400 tonni võrra 345 000 tonnini.\nAlates 8. detsembrist on varud kasvanud 60 protsendi võrra, sest rafineeritud vask on liikunud Hiinast Londoni metallibörsi ladudesse. Varude liigutamine on ka varem vase hinda märkimisväärselt mõjutanud.\nMõned analüütikud usuvad, et hiljutise liikumise on põhjustanud kaubaveo ja varundamise hindade langus. Teised ütlevad, et varusid liigutas suur toorainekaupleja ning see on osa keerukast kauplemisstrateegiast.\nLisaks sellele teatas Standard Chartered, et mitteametlikud varud (dokumenteerimata) on juulis lõpust alates kasvanud 500 000 tonni võrra. „Kui Hiina rafineeritud vase impordinõudlus ei hakka kiiresti tõusma, siis võib see metall jõuda Londoni metallibörsi varudesse,“ teatas pank.\nRauamaak on kallim, aga väiksed kaevandajad ikka hädas\nRauamaagi hind on sellel aastal tublisti tõusnud, aga väiksemad kaevandajad on jätkuvalt raskustes, vahendab Reuters.\nPaljude väiksemate tootjate kulud on jätkuvalt liiga kõrged ja selle tõttu ei saa nad oma seadmeid ja kaevandusi uuesti tööle panna.\nRauamaagi hind on tänavu kallinenud üle 80 protsendi ning tonn maksab 76,15 dollarit. Tõsi, nädala lõikes odavnes rauamaak lausa 6,6 protsenti – põhjus peitub tõenäoliselt selles, et hind on viimasel ajal tõusnud liiga kiiresti ning tegemist on tehnilise korrektsiooniga.\nVäiksed kaevandajad tegutsevad näiteks Rootsis ja Hiinas – nende jaoks on ajad jätkuvalt rasked, sest kaevanduste tootmiskulud võivad tonni kohta ulatuda 100 dollarini. Võrdluseks võib tuua, et mitmete suuremate kaevandusfirmade (näiteks BHP Billitoni ja Rio Tino) kulud on tonni kohta väiksemad kui 20 dollarit.\nRootsi kaevandajatel raskused\nRootsi riigi käes olev kaevandusfirma LKAB on peatanud Mertaineni kaevanduse tegevuse, sest see ei ole jätkuvalt kasumlik.\nLisaks sellele kardetakse, et rauamaagi hind võib uuesti langema hakata. „Hinnad on tõusnud liiga kaugele ja liiga kiiresti,“ ütles Julius Baeri analüütik Carsten Menke, kes prognoosib, et kolme kuu lõikes kukub rauamaak tagasi 65 dollarile tonnist. Aasta pärast peaks hind langema 50 dollarini.\nGoldman Sachs prognoosib, et rauamaagi keskmine tonnihind on 2017. aastal 62 dollarit ja 2018. aastal 47 dollarit.\nTeistest toorainetest langes tsingi hind 6,8 protsenti ning tina kaotas 0,9 protsenti. Kummagi tonn maksis neljapäeva õhtuks vastavalt 2620 ja 20 905 dollarit.\nAlumiinium odavnes 1,2 protsenti ja tonn maksab 1725 dollarit. Nikli tonnihind langes 5,2 protsenti 10 830 dollarini.\nÜleüldiselt olid toormed sellel nädalal languses, sest hiljutine tõus on olnud väga järsk – turud võtsid lihtsalt hingetõmbepausi. Mõned analüütikud usuvad, et toorainete hinnatõus on ka veidi liiga järsk ja kiire olnud.\nEL kehtestab Valgevene teraskangidele tollimaksu\nEuroopa Liit kehtestab betooni tugevdavatele ehitusdetailidele, mis tulevad Valgevenest, tollimaksud. Sellega loodetakse võidelda madalate hidadega, teatasid Euroopa Liidu ametnikud.\nTollimaksu suurus saab olema 12,5 protsenti ning see kehtib kõigile Valgevene tootjatele.\nTeema uurimist alustati juba märtsis, mil Euroopas Terase Assotsiatsioon esitas ELile kaebuse. Senimaani olid kõik kaebused seotud Hiinaga ning aasta alguses otsustatigi riigile imporditariifid kehtestada.\nNüüd on otsustatud, et meetmed tuleb kasutusele võtta ka Valgevene tootjate vastu – sellega loodetakse Euroopa Liidu tööstust kaitsta.\nDonald Trump põhjustas tooraineturul haruldase trendi


Hindamatud naerukilked pühade-eelses lastehaiglas - Eesti Päevaleht\nHommikused protseduurid on läbi ja käes on vaikne lõunatund. Tallinna lastehaigla onkoloogia osakonna koridoris paistab tühjus. Ainult erksavärviliselt ehitud kuusepuu tervitab tulijaid. Hetk hiljem avaneb koridori lõpus uks ja välja tuhiseb rõõmsameelne kahe- ja pooleaastane patsient, kes on kogu oma haprakese jõu pannud tilgutihoidja lükkamisse. Siniste traktoritega kaetud dressides poisijüts vurab nii tempokalt, et ema peab manitsuste saatel tilgutipostist haarates hoogu tagasi tõmbama. Siis aga ehmatab väikemees end millegi peale seisma. Näole ilmub lai naeratus, näpp näitab saabujate poole ja kilkav „ehhee” kõlab üle koridori. Nimelt on külla tulnud Doktor Klounid – laste ühed suuremad rõõmuallikad haiglas viibimise ajal.


EKRE käest nõudis kampaaniakulutuste kohta lisaselgitusi EKRE enda esindaja - DELFI\nLiisa Oviir ja Ardo OjasaluEkspress Meedia\nEKRE arvas, et Erakondade Rahastamise Järelevalve Komisjon (ERJK) ületab oma volitusi, küsides aru erakonna kampaaniarahastuse kohta. Ilmneb, et EKRE esindaja komisjonis oli arupärimisega nõus.\nEKRE-t esindab ERJK-s Ardo Ojasalu, kes komisjoni juhi Liisa Oviiri sõnul hääletas eelmisel koosolekul selle poolt, et EKRE-le - nagu ka kõikidele teistele parlamendierakondadele - läkitada järelpärimine kampaania rahastamise kohta. Järelpärimine oli tingitud Eesti Ekspressi loost, milles esitati kahtlus, et Isamaa rahastus näeb välja nagu varjatud rahastamine.\nOviir pole EKRE sõjakast seisukohast häiritud, kinnitades, et ERJK oma volitusi ei ületa ning vajadusel kasutab komisjon teisi meetmeid, et konservatiividelt vastuseid saada. "Vajadusel saame EKRE-le teha ettekirjutuse või kohaldada sunniraha, kuid me suhtleme erakonnaga ning loodame, et nad vastavad siiski enne," sõnas ta.\nKõik teised erakonnad on kampaaniarahastuse kohta läkitatud päringule oma vastuse saatnud.\n"EKRE on ikkagi võrreldes teiste erakondadega poliitikamaastikul päris uus ja ilmselt on selle tõttu nende arusaamine pealiskaudne, mis on ERJK pädevus, aga pädevused tulevad otse seadusest ja me peame seda järelvalvet tegema. Meil on õigus küsida erakondadelt juurde infot ja dokumente ja erakondadel on kohustus meile seda infot ka anda," tuletas Oviir erakonna juhtidele meelde.\nMuuhulgas esitati EKRE-le ka päring Tre Raadios jooksva saate "Räägime asjast" kohta, millele siiski erakond soostus vastama.\nRoheliste tulevik lahtine\nEKRE-st enam teevad Oviirile muret rohelised, kelle majanduslik olukord on üsna keeruline ning kes on miinuses juba aastast 2013 ning kellel on maksmata eelmiste riigikogu valimiste arved.\n"See natukene on otsa ja ääreta mure. See on see koht, kus tuleks leida lahendus - kas tõesti oma erakonna liikmetelt annetusi küsida või leida midagi muud. Me ei saa sellele jätta reageerimata," tõi ta välja.\nERJK on püüdnud rohelistega ka korduvalt rääkida, kuid rohelised ei pea oma rahalisi probleeme pakilisteks. "Meie ülesanne on lahendada neid inimeste muresid, mida mitte keegi teine ei käsitle. Nagu ähvardav kliimakriis, Rail Baltic," loetlesid rohelised täna Delfis. Muuhulgas tahavad rohelised, et neile tagastaks valimistel osalemiseks mõeldud kautsjon.


Balti Võitja | Porokoer Säde ja teised ka\nKäidud, nähtud, tehtud. Süsi säras täies hiilguses ja käitus nagu vana kala ning võttis kõik mis tal võtta oli. Tõu parim, tõu parim juunior, juuniorsertifikaat ning uhke tiitel ka nime ette, Balti juuniorvõitja 2015. Oh seda rõõmu vanaema näol ja ega me fännklubiga ringi ääres vähem säranud. Vanaema luges veel autoski rõõmsalt oma rosette üle ja oli äärmiselt rahulolev 🙂\nMina sain aga tutvust teha sellise fantastilise tõuga nagu Kai. Tulemuseks see, et ma olen lihtlabaselt armunud. Kail ja porokoeral on palju sarnasusi, samas teisest küljest on Kail näiteks külgi, mis mind porokoera juures häirivad (ärge saage valesti aru, mulle ikka veel väga meeldivad nad aga ideaalselt tõugu pole ju olemas) ja samas on porokoertel seda, mis Kaidel puudu. Täiustaksid üksteist küll 😛\nMis siis veel? Ega suurt muud polegi, 5.septembril oleme minemas UMFi raames korraldatavale match showle ja jutud liiguvad, et 12.septembril on teinegi matsukas tulemas. Ehk satume sinnagi. Kui käidud, siis muljetan 🙂\nUMF & Tiibeti Mastifite Päästeseltsi Match Show »


Lapse koolisaatmise teevad kalliks riided ja jalatsid - Kaup - Tarbija24\nLapse koolisaatmise teevad kalliks riided ja jalatsid\t23.08.2012 10:01\tEga koolitarbed löögi rahakotti auku, ikka riided, jalatsid ja spordivarustus, tõdevad laste kooliminekuks valmistuvad vanemad. Loe kommentaare\n(26)\t22:58 Lugeja küsib: kuidas saab nii avalikult piraattooteid müüa?\n(14)\t22:36 Terviseedendaja: Eesti vajaks laste tervise nimel magusamaksu\n(107)\t20:33 Lugeja küsib: kas suitsetamine kohviku väliterrassil on lubatud?\n(53)\t20:11 Lugeja küsib: miks tulevane isa ei või kiirabiga sünnitusele sõita?\n(25)\t17:02 Mis maksab mugavus?\n(59)\t16:14 Moskvalane nõuab McDonald’silt kohtu kaudu poolt miljonit\n(107)\tLugeja küsib: kuidas on valitud nimed Coca-Cola pudelitele?


Reform ja Keskerakond heitlevad iga hääle pärast - Poliitika - Postimees.ee\nReform ja Keskerakond heitlevad iga hääle pärast\n8. veebruar 2011, 0:20\nEhkki Edgar Savisaar üritas mängida Venemaalt Keskerakonnale rahaküsimist konkurentide valimiseelseks rünnakuks, on toetus parteile hoopis tõusnud. Oma edu on suutnud kasvatada ka Reformierakond.\nDetsembris, mil avalikkus polnud rahaskandaalist veel teadlik, toetas Keskerakonda 16 protsenti valijatest. Jaanuari kahel viimasel nädalal läbi viidud Turu-Uuringute ASi küsitlus näitas, et nende toetus on tõusnud 19 protsendini. Toetus Reformierakonnale kasvas samuti – 22 protsendilt 25-le.\nValimiseelsed erinevad küsitlused viskavad tõelisi uperpalle: näiteks TV 3 eile avaldatud uuring näitas, et Reformierakonda toetab 21, Keskerakonda 12, Isamaa ja Res Publica Liitu (IRL) üheksa ning sotse kaheksa protsenti valijatest.\nBNSi tellitud Emori nädalatagune uuring näitas Keskerakonna kolmeprotsendilist langust, teiste erakondade toetus jäid enam-vähem samaks.\nTibusid loetakse märtsis\nTuru-Uuringute ASi tegevjuht Tõnis Stamberg märkis, et kui Postimehe tellitud kaks viimast valimiseelset uuringut käsitlevad vaid neid inimesi, kes kindlasti valima lähevad, siis TV 3 puhul seda eristust ei olnud.\n«Kuid võib öelda, et Keskerakonna Venemaa rahaskandaal tuli kindlasti paremini välja TV 3 uuringust,» ütles ta.\nStamberg lausus, et kui Keskerakond sattus kriitika turmtule alla detsembri lõpus ja jaanuari alguses, siis küsitluse hetkel olid käimas juba valimisdebatid ning Keskerakonna valijad võisid nende põhjal tagasi pöörduda. Palju põnevamaks pidas ta aga heitlust IRLi ja sotside vahel.\n«Keskerakonna teises kohas pole põhjust kahelda, küll aga liiguvad äärmiselt tasavägiselt sotsid ja IRL,» ütles ta.\nKeskerakonna peasekretär Priit Toobal leidis, et uuringutesse ei maksa liiga tõsiselt suhtuda. Tema sõnul mõõtsid mitmed uuringufirmad ka eelmiste valimiste eel Reformierakonnale ja IRLile mäekõrgust edu.\n«Inimesed näevad üha selgemalt, et Ansip ja Laar on neile valetanud. Mitte ainult hinnad ei tõuse, vaid taas suureneb ka tööpuudus,» ütles Toobal.\n«Pensionide väljamaksmiseks ei leidu riigikassas peagi enam raha, kuid valitsusparteid ei mõtlegi selle küsimusega tegelda ning lahendusi välja pakkuda,» lisas ta.\nReformierakonna peasekretär Kristen Michal pidas ülioluliseks, et kõik inimesed ikka valima läheksid.\n«Kui mõeldakse, et ei viitsi valima minna, küll kõik jätkub iseenesest sama stabiilselt, siis nii see ei ole. Keskerakonna toetuse suurenemine Turu-Uuringute küsitluses annab aimu, et tegelikult tuleb üsna tihe rebimine lõpusirgel ja iga hääl kas Reformierakonnale või Keskerakonnale loeb – vahe on üsna väike,» leidis Michal.\n«Kui rahvas valib Reformierakonna, võib ta kindel olla, et saab Andrus Ansipi peaministriks ja mõistliku valitsuse, mis jätkab majanduslikult arukat poliitikat ilma maksutõusudeta ja sotsiaalselt inimestele haiget tegevate eksperimentideta,» lisas Reformierakonna peasekretär.\nIRLi poliitikasekretäri Margus Tsahkna sõnul suuri muutusi «edetabelis» pole, kuid valimispäeval võib tuua üllatusi.\n«IRL on teinud valimistel alati parema tulemuse, kui küsitlused on näidanud, ning Keskerakonnal on läinud pigem veidi kehvemini. IRL ja Keskerakond võivad valimispäeval numbrites kohad vahetada,» lausus ta.\nSotside esimees Sven Mikser tõdes, et nende toetus on näidanud viimased kolm-neli kuud mõõdukat, ent stabiilset kasvu. «Oleme liikunud õiges suunas ja seda on näidanud ka tagasiside meie kampaaniale,» ütles ta.\nMärgatavalt on jaanuarikuise küsitluse järgi vähenenud detsembriga võrreldes nende inimeste hulk, kes ei osanud hääletada mitte ühegi erakonna või üksikkandidaadi poolt. Detsembris oli neid 15 protsenti, jaanuaris vaid üks protsent.\nVärske uuringu kohaselt annaks oma hääle üksikkandidaadile üheksa protsenti (detsembris – kaheksa protsenti), otsust pole veel langetanud 17 protsenti inimestest (detsembris – 11 protsenti).\nLubavad kasti juurde minna\nÜksikkandidaatidest rääkides leidis sotside juht Mikser, et kui inimesed soovivad anda neile oma protestihääli, et deklareerida vastumeelsust erakondadele, siis tegelikult on paljud üksikkandidaadid ikkagi erakondade ridades.\n«Aga kindlasti peavad kõik erakonnad üksikkandidaatide eduprotsendist tegema omad järeldused,» nentis ta.\nMärtsi esimesel pühapäeval on küsitluse kohaselt oodata valimisjaoskondades inimuputust: valima lubab minna 85 protsenti rahvast, valimistele ei plaani minna 15 protsenti valimisealistest inimestest. Sarnane seis on olnud ka enne eelmisi riigikogu valimisi, kuid reaalne valimisprotsent on jäänud ikkagi 58–65 vahele.


ESA läheb NASAga koos asteroidile, et arendada välja Maa planetaarne kaitsesüsteem - Forte\nESA läheb NASAga koos asteroidile, et arendada välja Maa planetaarne kaitsesüsteem\nHera kasutab infrapunakaamerat, et uurida kokkupõrke tagajärjel tekkinud kraatrit\nEuroopa Kosmoseagentuuri ESA on jõudnud oma asteroidile reisimise missioonikavaga järgmise etapini. Välja pakutud Hera-nimeline missioon on ESA panus Maa planetaarse kaitsesüsteemi välja arendamisesse.\nVana-Kreeka taevajumalanna järgi nime saanud kosmosesond lendaks Maa vahetus ligiduses asuva Didymose nime kandva binaarse asteroidipaari juurde. Binaarsed asteroidid koosnevad kahest asteroidist.\nNii koosneb ka Didymos kahest osast - 780-meetrise läbimõõduga peaasteroidist, mille ümber tiirleb 160-meetrise diameetriga kaaslane. "Selline binaarne asteroidisüsteem on suurepärane planetaarse kaitse süsteemi testimiseks, kuid see on ka asteroidide uurimise kohapealt huvitav süsteem," ütles Hera projekti juhataja Ian Carnelli. "Vaatamata sellele, et koguni 15% kõigist avastatud asteroididest on binaarasteroidid, ei ole inimkond neid veel kunagi uurinud. Seega võib eeldada, et tulemas on palju avastusi," ütles ta.\nLisaks ütles Carnelli, et kuna asteroidisüsteemi ligiduses on ülimadal gravitatsioon, siis on tegemist ka väljakutsega navigatsiooni- ja juhisüsteemidele. Teadlase sõnul saab õnneks tugineda ESA Rosetta missiooni meeskonnale, kellel varasemalt sarnastes keskkondades navigeerimise kogemus olemas on. Rosetta oli Euroopa Kosmoseagentuuri ehitatud kosmosesond komeedi 67P/Tšurjumov-Gerassimenko üksikasjalikuks uurimiseks.\nPeasihtmärk on väiksem asteroid\nTeadlaste sõnul on missiooni olulisem sihtmärk asteroidipaari väiksem asteroid. Plaanis on teha väiksemast asteroidist, mida kutsutakse ka "Didykuuks", kõrgresolutsiooniga fotod ning läbi viia ulatuslik laser- ja raadiokaardistamine. Tegemist on väikseima asteroidiga, mida siiani kaardistamiseesmärgiga külastatud.\nSelleks ajaks, kui ESA sond asteroidile jõuab, on see juba saavutanud ka teises aspektist ajaloolise tähtsuse: tegemist on esimese objektiga päikesesüsteemis, mille orbiiti inimesed teadlikult muuta kavatsevad. NASA DART-nimeline missioon peaks asteroidiga kokku põrkama aastal 2022: seejärel peaks muutuma pisema asteroidi pöörlemisperiood ja orbiit suurema suhtes.\n"Pärast DART-iga kokku põrkamist on vaja koguda suur hulk olulist informatsiooni," ütles Carnelli. Siin tulebki mängu Hera, mis uurib väiksema asteroidi massi, tekkiva kraatri kuju ning "Didykuu" füüsikalisi ja dünaamilisi mõõtmeid ajas.\nAluseks planetaarse kaitsesüsteemide arendamisse\nJust see ongi Carnelli sõnul alus planetaarsetele kaitsesüsteemidele: me õpime, kuidas meil oleks võimalik vajaduse korral tulevikus Maale suuna võtnud asteroide kõrvale juhtida. Selle projekti raames kogutavad teadmised võivad inimkonnale tulevikus väga olulised olla.\nHera mõõdab tekkiva kraatri mõõtmeid kuni 10 cm täpsusega. See annab aimu, missugused on asteroidi pinna füüsikalised näitajad ning milline on selle koostis. Teadmine on oluline nii inimkonna edasisel kaitsmisel asteroidide eest, kuid võimaldab ka uurida, ehk on asteroidis olulisi maavarasid.\nCarnelli sõnul on uurimissondil hulgaliselt töövahendeid - näiteks kasutatakse NASA Dawn-missioonilt tuntud kaamerasüsteemi, mis on võimeline Päikese kaasabil üles pildistama kõik lainepikkused alates nähtavast valgusest kuni lähiinfrapunalaineteni. Lisaks on sondil lidar ja hüperspektraalseks kaugseireks vajalikud vahendid.


Marcalt maailmale: veebruar 2022\nPaar head raamatut ja mitte nii häid elamusi reaalsusest ning selle piirilt\nMaarja Kangro "Õismäe ajamasin" - Olin uskumatult haige ja püüdsin lugeda ainult midagi sellist, mis oleks helge ja rõõmutoov. Bäckmani lugesin, tundus, et temast on vist üledoos saadud, võtsin ette Juure - kuidagi ei ajanud naerma. Bryson ootas järjekorras, erilisi lootusi talle ei pannud, mõtlesin, et loen hoopis Kangrot vahele, tema kirjutised on mulle ikka meeldinud, aga huumori osas ma temalt lohutust ei lootnud. Loomulikult naersin Kangrot lugedes kohati lausa kõva häälega. Tema tegelastes on miski eluterve ehedus sees - nad on pretensioonikad, enesekindlad, tublid ja haritud, aga ometigi satuvad igasugu jamadesse, lasevad end kahtlastel tüüpidel ära ahvatleda, ümber sõrme keerata, teevad ise kohutavaid valikuid, aga selle kõige juures ei vaju nad koost ära, lähevad püstipäi hukule vastu, nad ei muutu habisevateks õnnetusehunnikuteks. Kas intelligentse inimese tunnus polevat mitte see, et ta kohaneb olukorraga? Kõlab õõnsalt, aga mu meelest on normaalne endale tunnistada, et mõnikord on tervendav omadega mülkasse maanduda. Lemmiklugu oli ilmselt "Polüglott". Kõik olid äärmiselt tihedad novellid tegelikult, andsid mõtteainet, mitte ei olnud lihtsalt sissejuhatus-teemaarendus-puänt.\nRosa Liksom "Kupee nr 6" - Üks arrogantne arvamus muidugi, aga mu meelest on selles raamatus ära tabatud sovjetismi tuum. Mäletan, et sõites esimest korda mööda Venemaa ääremaade teid, võitlesin kohutavalt unega, aga püüdsin end veenda, et uues kohas olles ei tohiks nähtut maha magada. Peale tunniajalist piina panin silmad rahulikult kinni, sest üks õudne viletsus, räpp ja sodi valitses kõikjal, siin ei olnud mitte midagi maha magada. Kena kokkuvõttena mõjus raamatus see mutike, kes kusagil pärapõrgus võõrastemaja pidas ja oma elust jutustas - tuli mees, algul kena, peale pulmi jõi ja peksis, sünnitasin pojakese, ükspäev leidis mees purjus peaga oma otsa, tuli uus mees, peksis ja jõi seegi, sünnitasin neli tütrekest, kõik surid ära, lõpuks vanuigi tuli veel üks mees, sünnitasin veel ühe pojakese, suri toogi mees, aga jumalale tänu, maja jäi mulle, küll on nüüd hea elada, tuleb jumalat tänada selle suure õnne eest. Läbi sita me elame siiski - tuleb tänulik olla. Kurb ja vastik raamat, aga väga hästi kirjutatud, emotsioonivabalt.\nTäna sai siis kaks nädalat koroonast. Viimased kaks päeva olen olnud kangete retsepti-valuvaigistite peal. Kõndisin nagu 90-aastane, sest igal sammul lõi selgroost valu läbi. Sõrmi sirgeks ajada oli valus. Praeguseks on jälle ainult nahk valus, täna rohtu ei võtnudki, eks näis, mis saab, kas tuleb tagasi või ei. Eelmine nädal oli ju ka ootamatult kolm valuvaba päeva. Vahepeal oli küll tunne, et äkki ikka on mingi muu koletum haigus lihtsalt juhuslikult koroonaga samal ajal välja löönud, aga teistegi sarnased kogemused kinnitavad, et see haigus ongi enam kui kummaline.\nLisaks käis mul täna öösel esmakordselt elus luupainaja peal. Ma olen kuulnud küll, et inimesed tegelikult on unes halvatud, aga ei osanud midagi kosta, sest mina olen alati unedest normaalselt üles ärgata saanud. Täna siis ei saanud ja päris kole oli. Algas see muidugi kenast süütust peldikuunest, minu klassika, aga korraga sisenes pellerisse miski maaväline kuri olend, kes meenutas hästi pikka naist, nägu sel peletisel ei olnud, seevastu ühe käe otsas oli selline verine teravate hammastega suu, ilma silmadeta jõle lõust, mille too olend kabiinide alt sisse surkas, et näha, kus keegi end peidab. Minu tuvastanud, tekitas lähenev verine suu luupuurile iseloomulikku surinat ja lõi oma hambad mulle labakätte. Tunne oli, nagu kass oleks hammustanud. Juba seda surinat kuuldes teadsin, et asi on hapu ja tuleb ärgata, aga vot ei saanud ei silmi lahti ega ennast liigutada. Põhimõtteliselt siis selline une ja ärkveloleku vaheline tunne, kus saad aru, et oled oma voodis, aga kuuled unest seda võigast surinat ja kätes hammustuse valu. Lõpuks sain muidugi välja, aga oleks kiiremini tahtnud. Ma olen alati oma unenägusid armastanud, ei uskunud, et nemad mul niimoodi sõna otseses mõttes kätt ampsama tulevad.\nrääkis Marca at 21:53 Kommentaare ei ole:\nJa kuidas edasi läks?\nTänasest oleme siis kõik neli 100% positiivsed, kass väljaarvatud. Minil läks eile õhtul nohu kuidagi intensiivsemaks, tal vaevalt see eelmise viiruse nohu oli jõudnud taanduda, ja hommikul olidki triibud kohal. Ülejäänutel läheb paremini, st L-l ja Mikrol muutusteta, sest neil polegi nagu midagi olnud, veidi nina kinni ehk ja enda sain nii kaugele, et duši alla minna. Seega, hullem enesetunne on möödas. Küll aga on nii mõnedki huvitavad tähelepanekud ja ma loodan, et neid rohkem ei tule. Selg on valus, nagu oleks mõisatallis peksa saanud. Ema kinnitas, et tema teab päris mitut, kel koroona vöötohatise välja lõi. Mul mingeid ville veel ei paista. Lisaks lõhnataju kadumisele olla mõnedel märgatud ka lõhnataju väärastumist - mina näiteks tunnen nüüd täiesti tavalise värske rukkileiva juures atsetooni vänget haisu. Mitte keegi teine perest ei tunne. Maitses see õnneks ei avaldu. Miks peab see alati nii olema, et normaalne lõhn muutub rõvedaks, mitte nii, et rõve lõhn mahedaks?\nTöö juures rootslased imestasid, et mis pagana kümme päeva karantiini? Nalja teete või? Neil küll sellist asja ei olnud, nii kui end enam-vähem tervena tundsid, võisid kohe tagasi tavaellu suunduda. Ma üldse ei imesta, et nende kontoris kõik riburada järjest haigeks jäid.\nMugav on olla karantiinis niivõrd rõveda ilmaga.\nrääkis Marca at 21:20 19 kommentaari:\nEdasi võttis asi hoopis ootamatu pöörde - nimelt hakkas mul ilgelt halb. No vähemalt minu standardite kohaselt, milleks on igasuguste viiruste puhul eelkõige vaid räme nohu. Igatahes õhtul tekkisid külmavärinad, kogu keha valutas, ööseks hakkas pea ka veel lisaks. Kella kahe ajal pigistasin suisa 37,1 palaviku välja, kui kraadiklaasi pikalt all hoidsin. Nohu ega köha ei ole, teised pere positiivsed trillerdavad niisama ringi, Mini püsib üldse negatiivsena.\nTeooria - ma sain kaks laksu korraga, nii selle viiruse, mis teistel nädal tagasi oli, kui ka koroona. PCR testile ma ei kipu, aga see pidavat sageli näitama, et inimestel on korraga nii Covid kui RS-viirus. Praegu olen tablettide all, saab hakkama. Haiguslehte pole ma praegusel töökohal olles iialgi võtnud, kuigi täna oli küll olukord, et magamata öö tõttu pidin keset tööd magama keerama. Praegu on õnneks sellised imelised ilmad ka, et ei kipu väga õue luid murdma.\nNagu Murphy ikka, helistati just hambakliinikust, et homseks oleks aega pakkuda. Kes teab, siis ma FB-s šokeerusin, kui Unimed pakkus, et saavad laste ortodondile järjekorra panna viie aasta pärast. TÜ Kliinikumis ei saa üldse löögile, sest nemad nii pikalt graafikuid ette ei tee ja järjekordi ei moodusta. Ühes väiksemas kliinikus, mida mulle soovitati, olevat järjekorrad siiski kõigest aasta või pool, seega kui nad juba nii kohe aega said pakkuda, ehk saavad hiljem veel.\nE-poest toidu tellimisest pidin ka kirjutama. Esimese korraga võis küll rahule jääda. Ainult banaanid olid puudu ja nende eest sai raha tagasi. Ilmselt neid ei anna muuga väga asendada ka, kuigi ma oleks vabalt võinud näiteks õunad võtta. Tomatid olid ilusad. Üldse oli kogu kaup äärmiselt värske, palju värskem kui kohalikust Maximast letist võttes. Koti peal oli miski kleeps +6 ka, äkki oligi, et säilimistähtaeg peab vähemalt kuue päeva kaugusel olema? Nii värsket leiba-saia leiab letist harva. Kingituseks oli Geisha šokolaad ka pandud ja kojutoomine oli tasuta. Ma ei tea, miks. Kirjas on, et tasuta alates 49.-, aga me nii palju ei tellinud. Mõtlesime, et äkki miski esmatellija luksus, aga kui uuesti sisse logisime, näitas ikka, et saaks tasuta tellida.\nrääkis Marca at 21:13 6 kommentaari:\nMis sa saad, kui istud vahelduseks terve nädalavahetuse ontlikult kodus ja loed voodis raamatut? Covidi saad!\nJah, mu daamid ja härrad, ma olen niivõrd resultatiivne tüüp, et kohe oma elu esimese testiga skoorin positiivse tulemuse! Eile veel tahtsin sõna võtta, kuidas mina siiani negatiivne, hea, et suu kinni hoidsin.\nMikro just paranes sellest eelmisest nohuviirusest, mille tõttu ma arvasin, et kui tal tundus nina jälle kinni olevat, siis küllap eelmise jääknähud või midagi. Täna hommikul oli aga testil korralik teine punane triip. Ju siis oligi kaks erinevat viirust. Sisuliselt samad sümptomid, ühega olime kaks päeva kodus, teisega peab vaene Mikro nüüd 7. märtsini koju jääma (10 päeva karantiini + koolivaheaeg). L.-l oli ka tugev teine triip, mul õrn ja Minil mitte mingit. Sümptomitest on mul ja L.-l kahtlane tunne kurgus, mitte valus, aga selline, mille tekitab tavaliselt algav külmetushaigus. L.-l on kerge nohu ka. Kui ma ei teaks, et positiivne, ei pööraks neile sümptomitele erilist tähelepanu.\nTundub ebaõiglane, et sellise nalja pärast peab kümme päeva kodus istuma.\nVähemalt saime maha oma elu esimese e-toidupoe tellimusega, eks õhtul ole näha, kas ja mida tuuakse. Coop meile ei too, saab vist ainult Bolti kaudu, aga äpist asjade valimine tundub piinarikas kui teistel on normaalsed suured kodulehed olemas. Rimi poest oleks saanud ühehomseks. Selverist homseks. Valisime Barbora ehk siis Maxima, sellega sai samaks õhtuks juba.\nEdasisi arenguid huviga oodates.\nrääkis Marca at 13:26 9 kommentaari:\nHiljuti levis FB-s nali, kuidas Omicron on nagu su kolmas laps - näed küll, et sööb liivakastis liiva, aga mõtled, et "ah, las teeb, mis tahab...". Hea nali mu meelest, kuigi mul kolmandat last pole.*\nMa siin viimati mainisin sõna "vabakasvatus" ja sain tegelikult aru, et kasutasin seda valesti. Ma ei ole muidugi kunagi oma lapsi mingi teooria järgi kasvatada püüdnud, seega ma ei tea, mida selle sõna all tegelikult mõistma peaks, aga olen aru saanud, et tavakasutuses on see midagi hooletusse jätmise sarnast ehk siis negatiivse varjundiga sõna. Vähemalt mulle on selline mulje jäänud. Seetõttu pani mind veidi imestama TT kommentaar, kes seda pigem kooliealiste laste tegutsemisvabadusega seostas. Kuna ta kindlasti ei ole ainuke, siis natuke selgitan enda vaatepunkti.\nMulle toob sõna "vabakasvatus" silme ette perekonna, kelle võsuke käitub üldiste normide järgi õõvastavalt, aga kelle vanemad seda pealt vaadates õndsalt naeratavad - "las laps teeb, mis laps tahab, peaasi, et laps ei nuta!" Otse elust - elu õieke ajab kaikaga koera taga, lapsevanem on samal ajal telefoni süüvinud - lapsed ikka müravad ju! Ma eeldan, et siin on mingi seos isiksuseomadustega, sest minu lapsed on sellistes situatsioonides hämmingus: "Miks nende vanemad neid ei keela?!" Või siis olen ma oma autoritaarse kasvatusega nad sellisesse Stockholmi sündroomi viinud? Ükspäev Mini näiteks väitis mulle ilma igasuguse minupoolse surveta, et nõudlikud vanemad on paremad kui kõikelubavad. Mina omal ajal niimoodi arvanud ei oleks. Paraku olen hiljem kõigilt neilt, kelle vanemate liberaalsust ma kadestasin, kuulnud kurtmist sel teemal, kuidas neil justkui ei olnudki õigeid vanemaid ja nad pidid end ise vanemdama või ekstreemsematel juhtudel isegi enda vanemate probleeme lahendama.\nMida üldse tähendavad "nõudlikud vanemad"? Ilmselt olenevalt perest erinevaid asju. Üle piiri läheb asi mu meelest siis, kui lapsed oma vanemaid kardavad. Normaalne on aga see, kui lapsed teavad, et nende vanemad neilt mingite standardite täitmist eeldavad, mitte ei mühata, et mu vanematel on niikuinii suva, kuidas ma hakkama saan. Mina näiteks teadsin, et mu vanemad oleksid pettunud, kui ma kooli pooleli jätaksin ja ma imestasin nende laste üle, kes lõdva randmega kodustele teada andsid, et nemad enam koolis käia ei kavatse. "Mis nad ikka teha saavad?" Mulle piisas juba teadmisest, et vanemad oleksid äärmiselt nördinud. Kas see tähendas, et mul olid ülemäära ranged vanemad ja ma kartsin neid?\nLapselt ainult viisi nõuda ja kontrollida tema sõpruskonda, sh keelata tal teatud inimestega suhtlemine jms, on mu meelest liig. Huvi tunda lapse elu vastu ja seal hulgas küsida ka negatiivsete hinnete tausta või uurida tema sõprade kohta ning nende üle koos lapsega arutleda, on mu meelest normaalne. Vabakasvatus on minu silmis see, kui rehmad käega, et ei mina tea, kellega ta suhtleb ja kus käib, oma asi, ise teab, kui koolis hakkama ei saa, tema enda elu, mille ära rikub! Võib-olla on teismelistega teisiti, mu enda omad veel niiii teismelised ei ole, aga mina olin teismelisena küll jah seisukohal, et peaasi on vabadus, muu ei loe, saaks ainult minema ja oma elu peale, küll oleks tore, kui vanemaid üldse ei huvitaks. Loll olin, mis teha.\n*Mis liiva söömisse puutub, siis minu silmis oleneb kogustest. Ma mäletan, et omal ajal sai jah peenrast porgandit võetud ja see siis pükstesse puhtaks tõmmatud või heal juhul vihmaveetünnis ära loputatud, aga Mini lasteaias oli poiss, kes sõi liiva enam-vähem tööstuslikes kogustes. Õpetaja kaebas, et isegi tema mähkme sisust on pool liiv. Minu lapsed õnneks liiva söömise vastu mingit huvi ei tundnud, seega ega ma ei tea, kas keelamisest oleks kasu olnud.\nrääkis Marca at 15:57 15 kommentaari:\nLas ma ise!\nMaarja kirjutas oma blogis emandamisest ja ma kippusin kohe kaasa noogutama, aga mul on mingi kiiks mitte julgeda kommenteerida blogide juures, kus ma varemalt kommenteerinud ei ole. Eriti, kui seal ei kommenteeri teisi mulle tuttavaid inimesi. Maarja blogis tegelikult nii ei ole, aga hakkasin teema peale pikemalt nostalgitsema ja see polekski enam kommentaari mahtunud.\nEriti kõnetas mind nimelt see koht: "Teine emaelu keerukus on see, et kõik toimuv puutub minusse. Just sõbraga rääkisime, et isegi, kui teed teises toas omaette tööd ja lapsed mehe tegeleda, siis kui keegi tõstab kisa, on aju ikka automaatselt sündmuskohal asju lahendamas, isegi kui ise püsid töölaua taga." Eile just, laps teeb mehega ühes toas matemaatikat, ma loen teises. Nii, kui laps midagi küsib ja mees vastab, kikitan mina kõrvu - ei tea, kas saavad ikka hakkama? Ja no jumal teab, matemaatikat ei oska ma absoluutselt. Ükspäev just panime nutispordi kinni, sest "tead, emme ka ei oska seda, jätame pooleli..." See nutisport ongi nõme muide, ma vist olen juba kirjutanud ka, seega ei olnud see midagi olulist, mis pooleli jäi, ma igaks juhuks mainin.\nNaljakas on see, kuidas lapsed on väga täpselt välja raalinud, mida tasub küsida minu, mida mehe käest, tavaliselt nad selles ei eksi. Ükspäev mind ei olnud kodus ja siis mees oli seletanud, et "elevant astus kõrva peale" tähendab seda, kui keegi ei kuule. Mikro pärast võidurõõmsalt teatas mulle "ja issi ei teadnud õigesti!" Piisab mul vaid korraks ära minna, kui juba mõni õnnetus juhtub, eks.\nTegelikult ma olen teadlikult seda kontrollimistungi maha surunud, sest selle teises otsas on emad, kes laste isad nende elust täiesti välja suruvad "sa ei oska ju, las ma ise!" Sellega kaevad ainult endale auku, sest tegelikult ei oska ka naised puhtalt instinktist mähkmeid vahetada, beebile toitu keeta, beebit rahustada jms asju. Naised õpivad, mehed on samuti õppimisvõimelised. Ma mäletan veel oma lapsepõlvest, kui vanaema käest küsisin, et "aga miks isa ei?" ja ta vastas "aga tal ei lubatud ju".\nKeerulisem on see, kui väärtushinnangud ja kasvatuspõhimõtted kardinaalselt erinevad. Kui mees ja naine* tulevad väga erineva taustaga perekondadest. Mulle tundub, et seda tasub kaasvanema valimisel oluliseks pidada. Räägib inimene, kes suhte neljandal kuul rasedaks jäi, aga no minu vabandus on see, et ma tundsin inimest ikka varasemast paar aastat. Aga kindlasti on minu puhul vedamine ka mängus, me oleme ikka avastanud, kui uskumatult sarnane võis meie päritolupere dünaamika olla, samal ajal kui teised sõbrad imestavad, et kuidas nii võis olla ja meie ainult teadjalt teineteisele noogutame. Mu sõbrannal näiteks on see probleem, et ongi väga erinevad kasvatuspõhimõtted, või siis pigem, et isa poolt puuduvad need täiesti. Ja mu meelest ei saagi midagi teha, sa ei saa teisele bioloogilisele vanemale mingit kohustuslikku manuaali kaasa anda - kui laps on sinuga, siis teete nii, käite seal ja seal, aga kindlasti mitte seal ja sööte seda, aga mitte toda. Mis sinu meelest on kuritahtlik lohakus ja lapse ohtuseadmine, võib teise jaoks olla normaalne elu, vähemalt senimaani, kus ta saab öelda, et aga midagi ju ei juhtunud? Ainus lootus on see, et täiskasvanuna teeb laps nö "õige valiku", samas on 50% šanss, et ta leiab just selle teise poole õige olevat.\n*Avastasin, et ma olen täiega heteronormatiivne. Vabalt võib olla ka mees ja mees või naine ja naine tegelikult, mu meelest see "mina pean vastutama" ei sõltu alati soost. No näiteks toidutegemise juures on meil vastupidi, mind häirib kohutavalt, kui ma teen midagi ja mees leiab, et "seda tehakse ju hoopis teistmoodi!" Igaühel ilmselt oma ekspertvaldkonnad, milles vastutamist ta enesestmõistetavaks peab, kuigi ei oleks vaja.\nrääkis Marca at 09:33 3 kommentaari:\nLabels: imeline elu, isiklik, kool, võrdõiguslikkus\nNeid lastevanemate koosolekuid ja arenguvestlusi võiks tihedamalt teha, sealt alati leiab, millest kirjutada. Nali.\nLõbus fakt - mul pole olnud ühtki arenguvestlust aastast 2005. Ühe pidin ise läbi viima, aga see oli nii piinlik kogemus, et otsustasin mitte enam korraldada. Arenegu ise, kui tahavad. Kui ei taha, ärgu arenegu.\nIgatahes, eile saime Mikroga tagasisidet tema arenemisele. Jälle see pingutamise ja kannatamise teema, millest ma üle ega ümber ei saa. Kuna Mikro on lugemises-kirjutamises teistest ees, siis ta on harjunud lihtsalt läbi ajama ja probleemid tekivad olukordades, kus päriselt peabki midagi õppima. Käsitöös näiteks. Üldse ei meenuta minu lapsepõlve, mkmm...Pedagoogilises mõttes olen ma ju seletanud, et kool ongi tegelikult koht, kus õpitakse ka, mitte ei esitleta iseenesest omandatud võimeid, aga ma tean, et see ei mõju.\nVahelepõikena - ülikooli minnes sain mina näiteks teada, et ülikool on just täpselt see koht, kuhu sisse astudes sa pead põhimõtteliselt erialast kõike teadma, keegi ei taha isegi bakalaureusse neid, kes alles hakkavad asja vastu huvi tundma. Ma ei tea, miks mina seda eeldasin. Müts maha nende ees, kel 18-aastaselt selge siht silme ees, ma oleks pidanud nii kolmekümnesena alles ülikooli minema.\nTagasi Mikro juurde, õpetaja räägib, et näe, teised pingutavad praegu lugemisega, sina oled selle pingutuse juba ära teinud, nüüd peab muude asjadega pingutama. Ma pistsin vahele, et mu meelest probleem(?) ongi see, et tema ei ole lugemisega iial pingutama pidanud. Ma ei usu pingutusse. Ma isegi pakun, et need, kes peavad lugema õppimiseks ränka vaeva nägema, ei võta enne täiskasvanuiga, kui siiski, ühtki raamatut vabatahtlikult kätte. Nii nagu mina ei koo, tiki, heegelda ega tegele spordiga. Pingutus väärib küünlaid vaid siis, kui sa tead, et saad selle tulemusena midagi väärtuslikku, aga kui see sund pingutuseks tuleb väljastpoolt sind ennast, siis sellest ei ole kasu. Vähemalt minu puhul oli ainus motivatsioon selliste pingutuste puhul see, et saab lõpuks selle jama kaelast ära ja rohkem ei pea enam. Ma tean, ma ei oska end sisemiselt motiveerida, aga kas see, kui ma selle ära õpiks, ei oleks lihtsalt enesepettus? Kui ei huvita, siis ei huvita. Ma ei pea end pettusega huvituma sundima. Vähemalt saan ma olla enda vastu aus ja öelda, et kõigi asjade puhul, mida ma teinud olen, olen ma nautinud ka protsessi.\nMuuseas meenub mulle ämm, kes täitsa üllatavalt teatas, kuidas teda alati häirisid need ahhetajad nõukaajal: "Küll sul veab, sa oskad õmmelda!" Tema väitis, et tegi seda vaid olude sunnil, mitte mingist naudingust. Mulle tundub, et sageli unustatakse ära, et see võibki niimoodi olla.\nKas on näiteks võimalus, et mingi asi sind algul üldse ei huvita, sellega tegelemine tekitab raskusi, aga kuidagi nendega võideldes tekib selle käigus huvi ja pärast patsutad endale õlale - hea, et ma ikka ennast sundisin? Mul ei tule pähe, et minu elus sellist asja kunagi juhtunud oleks.\n*See oli üks väheseid raamatuid, mida ma lapsepõlves vihkasin. Ma olin suisa selle kaanel oleva ahvikese valge rasvakriidiga ära sodinud ja ma muidu mitte iial ühtki raamatut ei sodinud. Öeldagi nüüd, et ma juba lapsepõlves tundsin seda ahvikest millelegi mulle loomuomasele vihjavat...\nP.S. Mul tekkis kahtlus, et ma olen selle pealkirjaga postituse juba kunagi kirjutanud ning mu vaist ei petnud mind. Näe, siin. Jube piinlik muidugi - "Ühel töökohal püsimise soovitusliku aja olen niikuinii ületanud." Hõigata HP Baxxteri häälel: "It's 2022 and we are still on the case!" Postituses mainit' müügimees on ammu ajalugu - tuli, olid suured plaanid, need läksid kõik vett vedama, kaotas suure summa raha, hunnik inimesi lasti lahti, müügimees kadus. Meie istume ikka siin. See kõik läheb mööda ja kui ühe jõe ääres piisavalt kaua istuda, siis ühel hetkel ujuvad nad kõik mööda. See ka veel, et aastal 2013 ütlesin, et ma kartsin seda ahvipoja raamatut, praegu kirjutasin, et vihkasin. Mis peaks vist tõestama, et tegemist on suures osas sama tundega.\nrääkis Marca at 09:28 17 kommentaari:\nLabels: isiklik, kool, raamat, töö\n#jutujaht Ma jätan järgmise vahele\nrääkis Marca at 10:29 1 kommentaar:\nUsalda ikka igasugu algoritme, eks:\nEhk siis, kui oled algust teinud feministliku luulega, siis ilmselgelt sobib sulle sinna otsa natuke trükitähtedes lasteluulet. Patriarhaat parastab. Kuigi, "Muna" on täiesti feministlik raamat - Aino elab emaga kahekesi, seltsiks vaid loomad, ja ilmne, et neil on üsna raske - keedetakse üksikut muna, mille kadumine põhjustab tragöödia. Lõpp on helge, nad saavad hakkama, kusagilt ei ilmu printsi munakorviga.\nLõpetuseks mõtlemapanevat tänavakunsti Londonist:\nLabels: feminism, koomika, raamat\nKoroonast ja vaktsineerimisest\nLapsed käisid nädalavahetusel sünnipäeval. Enne sünnipäeva kõiki testiti, või noh, vähemalt palve oli seda teha, meie näiteks tegime ka. Mikro läks pärast sünnipäeva lõppemist sünnipäevalapse juurde koju edasi mängima.\nÖösel algas sünnipäevalapsel nohu, hommikul testisid - positiivne. Nende pere oli sügisel alles kollektiivselt koroonas olnud, küll kergelt, aga perearst arvas, et seetõttu võib sünnipäevalapse vaktsineerimise edasi lükata. Seegi kord paistab, et peale nohu muud väga pole.\nMikrol tundus samuti nina kinni olevat, aga tema test oli esmaspäeval negatiivne. Ta on mul ühe doosi saanud. Jätsin ta koolist koju. Peale seda hakkas riburada neid positiivseid teste klassist tilkuma. Praeguseks nad distantsõppel. Ma Mikrole rohkem teste pole teinud, kuigi kuulen, et mõni teeb igapäevaselt. Ei näe mõtet sellel, teen, kui kooli peab minema. Mikrol nina enam kinni ei ole.\nPeale Mikrot päev hiljem läks nina kinni Minil. Test negatiivne. Temal kaks doosi saadud.\nTäna läks nina kinni L.-l. Testi pole teinud, kolm doosi. Istub täna kodus.\nMina seisan viimasena. Kolm doosi, testi pole teinud, nina kinni pole, kontoris.\nMida sellest kõigest arvata? Sümptomid on kõigil samad, aga meil testid negatiivsed, mõnedel teistel positiivsed. Me ei oska testida? Peaks rohkem testima? Vaktsineerimise tõttu on test negatiivne? Meil on ikka mingi muu viirus?\nKuna mitte kellelgi meist polnud ühegi doosi puhul mitte mingeid kõrvalnähtusid (va mul oli käsi valus, aga ma olen siuke hädine muidu ka), siis ma leian, et meie vaktsiinid on küll asja ette läinud. Samas, kui ma vaatan, kuidas seda koroonat põetakse praegu (st Omicroniga), siis mulle ei tundu see haigusena, mille vastu vaktsineerima peaks. Teisalt, eile tuli just uudis, et praegu on haiglas siiski valdavalt juba vaid Omicroniga patsiendid. Miks mõned ikkagi haiglasse satuvad?\nMu ema on med.õde, ta puutub selle teemaga tihedalt kokku ja on ka ise hulga inimesi ära vaktsineerinud. Kõige markantsem näide oli üks noor naine, kes kõigepealt põdes raskelt koroonat, sattus haiglasse, seejärel vaktsineeris end...ja sai sel aastal uuesti koroona ja jälle mitte eriti kergelt. Ema väitel olla tegemist naisega, kellega alati juhtub, isegi rutiinsed protseduurid minna tal alati nihu. Ilmselgelt mõjub sel juhul juba ka notseebo efekt (läheb kehvasti, sest eeldad, et läheb), aga kas on olemas mingi eriline ebaõnn või siis ongi mõnel soodumus hädadele?\nNagu filmis "Unbreakable"? Ma teadsin ainult esimest filmi, ei teadnudki, et rohkem osi, aga no esimese idee on siis selles, et kuskil on üks tüüp, kes on nö purunematu - ei jää haigeks, jääb katastroofides ellu jne ning talle vastukaaluks on kuskil teine tüüp, kelle luud on nii haprad, et ta ei saa ilma end vigastamata liikudagi. Lõpus küll selgub, et mingit superkangelase teemat pole, purunevate luude häda on Eestis ju näiteks vürst Volkonskilgi ja selle ebaõigluse mõtestamiseks on haige mees mõelnud välja teooria, et kusagil peab olema tema vastandinimene, purunematu.\nTeooriad on kerged tekkima ju ka koroona puhul, kuigi elu näitab, et kahtlaselt palju on neid, kes kuhugi mustritesse ei mahu. Erandeid on maru palju. Kuigi eks see ole vist kõigi elu tahkudega nii, et üldistamine ei tasu end ära. Kas erandid kinnitavad reeglit? Mu meelest pigem mitte, nad näitavad meile ära, kui mõttetud kõik reeglid iseenesest on. Mis ei tähenda omakorda seda, et elagu anarhia, vaid seda, et ei tasu kaagutada, kui miski ei toimi, nagu lubatud. On mingid keskmised, suundumused, tõenäosused, aga ei ole mingit garantiid, et just sina nende alla sobitud.\nVaktsineerimise osas - ei minul ega ühelgi mu lähedasel pole iial, mitte ühegi vaktsiiniga olnud mitte mingeid kõrvalmõjusid, seega mul ei ole mitte mingit põhjust vaktsiine karta. Sellest "ma kuskil nägin, et kellelgi oli" ma hästi aru ei saa, ma otsustan ju ikkagi eelkõige isikliku kogemuse põhjal. Kui kellelgi on kehv kogemus enda elust võtta, ma saan aru, üldisest paanikast mitte.\nrääkis Marca at 10:04 12 kommentaari:\nLabels: aktuaalne teema, film, isiklik\nPaar head raamatut ja mitte nii häid elamusi reaal...


Koda: Eesti põllumajandustoetused tõotavad lähiaastail pigem langeda - MES nõuandeteenistus\nKoda: Eesti põllumajandustoetused tõotavad lähiaastail pigem langeda\nEesti Põllumajandus-Kaubanduskoja juhataja Roomet Sõrmuse sõnul tõotavad Eesti põllumajandustoetused Euroopa Komisjoni esialgse eelnõu kohaselt lähiaastatel pigem langeda, sest riik ei tohi alates 2014. aastast enam riigieelarvest maksta täiendavaid otsetoetusi.\nRoomet Sõrmus selgitas, et põllumajanduse ja maaelu valdkonnas on valitsuse olulisemad eesmärgid seotud ühise põllumajanduspoliitika reformimise ja rahastamisega aastatel 2014-2020 ning tegevuskava väliselt lisandus olulise teemana täiendavate otsetoetuste maksmine 2013. aastal, et ära hoida põllumajandustoetuste langus.\nEelmisel aastal algas hoogsalt uue maaelu arengukava 2014-2020 koostamine, mis aga koja sõnul ei pälvi valitsuse tegevusprogrammis aastateks 2011-2015 erilist tähelepanu.\nLäbirääkimised uue eelarveperioodi ja põllumajandustoetuste tuleviku osas alles käivad. Sõrmus loodab, et kokkulepe saavutatakse käesoleva aasta veebruari ülemkogul.\n"Mullu 22. novembril toimunud ülemkogu järel oleme valitsuse hinnangul astunud suure sammu oma eesmärkidele lähemale: viimase Herman van Rompuy pakkumise kohaselt ulatuvad Eesti põllumajandustoetused 2020. aastal 196 euroni hektari kohta, mis on ligi 75% ELi keskmisest. See on suur edasiminek, arvestades, et nn Balti erandit polnud siiamaani üheski versioonis mainitud," rääkis Sõrmus.\n"Ülemkogul lepiti küll kokku, et ühtekuuluvuspoliitika ja ühise põllumajanduspoliitika osasid rohkem ei kärbita, ent kogu läbirääkimiste põhimõtte kohaselt pole midagi kindel, enne kui kõiges kokku lepitakse," lisas ta.\nKuigi toetuste iga-aastane täpne suurus aastatel 2014-2020 ülemkogu tekstis ei kajastu, tõotavad Sõrmuse sõnul komisjoni esialgset eelnõu aluseks võttes Eesti põllumajandustoetused lähiaastatel pigem langeda, kuna riik ei või alates 2014. aastast enam riigieelarvest maksta täiendavaid otsetoetusi.\n"Lisaks tuleb märkida, et kõik arvutused põhinevad 2009. aasta toetusõiguslikul pindalal (ÜPT). ÜPT pindala on alates 2004. aastast Eestis kasvanud keskmiselt 1,3% aastas, mistõttu jäävad reaalsed ühikumäärad pakutust väiksemaks," märkis ta.\nSõrmuse sõnul on valitsuse eesmärk, et meie toetuste tase oleks alates 2014. aastast igal aastal vähemalt sama suur nagu Rumeenial. See on Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoja hinnangul minimaalne eesmärk, mis hoiaks ära toetuste languse.\nKui ülemkogu laual olnud teksti kohaselt saaks Eesti uuel perioodil seitsme aasta jooksul põllumajanduse otsetoetusi jooksevhindades 971,5 miljonit eurot, siis aastatel 2014-2020 Rumeenia tasemeni jõudmiseks tuleks juurde kaubelda veel 127,4 miljonit eurot.\nSõrmuse sõnul võib Eesti otsetoetuste tõus olla näiline, sest van Rompuy ettepaneku kohaselt tahetakse maaelupoliitika vahendeid võrreldes komisjoni pakkumisega 9% vähendada.\nSamas on ka ettepanekuid, mille kohaselt võiksid Eesti maaelupoliitika vahendid väheneda koguni kuni 19%. Samas on tema sõnul maaelutoetused põllumajandustootjatele peaaegu sama olulised kui otsetoetused.\n"Käesoleval perioodil 2007-2013 makstakse ELi eelarvest seitsme aasta jooksul ühtset pindalatoetust kokku 498,7 miljonit eurot. Lisaks on Eestil olnud õigus riigieelarvest maksta 301,1 miljonit eurot täiendavaid otsetoetusi. Nii kujuneb käesoleva perioodi otsetoetuste lubatud mahuks 799,8 miljonit eurot. Käesoleval perioodil on Eestil võimalik kasutada maaelupoliitika toetamiseks 723,7 miljonit eurot EAFRD vahendeid, koos Eesti riigi poolse kaasrahastamisega 935 miljonit eurot," selgitas Sõrmus.\n"Eelnevat arvestades on tänaseks üsna selge, et valitsus ei suuda vaatamata suurtele jõupingutustele saavutada tegevusprogrammis seatud eesmärki, mille kohaselt peaksid Eesti põllumeestele alates 2014. aastast rakenduma kõigi teiste ELi tootjatega võrdsed konkurentsitingimused," lisas ta.\nVastavalt 2013. aasta riigieelarvele eraldatakse täiendavateks otsetoetusteks ka sel aastal 24,3 miljonit eurot. Täiendavaid otsetoetusi ehk nn riiklikke üleminekutoetusi on uutel liikmesriikidel lubatud maksta, et vältida toetuse järsku ja märkimisväärset kahanemist 2013. aastal sektorites, kus maksti 2012. aastani täiendavaid riiklikke otsetoetusi.\n"See, et täiendavat otsetoetust võib maksta ka 2013. aastal, milleks tuli muuta ELi tasandi õigusakte, ja et riigieelarves on need vahendid ka kavandatud, on valitsuse suur töövõit ja väärib tunnustamist," märkis Sõrmus.\nUue maaelu arengukava koostamine\nRoomet Sõrmus tõi esile, et eelmisel aastal algas hoogsalt uue maaelu arengukava 2014-2020 koostamine, mis paraku aga valitsuse tegevusprogrammis aastateks 2011-2015 erilist tähelepanu ei pälvi.\n"Samas on just maaelu arengukava raames valitsusel võimalik teha olulisi otsuseid ja seada prioriteete maaelu ja põllumajanduse arendamiseks järgmistel aastatel," nentis ta.\nEesti Põllumajandus-Kaubanduskoja jaoks on Eesti maaelu arengukava koostamisel kõige olulisem, et rakendatavad meetmed oleksid eelkõige suunatud põllumajandus- ja toidusektori konkurentsivõime kindlustamiseks ja tõstmiseks.\n"Selleks peaks eelkõige toetama investeeringuid tootmisbaasi, soodustama ühistegevust ning toetama ettevõtete konkurentsivõime püsimise seisukohalt olulisi keskkonnainvesteeringuid. Investeeringute toetamise poliitika eesmärgiks peaks olema ettevõtluse arendamine ning töökohtade kindlustamine, mistõttu peaks investeeringute toetamisel lähtuma ettevõtete pikaajalisest konkurentsivõimest, investeerimissuutlikkusest ja objektiivsetest majandusnäitajatest," selgitas Sõrmus.\nPõllumajandus-Kaubanduskoda kuulub võrgustikku Valitsemise Valvurid. Valitsemise valvurid on poliitiliselt sõltumatud asjatundjad, kes jälgivad veebilehel www.valvurid.ee valitsuse tegevusprogrammi täitmist ehk riigivalitsemise argipäeva.\nbitweb2013-01-16T10:00:00+00:00Kolmapäev, 16. jaanuar, 2013|Uudised|


Baraclude (entecavir) – Pakendi infoleht - J05AF10 – RXed.eu | ET\nAvaleht / B / Baraclude\nBaraclude (entecavir) – Pakendi infoleht - J05AF10\nRavimi nimetus Baraclude\nATC kood J05AF10\nBaraclude: Ravimi omaduste kokkuvõte\nBaraclude: Hanke- ja kasutustingimused või piirangud\nBaraclude: Pakendi märgistus\nBaraclude: Pakendi infoleht\n1. Mis ravim on BARACLUDE ja milleks seda kasutatakse\n2. Mida on vaja teada enne BARACLUDE võtmist\n3. Kuidas BARACLUDE't võtta\nPakendi infoleht: teave patsiendile kasutajale\nBaraclude 0,5 mg õhukese polümeerikattega tabletid\n1.Mis ravim on Baraclude ja milleks seda kasutatakse\n2.Mida on vaja teada enne Baraclude võtmist\n3.Kuidas Baraclude't võtta\n5 Kuidas Baraclude't säilitada\nBaraclude tabletid kuuluvad viirusevastaste ravimite hulka, mida kasutatakse täiskasvanutel kroonilise (kestva) B-hepatiidi viirus (HBV) nakkuse raviks. Baraclude't võivad kasutada patsiendid, kelle maks on kahjustatud, kuid funktsioneerib korralikult (kompenseeritud maksahaigus) ja ka need, kelle maks on kahjustatud ning ei funktsioneeri korralikult (dekompenseeritud maksahaigus).\nBaraclude tablette kasutatakse samuti kroonilise (kestva) HBV-nakkuse raviks lastel ja noorukitel vanuses 2...18 aastat. Baraclude't võivad kasutada lapsed, kellel maks on kahjustatud,\nkuid funktsioneerib korralikult (kompenseeritud maksahaigus).\nNakatumine B-hepatiidi viirusega võib viia maksakahjustuse kujunemisele. Baraclude vähendab viiruse hulka teie kehas ja parandab maksa seisundit.\nÄrge võtke Baraclude't\nkui te olete entekaviiri või selle ravimi mis tahes koostisosa (loetletud lõigus 6) suhtes allergiline.\nEnne Baraclude'i kasutamist pidage nõu oma arsti või apteekriga\nkui teil on kunagi olnud probleeme neerudega, teavitage sellest oma arsti. See on oluline, kuna Baraclude eemaldub teie kehast neerude kaudu ja sel juhul võib olla vajalik ravimi annuse või annustamissageduse muutmine.\närge katkestage Baraclude võtmist eelnevalt oma arstiga nõu pidamata, kuna teie maksapõletik võib pärast ravi lõpetamist halveneda. Kui ravi Baraclude'ga lõpetatakse, jätkab arst teie tervise jälgimist ja vereproovide võtmist veel mitme kuu jooksul pärast ravi lõppu.\narutage oma arstiga kas teie maks funktsioneerib korralikult ja kui mitte, siis milline on selle võimalik mõju ravile Baraclude'ga.\nkui teil on ka HIV infektsioon (inimese immuunpuudulikkuse viirus), siis rääkige sellest kindlasti oma arstile. Te võite võtta Baraclude't hepatiit B raviks vaid siis, kui kasutate samaaegselt HIV vastaseid ravimeid, sest muidu võib edaspidise HIV vastase ravi efektiivsus väheneda. Baraclude ei ravi HIV infektsiooni.\nka ravi korral Baraclude'ga võite te teisi inimesi nakatada B-hepatiidi viirusega (HBV) kas seksuaalkontakti kaudu või kehavedelikega (sealhulgas verega). Seetõttu on oluline kasutada sobivaid ettevaatusabinõusid, vältimaks teiste inimeste nakatamist B-hepatiidi viirusega. HBV infektsioonist ohustatute kaitsmiseks on olemas vaktsiin.\nBaraclude kuulub selliste ravimite hulka, mis võivad põhjustada laktatsidoosi (piimhappe suurenenud sisaldust veres) ja maksa suurenemist. Iiveldus, oksendamine ja kõhuvalu võivad viidata laktatsidoosi kujunemisele. See haruldane, kuid tõsine kõrvaltoime on vahel olnud ka surma põhjuseks. Laktatsidoosi esineb sagedamini naistel, iseäranis siis, kui nad on ülekaalulised. Baraclude kasutamise ajal jälgib arst regulaarselt teie tervist.\nteatage oma arstile kui olete varasemalt saanud kroonilise hepatiit B ravi.\nBaraclude'i ei tohi kasutada lastel vanuses alla 2 aasta või kehakaaluga alla 10 kg.\nMuud ravimid ja Baraclude\nBaraclude koos toidu ja joogiga\nEnamasti võite Baraclude't võtta nii koos toiduga kui tühja kõhuga. Juhul kui te eelnevalt olete võtnud ravimit, mis sisaldas toimeainet lamivudiin, peate toimima järgnevalt. Kui teile määrati Baraclude, sest lamivudiin ei olnud efektiivne, siis peate võtma Baraclude't tühja kõhuga üks kord ööpäevas.\nKaugelearenenud maksahaiguse korral soovitab teie arst võtta Baraclude't tühja kõhuga. Tühi kõht tähendab seda, et te ei ole söönud vähemalt 2 tundi enne ravimi võtmist ja ei söö vähemalt kahe tunni jooksul pärast ravimi võtmist.\nLapsed ja noorukid (vanuses 2...18 aastat) võivad võtta Baraclude kas koos toiduga või ilma.\nTeavitage oma arsti, kui te olete rase või plaanite rasestuda. Baraclude ohutust raseduse ajal ei ole tõestatud. Baraclude't ei tohi kasutada raseduse ajal kui see ei ole eraldi määratud arsti poolt. Fertiilses eas naised peavad Baraclude'ga ravi ajal kasutama efektiivset rasestumisvastast meetodit rasestumise vältimiseks.\nBaraclude kasutamise ajal ei tohi te imetada. Kui te imetate, teavitage sellest oma arsti. Ei ole teada, kas entekaviir, Baraclude toimeaine, eritub rinnapiimaga või mitte.\nPearinglus, väsimus (kurnatus) ja unisus (uimasus) on sagedased kõrvaltoimed, mis võivad mõjutada teie võimet juhtida autot ja kasutada masinaid. Küsimuste korral konsulteerige oma arstiga.\nBaraclude sisaldab laktoosi\nSee ravim sisaldab laktoosi. Kui teie arst on teile öelnud, et te ei talu teatud suhkruid, peate te enne ravimi kasutamist konsulteerima arstiga.\nKõik patsiendid ei pea võtma ühesugust Baraclude annust.\nSoovitatav annus täiskasvanutele on 0,5 mg või 1 mg üks kord ööpäevas suukaudselt (suu kaudu).\nTeie ravimi annus sõltub:\nsellest, kas teil on eelnevalt ravitud HBV infektsiooni ja millist ravimit te varem kasutasite.\nsellest, kas teil on neerudega probleeme. Teie arst võib määrata teile väiksema annuse või selgitada kui peate ravimit võtma harvem kui kord päevas.\nteie maksa seisukorrast.\nLastele ja noorukitele (vanuses 2...18 aastat), teie lapse raviarst määrab sobiva annuse vastavalt lapse kehakaalule. Baraclude suukaudne lahus on sobiv patsientidele kehakaaluga 10 kg kuni\n32,5 kg.Lapsed kehakaaluga vähemalt 32,6 kg võivad võtta kas suukaudset lahust või 0,5 mg tabletti. Kõik annused tuleb manustada üks kord päevas suu kaudu. Baraclude annustamiseks lastele vanuses alla 2 aasta või kehakaaluga alla 10 kg ei ole soovitusi.\nTeie arst nõustab teid sobiva ravimiannuse määramisel. Tagamaks ravimi täielikku efektiivsust ja vähendamaks resistentsuse teket ravi suhtes, võtke ravimit alati sellise annusena, mille arst on teile määranud. Võtke Baraclude't nii kaua kui arst on määranud. Teie arst ütleb teile kui ja millal ravi lõpetada.\nMõned patsiendid peavad võtma Baraclude't tühja kõhuga (vt Baraclude koos toidu ja joogiga lõigus 2). Kui arst soovitab võtta Baraclude't tühja kõhuga, tuleb see võtta vähemalt kaks tundi pärast sööki ja vähemalt kaks tundi enne järgmist toidukorda.\nKui te võtate Baraclude't rohkem kui ette nähtud\nVõtke viivitamatult ühendust oma arstiga.\nKui te unustate Baraclude't võtta\nOn oluline, et te ei unustaks ühtki annust võtmata. Kui te siiski unustate Baraclude annuse õigel ajal võtmata, tehke seda niipea kui võimalik ja seejärel võtke järgmine annus tavalisel ajal. Kui järgmise annuse võtmise aeg on juba kätte jõudnud, siis ärge vahelejäänud annust võtke. Oodake ja võtke järgmine annus tavalisel ajal. Ärge võtke kahekordset annust, kui annus jäi eelmisel korral võtmata.\nÄrge lõpetage Baraclude kasutamist ilma arstiga nõu pidamata\nMõnedel inimestel tekivad väga tõsised maksapõletiku sümptomid pärast Baraclude kasutamise lõpetamist. Teavitage arsti koheselt kõigist muutustest sümptomites, mis ilmnevad pärast ravi lõpetamist.\nBaraclude kasutanud patsientidel on teatanud järgmistest kõrvaltoimetest:\nsageli (vähemalt ühel patsiendil 100-st): peavalu, unetus, väsimus, pearinglus, unisus, oksendamine, kõhulahtisus, iiveldus, düspepsia (seedehäired), ja maksaensüümide aktiivsuse suurenemine veres. aeg-ajalt (vähemalt ühel patsiendil 1000-st): nahalööve või juuste hõrenemine.\nharva (vähemalt ühel patsiendil 10 000-st):raske allergiline reaktsioon.\nÄrge kasutage seda ravimit pärast kõlblikkusaega, mis on märgitud purgil, blistril või karbil pärast "Kõlblik kuni". Kõlblikkusaeg viitab selle kuu viimasele päevale.\nBlisterpakend: hoida temperatuuril kuni 30°C. Hoida originaalpakendis.\nPudelid: hoida temperatuuril kuni 25°C. Hoida pudel tihedalt suletuna.\nMida Baraclude sisaldab:\nToimeaine on entekaviir. Üks õhukese polümeerikattega tablett sisaldab 0,5 mg entekaviiri.\nTableti sisu: krospovidoon, laktoosmonohüdraat, magneesiumstearaat, mikrokristalliline tselluloos ja povidoon.\nTableti kate: hüpromelloos, makrogool 400, titaandioksiid (E171) ja polüsorbaat 80 (E433).\nKuidas Baraclude välja näeb ja pakendi sisu\nÕhukese polümeerikattega tabletid (tabletid) on valge või hallikasvalge ja kolmnurkse kujuga. Nende ühel küljel on märgistus "BMS" ja teisele küljele on graveeritud "1611". Baraclude 0,5 mg õhukese polümeerikattega tabletid paiknevad karbis 30 x 1 või 90 x 1 õhukese polümeerikattega tableti kaupa (üheannuseline blister), või pudelis 30 õhukese polümeerikattega tableti kaupa.\nKõik pakendi suurused ei pruugi olla müügil teie maal.\nBaraclude 1 mg õhukese polümeerikattega tabletid\nLastele ja noorukitele (vanuses 2...18 aastat), saadaval on Baraclude suukaudne lahus ja Baraclude 0,5 mg tabletid\nToimeaine on entekaviir. Üks õhukese polümeerikattega tablett sisaldab 1 mg entekaviiri.\nTableti kate: hüpromelloos, makrogool 400, titaandioksiid (E171) ja punane raudoksiid.\nÕhukese polümeerikattega tabletid (tabletid) on roosad ja kolmnurkse kujuga. Nende ühel küljel on märgistus "BMS" ja teisele küljele on graveeritud "1612". Baraclude 1 mg õhukese polümeerikattega tabletid paiknevad karbis 30 x 1 või 90 x 1 õhukese polümeerikattega tableti kaupa (üheannuseline blister), või pudelis 30 õhukese polümeerikattega tableti kaupa.\nBaraclude 0,05 mg/ml suukaudne lahus\nBaraclude suukaudne lahus on viirusevastane ravim, mida kasutatakse täiskasvanutel kroonilise (kestva) B-hepatiidi viirus (HBV) nakkuse raviks. Baraclude't võivad kasutada patsiendid, kelle maks on kahjustatud, kuid funktsioneerib korralikult (kompenseeritud maksahaigus) ja ka need, kelle maks on kahjustatud ning ei funktsioneeri korralikult (dekompenseeritud maksahaigus).\nBaraclude suukaudset lahust kasutatakse samuti kroonilise (kestva) HBV-nakkuse raviks lastel ja noorukitel vanuses 2...18 aastat. Baraclude't võivad kasutada lapsed, kellel maks on kahjustatud, kuid funktsioneerib korralikult (kompenseeritud maksahaigus).\nBaraclude võtmine koos toidu ja joogiga\nLapsed ja noorukid (vanuses 2...18 aastat) võivad võtta Baraclude't kas koos toiduga või ilma.\nBaraclude sisaldab maltitooli, metüülhüdroksübesoaati (E218) ja propüülhüdroksübensoaati (E216)\nSee ravim sisaldab maltitooli. Kui teie arst on teile öelnud, et te ei talu teatud suhkruid, peate te enne ravimi kasutamist konsulteerima arstiga.\nSee toode sisaldab metüülhüdroksübensoaati (E218) ja propüülhüdroksübensoaati (E216), mis võivad tekitada allergilisi reaktsioone (ka hilistüüpi).\nSoovitatav annus täiskasvanutele on 0,5 mg (10 ml) või 1 mg (20 ml) üks kord ööpäevas suukaudselt (suu kaudu).\nLastele ja noorukitele (vanuses 2...18 aastat) määrab lapse raviarst õige annuse vastavalt lapse kehakaalule. Baraclude suukaudse lahuse õige annus lastele ja noorukitele määratakse vastavalt kehakaalule ja manustatakse üks kord päevas suukaudselt nagu toodud alljärgnevalt:\nSuukaudse lahuse annus üks kord päevas\nVähemalt 32,6 kg\nBaraclude annustamiseks lastele vanuses alla 2 aasta või kehakaaluga alla 10 kg ei ole soovitusi.\nBaraclude suukaudne lahus on kasutamisvalmis. Ärge lahjendage ega segage lahust vee ega millegi muuga.\nBaraclude suukaudse lahusega on kaasas mõõtelusikas, millel on milliliitreid tähistav märgistus alates 0,5-st kuni 10 milliliitrini. Kasutage lusikat järgnevalt:\n1.Hoidke lusikat vertikaalses (püsti) asendis ja täitke see arsti poolt määratud annust märkiva kriipsuni. Hoidke lusikat käes nii, et milliliitreid tähistav märk on teie poole, ja kontrollige, kas lusikas on õige märgini täidetud.\n2.Võtke ravimit otse mõõtelusikast.\n3.Pärast iga kasutuskorda loputage lusikas veega ja laske õhu käes kuivada.\nÄrge kasutage seda ravimit pärast kõlblikkusaega, mis on märgitud pudelil või karbil pärast "Kõlblik kuni". Kõlblikkusaeg viitab selle kuu viimasele päevale.\nHoida temperatuuril kuni 30°C. Hoida pudel välispakendis valguse eest kaitstult.\nToimeaine on entekaviir. Üks milliliiter suukaudset lahust sisaldab 0,05 mg entekaviiri.\nAbiained on: veevaba sidrunhape, maltitool (E965), metüülhüdroksübensoaat (E218), propüülhüdroksübensoaat (E216), apelsinimaitseline maitsestaja (kummiaraabik ja naturaalsed maitseained), naatriumtsitraat, naatriumhüdroksiid, vesinikkloriidhape ja puhastatud vesi.\nSuukaudne lahus on läbipaistev, värvitu või kahvavatukollase värvusega lahus. Baraclude 0,05 mg/ml suukaudne lahus on pakendatud 210 ml pudelisse. Igas karbis on mõõtelusikas (polüpropüleenist) märgistusega alates 0,5 ml kuni 10 ml.\nMõõtelusika tootja on: Comar Plastics Division, One Comar Place, Buena, NJ 08310, Ameerika Ühendriigid.\nComar Pastics ametlik esindaja Euroopa majanduspiirkonnas: MDSS, Burckhardstrasse 1, 30163 Hannover, Saksamaa.


Täisväärtuslik mölakas | Larko peegel\nJõulukalendri kolmas luuk\nPeeter Mardna ajab harja punaseks.\nRiik peaks soodustama täisväärtuslikke kodanikke ja on teada, et täisväärtuslikud järglased kasvavad vaid mõlema vanemaga koosluses\nMis mõttes pole üksikema või -isa kasvatatud lapsed täiskasvanuna täisväärtuslikud kodanikud? Kas tohtrihärra annab endale aru kui solvavalt selline sõnavõtt mõjub inimestele, kes ühel või teisel põhjusel on ühe vanema või vanavanema kasvatatud? Inimestele, kelle isa või ema surnud näiteks. Kas või täisväärtuslikku riiki sõja ajal kaitstes.\nMu emal polnud lapsepõlvekodus isa, kuid täisväärtuslik kodanik oli ta nii kaua kui tal aru peas oli. Julgen isegi väita, et ta on täisväärtuslik kodanik praegugi, kuigi tal aru enam pole. Ema pole kõrget haridust saanud ega kõrgel ametikohal kunagi olnud, kuid ta pole kunagi ka mölakas olnud. Erinevalt körgelt haritud arstihärrast.\nAnnab jumal ameti, annab ka aru. Nõnda tavatsetakse ju öelda, kuid Päevalehe lühireferaadis on Mardna arulagedusi nii palju sees, et mu dementeerunud ema ajab targemat juttu iga kell. Vähemalt teeb ta Mardnale inimlikkuse tunnetamises silmad ette.\nTervishoiuameti järelevalveosakonna seisukohalt on kahetsusväärne, et selle juht kollektiivse diagnostiseerimisega tegeleb.\nSamasooliste inimeste kooseluvormide kohta ütles Mardna üheselt: „Psühhiaatrilises mõttes on omasooiharus haigus, seda teavad kõik.“\nPsühhiiatriaga võib siin tegemist olla küll, kuid mitte nii nagu Peeter Mardna arvab. Kerkib küsimus, kes siin arst on ja kes patsient. Soovitaks Tervishoiuametil oma juhtivametniku vaimse tervise üle muret tunda.\nRiigiametnikul on õigus arvamusele ja õigus oma arvamust avaldada. Teisest küljest on küsitav, kas juhtivaks riigiametnikuks sobib isik, kelle avalikult välja hõisatud arvamused kolmanda riigi omadele sarnanevad. Mölakas kõrges riigiametis solvab inimväärikust ja ühiskonna moraalitunnet.\nSildid: mölakas, peeter mardna\n9 kommentaari to "Täisväärtuslik mölakas"\n2 12 2008 kell 19:55\nkuidas sina defineeriksid adjektiivi “mölakas”\n3 12 2008 kell 4:19\nEi defineeri. Mõistagu seda igaüks oma äranägemise järgi.\n3 | vabatmees\n3 12 2008 kell 9:26\nkui eeldada, et mardnal olid mõlemad vanemad ning lugeda tema kirjutist, siis võib järeldada, et täisväärtuslikkusega on probleeme hoopis neil, keda kasvatavad nii ema, kui isa.\n3 12 2008 kell 9:40\nEi tahaks jälle liiga teha paljudele kahe vanema kasvatatud inimestele, kelle kasvatamisega kõik hästi läks. Härra Mardna loogika järgi jõuame küll peagi rassiteooriateni: näiteks minu ema ei olnud tema teooria järgi täisväärtuslik, isa aga oli. Kes siis mina sellisel juhul olen? Kolmveerandväärtuslik?\n3 12 2008 kell 11:16\njah, huvitav, kes siis minu ema oli. tal olid kenasti mõlemad vanemad, kuni ta isa pärast sõda kümneks aastaks kinni pandi ja nad pärast seda enam vanaemaga koos elama ei hakanud. muutus mu ema, nende tütar, siis vahepeal täisväärtuslikust poolväärtuslikuks?\nvõi mu isa, kelle isa sõtta jäi?\ntegelikult on Mardnaga küll nii, et kui ta ravikvaliteedist räägib, võib teda vist siiani kuulata aga ülejäänus oleks parem, kui ta arvamust ei avaldaks.\nkülakeeled räägivad muidugi, et mees hakkavat lihtsalt seniilseks jääma. mis parata, see pole oma teha. aga ajakirjanikel oleks ehk mõistlik tema arvamuse küsimisest ja avaldamisest loobuda. ei ole ilus peast soojaks läinud inimesega rahvale lolli nalja teha.\n3 12 2008 kell 11:52\nProbleem siinkohal seisneb selles, et juhtiva riigiametniku arvamused ja väärtused seostatakse sageli riigi omadega. See on muidugi iseasi, mida linna vahel räägitakse, kuid tervisliku seisundi kontrolli on isegi presidentide puhul teostatud, rääkimata madalama taseme riigiametnikest.\n3 12 2008 kell 12:19\nnujah, siin on see jama, et oma tööd ta võib selajuures veel hästi teha. elu jooksul omandatud erialane võimekus langeb teadupoolest päris aeglaselt.\nsamas ei saa amet kuidagi keelata inimesel eraviisiliselt mis iganes paska arvamast. või noh saab, aga minu meelest ei peaks.\nsellepärast ma mõtlengi, et kõige lihtsam oleks taadile mitte sõna anda kohtades, kus on teada, et ta sulalolli juttu ajab.\najakirjanikel ei ole kohustust igasugu soga avaldada. keegi ei pane lehte kirju, et ostsin endale alumiiniumämbri ja panin naabrite kiiritamise vastu pähe. ammuks ei pea siis ekstra küsima seniililt kummalisi seisukohti. aga küsitakse, ja just seepärast, et teatakse, mis soga sealt tuleb ja see ajab ometi rahva kihevile.\nma ei ürita mingil juhul Mardna lolli juttu kaitsta. lihtsalt seda, et võib-olla oleks siin koht ka ajakirjanikel mõelda, kas seda juttu on hädasti võimendada vaja.\n3 12 2008 kell 12:31\nAlumiiniumämber on muuseas väga hea mõte! Parem et mul selline peas kui põrandal, kus võiks kogemata ämbrisse astuda. 😛\n9 | studiacartesianaestonica\n5 01 2009 kell 3:43\nLeidsin Teie arvamusavalduse, kuna see oli tag’itud “eetika” märksõnaga. Võib-olla on palk seekord arsti silmas, kes teeb niigi stigmatiseeritud vähemuse hingamisruumi ahtamaks, ent vähemalt pind on Teiegi silmas, kui Te kasutate ebaviisakat keelt oponendi “ületamiseks”. Sellisel viisil Te soovitud tagajärge ei saavuta, pigem vastupidi – monoloogid jätkuvad.


Koostöös Inkodu.ee veebiga toimub mess Interjöör 2021 raames ka suur Disainilaat ja teemakohased seminarid.\nDisainilaat on mõeldud eeskätt väiksematele ning nišitooteid pakkuvatele firmadele, et ka nemad saaksid end laiemale tarbijaskonnale rohkem nähtavaks teha.\nTeemakohastelt seminaridelt on võimalus koguda ideid ja saada praktilisi kogemusi. Loengupidajatena on esindatud oma ala professionaalid nii sisekujunduse, sisustuse, siseviimistluse kui aiakujunduse valdkonnast.\nParalleelselt seminaridega on avatud tasuta sisekujunduse ja aiakujunduse nõuandla, mis on hea võimalus saada individuaalset konsultatsiooni.\nsisustusmessdisainilaatmessi seminaridmess Interjöör 2021\nDisainilaat toimub Eesti suurima sisustus-, kinnisvara ja disainimessi INTERJÖÖR raames Tallinnas Eesti Näituste messikeskuses.\nMiks külastada messi Interjöör ja Aed teemakohaseid seminare?\nSeminarid on hea võimalus professionaalidelt teada saada, millega võiks arvestada kodu ja aia kujundamisel, millised on hetketrendid jpm


Suurpõgenemise mälestusteenistus - Eesti Kirik\n26.09.2018 | Tiiu Pikkur | Rubriik: Esileht\nIivi Zajedova sooviks on, et meie kalendris oleks tähistatud ka suurpõgenemise mälestuspäev.\n19. septembril oli Tallinna Jaani kirikus mälestusteenistus „Minna ei taha, kuid jääda ei saa“, kus meenutati 74 aasta möödumist eestlaste suurest läände põgenemisest pealetungiva Punaarmee eest.\nTeenisid peapiiskop Urmas Viilma, EKNi president emeriitpeapiiskop Andres Põder, Tallinna Jaani koguduse abiõpetaja Eve Kruus ja EAÕK preester Justinus Kiviloo. Muusikaga teenisid Tiia Tenno (orel), Pille Lill (sopran), Neeme Ots (trompet). Mälestusteenistusest võttis osa president Arnold Rüütel.\n1944. aasta septembris olid kümned tuhanded eestlased sunnitud lähenevate Nõukogude vägede eest kodumaalt põgenema. Liiga selgelt oli meeles nõukogude võimu esimese okupatsiooniaasta terror. Kui palju sunnitud minejaid oli, pole täpselt teada.kindlalt võib aga öelda, et ei ole ainsatki perekonda, kes ei kannatanud küüditamise läbi, ei ole ka ühtki peret, keda suurpõgenemine ei oleks puudutanud. Mälestusteenistusel mõeldi neile, kes pidid põgenemise ränga valiku tegema, kes läksid ju samuti pommide alla, läksid teadmatusse, ja mõeldi ka neile, kes enam kunagi koju tagasi ei jõudnud.\nJutluses meenutas peapiiskop Viilma oma Eesti lendurist vanaisa Johannest, keda ta kunagi kohata ei saanud ja kes 1944. aastal Eestist lahkudes tegi viimase madallennu üle oma Saue kodutalu. See jäi tulevase peapiiskopi siis kaheaastasele isale viimaseks lapsepõlvemälestuseks oma isast. Vanaisa tunnistati sõjas kadunuks ja alles 20 aastat hiljem selgus, et ta oli jõudnud Kanadasse. „Minu enda kõige lähedasem kontakt vanaisa Johannesega oli siis, kui ma perega Kanadas tema haual palvetasin,“ meenutas Viilma.\nKõik valikud olid halvad: kes jäid, pidid olema valmis vägivallaks ja ülekohtuks, paljusid ootas tee Siberisse. Kes lahkusid, jätsid maha kodumaa ja lähedased, paljud pered purunesid. „Sellistel hetkedel pandi lootus selle peale, kelle olemasolu polnud varem tõsiselt võetud,“ kõneles peapiiskop. „Kui kõik, mis sul on, muutub olematuks, saab kõige reaalsemaks see, kes muidu on olnud olematu, kuid nüüd on ainus, kellest kinni hoida – see on Jumal.“\nPõgenemise raske tee\nEma mälestusi küüditamise eest põgenemisest vahendas Ilvi Jõe-Cannon. Neljalapseline pere otsustas algul Soome sõita ja seal sõja lõppu oodata, ent varsti selgus, et Soome jäämine ei oleks ohutu olnud. Tee viis nagu tuhandeid teisi laevaga Gotenhafenisse (nüüd Gdynia). Järgnes raske teekond läbi Saksamaa, aastad põgenikelaagrites, kuni 1950. a alguses pärast kümnepäevast merereisi USAsse jõuti.\nÜlemaailmse Eesti Kesknõukogu esindaja Iivi Zajedova kutsus üles tähistama suurpõgenemist eraldi mälestuspäevana, nii nagu meie kalendris on tähistatud küüditamise mälestuspäevad. Samuti peaks koolide õppekavadesse viidama sisse pagulasajalugu tutvustav osa.\n1944. aasta suvel ja sügisel põgenes Eesti territooriumile tungiva Nõukogude armee eest merd ja maad mööda läände umbes 80 000 inimest, kellest teel hukkus kuni 9%.\nEelmine: Usuteaduse instituudis esitleti jutlustekogu ja ajakirja\nJärgmine: Maestro Roman Toid mälestades


Töötajatele jagatavad tunnustused motiveerivad vaid siis, kui inimesel on sisemine ind oma töö suhtes ning tööõhkkond on positiivne.\nKuu parim töötaja, nädala tublim müüja või kinkekaart – tunnustamise viisid on erinevad nii valdkondades kui ka ettevõtetes, aga selleks et mõju avaldada, on tarvis teatud tingimusi.\nSoome Tööohutuskeskuse tööheaolu spetsialist Päivi Rauramo arvab, et tunnustamine peab olema õiglane, ettevõtte kultuuriga sobiv, individuaalseid erinevusi arvestav ning eelistatavalt selline, mille saamist töötajad on saanud ise mõjutada.\n“Viin läbi palju erinevaid tööheaolu koolitusi ning aeg-ajalt on kollektiive, kus on väga innustav ja toetav õhkkond. Inimesed kujundavad seal aktiivselt ise erinevaid praktikaid ning hierarhia on madal.”\nRauramo kogemuse põhjal on positiivne konkurents töökollektiivides enamasti motiveeriv.\nTunnustamiseks on vaja head õhkkonda\nKonkureerimine võib halvemal juhul töökohtades tekitada kadedust. Rauramo arvates nõuabki sisemine konkurents head töökollektiivi, kus on positiivne õhkkond, usaldus ja kõrge sotsiaalne kapital.\n“Mida rohkem on kahtlustamist, kriitilist suhtumist ja kadedust, seda kindlamalt kogetakse ka positiivset tähelepanu negatiivsena. Arvatakse, et sellel on tagamõte või siis et see inimene ei ole küll kiitust välja teeninud.”\nSellisel juhul võivad paljud töötajad tähelepanu mitte soovida, kuigi nad oleksid selle oma tööga ära teeninud. Rauramo arvates peaksid juhid meeles pidama ka seda, et tunnustamised peaksid olema siirad. Kui juht ei märka ning ei anna tagasisidet igapäevaselt, siis pidupäevade puhul töötajate tunnustamine tundub võlts ja ebamugav.\nSisemine motivatsioon on kõige olulisem\nTunnustuse vajadus on üks põhivajadustest. Rauramo toob välja, et juhilt saadud tunnustus ja tagasiside on oluline, aga sellest olulisem on töötaja enda sisemine motivatsioon ja innustus.\n“Märka, kui oled oma töö hästi teinud. Tunne, et teed väärtuslikku tööd, koge oskamise ja avastamise rõõmu, arengut ja ole uhke oma professionaalsuse üle. See on hea alus.”\nPositiivne konkurents töökohas motiveerib, kui tööõhkkond on positiivne ning materiaalne või sõnaline tunnustus on siiras.\nKui õhkkond on halb, siis võidakse tunnustusi tajuda negatiivselt.\nVälised stiimulid ei toimi, kui töötajal ei ole oma töö suhtes sisemist indu.\nKuidas erinevad tunnustamise mudelid aitavad hoida haritud noori ettevõttes.


Edgari viimane lahing - Eesti Ekspress\nKranaat 2. november 2016\nSeal olid vanamammid, poolikud sokid kudumisvarraste otsas, vanahärrad pruunides pintsakutes, ruuporitega noored aktivistid ja seltskond tööriietes mehi, kellel olid kaasas hargid, labidad, vikatid, kuvaldad ja kirved. Kõige ees veeres lehvivate juustega Edgar Savisaar, kelle ratastooli lükkas Oudekki Loone.\nSõjasalk tegi kõva häält ja liikus hoogsal sammul spordihoone poole. Hoone uksel olev administraator vaatas seltskonda hindava pilguga.\n„Uksest vasakut kätt on kohvilaud kringliga,“ ütles ta vanaprouadele. Nood ei lasknud seda endale kaks korda öelda ja rohkem neid Keskerakonna kongressil ei nähtud.


Meist - Dedicated professionalsDedicated professionals\nMeist - Dedicated professionals\nElutuba on meie kodudes see paik, kus te võtame vastu külalis ning veedame vaba aega oma lähedastega. See on ka koht, kuhu koguneb terve pere, et õhtul koos aega veeta või telerit vaadata või lihtsalt lõõgastuda ja päeva muresid peletada. Selleks, et elutuba mõnusamaks ning õdusamaks muuta nii teie perele kui ka sõpradele, oleks vaja […]\nOn teada, et päikese ja tuuleenergia on aina rohkem populaarsust koguv viis tasuta ning taastuva energia tekitamiseks kodus. Pole raske mõista, miks. Suurte energiafirmade ahelaist lahtimurdmine ning üüratult ülehinnatud elektriarvetest loobumine on vaid osad põhjused selle tegemiseks. On mõtmeid põhjuseid, miks peaksite ühinema aina kasvava päikese ja tuuleenergia turuga otsekohe. Koduse ning taasutva energia järgi […]\nDuši all käimisele kulub keskmiselt 17% kogu majapidamises kasutatavast tarbeveest. See teeb üle 100 liitri vett keskmiselt päevas ühe pere peale ainult duši all käimiseks. Kui liita see kokku terve aasta peale sees saame üle 36 tuhande liitri vett majapidamise kohta. Seda vee kulu on aga võimalik vähendada, kui paigaldate dušisüsteemid, mis on oluliselt veesäästlikumad. […]\nIgal pool meie ümber on suurtes kogustes tasuta soojust, mida on võimalik efektiivselt ära kasutada hoonete kütmiseks ja sooja tarbevee valmistamiseks. Erinevatest keskkondadest energia hoonesse suunamiseks on olemas näiteks erinevad soojuspumbad: maasoojuspumbad, õhk-vesi soojuspumbad, õhk-õhk soojuspumbad, ves-vesi soojuspumbad. Neil kõigil on omad eelised ning kasutusnõuded, kuid igaüks peaks leidma nende hulgast endale sobivaima. Positiivne on […]\nMagamistoa sisustamise põhimõtted in igal inimesel erinevad. Magamistoa disainimisel on olulisemad inimese enda soovid ning eelistused ning sisekujundaja arvamus jääb tihtipeale tahaplaanile. Loomulikult saab sisekujundada nõu anda ning soovitada võimalikke asetusi ning disainielemente, mis on kooskõlas inimese enda sooviega. Kui inimene elab üksinda ilma pere või elukaaslaseta, on tema vajadused reeglina erinevad sellest, mida soovivad […]\nOled otsustanud teha kannapöörde oma karjääris ning hakata iseenda ülemuseks. Oma firma asutamisel on hea teada, et alati ei pea rentima kallist büroopinda, vaid kontori võib seada üles ka oma enda kodus. Enda kodukontori planeerimine ning sisustamine võib olla väga põnev protsess, kuid selleks, et saada parim lõpptulemus, on vaja meeles pidada mõningaid olulisi detaile. […]\nMe kõik teame, milleks peegleid kasutatakse – ikka selleks, et kontrollida, kas meie soeng, make up ja riietus on korras. Vannitoas ja duširuumis on peegel heaks abivahendiks meigi tegemisel, habeme ajamisel või ka lihtsalt hambapesu korral. Lisaks väga praktilistele ülesannetele, mis peeglil on, saab seda kasutada ka kujunduselemendina. Väikeste ja hämarate tubadega eluruumides on kindlasti […]\nMaasoojuspump Maasoojuspump on kütteseade, mis ammutab maapinda salvestunud päikeseenergiat. Suvel koguneb maapinda soojusenergia, mida jahedate ilmade saabudes saab maasoojuspumba abil maja kütmiseks kasutada. Maasoojuspump kasutab soojusallikana pinnase ülemisi kihte, kaljut või lähedal asuvat veekogu. Meetri sügavusel maapinnas on temperatuur üsna püsiv (4 – 12 ºC). Maapinda salvestunud soojusenergia ammutatakse pinnasesse paigaldatud plastikust torustiku – maakollektori abil. […]\nKui hakkate remontima oma kodu ühte ruumi, mis valdavalt jääb tähelepanuta, siis on selleks reeglina vannituba. Kui olete jõudnud järeldusele, et vajate vanitoas remondi tegemist, siis võite avastada, et teil on meeletu hulk valikuvõimalusi sellest osas, mis puudutab vannitoa stiili ja kujundamist – lummavad kahhelplaadid, kaasaegsete süsteemidega tualetipotid ning dišinurgad, moodsad aksessuaarid jne. Ning nende […]


Koroonaviirusesse surnute arv üle maailma ületas 3000 piiri - DELFI\n02.märts 2020 07:31\nKoroonaviirusesse surnud inimeste arv üle maailma ületas 3000 piiri. Hiina teatas 42 uuest surmajuhtumist ja üle 90% kõigist surmadest on aset leidnud Hiina Hubei provintsis, kust viiruse levik ka eelmise aasta lõpus alguse sai.\nInimesi on aga surnud ka kümnes muus riigis, sealhulgas üle 50 Iraanis ja üle 30 Itaalias, vahendab BBC News.\nKinnitatud nakatumisjuhtumeid on üle maailma olnud ligi 90 000 ja nakatunute arv väljaspool Hiinat kasvab nüüd kiiremini kui Hiinas.\nEnamikul patsientidest on siiski vaid kerged sümptomid, teatas Maailma Terviseorganisatsioon (WHO) eile. Suremus näib olevat 2-5%.\nVõrdluseks: hooajalise gripi suremus on keskmiselt umbes 0,1%, aga see on ülimalt nakkav ja igal aastal sureb kuni 400 000 inimest.\nTeistel koroonaviiruse vormidel nagu SARS ja MERS on palju suurem suremus kui Covid-19-l.\nKui Hiinas on nakatumiste arv langenud, siis mujal maailmas on toimunud järsk tõus.\nEuroopa suurimas nakkuskoldes Itaalias nakatumiste arv kahekordistus 48 tunniga, teatas riigi tsiviilkaitsejuht eile. Surnuid on Itaalias 34 ja nakatunuid 1694.\nSuurbritannias, kus on 36 nakatunut, kutsus peaminister Boris Johnson tänaseks kokku erakorralise Cobra komitee istungi.\nSuurim nakkuskolle väljaspool Hiinat, Lõuna-Korea teatas 476 uuest nakatumisest, mis tõstis koguarvu 4212-ni. Surnud on Lõuna-Koreas 26 inimest. 3081 nakatumist on leidnud aset Daegu linnas ja 73% neist on seotud Shincheonji kirikuga.\nKümne miljoni elanikuga Souli linnapea kutsus elanikke töötama kodust ja vältima rahvarohkeid paiku.\nIraan teatas eile, et seal on nakatunuid 978 ja surnuid 54.\nEsimestest nakatunutest teatasid nädalavahetusel näiteks Katar, Ecuador, Luksemburg ja Iirimaa.\nEsimesest nakatunust teatas ka USA New Yorgi osariik. 30. eluaastates naine sai viiruse Iraanis käies.\nUSA, Austraalia ja Tai teatasid esimestest koroonaviirusesse surnutest (50) 01.03.2020


Pehme mööbli puhastusRonald2021-06-30T16:02:29+03:00\nPehme mööbli puhastus. Diivanite, toolide, nahkmööbli puhastamine\nMööbli puhastamine kodus või kontoris jaekaubanduses saadaolevate vahenditega ei võimalda kogu mustust mööblilt ja toolidelt kätte saada – mööbli puhastamine saadaolevate kemikaalidega jätab kemikaali mööblile ja seda koos mustusega. Seetõttu tuleb diivani keemiline puhastus tellida alati professionaalide käest. Diivanite keemiline puhastus möödub mängleva kiirusega koos SPS Grupiga.\nMööbli puhastus toimub järgmiselt:\nSeejärel imetakse see vee- ja tolmuimejaga välja nii, et tulemus on perfektne ja tulemus laitmatult puhas. Mööbli puhastamine toimub kliendi juures kohapeal,\nPehme mööbli puhastus – kuivamine


Kontroll silmaarsti juures | Silmahaigused | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nKontroll silmaarsti juures 23.08.03 / Silmahaigused\nKuidas toimub silmaarsti juures kõige tavalisem silmade kontroll ja mida arst selle aja jooksul kontrollib (kas ka mingite haiguste olemasolu, mida saab lihtsalt avastada?)?\nSilmaarst kontrollib nägemist, prillivajadust, silmarõhku ja vaatevälja piire, silma seisundit ja kõigi võimalike haiguste olemasolu (ka siis, kui kaebusi ja probleeme nägemisega pole).\nSelline pisike küsimus, et tegelikult juba lapsest saati on vasaks silm kohati kõõrdis. Mitte koguaeg. Selline tunne, et kui ära väsib või vms. Ehk närvidest? Samas ei häiri see nägemist ...\nAjuti tekkivat kõõrdsilmsust võib vähendada harjutustega, vahel ka op.raviga, kui see väga segab.\nVajalik silmaarsti kontroll ja ortoptilised uuringud silmakliinikus.Haigekassa kindlustuse olemasolu ...\nOlen 19-aastane neiu, kes on läätsesid kasutanud pea 2 aastat. Parem silm on-4,5 ja vasak -4.75. Olen käinud ka silmaarsti juures silmi kontrollimas, et ega läätsed liiga ei tee. Viimane visiit ...\nVõimalik, et Teil on tegemist kontaktläätsede talumatusega. Seda olukorda võib läätsekandjatel aeg- ajalt ette tulla. Alternatiiviks läätsede talumatusele on laserravi. Loe lisa www.laservisioon.ee.\nNüüdseks ligi kuu aega on vasem silm end kummaliselt ülal pidanud. Ülemine laug nagu tuksleks ja on selline kerge surve/hõõrdumise tunne ning samas ka silm ise väsib kiiremini. Töötan igapäevaselt ...\nSiin võib tegemist olla silma ülepingega.Soovitan teha rohkem puhkepause, kasutada kunstpisaraid arvutitöö juures ja tukslevale laule teha külma kompressi -hoida jääkuubikuid lau piirkonnas.Kui mure ...\nHommikul valutavad silmad\nKui ma hommikul tõusen, on silmadel valus, ja nad kipitavad. Ometi olen käinud silmaarsti juures, on mõõdetud rõhku ja üleüldse üle vaadatud. Öeldi, et pole midagi ja võtke vaid silmatilku. ...\nJa kui nende silmatilkade kasutamisest pole leevendust tuleb veelkord külastada silmaarsti.\nMind huvitab kui tõsiseid silmakahjustusi tekitab reumaravim plaquenil. Tarvitasin seda rohtu 3 kuud ning tundsin et silmade ette tekkisid täpid, mis ei liikunud ja häirisid väga lugemist. ...\nOlen Teile juba vastanud Arst.ee. Nagu selgub on tegu piisavalt silmadele riskiravimiga. Peaksite regulaarselt külastama seda silmaarsti, kes Teie silmapõhju tunneb.\nsilmad ja sünnitus\nMinul selline mure: olen kuulnud, et nägemine on seotud sünnitusega, sel moel, et kui silmapõhjad on nõrgad, tehakse plaaniline keiser. Olen 27-aastane ja 21.rasedusnädalal. vasak silm ...\nTeil on tegemist suhteliselt suure kaugnägevusega. Silmapõhjade kontroll on vajalik ainult suure lühinägevuse korral.\nProbleem selles, et sageli valutab parem silm (praktiliselt iga 3. päev), valu vastu aitab ainult Ibuprofeen. Sama silma ees hõljuvad hallid täpid juba 2 aasat\nNägemine ise 5+. Olen käinud ...\nÜheks põhjuseks võib olla suur kaugnägevus (+5), mis vajab prillikandmist. Juhul kui prill pole päris täpne, võib väsimusest ja pingutusest ka valu tekkida. Kuna aga ka esinevad silma klaaskeha hägusused, ...


Hotel Juanmar - Juan de Acosta - Hotels.com\nHotell rannal välibasseiniga, läheduses on Cano Dulce rand\nFamily külaliskorter, 2 magamistoaga - Lõõgastumisala. Pilt 1/39.\n1 / 39Family külaliskorter, 2 magamistoaga - Lõõgastumisala\nEl Totumo mudavulkaan – 27,4 km\nKariibi muuseum – 48,5 km\nLauas serveeritav hommikusöök on saadaval lisatasu eest (ligikaudu 7500 COP külastaja kohta)\nBussiühendus lennujaamaga maksab 120000.00 COP toa kohta üks suund\nKas Hotel Juanmar võimaldab tasuta tühistamist kogu raha tagasimaksmisega?\nJah, Hotel Juanmar pakub meie saidil tagastamisele kuuluva ettemaksuga tube, mille puhul tühistamisvõimalus kehtib ka veel mõned päevad enne saabumistähtaega, vastavalt majutusasutuse tühistamistingimustele. Täpsemat teavet leiad majutusasutuse kehtestatud tühistamistingimustest, millega tasub kindlasti tutvuda.\nKas Hotel Juanmar pakub kohapeal parkimisvõimalust?\nKas Hotel Juanmar lubab kaasa võtta lemmikloomi?\nMillised kellaajad on Hotel Juanmar kehtestanud sisse- ja väljaregistreerumiseks?\nJah, kohapealne restoran pakub võimalust mereannid. Lähiümbruse söögikohti: Libelula Azul (14 min jalgsi), Restaurante Miramar (11,4 km majutuskohast), El Kiosko (15,2 km majutuskohast).\nKas Hotel Juanmar pakub oma transpordiühendust lennujaamaga?\nJah, edasi-tagasi bussiühendus lennujaamaga on saadaval. Hind 120000.00 COP toa kohta üks suund.\nMida majutuskohas Hotel Juanmar ja selle ümbruses teha saab?\nHotel Juanmar pakub jägmisi võimalusi: välibassein.\njhorgelis, 1 öö, romantikareis, 28. dets 2019\nRolf, 3 ööd, reis sõpradega , 13. veebr 2019\n21 ööd, reis, 5. jaan 2019\nJose, 1 öö, reis, 18. jaan 2020


Töötundide seaduspärane tasustamine | Begin\nTöötundide seaduspärane tasustamine\nEelmistes blogides käsitlesime erinevates situatsioonides normtundide arvutamist ning kõiki puhkeaja seaduseid. Nüüd viskame pilgu peale tundidele, mida tuleb tasustada koefitsendiga ning vaatame, kuidas on seda õige teha.\nÕhtul tehtavate töötundide hüvitamine\nÕhtul töötatud tundide eest lisatasu või suuremat töötasu maksma ei pea.\nÖöajal tehtavate töötundide hüvitamine\nTLS § 45 lg 1 kohaselt kui töötaja tööaeg langeb ööajale (milleks on kell 22:00 kuni kell 06:00), peab tööandja maksma antud ajavahemikul tehtud töötundide eest töötajale 1,25 kordset töötasu, kui ei ole lepitud kokku, et töötasu sisaldab tasu ööajal töötamise eest.\nTLS § 45 lg 3 kohaselt võivad tööandja ja töötaja kokku leppida ööajal või riigipühal tehtava töö hüvitamise täiendava vaba aja andmisega erinevalt käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatust.\nEhk teisisõnu, kui töölepingus on kirjas, et töötasu on nt 1000 eurot (bruto) ning et selles sisaldub öötöö tasu, siis ööajal töötamise eest lisaks juurde maksta ei tule. Kui töötasus ei sisaldu ööaja tasu, siis tuleb iga ööajal töötatud tunni eest maksta 1,25-kordset töötasu.\nÖötöötasu ei saa sisalduda miinimumtasu hulgas. Seaduse eesmärk, mille kohaselt võib ööajatasu sisalduda töötasus, on töötasu arvestamise lihtsustamine. Töötasu, mille sees sisaldub ööajatasu peaks olema selline, et arvestatud oleks umbkaudselt ööajal tehtavaid tunde. Näiteks kui tavapäraselt on töötasu 900 eurot, siis kui töötaja töötab umbes 1⁄3 tööajast ööajal, siis on töötasu 975 (300 eurot ehk ööajal teenitud töötasu 1,25-kordne tasu on 375 eurot).\nValem: ööajal töötaja tehtud töötundide arv x töötaja tunnitasu x 1,25 (töötasu kordaja öötundide puhul)\nNäide 35: Töötaja töötas kell 21:00 kuni kell 07:00, mis sisaldas 2 tavalist ja 8 öötundi. Töötaja tunnitasu oli 10 eurot. Mis oli töötaja töötasu suurus?\nArvutuskäik: (2 (tavalised töötunnid) x 10 (tunnitasu)) + (8 (öötunnid) x 10 (tunnitasu) x 1,25 (töötasu kordaja öötundide puhul)) = töötaja töötasu suurus oli 120 eurot.\nMis oli töötaja öötöötasu suurus?\nArvutuskäik: 8 (öötunnid) x 10 (tunnitasu) x 1,25 (töötasu kordaja öötundide puhul) = töötaja öötöötasu suurus oli 100 eurot.\nTäpne ja ülevaatlik info tööaegadest\nTarkvara, mis suudab arvestada normtunde ja eristada tunniliike\nNädalavahetusel tehtavate töötundide hüvitamine\nNädalavahetusel töötatud tundide eest lisatasu või suuremat töötasu maksma ei pea.\nRiigipühal tehtavate töötundide hüvitamine\nTLS § 45 lg 2 kohaselt kui töötaja tööaeg langeb riigipühale peab tööandja maksma antud ajavahemikul tehtud töötundide eest töötajale 2 kordset töötasu.\nTLS § 45 lg 3 kohaselt võivad tööandja ja töötaja kokku leppida ööajal või riigipühal tehtava töö hüvitamise täiendava vaba aja andmisega erinevalt käesoleva paragrahvi lõikes 2 sätestatust.\nValem: riigipühal töötaja tehtud töötundie arv x töötaja tunnitasu x 2 (töötasu kordaja riigipüha tundide puhul)\nNäide 36: Töötaja töötas 01.01.2019 kell 08:00 kuni kell 16:00, mis sisaldas 8 riigipüha tundi. Töötaja tunnitasu oli 10 eurot. Mis oli töötaja riigipühatöö tasu suurus?\nArvutuskäik: 8 (riigipühatunnid) x 10 (tunnitasu) x 2 (töötasu kordaja riigipüha puhul)) = töötaja riigipühatöö tasu suurus oli 160 eurot.\nPraktika reaalses elus\nRiigikohtu tsiviilkolleegiumi lahendi 3-2-1-143-15 kohaselt, kui tööajakava on koostatud ja töötaja viibib töölt eemal seaduslikul alusel (näiteks töövõimetuse või puhkuse korral), siis tööajafond väheneb üksnes nende tundide võrra, mil töötaja oleks tööajakava kohaselt pidanud tööl olema.


Näitaja konkurentsi dieedi kava\nKujundatud võistlussööda eesmärk on vähendada nii palju keha rasva kui võimalik, säilitades samal ajal lahja lihasmassi. Kuigi puudub ametlik näitaja võistlus toitumine, on enamik võistlejaid järginud samu üldisi dieedireegleid ja neid reegleid kohandama vastavalt nende individuaalsele kehatüübile ja koolitusprogrammile. Vastavalt American College of Sports Medicine, minimaalne keharasv, mida mehed peaksid kandma, on umbes 6 protsenti, naiste puhul on see umbes 10 protsenti. Selliste protsentidega võrreldes väiksem keha rasvade säilitamine on ebatervislik ja võib põhjustada tõsiseid tervislikke seisundeid.\nTugev näitaja võistlejate dieet peaks põhinema teie praegusel aktiivsuse tasemel ja seejärel jagatuna valkude, süsivesikute ja tervisliku rasva protsendimäärana. Selleks, et kaotada 1 lb keharasva, peate põletama umbes 3500 kalorit rohkem kui võtate. Harjutused võivad aidata teil põletada suur osa sellest, kui teie toitumine ja ainevahetus hoolitsevad ülejäänud osa. Näiteks kui põletad umbes 3000 kalorit päevas ainevahetusprotsesside ja kehalise aktiivsuse kaudu, võite süüa umbes 2000 kuni 2200 kalorit päevas. See on piisav selleks, et tekitada puudujääk umbes 800 kalorit ja annab sulle piisavalt kütust, et treenida läbi treeningu. Nädalal on teil põletatud umbes 5600 kalorit, mis on umbes 1,5 naela.\nVastavalt riiklikule tugevuse ja konditsioneerimise ühingule peaks teie valgu tarbimine teie lõikamisfaasis olema umbes 30 kuni 40 protsenti, et aidata säilitada lihasmassi, kui te põletate nii palju keharasva kui võimalik enne konkurentsi. Valgud nagu munad, kalkunid, kalad ja kana. Sa peaksid sööma valku umbes 5-6 korda päevas, et anda oma lihastele järjepidev aminohapete kogum, mida vajadusel kutsuda.\nSüsivesikuid tuleb süüa, järgides rangelt paar põhireeglit. Kõik süsivesikud, mida sööd enne võistlust, peaksid sisaldama vähe või üldse mitte naatriumi. Neil ei tohi olla kunstlikke magusaineid, lisaaineid ega säilitusaineid. Süsivesikud peaksid olema ka kõrge kiudainetega, et aidata edendada korrapärast soolte liikumist ja aidata valgu seedimist. Suurepäraste allikate hulka kuuluvad taimsed toidud, näiteks lehtköögiviljad rohelised köögiviljad või kaunviljad. Puuvilju võib lisada, kui teil ei ole insuliini ja veresuhkru tõusu. Puuvilja suhkur võib mõnedele inimestele põhjustada rasvade kuhjumist. Kui te pole kindel, kleepige köögiviljad. Kaerajahu on keeruline süsivesikute valikuvõimalus. Püüdke saada ligikaudu 40 protsenti oma igapäevasest kogu kaloritest keerulistest süsivesikutest.\nTervislikke rasvu ei tohiks vältida ka lõikamise ajal. Terved rasvad aitavad kaasa teie organismi hormoonide tootmisele ja arengule. Paljud neist hormoonidest soodustavad lihaste kasvu. Ilma piisava rasvasisaldusega võite riskida lihaste määratlemise kaotamisel, mis võib oluliselt vähendada võistluse võitmise võimalusi. Püüa saada vähemalt 10 protsenti – mitte rohkem kui 15 protsenti – oma päevasest kalorist allikatest, nagu avokaadod, pähklid ja oliiviõli. Võite süüa rasva igal ajal kogu päeva jooksul näitaja võistlus dieedil, sest see ei mõjuta veresuhkrut kui süsivesikuid saab.\nPrevious Previous post: Treeningujärgne lihaste taastamise joogid\nNext Next post: Forelli toitumisandmed ja faktid