"Valmistub esimene mängija" on Ameerika Ühendriikide kirjaniku Ernest Clinei düstoopiline ulmeromaan, mis valmis 2011. aastal. Suuresti küberpunki kalduv romaan kirjeldab hilisteismelise Wade Owen Wattsi seiklusi majandusliku, ühiskondliku ja öko ...\nTants lohedega on George R. R. Martini romaanisarja "Jää ja tule laul" viies osa. Eesti keeles ilmus raamat kahes köites: "Tants lohedega. 1. raamat" ja "Tants lohedega. 2. raamat". Eestikeelsed kõvaköitelised raamatud on välja andnud kirjastus V ...\n20. sajandi muusika on muusika 20. sajandil. 20. sajandi muusikat pole erinevalt eelnevate sajandite muusikast võimalik kirjeldada üheselt. 20. sajandi muusika puhul räägitakse tihti pluralismist – olukorrast, kui samaaegselt on käibel mitmeid ti ...\nMinimalism on muusikasuund, milles muusikat luuakse väga väheste muusikaliste vahenditega, peamiselt üksikute muusikaliste ideede kordamise abil pika aja jooksul. Minimalistlikku muusikat hakati looma 1960. aastate alguses. Tuntuim minimalismi es ...\n1924. aasta Eesti jalgpalli meistrivõistluste 2. klass\n1924. aasta Eesti jalgpalli meistrivõistluste 2. klass oli Eesti jalgpalli 1924. aasta meistrivõistluste teine tase. 2. klassi meistriks tuli ESS Kalevi teine meeskond Tallinna ESS Kalev 2. Meistrivõistlused mängiti kaks miinust karikasüsteemil, ...\n1924. aasta Eesti jalgpalli meistrivõistluste 3. klass\n1924. aasta Eesti jalgpalli meistrivõistluste 3. klass oli Eesti jalgpalli 1924. aasta meistrivõistluste kolmas tase. 3. klassi meistriks tuli ESS Kalevi kolmas meeskond Tallinna ESS Kalev 3. Meistrivõistlused mängiti kaks miinust karikasüsteemil ...\n1924. aasta Eesti jalgpalli meistrivõistluste 4. klass\n1924. aasta Eesti jalgpalli meistrivõistluste 4. klass oli Eesti jalgpalli 1924. aasta meistrivõistluste neljas ja ühtlasi viimane tase. 4. klassi meistriks tuli VS Spordi neljas meeskond Tallinna VS Sport 4. Meistrivõistlused mängiti kaks miinus ...\n1925. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused olid esimesed ametlikud suusatamise maailmameistrivõistlused, mis toimusid 12.–14. veebruarini 1925 Johannisbadis Tšehhoslovakkias. Kavas olid meeste murdmaasuusatamises 18 km ja 50 km, suusah ...\n1927. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused\n1927. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused olid 4. suusatamise maailmameistrivõistlused, mis toimusid 3.–5. veebruarini 1927. aastal Itaalias Cortina dAmpezzos. Kavas oli murdmaasuusatamises meeste kaks distantsi: 18 km ja 50 km, suusa ...\n1929. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused olid 6. suusatamise maailmameistrivõistlused, mis toimusid 5.–9. veebruarini 1929. aastal Poolas Zakopanes. Kavas olid murdmaasuusatamises meeste kaks distantsi: 17 km ja 50 km, suusahüpped 90 ...\n1930. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused\n1930. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused olid 7. suusatamise maailmameistrivõistlused, mis toimusid 27. veebruarist 1. märtsini 1930 Norras Oslos. Kavas olid muurdmaasuusatamises kaks meeste distantsi: 17 km ja 50 km, kahevõistlus ja ...\n1931. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused\n1931. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 1. maailmameistrivõistlused mäesuusatamises, mis toimusid 19.–23. veebruarini Mürrenis Šveitsis. Võistlustel oli mängus 4 komplekti medaleid. Võistlustel osales seitse riiki 56 sportlasega.\n1931. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused olid 8. suusaalade maailmameistrivõistlused, mis toimusid 13.–15. veebruarini Oberhofis Saksamaal.\n1932. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused\n1932. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 2. maailmameistrivõistlused mäesuusatamises, mis toimusid 4.–6. veebruarini 1932 Cortina dAmpezzos Itaalias. Võistlustel oli mängus 6 komplekti medaleid.\n1933. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused\n1933. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 3. maailmameistrivõistlused mäesuusatamises, mis toimusid 6.–10. veebruarini Innsbruckis Austrias. Võistlustel oli mängus 6 komplekti medaleid.\n1933. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused\n1933. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused olid 10. suusaalade maailmameistrivõistlused, mis toimusid 8.–12. veebruarini Austrias Innsbruckis.\n1934. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused\n1934. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 4. maailmameistrivõistlused mäesuusatamises, mis toimusid 15.–17. veebruarini Sankt Moritzis Šveitsis. Võistlustel oli mängus 6 komplekti medaleid.\n1934. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused\n1934. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused olid 11. suusaalade maailmameistrivõistlused, mis toimusid 20 25. veebruarini Rootsis Sollefteås.\n1935. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused\n1935. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 5. maailmameistrivõistlused mäesuusatamises, mis toimusid 22.–25. veebruarini Mürrenis Šveitsis. Võistlustel oli mängus 6 komplekti medaleid.\n1935. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused\n1935. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused olid 12. suusaalade maailmameistrivõistlused, mis toimusid 13.–18. veebruarini Tšehhoslovakkias Vysoké Tatrys.\n1936. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused\n1936. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 6. maailmameistrivõistlused mäesuusatamises, mis toimusid 21 22. veebruarini Innsbruckis Austrias. Võistlustel oli mängus 6 komplekti medaleid.\n1937. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused\n1937. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 7. maailmameistrivõistlused mäesuusatamises, mis toimusid 13.–15. veebruarini Chamonixs Prantsusmaal. Võistlustel oli mängus 6 komplekti medaleid.\n1937. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused\n1937. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused olid 14. suusaalade maailmameistrivõistlused, mis toimusid 14 18. veebruarini Prantsusmaal Chamonixs.\n1938. aasta Eesti-Soome maavõistlus maadluses\nEesti A kaotas Soome A-le 2:5 ja Eesti B Soome B-le samuti 2:5. Johannes Kotkas võitis Eesti B-s Hjalmar Nyströmi 3:0. Võitsid veel mõlemad keskkaallased Voldemar Roolaan ja Karl Kullisaar. Maadlusmatši ajal 127 kg kaaluva Arvo Niemeläga sai Kris ...\n1938. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused\n1938. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 8. maailmameistrivõistlused mäesuusatamises, mis toimusid 5. ja 6. märtsil Engelbergis Šveitsis. Võistlustel oli mängus 6 komplekti medaleid.\n1939. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 9. maailmameistrivõistlused mäesuusatamises, mis toimusid 12. ja 15. märtsil Zakopanes Poolas. Võistlustel oli mängus 6 komplekti medaleid.\n1939. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused\n1939. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused, olid 16. suusaalade maailmameistrivõistlused, mis toimusid 11.–19. veebruarini Zakopanes Poolas. Zakopane sai õiguse korraldada MM-võistlused juba teist korda ajaloos. Võistlused olid viimase ...\n1940. aasta suveolümpiamängud pidid olema XII olümpiaadi kaasaegsed olümpiamängud, kuid need jäid ära Teise maailmasõja tõttu. Nende toimumiskoht pidi algul olema Tōkyō, kuid Jaapani-Hiina sõja tõttu määrati olümpialinnaks Helsingi.\n1940. aasta taliolümpiamängud jäid ära Teise maailmasõja tõttu. Mängude toimumispaigaks oli määratud Sapporo tühistatud Hiina-Jaapani sõja tõttu, siis Sankt Moritz ja lõpuks Garmisch-Partenkirchen.\n1944. aasta suveolümpiamängud pidi olema XIII olümpiaadi kaasaegsed olümpiamängud, kuid need jäid ära Teise maailmasõja tõttu. Mängude toimumispaik pidi olema London.\n1944. aasta taliolümpiamängud pidid toimuma 1944. aasta veebruaris, kuid jäid ära Teise maailmasõja tõttu. Need oleksid olnud 5. taliolümpiamängud. Mängude toimumispaigaks oli 1939. aasta juunis määratud Cortina dAmpezzo Itaalias. Otsus tühistami ...\n1948. aasta maailmameistrivõistlused rahvusvahelises kabes\n1948. aasta maailmameistrivõistlused rahvusvahelises kabes peeti 13. novembrist 4. detsembrini 22-voorulisena erinevates Hollandi linnades. Need olid pärast Rahvusvahelise Kabeföderatsiooni moodustamist peetud esimesed maailmameistrivõistlused. T ...\n1948. aasta male maailmameistrivõistlused\n1948. aasta male maailmameistrivõistlused oli viieringiline ringsüsteemis turniir male maailmameistri väljaselgitamiseks pärast maailmameister Aleksandr Alehhini ootamatut ja hämaratel asjaoludel surma temast vabaks jäänud troonile. Turniir peeti ...\n1950. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 11. maailmameistrivõistlused mäesuusatamises, mis toimusid 13.–18. veebruarini USAs Aspenis. Võistlustel oli mängus 6 komplekti medaleid.\n1950. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused\n1950. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused, olid 18. suusaalade maailmameistrivõistlused, mis toimusid 1 6. veebruarini USAs Lake Placidis. Murdmaasuusatamise võistlused toimusid Rumfordis.\n1950. aasta korvpalli maailmameistrivõistlused\n1950. aasta korvpalli maailmameistrivõistlused olid 1. maailmameistrivõistlused korvpallis, mis toimusid 22. oktoobrist 3. novembrini Buenos Aireses Argentinas. Osales kümme korvpallikoondist. Argentina võitis kuldmedali, alistades Ameerika Ühend ...\n1951. aasta maailmameistrivõistlused rahvusvahelises kabes\n1951. aasta maailmameistrivõistlused rahvusvahelises kabes peeti erinevates Hollandi linnades. 1.–29. septembrini toimunud matšis kohtusid omavahel kaks hollandlast – tiitlikaitsja Piet Roozenburg ning pretendentide turniiri võitja Reinier Cornel ...\n1.–8. juulini toimus mitmepäevasõit Moskva–Harkiv–Moskva. Osalesid 6 spordiühingu esindused, igaüks 10 sõitjaga. Eestist osales 3 sportlast, neist edukaim oli Nikolai Matvejev, kes võitis ka sõidu esimese ja neljanda etapi, neljandal oli tema jär ...\n1951. aasta NSV Liidu meistrivõistlused mootorrattaspordis\nArvult neljas tšempionaat peeti taas Tallinnas Pirita-Kose-Kloostrimetsa ringrajal, 2.–3. septembril. Võistlusmaaks oli meestel 202.38, naistel 101.19 km.\n1954. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused\n1954. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 13. maailmameistrivõistlused mäesuusatamises, mis toimusid 1 7. märtsini Åres Rootsis. Võistlustel jagati välja 8 komplekti medaleid.\n1954. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused, olid 20. suusaalade maailmameistrivõistlused, mis toimusid 13 21. veebruarini Rootsis Falunis. Meeste 18 km suusatamist ei olnud enam kavas ja selle asemele tulid 15 ja 30 km distantsid. Esim ...\n1955. aasta Le Mansi 24 tunni võidusõit oli 23. Le Mansi 24 tunni võidusõit ja FIA 1955. aasta sportautode maailmameistrivõistluste neljas etapp. Võistlus toimus 11.–12. juunil 1955 Prantsusmaal Sarthei ringrajal See on läinud ajalukku kui maailm ...\n1955. aasta NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes\nII NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes peeti 8.–28. septembrini 1955. aastal Minskis. Turniiril jagasid esikohta Maks Šavel ja Iser Kuperman. Järelmatši võitis aga tulemusega 9-7 +=3 -2 Iser Kuperman ning nii kuulus meistritiitel na ...\n1956. aasta maailmameistrivõistlused rahvusvahelises kabes\n1956. aasta maailmameistrivõistlused rahvusvahelises kabes ehk kolmas olümpiaturniir peeti 5. novembrist 1. detsembrini erinevates Hollandi linnades. See oli turniir "ratastel", nimelt kõik 19 vooru peeti eri linnades. Kanada kabetajad olid maail ...\nPeeti ka esimese spordijärgu meistrivõistlused, kus L. Maasing tuli kolmandaks. Võistkonnad: 1. Burevestnik I 400.38 2. Burevestnik II 373.26 3. Tööjõureservid 372.18 4. Spartak 344.25 5. Krõlja Sovetov 326.23 6. Pištševik 292.04 9. Kalev 255.9\nVõistkonnad: 1. Vene NFSV 52 2. Moskva 49 3. Leningrad 48 4. Ukraina NSV 48 5. Gruusia NSV 42 6. Läti NSV 37 9. Eesti NSV 28 Eraldi peeti naiste võistlused.\n1956. aasta NSV Liidu meistrivõistlused jääpurjetamises\nVõistkonnad: 1. Burevestnik spordiühing|Burevestnik 30 659 2. ALMAVÜ 23 881 3. Daugava 22 086 4. Sõja-merejõud I 21 713 5. Läti Vabariiklik Jahtklubi 20 167 6. Sõja-merejõud II 19 445 7. Kalev 17 091\n1956. aasta NSV Liidu meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses\nVõistkonnad: 1. Vene NFSV 125 2. Ukraina NSV 119 3. Moskva 112 4. Gruusia NSV 111 5. Valgevene NSV 105 6. Eesti NSV 93 Eraldi peeti Kiievis 22.–25. veebruaril spordiühingute esivõistlused. Võistkonnad: 1. Kaitseministeeriumi Keskspordiklubi 2. St ...\nVõistkonnad: 1. Armeenia NSV 12 797 2. Vene NFSV 12 743.5 3. Moskva 8363 4. Kasahhi NSV 8245.5 5. Eesti NSV 8191 6. Leningrad 8101.5 7. Gruusia NSV 8. Ukraina NSV 9. Karjala ANSV 10. Turkmeeni NSV 11. Usbeki NSV\n1956. aasta NSV Liidu meistrivõistlused mootorrattaspordis\nVõistkondadest võitis AKSK koguajaga 43:27.19.0, järgnesid Tööjõureservid 44:31.34.0 ja Spartak 52:10.20.0.\n1957. aasta NSV Liidu meistrivõistlus ..\n1958. aasta NSV Liidu meistrivõistlus ..\n1958. aasta laskesuusatamise maailmam ..\n1958. aasta mäesuusatamise maailmamei ..\n1959. aasta Eesti-Soome maavõistlus m ..\n1959. aasta NSV Liidu meistrivõistlus ..\n1959. aasta laskesuusatamise maailmam ..\n1959. aasta Prantsusmaa meistrivõistl ..\n1960. aasta NSV Liidu meistrivõistlus ..\nMäesuusatamine 1960. aasta taliolümpi ..\n1961. aasta laskesuusatamise maailmam ..\n1962. aasta laskesuusatamise maailmam ..\n1962. aasta mäesuusatamise maailmamei ..\n1962. aasta põhja suusaalade maailmam ..\n1962. aasta jalgpalli maailmameistriv ..\n1963. aasta NSV Liidu meistrivõistlus ..\n1963. aasta laskesuusatamise maailmam ..\n1964. aasta NSV Liidu meistrivõistlus ..\nMäesuusatamine 1964. aasta taliolümpi ..\n1965. aasta NSV Liidu meistrivõistlus ..\n1965. aasta laskesuusatamise maailmam ..\n1966. aasta laskesuusatamise maailmam ..\n1966. aasta mäesuusatamise maailmamei ..\n1967. aasta laskesuusatamise maailmam ..\n1968. aasta NSV Liidu meistrivõistlus ..\n1969. aasta laskesuusatamise maailmam ..\n1970. aasta laskesuusatamise maailmam ..\n1970. aasta mäesuusatamise maailmamei ..\n1970. aasta jalgpalli maailmameistriv ..\n1970. aasta põhja suusaalade maailmam ..\n1971. aasta NSV Liidu meistrivõistlus ..\n1971. aasta laskesuusatamise maailmam ..\n1972. aasta NSV Liidu meistrivõistlus ..\n1973. aasta NSV Liidu meistrivõistlus ..\n1973. aasta autoralli maailmameistriv ..\n1973. aasta laskesuusatamise maailmam ..\n1973. aasta ujumise maailmameistrivõi ..\n1974. aasta autoralli maailmameistriv ..\n1974. aasta laskesuusatamise maailmam ..\n1974. aasta mäesuusatamise maailmamei ..\n1974. aasta jalgpalli maailmameistriv ..\n1974. aasta põhja suusaalade maailmam ..\n1975. aasta NSV Liidu meistrivõistlus ..\n1975. aasta laskesuusatamise maailmam ..\n1975. aasta ujumise maailmameistrivõi ..\n1976. aasta NSV Liidu meistrivõistlus ..\n1976. aasta laskesuusatamise maailmam ..\n1977. aasta juunioride maailmameistri ..\n1977. aasta maailma karikavõistlused ..\n1977. aasta naiste maailmameistrivõis ..\n1977. aasta NSV Liidu meistrivõistlus ..\n1977. aasta laskesuusatamise maailmam ..\n1978. aasta laskesuusatamise maailmam ..\n1978. aasta mäesuusatamise maailmamei ..\n1978. aasta jalgpalli maailmameistriv ..\n1979. aasta maailma karikavõistlused ..\n1979. aasta laskesuusatamise maailmam ..\n1980. aasta põhja suusaalade maailmam ..\n1981. aasta laskesuusatamise maailmam ..\n1982. aasta NSV Liidu meistrivõistlus ..\n1982. aasta laskesuusatamise maailmam ..\n1982. aasta mäesuusatamise maailmamei ..\n1982. aasta jalgpalli maailmameistriv ..\n1982. aasta põhja suusaalade maailmam ..\n1982. aasta ujumise maailmameistrivõi ..\n1983. aasta laskesuusatamise maailmam ..\n1984. aasta laskesuusatamise maailmam ..\n1984. aasta põhja suusaalade maailmam ..\n1985. aasta maailma karikavõistlused ..\n1985. aasta NSV Liidu meistrivõistlus ..\n1985. aasta snuukri maailmameistrivõi ..\n1985. aasta laskesuusatamise maailmam ..\n1985. aasta mäesuusatamise maailmamei ..\n1985. aasta põhja suusaalade maailmam ..\n1986. aasta NSV Liidu meistrivõistlus ..\n1986. aasta laskesuusatamise maailmam ..\n1986. aasta jalgpalli maailmameistriv ..\n1986. aasta ujumise maailmameistrivõi ..\n1987. aasta kergejõustiku sisemaailma ..\n1987. aasta NSV Liidu meistrivõistlus ..\n1987. aasta laskesuusatamise maailmam ..\n1987. aasta mäesuusatamise maailmamei ..\n1987. aasta põhja suusaalade maailmam ..\n1988. aasta maailmameistrivõistlused ..


Tutvuti väiketootjate probleemidega - Riigikogu\nTutvuti väiketootjate probleemidega\n20.05.2014 / Komisjonide teated, Maaelukomisjon\nKomisjon külastas täna (20.05.2014) Lehe Pruulikoda Keilas, kus Eesti Väikepruulijate Liidu esindaja Ardi Kadarik ning Lehe Pruulikoja asutajad ja omanikud Tarmo ja Gristel Tali andsid ülevaate Eesti väikepruulikodade tegevusest ja probleemidest ning tutvustasid tootmisprotsessi.\nKuna nõudlus väikestes pruulikodades toodetud käsitööõlle järele Eestis kasvab, on viimasel ajal asutatud mitmeid uusi väikeettevõtteid. 2012. aastal jõustunud muudatused alkoholi-, tubaka-, kütuse- ja elektriaktsiisi seaduses tegid väikepruulikodade pidamise veidi lihtsamaks, kuid ikkagi on tootmise seadustamine keerukas ja nõuded aktsiisilaole mõnes osas ebamõistlikult ranged.\nKomisjoni esimees Kalvi Kõva tegi Väikepruulijate Liidu esindajale ettepaneku saata komisjonile kokkuvõte õigusaktidega seotud probleemidest, mis takistavad väikeettevõtluse arendamist, ning omapoolsed ettepanekud ja soovitused nende lahendamiseks. Komisjon jätkab teema arutelu sügisel.


TARKUSE PUU: Kadakasakslase eri. Kuidas olla verbaalne kameeleon. - 4dimensioon\nTARKUSE PUU: Kadakasakslase eri. Kuidas olla verbaalne kameeleon.\nPublished On: August 2, 2020By 4dimensioon\nMe kõik oleme kunagi sattunud olukorda, kus tundsime end ebapädevalt. Partneri vanemad hakkasid detailsemalt pärima etenduse kohta, mida sa kogemata möödaminnes mainisid. Peretuttav kinkis soodukaga saadud jalgpallimatši piletid ja nii sa seal tribüünil istusidki. Pidid ülemusega töölõunale minema. Kirjandusõpetaja hakkas suulisel eksamil pärima täpselt selle raamatu kohta, mille lugemata jätsid. Kohtingukaaslane ei olnud kuigi jutukas.\nKindlasti tuleb tulevikus neid olukordi aina juurde, kus tahaks näida targem, kui võib-olla oled, 4dimensiooni akadeemikud ja muidutargutajad koostasid nimekirja lausetest ja sõnadest, mis sellistes olukordades võidu koju toovad. Kasutada omal vastutusel.\nOLUKORD: Sulle torgati peenes restoranis nina alla poolemeetrine veinikaart. Lauas istub ka tulevane ülemus.\n“Sooviks midagi pikantset/tanniinset.”\n“Tahaks juua midagi biodünaamilist, kuid selget.”\n“Laske sel veinil aereerida.”\n*Näita näpuga suvalise veini peale.* “See on sellel veinil väga hea aasta.”\nOLUKORD: Partneri vanemad näitavad ebatavaliselt suurt huvi üles ühe etenduse vastu, mida kogemata jutu sees mainisid. Sa tegelikult ei ole seda etendust näinud.\n“Mulle meeldis lavastaja postmodernistlik lähenemine klassikalisele probleemile.”\n“Positsioneerimine ruumiga oli paigas.”\n“Tükk kõnetas/ei kõnetanud.”\n“Tegelaskuju kulminatsioon jäi nõrgaks.”\nOLUKORD: Vaidled sõbraga ja sul on mõtete koondamiseks aega juurde vaja.\n“Tähendab, tuleb diferentseerida.”\n“Muidugi võib vaadata niipidi, aga asjal on ikkagi ka teine külg.”\n*Ütle kaugusesse vaatavalt ja venitavalt* “Nooo … jah … AGA!” *Tee mõtlikku nägu.*\n“Ma näen sellel väga palju nurkasid, mis kinnitavad su argumente, aga kas sa oled proovinud seda falsifitseerida?”\n“Ma ei teeks veel nii põhjapanevaid järeldusi.”\n“Korrelatsioon ei tähenda põhjuslikkust.”\nOLUKORD: Paari tunni pärast lähed esimesele kohtingule. Sa ei tea oma partneri kohta midagi peale selle, mis ta Tinderi bio’s kirjas on.\nGuugleda enne välja mõni ebatraditsioonilisem filmirežissöör ja uuri natuke tema filmide kohta, õpi paar pealkirja pähe. Et teemaarendus loomulik tunduks, võta selline režissöör, kellel on hiljuti mõni film kinodes olnud.\nJää viis minutit hiljaks ja mõtle välja mingi huvitav vale, miks sa hilinesid. Sellega saad jutu kohe veerema.\nOLUKORD: Oled kontserdil oma kunstihingeliste sõpradega ja tahad neile oma muusikaalaste teadmistega muljet avaldada.\nKui on jazz-kontsert: “Vahi, kus rebib saksi!”\n“Kakofoonilised instrumendisoolod sobivad taustahäältega harmooniliselt kokku.”\n“Pala võttis sügavamõtteliste klaverinootidega ootamatu pöörde.”\n“Täidlane basskitarr lisab loole 70ndate vunki juurde.”\n“See album on väga terviklikult üles ehitatud.”\nOLUKORD: Peretuttav kinkis sulle soodukaga saadud jalgpallimatši pileti ja nüüd sa siis istud seal. Kõik karjuvad midagi, sa tahad ka.\n“Suluseis!” või alati lollikindel “Viga!”\n“Kas siin mängus on üldse kohtunik?!”\nKarju kaasa kõike, mida teised karjuvad, sh “Eesti suru *kes iganes* vastu muru!” ja “Võitle, Eesti, võitle!”\n“See oli ikka haige manööver!”\n“Davai, poisid, lähme peale nüüd!” või “KAITSE!”\nHoia suu kinni, paistad targem


Olivaer Apart Hotel am Kurfuerstendamm Berliin Saksamaa - Hotellide suurimad allahindlused\nKonstanzer Street 1, Wilmersdorf, Berliin, Saksamaa, 10707 - Vaata kaardil\nAsudes mugavalt Berliin's, on Olivaer Apart Hotel am Kurfuerstendamm suurepärane baas, millest avastada seda elavat linna. Hotell asub 0.5 km kaugusel kesklinnast ja tagab juurdepääsu linna tähtsatele rajatistele. Külalised lihtsalt armastavad selle hotelli asukohta, mis on kohe linna peamiste vaatamisväärsuste Kunert, Nanos, Absolut in Mode naabruses.\nKasuta ületamatute teenuste ja mugavuste küllust selles Berliin hotellis. Külaliste mugavuse ja heaolu eesmärgil pakub hotell 24-tunnine vastuvõtt, kiire sisse-/väljaregistreerimine, pakihoid, WiFi , parkla.\nOlivaer Apart Hotel am Kurfuerstendamm on koduks 84-le magamistoale. Kõik nad on maitsekalt sisustatud ja võivad pakkuda isegi selliseid mugavusi, nagu lameekraanteleviisor, internet access – wireless, küte, laud, rõdu/terrass. Pealegi, hotelli vaba aja veetmise info tagab, et Sul siinviibimise ajal ettevõtmistest puudu ei tuleks. Naudi Olivaer Apart Hotel am Kurfuerstendamm ainulaadset teenindust ja mainekat asukohta.\nBooking.com arvustused (1745)\nKõik reisijate tüübid (28) Ärireisijad (5) Paarid (9) Üksikreisijad (4) Pered väikeste lastega (1) Pered suuremate lastega (4) Grupid (5)\nKõik reisijate tüübid (1745) Paarid (607) Üksikreisijad (457) Pered väikeste lastega (255) Pered suuremate lastega (132) Grupid (304)\nPhudit alates Tai\nAminath alates Maldiivid\nMasaaki alates Jaapan\nZivile alates Leedu


Lea Dali Lion jagab väepäeval isiklikel kogemustel baseeruvat õpetust energeetilisest maailmast - ALKEEMIA\nLea Dali Lion jagab väepäeval isiklikel kogemustel baseeruvat õpetust energeetilisest maailmast\n27.mai 2016 18:15\nTäna õhtul kell 18 esitleb armastatud muusik ja raamatu "Joonista valgus. See on kõige uue algus" autor Lea Dali Lion Võrus oma raamatut ning homme, laupäeval jagab huvilistega oma kogemusi energeetilisest maailmast ning annab intiimse kontserdi. Koos Leaga jagab osalejatega kogemust vaimsest maailmast spirituaalne tervendaja, avatud meelega nägija ja Ingelliku Reiki õpetaja Triin Anni.\nTäna, reede, 27. mail õhtul kell 18- 21 tutvustab väekas ja müstiline Lea Dali Lion Võluvõru keskuses oma raamatut "Joonista valgus. See on kõige uue algus".\nTema raamatus on nii karmi reaalsust kui kaunist sügavat vaimsust. Lea kirjeldab detailselt keemiaraviga seotud vaevustest ja samal ajal toimuvatest vaimsetest õppetundidest ning kogemustest nähtamatu maailmaga, mida ta nimetab pärismaailmaks. Lea kirjutas selle raamatu ise, sest kolm eelmist katset kahelt kirjastuselt ei olnud universumi poolt määratud teoks saama. Võluvõrus toimuval olengul tuleb juttu nii raamatust kui ka elust ja muusikast.\nUuri lisa raamatu "Joonista valgus" kohta kirjastuse Pilgrim kodulehelt ja vaata lähemalt sündmuse kohta facebookist.\nKevadine väepäev armastuse ja üksolemise energias Lea Dali Lioni ja Triin Anniga\nSel laupäeval, 28. mail kell 10-17 toimub sealsamas Võluvõru keskuses, mis asub Võrus Navi seltsimajas ühepäevane vaimne väeüritus, kus muusikaedastaja ja energianautleja Lea Dali Lion jagab esmakordselt avalikult oma õpetusi, kuidas tajuda energiate maailma ning missuguste võtetega iseenda energiaid ja ümbritsevat muuta ja tervendada.\nLea põhineb oma õpetustes isiklikule praktikale vaimse maailmaga, kus ta läbi raske haiguse tohutu vaimse kogemuse osaliseks sai. Seda õpetust järgib Lea ise igapäevaselt. Kogemused vaimses maailmas on teinud Lead tundlikuks energiate maailmale ning seda peab ta ise oma suurimaks õpetajaks. Oma vaimse tervenemise ja iseenda aitamise kogemust on Lea nõus täna jagama ka avalikult, millest võib palju kasu olla vaimsel teel otsijale ning millest võib osa saada mõnusal energeetilisel väepäeval Navi seltsimajas.\nLea Dali Lion räägib väekojas energeetilisest maailmast ja energeetilisest suhtlemisest inimeste, loomade, loodusega; organitest ja nende loomuliku energiavälja taastamisest; loitsude loomisest.\nTriin Anni on spirituaalne tervendaja, avatud meelega nägija ja Ingelliku Reiki õpetaja Eestis, kes oli esimene, kes Ingelliku Reiki tervendussüsteemi eestlasteni tõi aastal 2011. Sellest ajast on ta viinud läbi Eesti erinevas paigus Ingelliku Reiki koolitusi, meditatsioone, kristallidega tervendamise koolitusi, laagreid ning muid vaimsete praktikate kursuseid. Triin omab mitmekülgseid vaimseid teadmisi energiamaailmast ning sel korral jagab ta väekojas ingelliku energiamaailmaga töötamise võlusid ning aitab igalühel iseendaga paremasse kontakti saada, et inimene leiaks endas lõplikult üles iidse võimsa väe ja astuks lähemale iseenda arenemise ja aitamise vallas.\n"Tänases maailmas on toimumas tohutud muutused ja kõige selle läbitöötamine, mis on üles tulemas, nõuab suurt julgust ja ausust, et endale täielikult otsa vaadata, vabastada vanad energiad ja mustrid ja saada selleks, kes me tõeliselt oleme," sõnab Triin, kelle sõnul oleme kõik üks, igaühe tegevus muudab teise inimese olemist teisel pool maakera. "Ja just iseenda muutumine ja kasvamine läbi aususe, julguse ja armastuse on muutunud maailmas õige võti, mis avab kõik uksed!"\nTriin viib laagris läbi võimsa tervendusmeditatsiooni, ühendutakse inglite maailmaga ja räägitakse kristallide võludest ja kasutamisest tänapäevases energias. Lisaks räägib Triin energiate muutumisest ja kuidas ära tunda ja aru saada, et sinu energia on muutumas ja kuidas ennast sellel teekonnal toetada.\nUuri lähemalt väepäeva kohta facebookist.\nLaupäeva õhtul kell 19 võib sealsamas Navi seltsimajas asuvas Võluvõru keskuses kuulda esmakordselt Lea esituses tema improvisatsioonilist loomingut, mis on inspireeritud kõrgematest sfääridest ja Lea sisemisest hingemaailmast. Lea Dali Lioni saadab basskitarril Triin Anni, kellega nad olid koos bändikaaslased ansamblis Blacky. Muusikud lubavad mõnusat atmosfääri ja hingest hinge muusikat.\nUuri lisa meditatiivse kontserdi kohta facebookist.\nVaata ka Lea Dali Lioni raamatu "Joonista valgus. See on kõige uue algus" kohta kirjastuse Pilgrim kodulehelt.\nMÄRKSÕNAD energia Lea Dali Lion muusika Triin Anni vaimsus Võru


Video: keskaja mees suri sõna otseses mõttes saapad jalas - Kirev elu - Elu24\nVideo: keskaja mees suri sõna otseses mõttes saapad jalas\n4. detsember 2018, 9:55\n15. sajandi lõpul või 16. sajandi alguses surnud mehel olid surres jalas tugevast nahast saapad\nÜhendkuningriigis Londonis Chambers Wharfi piirkonnas leiti seoses uue kloaagi Thames Tideway Tunnel ehitusega inimskelett, millel olid saapad jalas.\nArheoloogide sõnul suri see mees sõna otseses mõttes saapad jalas, sest arvatavalt jäeti ta paika, kus ta suri, teatab msn.com.\n«Luudeuuring näitas, et mees oli surres 30. eluaastate alguses. Ta suri rohkem kui 500 aastat tagasi. Tegemist on erakordse leiuga, sest 15. sajandi lõpul või 16. sajandi alguses, mil mees elu kaotas, ei maetud tavaliselt koos saabastega. Need on erilised tugevast nahast saapad, mille ülemine äär on tagasi keeratud. Sellised saapad maksid siis terve varanduse. Miks see mees maeti saabastes? Kas ta varastas saapad? Olid need taaskasutuses? Me ei tea seda,» sõnas Londoni arheoloogiamuuseumi (MOLA) arheoloog Beth Richardson.\nBriti arheoloogid leidsid 15. sajandi lõpul või 16. sajandi alguses surnud mehe, kellel olid jalas tugevast nahast saapad\nLondonis leitakse uusehitiste paikadest sageli inimskelette, kuna varem on neis kohtades olnud kalmistud.\nNüüd leitud mees oli eriline mitte ainult saabaste, vaid ka selle tõttu, kuidas ta maetud oli. Ta oli näoli, parem käsi üle pea ja vasak käsi seljataha väänatud. Uurijate arvates see mees tapeti ja visati kuhugi. Aastasadade jooksul tekkis ta peale kultuurikiht.\n«15. sajandil olid sellised nahksaapad väga kallid. Arvatavalt taheti varjata, et see mees tapeti ja selle tõttu jäeti talle saapad jalga. Mis talle surma tõi, ei ole selge. Võimalik, et teda rünnati ja ta kukkus vette. Surma võis tuua nii ründamine kui uppumine,» lisas arheoloog.\nÜle 500 aasta tagasi oli Londoni Towerist 3,2 kilomeetri kaugusel sadamaala, kus Thamesi jõe ääres olid dokid, laohooned, töökojad ja kõrtsid. Seal oli ka Bermondsey Wall, keskaegne ligi viie meetri kõrgune kaitsevall, mis kaitses ala üleujutuse eest.\nKuna see mees leidis oma lõpu nimetatud piirkonnas, siis võis ta olla seotud mõne sealse tegevusalaga. Näiteks meremees, kalur või siis mõõna ajal Thamesi mudast müntide ja väärisasjade otsija. Sellised tugevad saapad sobisid nende kolme elualaga.\n«Oma eluajal oli see mees keskmisest pikem ja tugevam. Luude kulumise järgi saab öelda, et ta tegi üsna rasket tööd ja liigutusi, mis olid korduvad. Ta katkised hambad viitavad, et tal tuli vahel köit närida. See näitab, et tal oli seos merega,» lisas luustikeuurija Niamh Carty.\nTa lisas, et 30. eluaastates surnud mehel oli artriit ja ta lülisambal oli näha vigastusi, mis tekivad sagedasest raskete asjade tõstmisest. Ta vasak puus oli vigastada saanud ja ta kõndis vasakut jalga longates. Ta ninaluu oli vähemalt ühel korral katki löödud . Lisaks oli ta saanud löögi otsmikule, mis oli paranenud.\n«Luustiku järgi tundub, et ta ei elanud just lihtsat elu. 30. eluaastate algus oli keskajal tegelikult keskiga. Ta elustiil tegi teda vanemaks, bioloogiliselt oli see mees 60-aastane,» lisas luustike uurija.\nLuustiku uurimine jätkub isotoopuuringuga, mis näitab, kust see mees pärit oli, kas ta oli sünnilt londonlane või migrant mujalt ning mida ta oma eluajal sõi.\n«Me ei tea, kas tal oli pere, kes teda taga otsis ja leinas. Üritame selle mehe kohta leida niipalju infot kui võimalik. Anda talle tagasi nime ja näo,» teatas Carty.\nMis nüüd lahti? Tallinna Linnateater jättis ära eile ja täna toimuma pidanud etendused Loe artiklit\nKas Elizabeth II tühistas hertsoginna Meghani tõttu ta emale saadetud jõuluveetmiskutse? Loe artiklit


Karmel Killandi telelegendi vähem tuntud poolest: teletöö ei tunne kella, aga Mati leidis alati pere jaoks aega | Elu\nKarmel Killandi telelegendi vähem tuntud poolest: teletöö ei tunne kella, aga Mati leidis alati pere jaoks aega (3)\nAnnika Erg, 26. juuli 2018 00:13\nMati Talvik ja Karmel Killandi mullu aprillis Kolga rahvamajasFoto: Erakogu\nTelesaatejuht Karmel Killandi peab ennast õnnelikuks inimeseks, sest sattus kahel korral Eesti Televisiooni töötama just siis, kui Mati Talvik saateid tegi. Eriliselt imetlusväärseks peab Killandi seda, kuidas Mati –telemajas hüüti legendaarset saatejuhti alati eesnimega – suhtus oma peresse.\nKillandi sõnul suhtus tuntud telemees noortesse ja kogenematutesse väga eriliselt.\n"Ta ei läinud kunagi koridoris sinust mööda nii, et ta poleks midagi öelnud. Ta jõudis ära vaadata kõik saated ja suutis alati anda kasulikke nõuandeid. Mul ei lähe kunagi meelest, kui ma päris noore ajakirjanikuna tegin kultuurisaadet oma soengutega. Mati tuli mulle vastu ja ütles: "Kuule, Karmel, su soengud on väga naiselik nipp. Aga mõtle alati selle peale, et sa oled tark tüdruk. Näita seda teist poolt ka." See jäi mulle meelde," meenutas Killandi.\nAastaid hiljem, kui Killandi tegi Matiga 75. sünnipäeva puhul intervjuud, käisid nad koos Kolga rahvamajas.\n"Talle meeldis seal mälumängu turniiridest osa võtta, sest ta oli väga-väga tark mees. Siis ta ütles ka: "Kuule, katsume nüüd minust rääkida midagi sellist, mida rahvas veel ei tea. See on väga raske, aga proovime." See oli nii armas, kuidas ta alati mõtles kaasa ja alati tunnustas. Meie noorte jaoks oli ta ikkagi väga võimas legend," sõnas Killandi.\n"Ma ei kujuta ette, kes suudaks teha selliseid ajaloosaateid, nagu tema on ETVs teinud... Sest et need soojad kortsud näos, mis vaatasid alati meile alati vastu, olidki need ajaloo rääkimise tõeseerumid. See oli tema vaieldamatu eripära ja tugevus. Ta oskas ajalugu tõlgendada ja nüüd see jäi kahjuks pooleli," nentis Killandi.\nKillandi sõnul kogu ETV rahvas õnnetu. Ehkki nad teadsid, et see hetk võib tulla, oli kurb uudis ootamatu.\nKülg, mida iga televaataja ei tea\nKillandi rääkis, et asi, mida televaatajad Mati juures ei pruukinud märgata, oli tema armastus pere vastu.\n"Mati juures oli tore see, et kuigi ta oli kogu aeg teleekraanil tuntud ja ta elas avalikku elu, siis tegelikult ta hoolis väga oma perest. Ta rõõmustas poja Arturi üle. Tal on vägev naine Alice. Tema tütar Annika oli televisioonis kaua aega tööl," meenutas Killandi.\nSeda, kui oluline oli Matile pere, oli eriti tunda suurematel pidudel.\n"Ta kogu aeg jälgis, kas nad on tema juures. Kui ETV korraldas Mati sünnipäeva auks suure peo, siis ta väga jälgis, et kõigil oleks tore olla. Ta oli selles mõttes eeskuju, et sa võid teha kõvasti tööd ka nii, et sinu pere saab sinust samamoodi osa. See on see oskus, mida me kõik temalt õppima peaks. Teletöö ei tunne kella, aga ta kuidagi oskas sättida nii, et ta leidis aega ka pere jaoks. See oli see, mida mina tema juures imetlesin," rõhutas Killandi.


Avant - Avanti ajalugu\nAvanti laadurite väljatöötamine algas 25 aastat tagasi. Avanti tuumikmeeskonnal oli sel ajal erinevate põllumajandusmasinate väljatöötamisel juba üle kümne aasta kogemusi. Märkasime, et raskeima töö tegemiseks lehmafarmides, milleks on silo laialijagamine lehmalautades, puudusid korralikud ja kulutõhusad masinad.\nSellest tähelepanekust saigi alguse esimene Avant: külisroolimisega laadur, millel oli 11-hobujõuline bensiinimootor ja mis suutis jaotada sööta 50–80 lehmale 10–15 minutiga kaks korda päevas, 365 päeva aastas. Seda tööd tehti varem käsikäru ja kühvliga.\nReklaamlause "Muutke oma ebameeldivaim töö nauditaivamaks!" meeldis talupidajatele ning meie müük hakkas kasvama. Esimesel aastal müüsime 80 masinat ja olime tulemusega väga rahul.\nReklaamlause "Muutke oma ebameeldivaim töö nauditaivamaks!" meeldis talupidajatele ning meie müük hakkas kasvama.\nTahtsime minna edasi, keskendusime rohkem tootearendusele. Aegamööda täienes Avanti mudelivalik diiselmootoriga versioonidega, töötasime välja uusi töövahendeid ning hakkasime masinat arendama nii, et see sobiks uutele sihtrühmadele. Samal ajal hakkasime jõudsalt eksportima Saksamaale ja asutasime 1990. aastate alguses seal oma müügiettevõtte.\nEsimest liigendraamiga Avanti esitleti 1995. aastal. See uut tüüpi Avant avas meie jaoks täiesti uue maailma. Uus mudeliseeria võitis kiiresti poolehoidu uutes sihtrühmades, nagu maastikukujundajad, rohealade hooldajad, hobusetallid ja eramajapidamised. Selleks ajaks oli meil rohkem kui kümme ekspordiriiki ja me hakkasime masinaid müüma veelgi laiemale tarbijaskonnale. Tänu sellele kasvas müük 80 laadurini kuus.\nMüüginumbrite kasvades keskendusime jätkuvalt oma põhitegevusele. Oleme oma toodangut pidevalt ja jõudsalt arendanud. Tõhus ja hea tootmiskvaliteediga tehas on väärtuslik lüli meie tarneahelas. Nüüd saame uhkusega esitleda oma tänapäevast tehast kõikidele klientidele üle maailma.\nTänaseks on Avantil 8 mudeliseeriat ja 190 erinevat töövahendit.\n2000- ndetal aastatel jätkasime mahukaid investeeringuid tooteraendusse ja tõime turule uue 200-seeria. 200-seeria töötati välja eramajapidamistele ja eraklientidele. Samal ajal hakkasime pöörama rohkem tähelepanu masinate välisilmele ja disainile. Mõistsime kiiresti, et kuigi masinate tehnilised omadused on kliendile kõige tähtsamad, hindavad inimesed ka masinate nägusat välimust. Sestpeale oleme pööranud tähelepanu disainile ning nüüd tunnevad inimesed Avanti ära selle värske rohelise värvuse järgi.\nTänaseks on Avantil 8 mudeliseeriat ja 190 erinevat töövahendit. Põhimasinale pakutava lisavarustuse nimekirjas on enam kui 20 erinevat nimetust – alates lisaraskustest ning lõpetades kliimaseadmega kabiinidega. Mootorite võimsusvahemik on 13–57 hobujõudu. Täna ekspordime oma tooteid enam kui 50 riiki ja meie tarbijaskond on laienenud. Kõike seda tänu Avanti pidevale arendustööle.\nNii on meie müük kasvanud 80–90 masinani nädalas.


Muinasjutuline Kõnnu-Suursoo SUP rabamatk, Harju maakond\nMuinasjutuline Kõnnu-Suursoo SUP rabamatk\nVAINO, Pillapalu küla, Anija vald, Harju maakond\n(+372) 521 7752\nTulge nautige loodust ning laadige end ürgset energiat täis!\nTunnise autosõidu kaugusel Tallinnast asub Põhja-Kõrvemaa looduskaitsealal olev Kõnnu Suursoo oma puutumata looduse ja muinasjutulise Umbjärvega. Rabajärvele iseloomulikud väikesed saarekesed ning puhas ja värskendav vesi teevad sellest ühe kuningliku koha, kuhu tulla suppama koos sõprade, pere või kolleegidega.\nSUP laual arendad tasakaalu ja kehatunnetust ning pideva järjekindlusega saavutad heas toonuses vormi. Kõik tegevused sobivad nii algajatele kui ka edasijõudnutele. Instruktor annab vajaliku info alustamiseks.\nKohal palume olla 30 min enne matka algust. Autoga jõuab Tallinnast Kaksiksilla parklasse ca ühe tunniga. Google Mapsi on võimalik sisestada "Kaksiksilla parkla", valida tuleks marsruut, mis toob kohale mööda Jägala-Kärevete maanteed.


Novembrikuu fotokonkurss "Kiiremini, kõrgemale, kaugemale" • Konkursid • www.pisi.ee\nFoorumi avaleht ‹ KASUTAJA NURGAKE ‹ Meelelahutus ‹ Konkursid\nNovembrikuu fotokonkurss "Kiiremini, kõrgemale, kaugemale"\nLemmikutega seotud konkursid\nPostitas Kissu (Teema autor) » 01. november 2010, 00:36\nFotokonkurss "12 kuud" üldine teema.\nNovembrikuu teemaks on: "Kiiremini, kõrgemale, kaugemale!" ehk action shots.\nNeid hetki on küll keeruline pildile püüda aga pilt on selle eest seda vaeva väärt. Ma juba kujutan ette pisilasi roomamas kõhuli maas ja ajamas oma lemmikuid fotokaga taga. Palju edu ja tabavaid pilte!\nIga osaleja võib ühe teema kohta esitada kuni 5 pilti.\nPildid ei pea olema spetsiaalselt konkursi tarbeks tehtud, võib kasutada ka neid, mida olete Pisis oma teemades näidanud või mis on üles riputatud Pisi galeriisse. Loomulikult võib teha ka ekstra konkursi jaoks pilte.\nÜhte ja sama pilti ei tohi esitada mitme teema alla.\nPilt peab olema kasutaja enda oma, internetist leitud pilte konkursile esitada ei tohi! Kui avastame varastatud pildi, siis eemaldatakse osaleja kõik pildid automaatselt konkursilt.\nPilt peab olema mõne(de)st väikelooma(de)st - küülik, merisiga, hamster, rott, hiir, deegu, liivahiir, villakhiir, vöötorav, tuhkur, kilpkonn, sulelised.\nEsitatud pildi ükski külg ei tohi olla pikem kui 750 pikslit või lühem kui 240 pikslit. Kõik vahepealsed mõõdud on lubatud!\nPildile ei tohi olla järeltöötlemise käigus lisatud objekte, tekste vms.\nPildid tuleb saata konkreetse konkursi teemas mainitud kuupäevaks aadressile konkursid@pisi.ee.\nPildifailide nimed peavad olema kujul: kasutajanimi_1.jpg, kasutajanimi_2.jpg jne.\nÄrge unustage e-mailile lisada ka oma Pisi.ee kasutajanime.\nHääletamisel viigi puhul võidab see, kellel on rohkem esimesi kohti.\nPilte saab esitada 01.11.2010 kuni 21.11.2010 23.00.\nHääletamine toimub eeldatavasti: 22.11.2010 kuni 30.11.2010 13.00.\nSel korral on mõned olulised muudatused reeglites!\nPildile ei tohi olla järeltöötlemise käigus lisatud objekte, tekste vms. - sellest korrast alates ei ole ka autori allkiri/watermark lubatud, kuna tegu on avaliku hääletusega.\nRe: Novembrikuu fotokonkurss "Kiiremini, kõrgemale, kaugemale"\nPostitas Degus » 01. november 2010, 07:40\nAga kui viigiseisus olevatel kasutajatel polegi esimesi kohti?\nPostitas Mercar » 01. november 2010, 08:32\nNo siis kõrgemaid kohti. Küll neil on esimesed kohad ka kui nende poolt on hääletatud.\nMõeldud on hääletusel saadud esimesi teisi ja kolmandaid kohti.\nPostitas siky87 » 01. november 2010, 08:35\nSeekord on juba teema päris keeruline, peab vist vaba nädala töölt võtma kohe:D Aga kindlasti saab huvitav olema!:)\nPostitas sussu112 » 01. november 2010, 10:15\nKas pilte võib juba saata?\nPostitas siky87 » 01. november 2010, 10:17\nJaa, saab küll: saab esitada 01.11.2010 kuni 21.11.2010 23.00.\nPostitas Kissu (Teema autor) » 01. november 2010, 11:28\nÜks väike reegel veel lisaks.\nPostitas HamsterRules1 » 01. november 2010, 13:54\nEi tea kas mina ka jõuan mul pole veel hamsut aga varsti saan 2 . Noo loodan et jõuan siis. VÕtaks hea meelega osa !\nPostitas Degus » 01. november 2010, 14:47\nMercar kirjutas: No siis kõrgemaid kohti. Küll neil on esimesed kohad ka kui nende poolt on hääletatud.\nNo selge. Minu meelest on see teema päris kerge ja mõnus, mul deegud harjunud hüppama\nPostitas Marika » 01. november 2010, 17:55\nEi tea, kas mul õnnestub oma kilpkonnad kõrgele hüppama meelitada. Hmmm...\nPostitas Kissu (Teema autor) » 01. november 2010, 17:58\nEhitad tillukese propelleri seljale nagu Karlssonil oli ja ongi väikesed kilpkonnakopterid valmis. Lendavad, mis hirmus.\nPostitas Kissu (Teema autor) » 03. november 2010, 15:51\nKuidas edeneb nende action piltide püüdmine? Võiksite kogemusi vahetada ja üksteisele nõu anda, kuidas kergemini sellised pildid välja võluda!\nPostitas Liiiiisa » 03. november 2010, 18:10\nuhhh mul on nii hea mõte, aga kaameraks on seebikarp\nPostitas Degus » 03. november 2010, 18:59\nMinul edeneb väga hästi. Tegin kokku 6 pilti, saadan neist 2. Kuid ega Kissu ei pahanda, kui need kaks on samas kohas tehtud? (piltidel on erinev loom ja natukene teistsugused suunad ) Nagu eelnevalt ütlesin on see meie jaoks väga mõnus konkurss, kuna kaamera on tubli ja deegud veel tublimad. Saadan need nüüd paari päeva jooksul ka ära.\nPostitas Merily » 03. november 2010, 22:22\n"sellest korrast alates ei ole ka autori allkiri/watermark lubatud, kuna tegu on avaliku hääletusega."\nOlen ka enne näinud fotokonkurssidel, et vahest ei ole nimi lubatud. Mis selle põhjuseks on? Tegu on avaliku hääletusega küll, aga miks just avaliku hääletusega pole lubatud? (Loogiliselt peaks just siis nimi all olema - varguse oht suurem )\nMa ei mõtle sellega midagi halba, lihtsalt mind on see ammu juba huvitanud ning tekkis võimalus küsida .\nPostitas postituvi » 03. november 2010, 22:45\nHääletus kaotab siis ju mõtte- igaüks teab kelle pildiga on tegu- (pole vaja vaeva nähagi et teada saada) siis muutub hindamine juba ju isikulikuks- anonüümsus kaob- hinnatakse mitte objektiivselt vaid .. kuidas öeldagi... tuttava/sõbra pilti(mitte aint pilti ennast). Teiste pildide puhul vähemasti tuleb teha eeltööd, selleks et avastada pildi autor( juhul kui pilt on juba enne pisis esindatud). Need minu mõtted...\nSest ka päris suurtel fotokonkurssidel ei ole lubatud pildil vesimärgid/allkirjad... Et asi oleks anonüümne( paljude fotograafide tööd tundakse tegelt ka nii öelda "käekirja" järgi ära- neil lihtsalt on kindel pildistamise stiil).\nPostitas Kissu (Teema autor) » 03. november 2010, 23:01\nPostituvi seletas kenasti põhiidee ära. Tegelikult oli see reegel eelmisel konkursil puht kogemata sisse jäänud copy-paste puhul olin unustanud selle kustutada. Lisaks, kuna tegelikult kasutas seda võimalust ainult üks inimene, siis tundub see teiste suhtes kuidagi ebaaus.\nDegus kirjutas: Kuid ega Kissu ei pahanda, kui need kaks on samas kohas tehtud?\nKuni pildil on vähemalt minginegi seos teemaga, seni mind ülejäänud kompositsioon ei huvita.\nPostitas AlisaIsabella » 06. november 2010, 21:40\nMa ei saanud nüüd aru , mis seal pildil siis olema peaks ? Tiibadega küülik kes lendab ?\nPostitas TuhkruPoiss » 06. november 2010, 22:21\nKui Sul õnnestub kasvatada küülikule tiivad, siis võivad ka tiivad olla, aga üldiselt siis pilt kus peal on küülik ja jookseb/hüppab vms... Sellest teemast saab natukene fantaasiat edasi arendada.\n(Kissu, kui Sa pildid sinna lehele laed, kas siis neid pealkirju pole näha? Et võiks ikka saada panna pealkirjad ka, see annab pildile palju juurde...)\nPostitas Kriba » 07. november 2010, 10:45\nPostitas Kissu (Teema autor) » 07. november 2010, 11:02\nMulle saadeti teemasoovitus "mööda puuri üles" ja tahtsin ära mainida, et tegelikult kuulub see teema selle kuu konkursi alla. Tegu ikkagi kõrguse poole püüdlemisega! Nagu ka kiirus ei pea alati ilmtingimata jooksmise kiirust tähendama - näiteks liivavannis pesemine on ka üks väga kiiresti toimuv tegevus. Tegelikult lisasin nimelt juurde selle action shots osa, et teemat veidi laiendada, seega mõlge järgi, mis võiks sobida veel selle teema alla. Järsku annab see natukene ideid juurde, mida fotokonkursile saata, sest hetkel on pilte veel üpris vähevõitu.\nPostitas Liizkaa » 08. november 2010, 14:44\nOsalen siis kui olen välja mõelnud kuidas mu kaks kääbukat trenni tegema panna , kuna ma ei oska tiibu kasvatada\nAga proovin kuidagi , ka mul saab lõbus olema .\nNad lisaks veel väikesed paksukesed mul\nPostitas Angoora » 08. november 2010, 17:50\nHea võimalus on kedagi pildistada rattas jooksmas see on ju ka kiire tegevus.\nPostitas Meloofia11 » 08. november 2010, 19:30\nJälle mõõdupiirangud ja mina jälle osaleda ei saa, sest ikka ei oska pilt väiksemaks teha.\nPostitas Kissu (Teema autor) » 08. november 2010, 19:47\nMuide liivavanne võtvate loomade omanikud peaksid tegema liivavanni pilte. Seal käib see action ka ju väga kiiresti.\nKes on hädas pildi suurustega, siis Celion on kirjutanud suhteliselt ilusa ja lihtsa õpetuse, kuidas neid väiksemaks muuta - viewtopic.php?f=95&t=12012\nPostitas samton » 08. november 2010, 20:06\nIsegi täielikult arvutiblond samton sai Celioni õpetusest aru ja suudab nüüd vabalt pilte vähendada - teistele ei tohiks see järelikult üldse mingi probleem olla.\nPostitas Angoora » 08. november 2010, 20:31\nMaa sain ka isegi sellest õpetusest aru pildid muudavad selle veel kergemaks .\nNing kõik pildistama nüüd .\nPostitas Kissu (Teema autor) » 11. november 2010, 21:56\n10 päeva on aega pilte saata.\nPostitas Kissu (Teema autor) » 16. november 2010, 22:18\nPilte, pilte, pilte, pilte paluks!\nPostitas AlisaIsabella » 21. november 2010, 12:33\nNoh, hakkan siis jänkut fotokaga taga ajama . Aga kes mind ikka teab . Mul ei tule ju kunagi midagi välja Ja jänkud pole sellised loomad väga kes rattas jookseksid või puuri mööda üles roniksid Aga võibolla saan ta panna näiteks pesumasinasse ja vaadataa kas jookseb seal trumlis või misiganes asjas ringi või mitte Lihtsalt nalja pärast.


Segatüüpi IRR: põhjused, sümptomid, ravi - Kasvaja\nPeamine VSD VSD segatüübi järgi: põhjused, sümptomid, ravi\nVSD segatüübil on ühised tunnused mõnede autonoomsete talitlushäiretega, näiteks ortostaatiline hüpotensioon ja posturaalne ortostaatiline tahhükardia sündroom. Need omadused hõlmavad ortostaatilist talumatust ja vasovagaalset minestust. Vegetatiivsel-veresoonkonna düstoonial on sarnasusi teiste meditsiiniliste diagnoosidega, sealhulgas posttraumaatiline stressihäire, generaliseerunud ärevushäire, suur depressioon ja somatoformne häire.\nNimi "düstoonia" pärineb kreeka sõnast "tonos" - pinge (dis- + pinge). Autonoomne düstoonia tähendab sõna otseses mõttes „autonoomse närvisüsteemi düsreguleeritud pinget (düstoonia)“ - sümpaatilise ja parasümpaatilise osakonna koostoime rikkumist. See omakorda põhjustab füüsilisi kaebusi, mis pole seotud orgaaniliste põhjustega..\nAutonoomne närvisüsteem (autonoomne närvisüsteem), perifeerse närvisüsteemi osa, toetab südame-veresoonkonna, hingamisteede ja seedetraktiga seotud füsioloogilisi funktsioone, kuid on tihedalt seotud ka kõrgemate ajusüsteemidega, mis on seotud inimese elu emotsionaalsete ja psühholoogiliste aspektidega. Küpses ajus hoiab see toimimist taustal, ühendades aju limbiliste struktuuridega, mis on seotud meeleolu, mälu ja emotsionaalse seisundi reguleerimisega.\nPatsientide kaebused põhinevad sellel, kas pinge on nihkunud sümpaatilise või parasümpaatilise kasuks: seetõttu on suurenenud sümpaatilise aktiivsusega (sümpathetotoonia) inimestel närvilisus, südamepekslemine, kõrge vererõhk ja kõhulahtisus. Kui teisest küljest domineerib parasümpaatiline (vagotoonia), võib selle põhjuseks olla madal vererõhk, käte ja jalgade külmetus, letargia ja kõhukinnisus..\nHoolimata asjaolust, et puudub ühtne klassifikatsioon, jaotavad arstid vegetatiivse-veresoonkonna düstoonia tüüpidesse, sõltuvalt südame-veresoonkonna süsteemi häiretest: hüpertensiooniks, hüpotooniliseks, normotensiivseks jne, vastavalt segatüübile, mis hõlmab ükskõik millisele tüübile iseloomulikke sümptomeid.\nEnamikul juhtudest ei ole vegetovaskulaarsel düstoonial selget põhjust ja see ilmneb erinevate tegurite koostoime tagajärjel. Kui pärast kõiki vajalikke tervisekontrolle on võimalik välistada vastavate sümptomite puhtfüüsiline põhjus, tuleb arvestada psühhosomaatiliste põhjustega. Sageli mängib olulist rolli lisaks muudele teguritele ka liigne psühholoogiline stress (liigne stimulatsioon, kehv toitumine, keskkonnastress, toksiinid, geneetilised, hormonaalsed tegurid). Segatüüpi VD võib mõnikord põhjustada hirmutavaid seisundeid (tahhükardia), mis jäävad pikas perspektiivis raskeks koormaks. Seetõttu on somatoformsed häired sama tõsised kui füüsiliste põhjustega..\nSageli on vegetatiivse häire ühe või teise vormi kujunemiseks individuaalne eelsoodumus (geneetiline eelsoodumus). On teada eelsoodumus selliste peavalude tekkeks nagu migreen muude autonoomsete häirete vormide tekkeks, mille korral on eriti kahjustatud organite konkreetne piirkond, näiteks seedetrakt või käärsool või muu elundisüsteem. Nii on võimalik saavutada individuaalne läviväärtus või konkreetsel juhul seda ületada erinevate tegurite koostoimimine ja seejärel dekompensatsioon ning seega saab individuaalse sümptomikompleksi esinemist seletada segatüüpi sündroomi tagajärjel.\nVVD on teooria, mis selgitab sümptomite individuaalse kompleksi ilmnemist ja mille põhjal on võimalik mõista ja selgitada üksikute seisundite seoseid. Seetõttu võime ka öelda, et termin segatüüpi õhu kaudu leviv haigus on meditsiiniline mõiste, mis võib selgitada teatud kliinilisi ilminguid..\nlihaskrambid (vasikalihaste spasmid, varvaste krambid, värisevad lihased, lihaste tõmblemine);\nsüdameprobleemid (ebaregulaarne südametegevus, südame spasmid, südamevalu, rinnus surumine rinnus);\nSegatüüpi õhusündroomi sümptomaatilisi komplekse leitakse sageli koos ja neid peetakse mõnikord iseseisvateks haigusteks, mille põhjus pole teada. Üks näide on hüperkineetiline südame sündroom, mis on seotud sagedaste südamelöökide ja vererõhu suurte kõikumistega..\nVegetovaskulaarne düstoonia ei ole konkreetse haiguse mõttes diagnoos, ehkki see hõlmab mitte iseloomulikku seisundit, kus autonoomse närvisüsteemi mitmesugused funktsioonid on kahjustatud. Reeglina küsib raviarst haiguslugu, teavet olemasolevate terviseseisundite, ravimite kohta, mida patsient võtab, asjakohase eluolukorra, sealhulgas alkoholi või narkootikumide tarvitamise kohta, kui kaua sümptomid ilmnevad ja millistes olukordades need tekivad.\nJa isegi teatud häirete põhjal pole sellist häiret võimalik kindlaks teha ega välistada. Raviarst ei saa sellist diagnoosi objektiivseks muuta ja jääb sõltuvaks patsiendi tervisliku seisundi üldmuljest. See tähendab, et see loob ainult kliinilise pildi, mis näitab sümptomeid. Isegi sageli mainitud autonoomsed nähud (higistamine, käte värisemine, silmalaud) ei pruugi alati esineda.\nKui südame piirkonnas on kaebusi, kuulab arst südame helisid stetoskoobi abil.\nVereanalüüsi abil kontrollitakse, kas kehas esinevad põletikulised protsessid, kas puuduvad toitained, liigne või puudub spetsiifiline hormoon. Seega on võimalikud füüsilised põhjused välistatud (kilpnäärme talitlushäired või rauavaegus).\nTserebrovaskulaarsete õnnetuste parandused (vinpocetine, vincamine, cinnarizine).\nArstid soovitavad sageli oodata ja jälgida sümptomite tekkimist - somatoformsed häired võivad mõne aja möödudes uuesti tekkida. Kui see pole nii, võib soovitada psühhoteraapiat. Mõned psühhoterapeudid on spetsialiseerunud somatoformilistele häiretele või autonoomsele düstooniale..\nSegatüüpi õhutõrje toimimine sõltub mitmesugustest asjaoludest. Üldiselt on prognoos hea. Tingimus ei piira eeldatavat eluiga. 50–75% juhtudest on somatoformsed häired kerged ja sümptomid paranevad aja jooksul. Depressiooni või ärevushäiretega patsientide prognoos on halvem. See kehtib ka tugevate psühhosotsiaalsete stresside kohta, mida on raske lahendada. Segatüüpi “raske kulg” tähendab, et sümptomid muutuvad aja jooksul tõsisemaks ja ravimata jätmise korral kroonilisteks. Kuid see ei tähenda, et neid säilitataks ainult seetõttu, et neid ei olnud esialgu võimalik ravida. Alati on võimalus regressiooniks vs..\nVõttes arvesse keha, vaimu ja hinge vastastikmõju, viib sümptomite paranemiseni või isegi paranemiseni ainult terviklik lähenemisviis. Selles kontekstis saavad sihipärane kehateraapia ja psühhoteraapia tugevalt toetada taastumist..\nVegetovaskulaarne düstoonia on häire, mis on seotud autonoomse närvisüsteemi talitlushäiretega, mis omakorda vastutab kõigi organite töö, sisenäärmete ja veresoonte töö eest.\nAutonoomsete häirete ravi peaks põhinema ühiste häirete - psühhoteraapia, kõvenemise, õige toitumise, une- ja puhkeajast kinnipidamise - ning narkomaaniaravi kõrvaldamise meetmete rakendamisel, mis viiakse läbi VSD sümptomitest vabanemiseks. Viimane viiakse läbi siis, kui vegetatiivse-veresoonkonna düstoonia tunnused on nii intensiivsed, et häirivad inimese tavapärast eluviisi, vähendavad tema töövõimet.\nVSD raviks on ette nähtud erinevad ravimid. Kõik sõltub vegetatiivse-veresoonkonna düstoonia tüübist ja kaasnevatest sümptomitest. Millised ravimid võivad autonoomsete häiretega inimest aidata, õpime edasi.\nVetovaskulaarse düstoonia (VVD) sümptomid\nPaanikahoo (PA) peamised nähud on: õhupuuduse tunne, tugev südamelöök, järsk rõhu tõus, silmade tumenemine, jäsemete värin, kiire urineerimine, iiveldus.\nKõik VVD sümptomaatiliseks raviks mõeldud ravimid jagunevad mitmeks rühmaks. Selle kohta üksikasjalikumalt..\nVVD ravis on alati ette nähtud sedatiivse toimega ravimid. Nad suudavad blokeerida närvisüsteemi aktiivsust, leevendada ärevust, agitatsiooni ja aidata kaasa kiirele uinumisele. VVD-d on soovitatav ravida ravimitega, mis põhinevad taimede komponentidel, broomil, magneesiumsooladel ja barbituraatidel..\nTinktuurid, mille aluseks on palderjanijuur, emajuur, pojeng, kannatuslill;\nVSD raviks on kõige tõhusamad:\nVSD-ga inimestele määratakse kompleksravis pidevalt kaaliumi sisaldavaid vahendeid. Fakt on see, et kaalium on aju ja südame jaoks ülioluline element. Selliste ravimite süstemaatiline kasutamine kõrvaldab ärevuse, põhjendamatud hirmud, halva tuju, uneprobleemid, ärrituvuse.\nAutonoomsete talitlushäiretega seotud sümptomite korral aitavad ka sedatiivse ja sedatiivse toimega ravimtaimed. Kõige tõhusamad peetakse: Fitosed, Fitosedan 2 ja 3.\nErinevalt taimsetest rahustitest on trankvilisaatoritel võimsam toime. Kuid tasub kaaluda, et neil ravimitel on palju kõrvaltoimeid ja vastunäidustusi. Seetõttu peate neid ise omandama ja veelgi enam - kontrollimatult juua ilma neuroloogi, terapeudita nõu pidamata..\nNad võtavad düstoonia rahustamiseks mõeldud tablette psühhopaatiliste seisundite ja neuroosi vegetatiivsete stabilisaatoritena, millega kaasnevad paanikahäired, ärevus, ärevus, ärrituvus ja emotsionaalne ebastabiilsus..\nNad joovad rahusteid, kui keha peab tõsistest emotsionaalsetest häiretest toibuma, rahunema, põrkuma tagasi tugeva stressi, depressiooni seisundis ning seisma vastu raskete psühhooside ja vaimuhaiguste tekkele. Lisaks aitavad need ravimid, kui elus on tekkinud keeruline olukord, mis muudab võimatuks normaalse elamise ja töötamise..\nVSD raviks kõige sagedamini välja kirjutatud ja tugevaimad on bensodiasepiini derivaadid (BDT) - fenasepaam, lorasepaam, gidasepaam, madazepaam..\nDifenüülmetaani ja 2-merkaptobensimidasooli derivaatide rühma trankvillisaatorid - asbobasool, Atarax - on VSD ravis uus.\nTäna erinevad arstide arvamused, kas tasub VVD-d antidepressantidega ravida. Mõned usuvad, et ravimid võivad parandada meeleolu, rahustada närvisüsteemi, eemaldada ärevus, hirmud, foobiad, teised väidavad, et need ravimid põhjustavad kontrollimatul kasutamisel palju kõrvaltoimeid ja arendavad sõltuvust. Seetõttu peate enne nende ravimite ostmist konsulteerima arstiga (õnneks müüakse enamikku neist ainult retsepti alusel).\nVSD ravis kõige sagedamini välja kirjutatud ja efektiivseid antidepressante nimetatakse ravimiteks: paroksetiin, pürasiidol, Selectra, Remeron, Valdoxan, Azafen.\nVVD ravi nootroopsete ravimitega\nvaimne aktiivsus tõuseb (sellepärast soovitatakse noorukitel nootroopikume võtta puberteedieas, kui närvisüsteem on eriti labiilne)\nTähelepanu! Nootropiikumravimitel on minimaalselt kõrvaltoimeid, organism tajub neid hästi, ei tekita sõltuvust.\nActovegin (kasutatakse raskete ajuveresoonkonna õnnetuste korral, saadaval süstelahusena);\nCortexin (süst, kasutatakse peamiselt statsionaarseks raviks, mis taastab ajutegevuse).\nArstid soovitavad võtta düstoonia ravis antipsühhootikume autonoomse süsteemi korrigeerimiseks ja taastamiseks, kui trankvilisaatorid on ebaefektiivsed. Düstoonilises protsessis on soovitatav kasutada ebatüüpilisi antipsühhootikume, millel on leebem sedatiivne toime. Raviks ette nähtud ravimid on purjus eranditult kursuse jooksul - kuni 14 nädalat.\nTähelepanu! Kui antipsühhootikumid ei ole aidanud, määrab arst tavaliselt antidepressandid.\nSilmade "kääbused", udutuju tunne;\nVSD raviks määrab arst enamasti selliseid veresooni laiendava toimega ravimeid:\nMillised ravimid ravivad VVD-d? See:\nNagu tserebroangiokorrektorid, parandavad ka antioksüdandid aju vereringet ja varustavad aju kõigi vajalike mikroelementidega..\nKuidas veel ravida veresoonte düstooniat? VVD-ga, millega kaasneb kõrge vererõhk, on soovitatav võtta Anapriliini, Bisoprolooli, Metoprolooli.\nHüpotoonilise VSD tüübi korral on ette nähtud:\nSageli on närvisüsteemi toimimise normaliseerimiseks ravi ajal ette nähtud:


Soomusronglase sõrmus -\nPostitusPostitas sannaman » L Mär 05, 2016 7:27 pm\nPostitusPostitas Raudrist » L Mär 05, 2016 8:59 pm\nMida tähendab originaal restaureeritud?\nAga müügikuulutuses kujutatud foto peaks olema minu kogust ja kujutatud on seal arstiteaduse tudengit tsaariajast.\nPostitusPostitas sannaman » L Mär 05, 2016 11:19 pm\nPostitusPostitas Raudrist » P Mär 06, 2016 4:03 am\nPostitusPostitas sannaman » P Mär 06, 2016 5:15 pm\nPostitusPostitas Raudrist » P Mär 06, 2016 5:36 pm\nKes seda oskab öelda! Võib olla vana originaal, mis on läikima vuntsitud, võib olla kaasaegne töö. Lisaks kõigele ei pruugi üldse militaarne olla.\nPostitusPostitas Plönn » K Mär 09, 2016 9:52 pm\nMinu "tagasihoidlik arvamus" on, et tegu on perverditud uusnikerdisega , püütud on matkida nn Eesti Leegioni tüüpsõrmust, mis pole tulnud ilmselt edukalt välja, ,ning siis on nuputatud juurde soomusrongi demagoogia\nMa selle kärakaga vestlesin millalgi läbi telefoni, jutt on kas võhiklik või jämedalt öeldult suisa debiilne , eset olevat lapitud/paigatud/turgutatud kullasepa poolt vms, peaasi et ikka kantav oleks ,paraku olevat kadunuks jäänud sektoriga osa, millel justnimelt proov olema aga peaks.\nÜhesõnaga, , hipile või punkarile, kuid mitte Kodumaa ajaloohuvilisele


Walesi terjer - Royal Canin\nWalesi terjerid on armastavad, kuulekad ja kergesti kontrollitavad. Need loomult rõõmsameelsed koerad on elavaloomulised ja harva ujedad.\nTeave Walesi terjeri kohta\nOma kodumaal peetakse Walesi terjerit üheks vanimaks terjeritõuks. Need töökoerad omavad suurt potentsiaali paljudes eri valdkondades, sh mäkrade jahtimine, toomine ja urust väljaajamine.\nNad vajavad kodus kindlat kätt, sest neil võib sageli olla terjeri kangekaelne iseloom. Walesi terjerid on sõna „jässakas” heaks kehastuseks – lühikese kehaga, kandilised, lihaselised ja jõulised. Üldiselt on nad loodud tööelu jaoks, kuigi teadaolevalt saavad neist ka perele hästi käituvad ja sõbralikud kaaslased.\nIntelligentne / Tasakaalukas / Armastav / Kuulekas / Sõbralik / Enesekindel


Alumiiniumveljed MAK VAN 5 (Titan, N°1255) - RehviLiider.ee\nKui soovite oma sõidukile velgi MAK VAN 5, siis valige oma sõiduk kokkusobivate sõidukite tabelist. Kui teie autot selles nimekirjas ei ole, siis otsige velgi läbimõõdu järgi.\nKõik sõidukid, mis sobivad kokku veljega MAK VAN 5 on välja toodud siin allpool.\nLeidke oma sõidukile sobivad veljed MAK VAN 5, valige nimekirjast oma sõiduk. Kui teie sõidukit nimekirjas ei ole, siis tehke otsing velje mõõtmete järgi.\n6.5x16 ET50 5x130 78.1 140,20 € laos


Urmas Raag pääses Pariisis MK-finaali lõppvõistlusele - Takistussõit - Ratsutamine\n14. aprill 2018, 0:53\nReede hilisõhtul viidi Pariisis läbi tänavuse maailmakarika finaali teine osavõistlus, kus Urmas Raag ja Ibelle van de Grote Haart suutsid vältida vigu takistustel ning tagasid omale pääsu pühapäeval peetavasse kahevoorulisse finaali. Liidrina jätkab ameeriklanna Elizabeth Madden.\nUrmas Raag ja Ibelle van de Grote Haart tegid Pariisis MK-finaali teises osavõistluses fantastilise sõidu, kui nad suutsid vältida vigu parkuuris. Kahjuks ületas meie paar küll normiaega, mis andis ühe karistuspunkti ja kokkuvõttes 14. auhinnalise koha. Sellega tagas Raag 18ndana pääsu pühapäevasesse otsustavasse finaali.\nUrmas Raag ja Ibelle van de Grote Haart Pariisis MK-finaali II osavõistlusel.\nRein Pill ja A Brok MK-finaali II osavõistusel Pariisis.\nTeise osavõistluse järjest võitis ameeriklanna Elizabeth Madden, kes oli kiireim tänastel ümberhüpetel. Madden võistleb hobusega Breitling LS. Täna lõpetas teisena maailma reitingus sama positsiooni hoidev hollandlane Harrie Smolders hobusega Emerald, kolmas oli rootslane Henrik von Eckermann hobusega Toveks Mary Lou.\nElizabeth Madden ja Breitling Pariisi MK-finaali II osavõistlusel\nSeis enne finaali


Korterhotell City Edge East Melbourne (Austraalia Melbourne) - Booking.com\nAustraalia 22 908 majutusasutust\nVictoria 5 736 majutusasutust\nMelbourne Region 2 862 majutusasutust\nMelbourne 1 654 majutusasutust\nPuhkemajad 1 217 majutusasutust\nEast Melbourne 21 majutusasutust\nPakkumised Austraalias – City Edge East Melbourne Apartment Hotel\nSee piirkond on suurepärane valik reisijatele, kes on huvitatud spordist, meelelahutusest ja mugavast ühistranspordist – Vaata asukohta 179 Powlett Street, East Melbourne, 3002 Melbourne, Austraalia – See piirkond on suurepärane valik reisijatele, kes on huvitatud spordist, meelelahutusest ja mugavast ühistranspordist – Vaata asukohta Näita kaarti\nHea 7,0 198 arvustust\nEast Melbourne on suurepärane valik külastajatele, kelle huviks on sport, meelelahutus ja mugav ühistransport.\nCity Edge East Melbourne Apartment Hotel on Booking.com-i külastajaid vastu võtnud alates 9. sept 2010.\nMillal soovid peatuda majutusasutuses City Edge East Melbourne Apartment Hotel?\nMelbourne'is just broneeritud: Just broneeriti 2 majutusasutust nagu City Edge East Melbourne Apartment Hotel\nMajutusasutuse ümbrus – See piirkond on suurepärane valik reisijatele, kes on huvitatud spordist, meelelahutusest ja mugavast ühistranspordist – Vaata asukohta Näita kaarti\nRongijaam Jolimont 0,8 km\nMelbourne'i kriketiväljak 0,9 km\nParlamendihoone 1,2 km\nRongijaam Parliament 1,3 km\nMelbourne'i muuseum 1,6 km\nPüha Pauli katedraal 1,9 km\nJaam Flinders Street 2 km\nMelbourne'i kunstikeskus 2,1 km\nJaam Southern Cross 3,2 km\nHipodroom Flemington 6,9 km\nRongijaam Essendon 8,7 km\nIng Doi Thai Restoran 0,2 km\nBaden Powell Hotel Kohvik/baar 0,2 km\nQueen Victoria Market Turg 2,6 km\nMelbourne'i lennujaam 19,9 km\nAvaloni lennujaam 51,6 km\nMajutusasutuses City Edge East Melbourne Apartment Hotel pakutavad mugavused\nTähtis teada City Edge East Melbourne Apartment Hotel võtab vastu erisoove – lisa need järgmisel sammul!\nCity Edge East Melbourne Apartment Hotel aktsepteerib neid kaarte ja jätab endale õiguse enne sinu saabumist sinu kaardilt ajutiselt teatud summa blokeerida.\nAberlour Court by the Park, East Melbourne on saanud asukoha eest hindeks 8,2\nPalun pange tähele, et sellel majutusasutusel ei ole vastvõttu. Külastajad saavad toavõtmed kätte järgmiselt aadressilt: 179 Powlett Street, 3002 East Melbourne.\nPalume majutusasutusele City Edge East Melbourne Apartment Hotel sinu eeldatav saabumisaeg ette teatada. Saad oma saabumise aja kirjutada broneeringu tegemisel erisoovide väljale või võtta majutusasutusega otse ühendust, kasutates selleks sinu broneeringu kinnituses olevaid kontaktandmeid.\n7,0 Hea 198 arvustust\nNäita arvustusi: Kõik arvustuse kirjutajad Pered (66) Paarid (62) Sõprade grupid (49) Üksikreisijad (21) Ärireisijad (13) Näita arvustusi: Kõik hinded Suurepärane: 9+ (30) Hea: 7 – 9 (95) Normaalne: 5 – 7 (44) Halb: 3 – 5 (17) Väga halb: 1 – 3 (13)\nSee reiting on peegeldus sellest, kuidas vastab majutusasutus turismitööstuse standarditele, võttes arvesse hinda, mugavusi ja pakutavaid teenuseid. See põhineb majutusasutuse enese hinnangul. Kasutage seda reitingut, et leida peatumiseks sobiv majutusasutus! 7,9 Hea 167 arvustust\nSee reiting on peegeldus sellest, kuidas vastab majutusasutus turismitööstuse standarditele, võttes arvesse hinda, mugavusi ja pakutavaid teenuseid. See põhineb majutusasutuse enese hinnangul. Kasutage seda reitingut, et leida peatumiseks sobiv majutusasutus! 8,0 Väga hea 2 110 arvustust\nSee reiting on peegeldus sellest, kuidas vastab majutusasutus turismitööstuse standarditele, võttes arvesse hinda, mugavusi ja pakutavaid teenuseid. See põhineb majutusasutuse enese hinnangul. Kasutage seda reitingut, et leida peatumiseks sobiv majutusasutus! 7,5 Hea 8 438 arvustust\nSee reiting on peegeldus sellest, kuidas vastab majutusasutus turismitööstuse standarditele, võttes arvesse hinda, mugavusi ja pakutavaid teenuseid. See põhineb majutusasutuse enese hinnangul. Kasutage seda reitingut, et leida peatumiseks sobiv majutusasutus! 8,5 Väga hea 1 418 arvustust\n593 inimest otsivad praegu Melbourne'is peatumispaika\nTeekond: Melbourne'i lennujaam–City Edge East Melbourne Apartment Hotel\nLeidsime veel majutusasutusi, millega City Edge East Melbourne Apartment Hotel sarnaneb ja mis teistele reisijatele meeldisid\nAberlour Court by the Park, East Melbourne Mitteametlik tärnide arv: 4\n8,0 Väga hea 2 110 arvustust\n7,5 Hea 8 438 arvustust\nApartments Of Melbourne Collins Street 4 tärniga\n8,5 Väga hea 1 418 arvustust\nOtsid ikka veel? Vaata teisi hotelle, mis sarnanevad majutusasutusele City Edge East Melbourne Apartment Hotel\nMelbourne'i lennujaam (MEL) 19,9 km\nAvaloni lennujaam (AVV) 51,6 km


Kuidas koduste vahenditega trenni teha\nSamal ajal, kui kõik muu maailm oli kenasti Kadriorgu kogunenud ja seal mingit müstilist valgust taga ajas, olin mina kodus ja tegin trenni. Esiteks, et koduse trenniga algust teha on vaja korralikku eeltööd. Valid internetist vahendid välja, tellid ära ja paned vaimu valmis. Kahe kuni kolme nädala jooksul tuuakse kaup koju kätte. Kui te juhtumisi nii kannatlikud ei ole nagu mina, siis võite ka otse kauplusest treeningvahendid osta ja koju tuua.\nKõige põnevam osa on pakendi avamine. Kuna mul siin hiljuti diagnoositi varajane Alzheimer (poisid diagnoosisid. Hakkasid mulle pidevalt samu asju kordama, sest eeldasid, et ma olin raudselt juba unustanud), siis kolm nädalat on täpselt selline aeg, kus enam päriselt ei mäleta, et mis siis ka tellitud sai. Ja nii ongi tore. Avad kaste ja mõtled, et ei tea mis siin peidus on?\nTuled töölt koju ja ees ootab kingitus Jõuluvanalt.\nJärgmine etapp on vanade treeningvahendite kokku pakkimine ja osta.ee-sse müüki panemine, lootuses, et kui seal sentide eest kraami müüd, siis mõni ehk ikka tahab. Vastad topakatele küsimustele. "Ei, kulleriga ei saada kolmekümne kilost kummutit." "Kapp on kasutatud, jah seal on täkked peal. Pildil ju näha." "Ei, Otepää ei asu Harjumaal." Ja loodad, et kes iganes oksjoni kinni paneb ei jäta sulle pärast negatiivset reitingut a'la "Polnud täpselt nagu piltidel", "Väga ebaviisakas müüja." "Kapp lõhnas imelikult. Ei soovita!"\nKunagi oli aeg, kus sai selle vahendiga trenni tehtud.\nEdasi siis juba päriselt trenni kallale. Haarad treeningvahendist hellalt ümbert kinni ja mõtled, et mis see 55 kilo ära ei ole. Kangi jaksad ju pea poole rohkem juba tõsta. Aga vaata, salakaval on see vana. Libe ja kolakas. Üksi mitte kuidagi ei jaksa teda tassida. Hõikad ühe neljast Kalevipojast appi ja trenn jätkub.\nNeljas sett on vahepeal tekkinud prügi äravedu. Haarad madratsi kaissu ja tuuseldad sellega keldrisse. Üks päev tuleb see palju kiidetud konteiner ja siis saab jälle keldrist vana vedrumadratsi higistades päevavalgele tuua. Veel paar kiiremat ringi prügimaja vahel ja esikus on jälle võimalik ennast ümberpöörata.\nMaiuspalaks veel ühe treeningvahendi kokku monteerimine. Püüad hästi korralikult juhendeid järgida ja seetõttu tuleb mõnda kruvi mitu korda välja keerata, kuna esimese hooga said sahtlisiinid valet pidi ja jalad jäid kõveralt. Lõpuks ikka avastad, et mingid tüüblid ja kruvid jäid üle. Siis palvetad, et ehk pandigi varuga ja sa ei ärka keset ööd selle peale, et kogu krempel on otsustanud kokku variseda. Loomulikult käib kõige selle juurde metsik halamine, kirumine ja vandumine. Lüüakse varbaid ära ja muljutakse põlvi. Kellegi näpud jäävad liistude vahele ja viimast sahtlit pessa lükates avastad, et oled esimest paneeli kokku monteerides teinud fundamentaalse vea ja sahtlid ripuvad kõik natuke viltu.\nTaustaks õpetad lastele elu põhiväärtusi. Ütled, et mitte nemad ei aita sind kappi kokku panna, vaid kuna see on nende uus kummut, siis hoopis sina oled nii lahke ja ohverdad oma väärtuslikku teleriaega (raamatulugemise olen ma üldse septembris ära unustanud. Ma vist ei oska osasid tähtigi enam) selle peale, et nende elu oleks mugavam ja tuba veidike kenam. Lahendad matemaatika tekstülesandeid ja analüüsid Tõnissoni ning Arno sõprust.\nPäris tõhus ma ütleks. Higi lahmas kahte lehte, ärtu oli stabiilselt punases. Järgmisel hommikul käe, tuhara ja seljalihased valutasid. Ja mis peamine, süüa ma üldse too õhtu ei jõudnud. Poisid kutsusid küll, et tule sööme, aga siis üks väike linnupoja vaatas minu veganpihve nii armunud pilguga, et ei raatsinud ma oma kahvlit sisse lüüa. No ja kalorid põlesid ragisedes.\nSiin on kenasti näha, kuidas ma õhtul trenni tegin ja tööajal uinakuid.\nIgatahes, mina soovitan. Kui näiteks spordiklubisse ei jõua, siis vahelduse mõttes väga mugav. Ainult ei suhteid võib rikkuda. Pereliikmetega ja naabritega. Need kadedusest sisisevad, et sa oled jälle paberprügi konteineri ummistanud. Aga noh, see läheb üle. Mõni teine saab suurema lollusega hakkama ja siis nad on omakorda selle peale pahased.\nÜks treeningvahend. See 55 kilone.\nkalorid kodu trennihull


Tiina Tiitus: Kas suhtega on võimalik tööd teha? - Õnn & rahulolu - Alkeemia - muutumise kunst ja elamise teadus\nEneseareng > Õnn & rahulolu > Tiina Tiitus: Kas suhtega on võimalik tööd teha?\nMeile õpetatakse, et suhtega on vaja tööd teha, suhte loomine ja koos hoidmine on üks raske töö. Terapeutide vastuvõttudel käivad paarid otsivad lahendust küsimusele, mis nende suhetes viga on ja mida saaks parandada. Ja need on need tublid, kes pole lootusetult käega löönud. Loe artiklit\n24.07 2013, kell 09:28\n"Mina pole pidanud oma suhtes mitte mingit tööd tegema. Mitte kõige vähematki ja kannatanud ma ka pole. See on olnud 15 aastat rõõmu, seiklusi, avastusi ja kerget olemist. Ma olen nautinud sõnulkirjeldamatut ilu ja kergust."\nEi usu. Silmakirjalik on väita, et elus pole raskusi. Mul on tunne, et tegemist luuludega.\n24.07 2013, kell 09:43\nküsimus on hoopis, kes mida suhtelt üldse ootab?\npole olemas õiget ega valet, on igaühe jaoks sobiv variant ja see ei pruugi olla selline nagu sinul.\n24.07 2013, kell 09:57\nMeeldiv on teada, et kellelgi suhe toimib nagu iseenesest ja probleemivabalt, kuid olen kahtlev selle teooria toimivuses laiemalt. Kui ma vaatan enda ja tuttavate suhteid, siis kahjuks ei näe ma selliseid nn "iseenesest" toimivaid suhteid. Pigem näen lisaks rõõmule ja naudingule ka muresid ja probleeme, millede ületamiseks ongi vaja tööd teha. Artiklist tulenev arusaam, et kui asi enam iseenesest ei toimi siis tuleb loobuda ja otsida uus, on minu hinnangul allaandmise teooria. Anda alla, ära joosta ning hüljata suhe, kus lisaks kahele paarilisele võib olla ka järglasi! Kui selle hoidmise ja säilitamisel pole mõtet, siis millel üldse mõtet on? Me nagu loobuksime võimalusest ületada raskusi, muuta ja parendada ennast ning maailma, kaotades ka võimaluse leida oma suhe veelgi tugevama ja püsivamana, kui see eales olnud on!\nKui kanname selle teooria töösuhetele, siis mis juhtuks siis, kui ühtäkki loobuvad kõik need, kelle tööl on aegajalt raskusi? Kas loobuda ja otsida uus ja parem töö? Arvan, et enamik leiaks ennast veelgi halvemast seisust, kus nad ennem olid....kahjuks!\n24.07 2013, kell 10:00\n"Ei usu. Silmakirjalik on väita, et elus pole raskusi. Mul on tunne, et tegemist luuludega." .... Defineerigem siis Raskus. Igaühe jaoks on see erinev. Mõni meist oskab raskused lihtsalt endast läbi lasta ja ei jää neisse kinni. Seega- ma arvan, et tegu ei ole silmakirjalikkusega. Lihtsalt õnnelik inimene, kes elab ise ja laseb teistel enda ümber elada.\n24.07 2013, kell 12:01\nMul oli ka keeruline jälgida. Ja kahjuks endal niisuguseid vaateid/suhet/ elu pole. Kas olen siis äparduja või valesti valija või ise ei tea, mis tahan? Mis Sa Tiina armastusest arvad? Sinu teksti põhjal ilmselt egoismivaba, selline ideaaltunne ilma plekkideta nagu läbipaistev klaasmuna...? No ja kui ühel paarisuhtes otsa saab, siis liigub edasi ja teine ei tunne kahjutunde raasugi, sest see on ju loomulik ja meie arengut arvestav? Kogu filmi- ja kirjandusklassika lahendab\ninimestevahelisi teemasid. Saada neile retsept - edaspidi pole midagi ekraniseerida...\n24.07 2013, kell 14:00\nSee kõik on muidugi väga õige, et oma jama tuleb ise ära lahendada jne aga midagi nagu ikka päris ei klapi minu jaoks selles artiklis. Kas äkki Tiina Tiitusel pole lapsi selles suhtes, millest ta räägib? Täitsa huvitav, kas leidub siin ilmas ka selline lastega pere, kus kogu elu on üks lilled ja liblikad, pidev seiklus ja rõõmus eneseavastamine? Tiina, kas Sina tunned mõnd sellist perekonda?\n24.07 2013, kell 14:01\nMina mõistan loo autori mõtet vägagi hästi. Taipasin alles hiljuti isegi, et sellist looma nagu "suhe" ei eksisteeri. On kaks inimest, kes elavad teineteise kõrval. Just sellest, kuidas kumbki neist ennast tunneb sõltub selle kõrvuti elamise kvaliteet. Ja igaühel tuleb enesel hoolt kanda, et ta end hästi tunneks. Kõik, mis tuleb partnerilt, on kingitus. Küsimus on selles, kas meil jagub piisavalt armastust enese vastu.\n24.07 2013, kell 14:20\n24.07 2013, kell 21:58\nTeinekord on tõesti 15 aastat rõõmu, seiklusi, avastusi ja kerget olemist, ka rohkem aastaid, kuid siis võib tulla see saatuslik 19. või 21. või 28. aasta, mil kõik see ilu ja rõõm ootamatult katkeb ja kogu elu kistakse puruks.... Kahjuks ei saa kunagi milleski (kelleski) kindel olla ja miski ei püsi muutumatuna - elu on ootamatusi täis! Peaasi siiski, et südames on õiglus, headus ja valgus ning võime mõista ja andestada.\n25.07 2013, kell 11:54\nVõrdlus kassipojaga pole just parim...\nKassipojal pole just palju erinevaid emotsioone ja tegemisi. Inimestel paraku on. Vaja on tööl käia, raha teenida, igapäevaelus on vaja suhelda, kohustusi jagada...kass seda ei tee.\nKui partner oleks enamuse ajast vait ja poeks ainult kaissu ja nõuaks pai, siis ilmselt seda ta saakski...paraku ootab partner alati rohkem...\n4.09 2013, kell 00:41\nNojah, kuidas sa ikka suhtega tööd teed, see on abielunõustajate klišeena tunduv väljend, justkui kokkuleppeline sümbol mingi šanri ühtlaseks mõistmiseks.\n14.09 2013, kell 16:13\n"Me saame küsida partneri abi, tuge, arvamust ja mõismist. Seda on väga palju, see on kõik, mida teiselt inimeselt on võimalik saada. See on hindamatu väärtusega."\nJah, kindlasti on. Kuid mida teha siis, kui ma küsin kaaslase käest abi, tuge, mõistmist, aga ta ei anna seda mulle? Ta ei saa õieti arugi, mida ma ta käest küsin. Kui kaaslasel on uskumus, et igaüks peab ise tugev olema ja hakkama saama. Lähen küsin mujalt?


Le Gruyère AOP Curlingu Euroopa meistrivõistlused, Harju maakond\nLe Gruyère AOP Curlingu Euroopa meistrivõistlused\nParalleelselt toimuvad nii A- kui ka B-tugevusgrupi Euroopa meistrivõistlused. B-tugevusgrupis on võistlustules ka Eesti nais- ja meeskond.\nEuroopa meistrivõistlused jõuavad teleülekannete vahendusel vähemalt 20 miljoni inimeseni üle kogu maailma. Euroopa meistrivõistlustel osaleb 10 parimat naiskonda ja meeskonda A-tugevusgrupis ja 10 naiskonda ja 16 meeskonda B-tugevusgrupis.\nTiitlit tulevad Tal\nEuroopa curlingu meistrivõistlused on üks olulisemaid olümpiaala tiitlivõistluseid, mis Eestis kunagi aset on leidnud. Tondiraba jäähallis võistleb suur osa maailma paremikust, sealhulgas OM medalistid Rootsist, Šveitsist, Norrast ja muidugi ka curli\nMaksimumhind: 30.6 €


Pärnu Vanasadam on Serenissima vastuvõtuks valmis – Külauudised\nPärnu Vana sadama uue kruiisikai ääres peatub esimene kruiisilaev vähem kui ööpäeva pärast. Foto: Urmas Saard\nVeel eile tõsteti altpoolt veepiiri viimaseid betoonivalu raketise saalongeid välja. Ekskavaatori kopaga täideti silla poolset madalamat osa killustikuga. Aga need tööd toimusid juba kaugel väljapool seda ala, kuhu peaks homme hommikul arvatavalt kella seitsme ja kaheksa vahel ristluslaev otsad kinnitama. Valminud on ca 250 meetri pikkune ja veepealses osas umbes kolme meetri kõrgune päris uus kai, mis läks Pärnu Sadama omanikule maksma ümmarguselt 1,5 miljonit eurot. Süvendustöödega kokku liidetuna kujunes suuprojekti maksumuseks 6,5 miljonit eurot.\nKruiisikai ehitust juhtiv Pärnu Sadama nõukogu liige Kaspar Kokk ütleb, et kesklinna kruiisikai ääres on võimalik vastu võtta kuni 7,2-meetrise süvise ja 200 meetri pikkuseid aluseid. Suuremad laevad ei mahuks jões ringi pöörama.\nPostitatud 16/07/2017 17/07/2017 Autor Urmas SaardRubriigid Pärnu,PärnumaaSildid ehitus\nEelmine Eelmine postitus: Rääma oma päev peetud\nJärgmised Järgmine postitus: Tori laadal võis toetada koduvallast pärit naislenduri mälestuspingi valmimist


LED LAMP 7W E27 A60 806LM 2700K 2TK/PK OSRAM - Kodu ja sisustus - Kõik tooted - bauhof.ee\nLED LAMP 7W E27 A60 806LM 2700K 2TK/PK OSRAM\n• 7 W võimsusega LED lamp. Samaväärne traditsioonilise 60 W hõõglambiga.\n• Standartne E27 sokkel ning kuju tüüp A60.\n• Valguse temperatuur 2700 K. Valgusvoog 806 luumenit.\nOsram LED lamp on võimsusega 7 W. See on samaväärne traditsioonilise 60 W hõõglambiga. Valgusallikal on standartne E27 sokkel ja kuju tüüp A60. Eluiga on ca 15 000 tundi ning lülitamistsüklite arv ca 100 000. LED lambi valguse temperatuur on 2700 K ja valgusvoog 806 luumenit.\nTootja tootekood 4052899415317\nLülitamistsüklite arv 100000\nhttps://www.bauhof.ee/et/kodu-ja-sisustus/led-lamp-7w-e27-a60-806lm-2700k-2tk-pk-osram-651247 4378405 LED LAMP 7W E27 A60 806LM 2700K 2TK/PK OSRAM https://www.bauhof.ee/media/catalog/product/6/5/651247_D1.jpg 8.30 8.30 EUR InStock /Kõik tooted/Kodu ja sisustus /Kõik tooted/Kodu ja sisustus/Valgustus /Kõik tooted/Kodu ja sisustus/Valgustus/Valgusallikad /Kõik tooted/Valgustus /Kõik tooted/Valgustus/Valgusallikad /Kõik tooted/Valgustus/Valgusallikad/LED lambid /Energiaklass A • 7 W võimsusega LED lamp. Samaväärne traditsioonilise 60 W hõõglambiga. • Standartne E27 sokkel ning kuju tüüp A60. • Valguse temperatuur 2700 K. Valgusvoog 806 luumenit. • 14-päevane tagastusõigus Osram LED lamp on võimsusega 7 W. See on samaväärne traditsioonilise 60 W hõõglambiga. Valgusallikal on standartne E27 sokkel ja kuju tüüp A60. Eluiga on ca 15 000 tundi ning lülitamistsüklite arv ca 100 000. LED lambi valguse temperatuur on 2700 K ja valgusvoog 806 luumenit. add-to-cart 1 tk 10% 8,30 https://www.bauhof.ee/media/catalog/product/6/5/651247_E1.jpg https://www.bauhof.ee/media/catalog/product/6/5/651247_PK1.jpg\nLED LAMP 7W E27 A60 806LM 2700K 2TK/PK OSRAM on lisatud ostukorvi


Venemaa võrkpallikoondise uus peatreener töötab tasuta - Delfi Sport\nVenemaa võrkpallikoondise uus peatreener töötab tasuta\nVenemaa võrkpalliliit valis reedel riigi koondmeeskonna peatreeneriks 45-aastase Andrei Voronkovi. Uus juht sai ühtlasi õiguse jätkata tööd Novosibirski Lokomotiivi peatreenerina, kus ta töötab 2009. aastast.\nNimetatud meeskonnaga võitis Voronkov paar nädalat tagasi Euroopa Meistrite liiga karika, enne seda pälvis kaks korda Venemaa karika, teatab volley.ee.\nVoronkovile seati ülesandeks pääseda finaali tänavustel Euroopa meistrivõistlustel, mõistagi loodetakse edule ka Maailmaliigas ja universiaadil ning tuleval aastal toimuvatel maailmameistrivõistlustel. Palka ta koondise treenimise eest ei saa. Leping on kaheaastane.\nVoronkov on Venemaa meeskonna seitsmes peatreener, enne teda on ametis olnud Viktor Radin, Vjatšeslav Platonov, Gennadi Šipulin, serblane Zoran Gajič ja itaallane Daniele Bagnoli ja Vladimir Alekno. Viimane (46) juhtis meeskonna Londonis olümpiakullale, kuid enam ei kandideerinud, viidates kehvapoolsele tervisele.


Reitelmanni ENPA hääletuse eel väliskomisjoniga liitunud Siret Kotka-Repinski on tagasi maaelukomisjonis - DELFI\nUrmas Reitelmanni ENPA delegatsiooni liikmeks kinnitamine. Siret Kotka-Repinski ja Erki Savisaar.Foto: Tiit Blaat\nOktoobri alguses lahkus Siret Kotka-Repinski maaelukomisjonist väliskomisjoni liikme kohale, vahetult enne seda, kui väliskomisjon pidi hääletama, kas Urmas Reitelmann saab ENPAs koha või mitte. Nüüd on Kotka-Repinski taas maaelukomisjonis.\n"Minu esimene valik on alati olnud maaelukomisjon ja teadsin, et kohe, kui mul on võimalus minna maaelukomisjoni liikmeks tagasi, siis seda ma teen. Võimalus tekkis ja kasutasin seda. Maaelukomisjoni teemad on minu südames," ütles Kotka-Repinski.\nKotka-Repinski liikus maaelukomisjonist väliskomisjoni 8. oktoobril. 10. oktoobril hääletas väliskomisjon, kas Urmas Reitelmann (EKRE) sobib Euroopa Nõukogu parlamentaarse assamblee (ENPA) liikmeks või mitte.\nKotka-Repinski liitumisega sai koalitsioon väliskomisjonis ülekaalu. Kui muidu oli komisjonis 12 liiget, neist kuus koalitsioonisaadikud ja kuus opositsioonist, siis edaspidi ja hääletusel oli 13 saadikut. Komisjon hääletas Reitelmanni ENPA-sse ning kaalukeeleks sai just Kotka-Repinski hääl.\nKotka-Repinski ütles pärast hääletust ERR-ile, et hääletamine oli raske ning kinnitas, et keegi ei öelnud, et tal tuleb Reitelmanni poolt hääletada. "Keegi ei öelnud, et peab tegema, aga poliitika on kompromisside kunst ja on hetki, kus tuleb raskeid otsuseid teha," ütles ta.\nDelfi kajastas varasemalt, et Reitelmanni kandidatuur pani komisjoni patiseisu. Nimelt tekitasid küsimusi Reitelmanni väljaütlemised - mõni aasta tagasi nimetas ta venelasi "tibladeks" ja pagulasi "inimrämpsuks". Samal päeval, kui Reitelmann sai koha ENPA-s, ütles ta, et ENPA on "mõttetu jututuba", mille tegemistega on ta ähmaselt kursis.


Vatkud annavad Müüriääre kohviku rendile - Läänlane.ee\nFoto: Müüriääre kohvik / Facebook\nÜle 16 aasta kogu Eestis kuulsat Müüriääre kohvikut pidanud Marget ja Rein Vatku annavad selle rendile.\n“Oleme oma perega Müüriääret pidanud alates 2006. aasta jaanuarist, üle 16 aasta,” kirjutavad nad Müüriääre Facebooki-lehel. “Oleme selle aja jooksul lapsedki üles kasvatanud. Nüüd on meie perel aeg muutusteks ning soovime anda kohviku pikaaegsele rendile (5+5 aastat).\nKui tunned, et soovid olla armsa kuurortlinna legendaarse kohviku perenaine või peremees, kirjuta meile info@maxime.ee. Marget ja Rein Vatku.”\nMüüriääre veebilehel tutvustatakse kohviku saamislugu nii:\n“Kõik algas sellest, et kolisime Tallinnast Noarootsi elama. Ja nagu talvel ikka, käisime Haapsalu vahet üle jäätee. Ja siis me nägime korraga, et meie lemmikmaja on müügis! Peatusime, helistasime maaklerile, siis panka ning sisuliselt nädalaga oli laen käes ning maja ostetud. Üllatus oli see, et väikse raha eest, tol ajal vaid 1,27 milj. krooni, saime kahe maja omanikuks, kusjuures väiksem, kohviku maja, oli lõpuni renoveeritud.\nOlles Norman-Optika omanikud, mõtlesime teha kohvikumajja prillipoe, kuid midagi nagu kriipis hinge – no ei olnud see maja loodud prillipoeks. Pool aastat vaagisime üht ja teist mõtet, ja siis see plahvatas – teeme oma kohviku, kus saab lastega suitsuvabalt olla, kus saab nautida head teed ja kohvi.”\nTagid: HaapsaluMüüriääre kohvik\nHaapsalu teenindusasutustes testitakse suvel, kas alaealistele müüakse alkoholi


Ärritatud Soole Sündroom: Sümptomid, Ravi Ja Ennetamine - 2019 | Tervis\nAvaldatud: Tervis • Vaatamisi: 22038\nÄrritatud soole sündroom (ibs) on tavaline mitmesuguste sümptomitega häire, sealhulgas kõhuvalu ja muutused soolestiku harjumustes.\nÄrritatud soole sündroom (IBS) on ameeriklastel tavaline häire. Riikliku diabeedi- ja seede- ja neeruhaiguste instituudi andmetel on üks viiest meestest ja naistest IBS (mis ei ole sama kui põletikuline soolehaigus). Naistel on kaks korda suurem tõenäosus, kui meestel on haigus. Pooltel juhtudest diagnoositakse enne kolmkümmend viis aastat.\nHoolimata sellest, et populatsioon on suurem, esineb IBS-i osas palju teadmata. See tuleneb osaliselt sellest, et mõjutatud piirkond, seedetrakti (GI) traktoon, on nii dünaamiline. GI traktis on magu, peensool ja käärsool (ka jämesoole). Seda mõjutavad immuun- ja närvisüsteemid ning see sisaldab sadu eri tüüpi baktereid, mis aitavad seedimist.\nIBS-i põdevatel patsientidel on NYU New Yorgi NYC's Langone'i meditsiinikeskuses gastroenteroloog ja ravimite professor dr David Hudesman, kellel on sümptomid, sealhulgas kõhuvalu ja muutused soolestiku harjumustes - kas kõhukinnisus või kõhulahtisus. "Põhjus on ebaselge, kuid see on funktsionaalne häire," mis tähendab, et see kahjustab soolestiku toimet, kuigi keha tundub katsetel normaalselt, ütles ta.\nVastavalt Y.A. 2016. aasta artiklile on IBS-i neli alatüüpi. McKenzie jt avaldatud ajakirjas Journal of Human Nutrition and Dietetics:\nIBS-D on ülekaalus kõhulahtisus\nIBS-C on domineeriv kõhukinnisus\nIBS-M on nii kõhulahtisus kui ka kõhukinnisus\nIBS-U pole täpsustatud.\nMao ja soolte bakterid võivad põhjustada seedimist, puhitus ja kõhukinnisust.\nTavaliselt liigub toit seedetrakti kaudu soolestiku lihaste kontraktsioonide kaudu. Inimestel, kellel on IBS, ei ole kokkutõmbed enam koordineeritud - Mayo kliiniku andmetel võib see kesta liiga kaua või piisavalt kaua. Mõlemad äärmised mõjutavad soolte liikumist ja võivad põhjustada ebamugavusi ja valulikke sümptomeid.\nMao kliiniku andmetel on domineerivateks sümptomiteks krambid ja kõhuvalu, puhitus, puhitus, gaas ja seedetrakti häired (kõhulahtisus või kõhukinnisus). Sümptomid on inimestel sageli erinevad. Hormoonide tasemete, nagu menstruatsiooni ajal, stressid ja muutused võivad sümptomeid leevendada inimestel.\nTeadlased ei tea IBS-i täpset põhjust, kuid on olemas mitmeid võimalusi, ütles Hudesman. Tõmburid hõlmavad tavaliselt keskkonnategureid, dieeti, stressi ja ärevust või soole baktereid, ütles ta. See võib hõlmata toiduallergiaid või talumatust, näiteks gluteeni töötlemise võimetust. McKenzie jt sõnul on kuni üheksa neist kümnest IBS-i põdevatelt isikutelt teatanud, et teatavad toiduained põhjustavad sümptomeid. Need, kes peaksid kõigepealt kindlaks tegema, kas neil on toiduallergia või talumatus, kuna puuduvad kindlad tõendid selle kohta, et allergiaga seotud immuunsüsteem on seotud IBS-i sümptomitega.\nIBS-il on tõenäoliselt ka geneetiline komponent. Aprillis Ameerika Journal of Gastroenterology avaldatud uuring laiendas varasemaid uuringuid, mis näitasid, et haigus on "perekondades klastriteks". Teadlased uurisid IBS-i üksikisikute perekondi ja võrdlesid neid kontrollrühmaga. Nad leidsid, et ligikaudu pooled IBS-i mõjutatud indiviididest olid haigusega seotud sugulased, võrreldes 27 protsendiga kahjustamata inimestest.\nTeised uuringud näitavad, et seedetraktist põhjustatud serotoniini ebanormaalne tase võib põhjustada IBS-i. Kuigi serotoniini peetakse tavaliselt aju kemikaaliks, on riiklike terviseinstituutide (NIH) andmetel kuni 95% sellest võimalik seedetraktis. Tavaliselt viiakse serotoniin seedetraktist välja, kuid inimestel, kellel on IBS, tekib see, tekitades haiguse tunnusnähud.\nIBS ei põhjusta seedetrakti traktil püsivat kahjustust ega põhjusta NIH järgi selliseid raskemaid haigusi nagu vähk. See võib siiski oluliselt mõjutada elukvaliteeti. Näiteks võivad haigusega seotud sümptomid raskendada sotsiaalsete funktsioonide käivitamist või pikka aega kodust eemal viibimist.\nPeale selle kannatavad paljud IBS-ga inimesed, kes on töökohad puudulikud, ametialaselt. Mayo kliiniku andmetel on IBS-iga inimestel haiguspäevade arv kolm korda suurem. Libiido võib IBSiga seotud ebamugavuste ja valu tõttu väheneda.\nNeed sümptomid võivad lõpuks põhjustada depressiooni.\nIBS diagnoosimine põhineb tavaliselt muude testide negatiivsetel tulemustel, sest puuduvad spetsiifilised haigusseisundi testid. Võimalike testide näidete hulka kuuluvad väljaheiteproov, vereanalüüs ja kolonoskoopia (kus anusesse sisestatakse väikese kaamera külge kinnitatud toru).\nVastavalt Akram Alashari, ägeda hoolduse kirurgile, võib kasutada ka muid katseid, nagu näiteks arvutite skaneerimine, ultraheli ja endoskoopiaid. IBS-ga põdevatel isikutel ei ole haruldane läbi viia mittevajalikke kirurgilisi protseduure.\nSõltuvalt eespool kirjeldatud sümptomitest kasutatakse haiguse diagnoosimiseks järgmisi kriteeriume, mida tuntakse Rooma kriteeriumide järgi: kõhuvalu 12 aasta jooksul alates aastast, valu kadumine pärast soolestiku liikumist, sooletegevuse muutused valu ilmnemisel ja nõuda soole liikumist.\nPatsiendid, kellel esinevad soolestiku sümptomid nagu verejooks, kaalulangus või korduvad palavik, peaksid arst nägema.Hudesman ütles, et need, kelle veres on väljaheide, püsiv kõhulahtisus või püsiv valu, peavad olema gastroenteroloogid.\nIBS-i raviks ei ole, kuid lisaained ja retseptiravimid võivad aidata. "Paljud neist on sümptomite ravimine," ütles Hudesman.\nRetsepti või käsimüügiravimid võivad ravida valu, kõhulahtisust või kõhukinnisust. Alosetroon (kaubamärgiga Lotronex müüdud) ja libukivi (Amitiza) on kaks vahendust, mis on IBS-i jaoks konkreetselt näidustatud. Esimene töötab seedetrakti närvi retseptoritel kontraktsioonide aeglustamiseks ja kõhulahtisuse sümptomite leevendamiseks; aga raskete kõrvaltoimete tõttu on see heaks kiidetud ainult tõsiste juhtude korral. Liprostone suurendab soolestikus vedelikku, et kõhukinnisust vähendada. Mõlemad ravimid on heaks kiidetud ainult naistele.\nToiduseguri kohandamine, näiteks piiratud kõrge gaasi sisaldavate toitude ja kiudainete sisalduse suurendamine, võib süsteeme parandada. Näiteks ütles Hudesman, et mõned inimesed leiavad vabastust FODMAP-i dieedist (lühidalt Fermentable Oligo, Di0, monosahhariidid ja polüoolid), mis piirab lühikese ahelaga süsivesikute nagu nisu- või teravilja tarbimist.\nVastavalt McKenzie jt andmetel on umbes kaks kolmandikku IBS-i põdevatel patsientidel toiduahela muudatustest. Need muutused hõlmavad tavaliselt alkoholi ja kofeiini, samuti piimakarja-, vürtsise ja rasvasisaldusega toiduainete vähendamist ning järk-järgult joogivee rohkem noncafeeinated ja mittealkohoolseid vedelikke (suurendades teie tarbimist liiga kiiresti, võib suurendada IBS-i sümptomeid) ja söövad rohkem kiudaineid (nagu linaseemned ja värsked köögiviljad ja puu). Probiootikume, mis ei sisalda teisi koostisosi, mis võivad IBS-i sümptomeid suurendada, võib samuti proovida korraga vähemalt neli nädalat, et näha, kas spetsiifiline probiootikum töötab või mitte.\nUurijad väidavad ka IBS-i sümptomite potentsiaalselt langetamist, et hoida korrapärast toidukorda (hommikusöök, lõunasöök ja õhtusöök koos suupistetega vastavalt vajadusele), võttes aega istuda söömiseks, närida kõik toitu põhjalikult ja mitte sööma hilja õhtul.\nUuritakse mitmeid alternatiivseid ravimeetodeid, kuid uuringud, mis näitavad nende ravimite tõhusust, on piiratud. Uuritavate alade näideteks on ravimtaimed, piparmündiõli, probiootikumid, nõelravi ja hüpnoos. Hüpnoteraapiat kasutatakse sageli IBS-i jaoks ja vastavalt täiendava ja alternatiivse meditsiini riiklikule keskusele väidavad mõned uuringud, et see võib parandada depressiooni ja ärevuse sümptomeid.\nPersonali kirjaniku Tanya Lewis ja kaasautor Rachel Ross täiendav aruandlus\nLisateavet ärritatud soole sündroomi kohta saate Riikliku tervishoiutehnoloogia veebisaidilt.\nIBS-i sümptomite, põhjuste ja ravi kohta lisateabe saamiseks külastage Mayo kliiniku veebisaiti.\nPatsientide juhend IBSiga elamise kohta leiate veebisaidilt Gastro.org.\nShark Fins Ja Inimorganismid, Mis On Valmistatud Samadest Geenidest\nKas Inimesed Saavad Allergia Pähklitel Endiselt Mõnda Tüüpi?\nMine Väljaspool Ja Mängige: Näpunäited, Kuidas Lapsi Liikuda\nPlatinum Neon Signi Toiteallika Transformaatorid, Mis On Valmistatud Heico Valgustusest Tuletatud\nSiin On Palju Kofeiini, Mida Vajate, Ja Millal, Kui Oled Peakuhäire\nKas Diy Hammaste Valgendamise Meetodid Tõesti Toimivad?\nAutism, Mis On Seotud Palaviku Või Gripiga Raseduse Ajal


Je suis Murdoch — Teater NO99\nJe suis Murdoch\nKa mina olen olnud lehepoiss. Je suis Murdoch. Esimene päev läks kenasti. Oli "Postimehe" päev, linn oli rahvast täis, paistis päike, jäätis voolas ojadena ja ma müüsin maha kümneid ajalehti.\nMäletan hästi ühte klienti. Ta oli keskealine naisterahvas, minu klassivenna ema, kes kutsus mind aastaid hiljem telestuudiosse arutlema gerontoloogia teemadel. Ta oli lahke ja ostis kaks numbrit. Pigistasin raha oma väikese tartlase pihku ja tundsin, et olen teeninud. Päev lõppes juba pärastlõunal ning ma tundsin, et pisikesest introverdist on kasvamas sotsiaalselt pädev inimene, minu suhtlusoskus oli teinud väikese hüppe, olin tahtejõuga ületanud barjäärid, ma ei tundnud ennast halvasti − ma tundsin ennast hästi.\nTeine päev sadas vihma, ma müüsin kaheksa ajalehte.\nKolmandal päeval paistis päike, ma müüsin kakskümmend seitse ajalehte.\nNeljandal päeval olin tüdinenud. Võtsin ajalehed, kõndisin üles Toomemäele, vaatasin päev otsa tennisemängu ja istusin lehehunniku peal. Siis tõusin, viskasin värsked väravad maailma prügikasti, jalutasin toimetusse, maksin lehed oma taskust kinni ja ütlesin, et sõidan ülejäänud suveks maale.\nMul ei ole väga tugevaid tundeid lehepoiste keelamise osas. Kui nii, siis nii. Aga kui tänavatel pole enam väikeseid logosid täis lapsi, kes on saadetud baasidest välja tegema oma elu esimesi armsaid äritehinguid, siis ma ei ole kindel, et maailm tingimata halvem paik on. Teatris on lihtne reegel: kui lavale lastakse laps või loom, ei pane enam keegi tähele näitlejaid. Laps on liiga ehe, liiga värske, liiga loomulik, et temast oleks võimalik mööda vaadata − eriti sellises teesklust täis maailmas nagu teater. Ma ei usu, et ükski laps kannataks sügavama trauma käes, kui ta peab ajalehti müüma. Aga ma ei usu, kui ajalehtede turundusosakonnad ütlevad, et see oli laste pärast. Sest lapsed on ennekõike head müüjad. Täiskasvanul tekib hale meel, kui ta näeb raske kotiga mudilast lunimas kahte eurot töökuulutusi ja mõrvalugusid täis ajalehe eest, kõndimas linna keskväljakul või bussi vahekäigus. Sa peaksid olema julmur, kui sa tema käest ajalehte ei osta. Ja turundusosakonnad teavad seda. Lapsed on ehedad, värsked ja loomulikud. Nad ei mõju nendena, kes ilmuvad su ukse taha tolmuimejaid müüma. Ei. Lapsed on kapitalismi agentidena ootamatud. Me usume, et nad teevad seda siiralt, südamest, lapsed tahavad müüa, tahavad teha eurode peale peastarvutamist, arendada oma kauplemis- ja tingimisoskuseid, edasi viia oma lunimis- ja haledusilmeid. Nad on väikesed usinad müügimehed, õppimas sisse kapitalismi paratamatusse, tunnistamas juba 12-aastasena, et paremaid süsteeme pole olemas ega tulemas − jah, see on okei, kui ma suvel anarhistlikult metsas lebotamise asemel õpin juba ise teenima. Lastesse istutatakse teadmine, et elus edasijõudmiseks tuleb varakult selgeks õppida kauplemisreeglid − see on elu valem. Ja kui see ära keelatakse, pole see mitte kauplemispiirang, vaid laste vabaduse piiramine, laste soovide kärpimine, laste ahistamine, mudilastelt elu ABC röövimine.\nAga nagu: come on. Kunagi küsis üks mainekas kuraator, miks lavakunstikoolis õpetatakse majandust, aga keegi ei tule selle peale, et majanduskoolis õpetada loomingu aluseid. Miks ei õpetata maailma kirjusust, vaid üks süsteem ongi saanud imperatiiviks? Miks ei tegele ajalehed laste saatmisega suvelaagritesse, ei õpeta neid leiutama või konstruktsioone ehitama, vaid õpetavad neid äri tegema ja paigutavad oma logod laste laulupeole? Miks muudavad ajalehed lapsed vahetusväärtuseks ja nimetavad seda sealjuures heatahtlikkuseks? Miks just selline ideaal? Või on see muutunud juba täiesti absurdseks küsimuseks? Küsimuseks, mida küsivad ainult lapsesuud. Ahjaa, õigus. Lapsesuud küsivad juba ühte muud küsimust. "Kas teil on kaks eurot, palun?"


Trummiõpe (alates 10- aastased), HT - meero Trummiõpe (alates 10- aastased), HT - meero\nTrummiõpe (alates 10- aastased), HT\nMeil Meero Muusikus on professionaalne lähenemine. Õpilasel ja õpetajal on tunnis oma komplekt trumme. Pakume trummikomplekti algõpetust ja mänguoskuste ning tehnika arendamist. Tutvume erinevate muusikastiilidega (pop, rock, jazz jpt) ja mängime lugudele kaasa. Meie õpetaja on aktiivne ja hinnatud muusik: Henri Tammai.