Ritty.ru - Tihendid 2021\nKuidas panna spiraal naise emakasse: mereväe eelised ja puudused\nEnamik kaasaegseid naisi valib kaasaegseid rasestumisvastaseid vahendeid nende usaldusväärsuse ja mitmekülgsuse tõttu. See kaitsemeetod soovimatu raseduse vastu, nagu IUD-i paigaldamine, ei ole enam kellelegi uudis. Kõik teavad, et sellel vahendil on plusse ja miinuseid, kuid vähesed teavad, kuidas emakasse spiraali panna.\nMerevägi on väike seade, mis on valmistatud meditsiiniliste plastide ja hõbeda, kulla või vase sulamite segust. Lisaks rasestumisvastasele mõjule on vahendil positiivne mõju naiste tervisele. See võitleb põletiku, endometrioosiga, muudab menstruatsiooni napitumaks ja vähem valulikuks. Kaasaegsed seadmed sisaldavad hormonaalseid aineid.\nMereväe toimimise põhimõte:\npärsib meessoost sperma liikumist emakas;\nselle kontratseptiivi moodustavad väärismetallid aktiveerivad looduslike spermitsiidide tootmist;\nlühem muna aktiivsus;\nendomeetriumi seinte paksuse vähenemine, mis seeläbi takistab munaraku ankurdumist emakasse ja tekitab varase abordi.\nMereväe paigaldamise kahtlemata eeliseid võib seostada asjaoluga, et see on üks kõige tõhusamaid viise soovimatu raseduse eest kaitsmiseks. Meetodi tõhusus on 99%. Kuid mitte 100, mis alati meenutab 1% tõenäosust kontseptsioonile. Samuti on eeliseks asjaolu, et IUD on mittehormonaalne ja sobib naistele, kes on vastunäidustatud tavaliste rasestumisvastaste vahenditega.\nKui günekoloog eemaldab rasestumisvastase vahendi, taastatakse naise fertiilsus nii kiiresti kui võimalik. Kuid on vaja läbi viia uurimine ja selgitada välja, kuidas endomeetrium on väga ammendunud. See säästab naisi raseduse katkemisest ja võimaldab teil parandada paljunemisvõimet.\nSageli märgivad naised, et IUD on väga mugav kasutada.\nEi ole vaja muretseda, et mul ei olnud aega ravimit võtta või unustasin seda osta, nagu barjäärimeetodite puhul. Merevägi tuleb sisestada üks kord ja see kestab kuni 10 aastat. Sa pead lihtsalt meeles pidama günekoloogi külastamist iga kuue kuu tagant, nii et arst kontrollib heeliksi staatust.\nKui usute naiste ülevaatusi, on spiraali paigaldamine üsna valus protseduur. Pärast implanteerimist võib ebamugavustunne tunda mitu päeva. Hormonaalsed IUD-d võivad harva põhjustada ektoopilist rasedust.\nIUD peaks paigaldama ainult sertifitseeritud arstid. Halva teostusega protseduur võib kahjustada naiste seksuaalse organi kudesid.\nPraeguseks on mereväe jagatud vormiks ja keemiliseks täitmiseks. On vorme:\nSisu saab jagada järgmiselt:\nVase sisaldusega. Kasutusiga kuni 5 aastat.\nVäärismetallidega. Kehtib kuni 7 aastat.\nHormonaalne. Töö kuni 10 aastat.\nHelixi tüübi valik sõltub tehtud testidest, urogenitaalsüsteemi seisundist ja naise soovidest.\nPiirangute kasutamise takistused:\nebaloomulikud "plekid" vere triibudega;\npahaloomuline kasvaja emakal;\nhealoomulised kasvajad, mis organi deformeerivad;\nkogemus emakavälistest rasedustest;\nemakas, mitte sünnitusprotsessis;\nEnne kui otsustate spiraali paigaldamise emakasse, veenduge, et teie jaoks ei ole vastunäidustusi, nii et te ei peaks seda kiiresti ära võtma. On vaja läbida testid, läbida vaagna organite ultraheli.\nEnne manipuleerimist on vaja hoiduda seksist mitu päeva. Likvideerida küünalde ja pihustite, intiimsete geelide ja kreemide kasutamine. Kui te olete mõelnud, millal nad heeliksi panevad enne menstruatsiooni või pärast seda, siis me vastame, et peate günekoloogi juurde tulema 3-5 päeva jooksul, st veritsemise hetkel. Miks on oluline seda aega teha:\ntagatud spiraali kvaliteetne kinnitus;\nspiraali lihtne sisestamine avatud emakakaela tõttu;\npeaaegu 100% tõenäosus olla rase.\nProtseduur ise võtab aega umbes 15 minutit. Arst peseb emaka meditsiinilise lahusega, mõõdab emakakaela kanali sügavust.\nSeejärel hakkab seade seadet õõnsusse sisestama. Pärast implanteerimist peate eemaldama antennide täiendava pikkuse, mille järel võib IUD-d lugeda kindlaksmääratud.\n10 päeva pärast protseduuri võib naine seksida. Nõuetekohaselt paigaldatud IUD ei põhjusta intiimsust ebamugavustega.\nSpiraali saab patsiendi soovil eemaldada või meditsiinilistel põhjustel. Eemaldage see kodus, on võimatu, seega peate konsulteerima arstiga. IUD eemaldamiseks ja paigaldamiseks tuleb katsed uuesti läbi viia.\nIUD paigaldamine tagab raseduse puudumise, kuna muna ei viljele, sest see liigub kiiresti läbi munasubade ja tungib emakaõõnsusse ebapiisavalt moodustunud olekus. Kui mingil põhjusel on rasedus tulnud, takistab kehtestatud helix embrüo implanteerimist. Kontseptsioon IUD-ga on võimatu tänu spetsiaalsetele materjalidele, mida kasutatakse spiraali valmistamiseks või spermatosoidide aktiivsust vähendavate hormonaalsete ainete olemasolu selles. Lisaks moodustab emakasisene seade spetsiaalse õhutoru, mis muudab seemnevedelikuks emakaõõnde sisenemise raskeks.\nSeal on rohkem kui 50 mereväe sorti. Arst valib pärast põhjalikku günekoloogilist uuringut emakasisene rasestumisvastase mähise kõige optimaalsemat varianti ja patsient läbib asjakohase kontrolli. IUD valimine iga naise jaoks määratakse individuaalselt, võttes arvesse tema keha omadusi ja seisundit.\nEmakasiseseid seadmeid on kolm:\nIUD (emakasisene seade) on kirurgiline protseduur, mis hõlmab rasestumisvastase vahendi paigaldamist emakaõõnde, et vältida rasedust mitte ainult sünnitanud naistel, vaid ka ebaloomulistel naistel. Emakasisene seade on üks kõige tõhusamaid rasestumisvastaseid meetodeid. Selle rasestumisvastase vahendi vaieldamatute eeliste hulka kuulub pikk kestus (5-10 aastat) ja kõrge efektiivsuse määr (80-95%). Intrauteriinset seadet saab igal ajal eemaldada. Raseduse algus pärast selle eemaldamist on võimalik ühe aasta jooksul.\nIUD valmistamiseks kasutatakse hõbedat, vaske või kulda.\nVastunäidustused mereväe kasutuselevõtuks\nEmakasisese rasestumisvastase spiraali paigaldamine ei toimu järgmiste patoloogiliste muutuste ja haiguste juuresolekul:\nVaagna elundite põletikulised ja nakkushaigused ägedas staadiumis;\nVaagna elundite krooniliste põletikuliste haiguste ägenemine;\nEmakaõõne mahuprotsessid (fibroidid), mis võivad viia emaka deformeerumiseni;\nVaagna neoplasmid vaagnaelundites;\nStruktuuri ja anatoomilise-topograafilise väärarengu anomaaliad, mille juuresolekul ei ole võimalik tagada IUD õiget asukohta emakaõõnes.\nEttevalmistus enne emakasisene seadme paigaldamist\nEnne IUD-i kasutuselevõttu peab patsient konsulteerima günekoloogiga, läbima günekoloogilise läbivaatuse ning läbima vajalikud laboratoorsed testid. See määrab kindlaks patsiendi tervisliku seisundi ja emakasisene rasestumisvastase vahendi võimalike vastunäidustuste olemasolu. Emakaõõne üksikasjalik uurimine võimaldab uurida elundi anatoomilisi omadusi ja määrata kindlaks sügavuse, milles IUD paigaldatakse.\nLaborite ja kliiniliste diagnostikameetodite hulgas, mida patsient peab läbima, tuleb:\nSeksuaalselt levivate patoloogiate analüüs;\nVere HIV, PB, hepatiit, süüfilis, veregrupp;\nVõimalike vastunäidustuste puudumisel IUD paigaldamiseks peaks enne protseduuri olema kohustuslik raseduse väljajätmine. Sest see naine läbib erikatse.\nRasestumisvastaste vahendite kasutuselevõtu kord\nKaasaegses meditsiinis on ette nähtud kolme tüüpi emakasisesed rasestumisvastased vahendid:\nLippsi silmus - üks vähem tõhusaid rasestumisvastaseid vahendeid, mida harva kasutatakse;\nVask-merevägi - täiustatud ja rafineeritud Lippsi silmus. See rasestumisvastane vahend viiakse emakaõõnde tõhusamalt ja kergemini;\nHormooni sisaldav spiraal on kaasaegne areng, mis suurendab kaitset soovimatu raseduse eest ja vähendab põletikuliste protsesside riski.\nÜhe või teise intrauteriinse seadme sisestamine sõltub mitte ainult patsiendi seisundist ja soovidest, vaid ka tema materiaalsetest võimalustest, kuna hormoonid sisaldavad IUD-d on kallimad kui teised, vähem efektiivsed rasestumisvastased vahendid.\nReeglina toimub emakasisene seadme sisseviimise kord menstruatsioonitsükli viimastel päevadel või pärast selle lõppu, kuna sel perioodil on emakakaela kanal võimalikult avatud. Siiski võib intrauteriinseid rasestumisvastaseid vahendeid manustada iga tsükli päeval. Protseduur viiakse läbi ambulatoorses kliinikus ja ei nõua patsiendilt haiglas viibimist. IUD paigaldamine toimub ilma anesteetikumide kasutamiseta. Emakakaela töödeldakse anesteetilise geeliga. See blokeerib manipuleerimise ajal valu ja ebamugavustunnet.\nNaine asub günekoloogilises toolis, nagu arsti tavapärases eksamis, asetades jalad omanikele. Seejärel sisestab arst tupe külge lahja ja määrab emaka asukoha, seejärel ravib emakakaela ja tupe antiseptiliste preparaatidega. Omaniku abiga paljastab arst emakakaela ja hoiab seda selles asendis, lisab spetsiaalse tööriista, mis võimaldab teil mõõta elundi sügavust. Seda tehakse IUD ja emaka suuruse proportsionaalsuse kinnitamiseks.\nSpiraal asetatakse spetsiaalsesse torusse, mis on sisestatud emakaõõnde ja veidi tagasi tõmmatud. See võimaldab spiraalil võtta sobivat kuju elundi sees. Toru ja hoidik eemaldatakse ning emakasisene rasestumisvastase vahendi antennid jäävad ja peaksid ulatuma emakast veidi. Protseduuri lõpus eemaldatakse emakaõõnest lahja. Ebamugavustunne ja ebamugavustunne pärast emakasisene seadme sisseviimist vähendab arsti anesteetilist süstimist. IUD paigaldamise protseduur kestab kuni 10 minutit.\nTagajärjed pärast IUD paigaldamist\nSageli võib pärast emakasisese rasestumisvastase vahendi kasutuselevõttu tekkida valu, mis meenutab menstruatsiooni ajal valu. Kui kõhu all on ebameeldivaid tundeid, peaks patsient puhkama. See võimaldab emakas harjuda võõrkeha esinemisega. Pärast IUD paigaldamist peetakse vaginaalsete heidete ilmumist normaalseks, kui need ei kesta väga kaua. Verejooks pärast emakasisene seadme sissetoomist võib esineda perioodiliselt esimese 4-6 kuu jooksul ja nad ei kujuta endast ohtu patsiendile. Kui tühjendus on saanud rikkaliku iseloomuga - konsulteerige oma arstiga. Pärast IUD-i kasutuselevõttu võib väljavool mõjutada menstruatsioonitsükli laadi ja kestust, pärast 2-3 kuud peaks tsükkel normaliseeruma.\nHoolduse tunnused pärast emakasisene seadme sissetoomist\nNormaalse taastumise tagamiseks pärast IUD sisestamist ja kahjulike tüsistuste riski vähendamiseks peab patsient järgima järgmisi soovitusi:\nJälgige pikka puhkust;\nKülastage günekoloogi üks kuu pärast rasestumisvastase vahendi paigaldamist, et vältida selle väljatõrjumist;\nPöörduge igapäevase tegevuse juurde alles pärast valu ja ebamugavuse täielikku kadumist;\nKontrollige iga kuu sõrmedega antennide asukohta (need peaksid olema tagumises tupe piirkonnas);\nJärgige selgelt kõiki raviarsti ettekirjutusi.\nKui ilmneb üks järgmistest patoloogilistest sümptomitest, peaks patsient konsulteerima arstiga kiirabi saamiseks:\n„Antennide” pikkuse muutused või nende puudumine palpeerimise ajal;\nRikkalikud ja valusad menstruatsioonid;\nEmakaõõne spiraali laskumine;\nSuguhaiguse tunnuste ilmumine (partneris või patsiendis);\nVastamata, lühikesed või hilisemad menstruatsioonid;\nValu, veritsus intiimsuse ajal;\nValu või raske krambid alumises kõhus;\nPatoloogiline vaginaalne eraldumine;\nHaavandite ja erinevate lööbe esinemine suguelunditel;\nSüdameatakkide või insultide sümptomid;\nFluoritaoliste märkide ilmumine.\nIUD on väga efektiivne rasestumisvastane meetod, mis, arvestades tehnika ja emakasisene seadme paigalduseeskirju, ei too patsiendile ebameeldivaid tundeid. Meie kliinikus töötavad kogenud ja kvalifitseeritud arstid, kes valivad põhjaliku diagnoosi tulemuste põhjal emakasisese rasestumisvastase vahendi jaoks sobivaima variandi ning teevad kõrge kvaliteediga ja kiiret IUD paigaldamist.\nKõik, mida vajate emakasiseste seadmete kohta\nSpiraalne intrauteriinne seade on populaarne naiste seas, kes tahavad ennast kaitsma planeerimata raseduse eest. See rasestumisvastane meetod on tuntud oma kõrge kaitsetaseme poolest, kuid suur hulk tüdrukuid keeldub IUD-i kasutamisest võimaliku kõrvaltoime kohta.\nTegelikult, kui valite õige seadme ja spetsialisti, kes võib õigesti spiraali panna, arvestage näidustuste ja vastunäidustustega, siis on merevägi üks kõige usaldusväärsemaid rasestumisvastaseid võimalusi.\nEmakasisene seade on seade, mis on valmistatud vasest ja plastist väikese ankur T-kujulise või O-kujulise kujuga. Seade asetatakse emakaõõnde.\nKuidas spiraal toimib? IUD häirib sperma liikumist, kahjustades osaliselt nende keha, lühendades muna elutsüklit. Viljastamise korral (mis on äärmiselt harva) takistab munarakk emaka konsolideerumist.\nKaasaegsed seadmed sisaldavad ka levonorgestreeli metalle ja hormoone, mis täiendavalt kaitsevad naiste suguelundeid põletiku eest.\nKõigil tupe spiraalidel on keeruline toimemehhanism:\nAeglane ovulatsioon, vähenenud munasarjade funktsioon;\nSpermide liikumise takistamine;\nMuna liikumise muutused munasarja kaudu.\nSpiraalid sobivad seksuaalselt aktiivsetele naistele. IUD puhul ei ole ranget enesedistsipliini vaja, erinevalt hormonaalsete ravimite variandist.\nIUD on efektiivne rasestumisvastase vahendi vorm, mis on tõestatud ja usaldusväärne, eeldusel, et selle viib läbi kogenud ja kogenud günekoloog.\nKui seade asub emakal, ei tunne naine ebamugavustunnet.\nKõrge efektiivsus rasestumisvastaste vahendite puhul;\nPikaajaline - kuni 5 aastat;\nPärast ekstraheerimist tagatakse viljakuse täielik taastamine mitme tsükli järel;\nVahekorra ajal ei tunne naine ja tema partner IUD;\nSeadme olemasolu ei häiri ravimite või kirurgia kasutamist;\nTäiendavate rasestumisvastaste vahendite puudumine;\nMitmesugused tootjad ja erinevad hinnapoliitika.\nEmaka väike keha on pidevalt lahti, mis on täis patogeenset taimestikku;\nEmakas on võõrkeha;\nKasv kriitilistel päevadel, vabanenud vere hulk on palju suurem;\nEmakavälise raseduse tõenäosus suureneb mitu korda;\nVõib-olla seadme iseseisev kadumine;\nEmaka seinte kahjustamise oht;\nSTS-ide vastu ei ole kaitset;\nRaseduse ilmnemisel ähvardab seade lapse arengut.\nIUD-de esinemine suurendab sünnitusprotsessis esinevate tüsistuste tõenäosust, peaaegu alati on vaja, et kirurgiline sekkumine katkestaks sellise raseduse.\nMillised on spiraalid ja kuidas seda õigesti valida? Seal on umbes 50 erinevat tüüpi seadet. Seoses sellise suure valiku seadmetega peaks spiraali valima ainult raviarst.\nSeade ei sisalda metalle ega hormooni, see on valmistatud ainult plastist;\nEi häiri sperma liikumist muna, väetamine toimub tavalisel viisil;\nAinult takistab munarakkude tungimist endomeetriumi;\nPõhjustab kõrvaltoimeid: sügelust ja põletust tupel, valu kõhu all;\nVõimalik, et seade kukub välja.\nEsimese põlvkonna spiraalid pole praktiliselt sisestatud, kuna muud tüüpi seadmed on välja töötatud vähem kõrvaltoimete tõttu.\nTeise põlvkonna merevägi on valmistatud plastist ja metallidest, millel on rasestumisvastane toime - vask, hõbe, kuld.\nSeadmed kahjustavad seemnerakke ja häirivad nende arengut munasarjade kaudu, nii et rasestumise tõenäosus väheneb.\nHormonaalsed emakasisesed seadmed;\nKasutatakse terapeutilise ja rasestumisvastase vahendina.\nSeadmed võivad olla mitmel kujul:\nRingi või poolringi kujul;\nSeadme valikul võetakse arvesse ajalugu, kaalu, isiklikke anatoomilisi erinevusi, mistõttu on võimatu kindlaks teha, milline tüüp on teie jaoks õige.\nRasestumisvastase vahendi poolkeraalset vormi nimetatakse "vihmavari" või "kingaks". Helixi välispindadel on väikesed naastud, mis kinnitavad rasestumisvastase vahendi kindlalt emakasse, takistades seadme kukkumist.\nÜmmarguseid spiraale nimetatakse "ringiks" või "poolringiks". Mõnes riigis kasutatakse ainult selliseid spiraale. Rõngakujulises spiraalis on ainult üks kõverus ja mitte antennid.\nT-kujulisi spiraale peetakse väga mugavaks, kergesti paigaldatavateks, eemaldatavateks ja ei tekita kulumise ajal ebamugavust. T-kujuline seade on kõige tugevamalt emakas. Seda tüüpi spiraal sobib ideaalselt tüdrukutele pärast keisrilõiget.\nTänapäeval on palju erinevaid IUD-sid, kuid allpool esitatud mudelid on vääriliselt peetud parimaks spiraaliks.\nSpiraal-T-kujuline materjalide valmistamiseks nagu hõbe ja vask. Tänu kahe tüüpi traatide kasutamisele pikendatakse tööperioodi viiele aastale.\nSobib naistele, kes on kogenud tööjõudu ja kes on eelnevalt põletikuliste protsesside all kannatanud suguelundite piirkonnas. Emakasisese seadme Nova T paigaldamise keskmine hind on 4000 rubla.\nHõbe rõngakujuline spiraal Jaydes on valmistatud Bayeris, tal on tööaeg 3 aastat. Seadmel on keelatud paigaldada naisi, kes ei ole sünnitanud. Venemaal ei saa Dzhaide osta, Ukrainas maksumus on 2000 grivna. Menstruatsiooni lõpetamine on kasutamise kõrvalmõju.\nMultiload - spiraal tähe "T" kujul, mis on lubatud kasutada imetamise ajal. Traadi paksuse poolest on kahte tüüpi - 25 cm ja 37,5 cm, kasutamise kestus on 5-8 aastat.\nPärast Multiloadi spiraali paigaldamist on soovitatav mitte kasutada tetratsükliini antibakteriaalseid aineid. Maksumus on umbes 4 000 rubla.\nMereväe Juno on esindatud hobuseraua ja tähtega "T". Kasutatud materjal on hõbedane ja kuldne traat. Maksumus 550 rubla. kuni 4 000 rubla.\nEmakasisene seadme valmistamiseks kasutati Mirena T-vormi. Tööriist on paigutatud meditsiiniseadmeks, seda kasutatakse igakuise tsükli ja endometrioosi häirete korral. Toimingu kestus - 5 aastat. Hind - 14 tuhat rubla.\nSpiraali seadistamine, järgige seda plaani:\nNaine asetatakse günekoloogi juhatajale;\nVagiina sisestatakse peegel, emakakaela ravitakse antiseptikuga;\nSondi abil mõõta emaka pikkust;\nKolvi abil surutakse IUD emakaõõnde;\nVagiina eemaldab kiud, mis lõigatakse soovitud pikkuseni.\nFilamendid (helixi antennid) on vajalikud seadme asukoha kontrollimiseks emakas.\nPärast emakasisene seadme paigaldamist on soovitatav järgida mitmeid reegleid:\nUmbes 30 minutit istuda on keelatud tõusta;\nÄrge kasutage lahtistid;\nEsimene päev ei veega kuuma veega;\nMenstruatsiooni ajal ei tohi tamponeid kasutada.\nUmbes kaks nädalat peavad seksuaalsest elust hoiduma. Spiraali kaotsimineku vältimiseks on rangelt keelatud tegeleda kõva seksiga.\nEmakasiseste seadmete paigaldamisel on teatud vastunäidustused. Enne selle rasestumisvastase meetodi kasutamist peaksite uurima olemasolevaid vastunäidustusi, mis on jagatud absoluutseks ja suhteliseks.\nGenitaalide põletikuliste haiguste ägenemine;\nAktiivse suguelu puhul on oht seksuaalselt levivate infektsioonide tekkeks;\nEmaka kroonilised põletikulised haigused;\nIgakuine, valusate tunnetega;\nLiiga palju vabastamist menstruatsiooni ajal;\nVarem oli emakaväline rasedus;\nVähenenud emakakaela toon;\nTööjõu puudumine ajaloos.\nKomplekside arv pärast spiraali rakendamist sisaldab järgmist:\nValulikud tunded menstruatsiooni või sugu ajal;\nMitte asjaolu, et tüsistused tekivad, kuid parem on nendega tutvuda ja olla selleks valmis.\nSageli tehakse emakasisese seadme eemaldamine kuu tsükli keskel. Spiraali ekstraheerimise protsess ei kaasne anesteesiaga. Spiraali eemaldamiseks spetsiaalsete pintsettidega. Seda meetodit seadme eemaldamiseks peetakse kõige lihtsamaks, ohutumaks ja valutumaks.\nSee juhtub, et spiraal kasvab emaka seintesse. Sellisel juhul on selle ekstraheerimine raske ja toimub ainult emakaõõne kumeruse kaudu täiendava histoloogilise diagnoosiga.\nMõnikord on kirurgiline operatsioon vajalik, kui spiraal asub suurte anumate, kusepõie lähedal või on kinnitatud kõhuõõne koes.\nOlenemata olukorrast peaks spiraali eemaldama ainult spetsialist. Seda on rangelt keelatud ise teha.\nSpiraalide ülevaated erinevad. Mõned naised ütlevad, et seade ei põhjusta ebamugavust ega kaitse tõhusalt soovimatu raseduse eest. Teine rühm naisi märgib paljude kõrvaltoimete teket.\nLäbivaatuste põhjal on suurenenud sellise spiraali populaarsus, nagu Gold Lili. Samuti juhtub, et spiraal ei ela. Siiski, kui järgite arsti soovitusi, peaks kõik olema korras.\nEelmine Artikkel Kuidas teha igakuine kiirem lõpp\nJärgmine Artikkel Miks saab verejooks pärast emakakaela erosiooni ägenemist alustada ja kuidas saate rikkaliku heakskiidu peatada\nMuutke igakuist tsüklit\nMilline heakskiit pärast emakakaela erosiooni leevendamist räägib patoloogiast?


Simeon on vedelike ja veeldatud gaaside vedamisele spetsialiseerunud ettevõte\n17.6.2022 | Preem and Simeon extend their cooperation Loe edasi 11.4.2022 | Max Stenberg has been appointed Business Controller Loe edasi 20.12.2021 | Merry Christmas Loe edasi\nSimeon on vedelike ja veeldatud gaaside vedamisele spetsialiseerunud ettevõte. Meie koduturuks on Soome, Rootsi ja Baltiriigid, kuid tegutseme kõigis Läänemereäärsetes riikides.\nKäesoleva aasta käibeprognoos on 55 miljonit eurot. Enamus sellest saavutatakse koostöös pikaajaliste partnerite, omal alal juhtivate ettevõtetega. Oleme uhked, et saame tegutseda koostöös selliste firmadega nagu Linde, Preem, Teboil, Neste, Kemira, Boliden, Altia, Prefere Resins, Gasum ja Kosan Gas.\nPartnerlus on sobiv sõna iseloomustamaks ühist tegutsemist ka kõikide teiste klientidega. Kliendi toodete ja protsesside tundmine on oluline vahend eesmärkide saavutamiseks mõlemale osapoolele. Nii meie autojuhid, kui ka kauaaegsed alltöövõtjad on see resurss, mille abil saavutatakse eesmärgid. Need eesmärgid on turvalisus, kõrgetasemeline klienditeenindus, tarnekindlus ja keskonnasäästlikus.\nTutvu meie tegevusega ja võta vajadusel ühendust.\nJuhatuse esimehe asetäitja, Rajamäki\nKogu Simeoni tegevus on suunatud parima, kliendi vajadustele vastava, lahenduse leidmiseks. Usaldusväärsus on kliendisuhte tähtsaim tingimus.\nSimeon seab ohutuse oma tegevuses esikohale . Simeoni ohutusnõuete tase vastab kliendi poolt kehtestatud ohutusstandardile.\nSimeon teeb kõik, et meie töö avaldaks minimaalset negatiivset mõju meid ümbritsevale keskkonnale . Ka oma partnereid valides pöörame tähelepanu sellele, et nad töötaksid keskkonda säästval moel.\nTeenuseid osutades arvestame nende tasuvuse ja riskidega. Pakume teenust professionaalsel ja efektiivsel moel, tagades sellega ettevõtte arengu ning majandusliku tasuvuse.\nVastutus algab sellest, et kokkulepitud asjad viiakse ellu.\nVastutus tähendab ka iga Simeoni töötaja kohustust sekkuda ebakõlade korral, toetada kolleege ja aidata kõigil tegutseda vastavalt meie juhistele ja väärtustele. Vastutus tähendab, et probleeme ei peideta ega lükata edasi, vaid neist räägitakse avatult ja lahendatakse kohe.\nOhtlike kaupade vedaja kohtab iga päev tuhandeid teisi liiklejaid. Sõidukijuhi tervis ja selle säilitamine on eelkõige isiklik küsimus, kuid Simeon tööandjana soovib oma töötajaid tervisega seotud küsimustes aidata.\nMeie tervisepoliitika eesmärgid on järgmised:\n♦ iga Simeoni vedude teostaja sobib oma tervisliku seisundi poolest nimetatud töid tegema;\n♦ iga Simeoni töötaja mõistab oma isiklikku vastutust hoolitseda oma tervise eest hea elustiili, kehalise aktiivsuse ja söömisharjumuste kaudu ning seab eesmärgiks jääda tervena pensionile;\n♦ õigeaegse abi pakkumisega toetame kolleegide suutlikkust;\n♦ igaüks mõistab mõnuainetevastase programmi sisu ja järgib seda;\n♦ kasutame seadusjärgseid tervishoiuteenuseid ja jälgime nende rakendamist;\n♦ määratleme uuringute abil oma töökeskkonnas olevad riskid ja ohud ning oleme nendeks valmis nii üksikute tööõnnetuste ja haiguste kui ka kutsehaiguste osas.\nKohustuslikud tervishoiuteenused erinevad riigiti märkimisväärselt. Toimivad tervishoiuteenused moodustavad olulise osa tööga rahulolust ja seetõttu püüame kõikides Simeoni riikides mõjutada nende asjakohast toimimist.\nOhtlike kaupade vedamisel on paljudes tööetappides tegemist turvariskidega, mille tuvastamine ja hindamine on osa iga Simeoni töötaja kutseoskustest. Quentic-tööriistade kaudu analüüsime oma töökeskkonna parandamist ning oma personali kui ka meie partnerite ohutust.\nMeie ohutuspoliitika eesmärgid on järgmised:\n♦ meie ohutuskultuur põhineb kõigi isiklikul ohutuskäitumisel (BBS);\n♦ iga Simeoni töötaja läheb töölt koju tervena (eesmärk 0 vahejuhtumit);\n♦ käitume liikluses vastutustundlikult;\n♦ teame igal hetkel, kus meie sõidukipark liigub;\n♦ iga Simeoni töötaja, sealhulgas alltöövõtja, tegutseb iga juhtumi põhiste ohutusnõuete alusel, olenemata sellest, kas normid on kehtestanud kliendid, sidusrühmad või Simeon ise;\n♦ iga Simeoni töötaja, sealhulgas alltöövõtja, mõistab, millal keelduda ülesande täitmisest, mis ei ole ohutu;\n♦ meie äritegevusega põhiliselt seotud materjalid on kaitstud ja iga Simeoni töötaja on teadlik oma tegevuse ohutuse olulisusest.\nKutseoskused põhinevad pädevusel ehk oma ohutuskäitumist tugevdame pideva koolitusega; nüüdisaegne maailm on toonud kaasa uued vajadused ka ohutuskavaga seotud avalikkusküsimuste tasandi täpsustamise osas. Lisaks seadusjärgsetele kutsekvalifikatsiooni- ja ADR-kursustele teeme koolituskoostööd ka oma klientidega.\nNüüdisaegne sõidukipark ja kvaliteetsed tööriistad ning seadmed tagavad ohutu töökeskkonna; ei maksa unustada, et ohutusmeetmed on üsna lihtsad ja selged, näiteks turvavöö kasutamine liikuvas sõidukis.\nKasutame sõidukipargi reaalajas GPS-jälgimist ja lisaks jälgime oma juhtide sõiduharjumusi, näiteks võimalikke äkkpidurdusi ja kiiruseületusi. Tagame oma sõidukijuhtide suutlikkuse hea töögraafiku abil ning sõidu- ja puhkeajaeeskirjade järgimisega.\nEttevõttes Simeon tegeletakse igapäevaselt tuhandete tellimustega. Nende täitmine alates tellimuse vastuvõtmisest kuni õigeaegse ja turvalise kättetoimetamiseni ning tellimustega järeltegelemine kuni arveldamiseni eeldab kvaliteetset meeskonnatööd.\nMeie kvaliteedipoliitika eesmärgid on järgmised:\n♦ klient või toote lõppkasutaja saab oma tooteid kätte tellimuse alusel ning tarnimine annab kliendile tootest ja teenusest positiivse kogemuse;\n♦ teeme asjad kohe õigesti;\n♦ kvaliteet tekib osana protsessist, kus igaüks on ka kvaliteedi jälgija, ja me saame kiiresti reageerides pidevalt oma tegevust parandada;\n♦ loome lepingulisi suhteid usaldusväärsete ja tuntud partneritega ning me ei tunnusta korruptsiooni ühelgi kujul;\n♦ pakume kulutõhusaid lepingulisi transporditeenuseid kasumlikul viisil;\n♦ iga Simeoni töötaja käitub vastavalt määratletud tegevusmudelitele ja juhistele, mõistes, et meeskonnamängus kehtivad ühtsed reeglid kvaliteetsete tulemuste saavutamiseks.\nProtsesside kvaliteedi parandamise osana skannime saatelehed otse autodest kontorisse. Tegevusmudel jätkab juba varem alustatud digiteerimisprotsessi, kusjuures palgaarvestus-, ostuarve- ja arveldusmaterjalidega tegeldakse elektrooniliselt, eeldusel et meie kliendid ja tarnijaid suudavad seda teha.\nKvaliteedi tagamiseks kontrollime korrapäraselt oma tegevusmudelite järgimist ja tegeleme oma vastutusalas tekkivate ebakõladega viivitamata.\nKestliku arengu toimimisviisi oluline osa on kvaliteedihäiretega tegelemine, kus juhtumialaseid põhjuseid analüüsitakse ja otsitakse sarnase olukorra vältimiseks meetmeid.\nOma kvaliteedieesmärgi saavutamiseks pakume töösuhete elutsüklit kõigil sissejuhatuse ja väljaõppe etappidel ning seda eeldame ka kõigilt meie koostööpartneritelt, sealhulgas alltöövõtjatelt, tarnijatelt ja ka meie klientidelt. Koostööpartnerid peavad samuti järgima meie järgitavaid eetilisi põhimõtteid, näiteks sunnitöö ja lapstööjõu keelustamine.\nMaanteetranspordi keskkonnamõju pääseb mõjule tegevuste igapäevase nähtavuse tõttu. Simeoni autod veavad ohtlikke vedelikke Põhja-Euroopa maanteedel iga päev teepikkuses, mis on võrdne umbes kahekordse maakera ümbermõõduga. Seetõttu oleme alates 1998. aastast koostanud oma keskkonnapoliitika kindlalt vastavalt ISO 14001 standarditele.\nMeie keskkonnapoliitika eesmärgid on järgmised:\n♦ piirame oma vastutustundliku tegevusega kliimamuutusi ja keskkonna saastumist;\n♦ võimaldame oma otsuste kaudu oma klientidel saavutada oma keskkonnaalased eesmärgid;\n♦ täidame sidusrühmade nõudeid (nt õigusaktid);\n♦ mõjutame seda, et iga Simeoni töötaja, sealhulgas alltöövõtja, tegutseb ja teeb keskkonnaalaseid otsuseid lähtuvalt keskkonnakaalutlustest;\n♦ tegutseme transpordisektoris uuenduslike ja keskkonnasõbralike lahenduste pakkujate esirinnas.\nPraktikas rakendame oma keskkonnapoliitikat sh elutsükli mõtteviisi kasutades, kus investeerimiskava põhised autopargihanked võimaldavad vähendada heitekomponente ja süsinikdioksiidiheidet standardsete autopargi hooldusprogrammide abil ja eriti sõidukite kütusekulu osas. On iseenesestmõistetav, et iga Simeoni töötaja saab hakkama oma igapäevakeskkonnas toodetavate jäätmete sortimisega.\nVedelkütuste vedajad hakkavad silma igapäevases liikluses. Enamus kütuseveokitest liigub ringi kliendi värvides ja logodega ning suurematesse tanklatesse tuleb kütust juurde viia igal päeval. Kütuseäris tegutsevate firmade trend on keskonnasõbralikkus. Meie kliendid arendavad uusi, keskonnasõbralikke tooteid ja autotehased toodavad ökonoomsemaid mootoreid. Keskkonnasõbralikkuse nõuet jälgime ka transpordis kasutatavate sõidukite suhtes.\nSamas koormas autokütusega veame ka kütteõli. Kütteõli nõudluse suur muutumine paneb meie võimekuse proovile mitmeid kordi aastas.\nErinevad vedelad kemikaalid on tööstusele põhilised toorained. Mõned tehased võivad kasutada tuhandeid tonne seebikivi, väävel- ja soolhapet. Lisaks keemiatööstuses kasutatavale toorainele veame tsisternautodega kohale ka kõrgkvaliteetseid valmistooteid. Näiteks tooteid , mida kasutatakse vee puhastamiseks . Kemikaalide transport on arendatud erinevate toodete nõuetele vastavaks, efektiivseks ja turvaliseks transpordivõrgustikuks.\nVäikesed laod, muutuvad vajadused ja nõuded , absoluutne tarnekindlus seavad transpordifirmale kõrged kvaliteedinõuded. Simeon on spetsialiseerunud kemikaalide transpordis kõrgete nõudmistega ja ohtlikeks aineteks klassifitseeritud toodete transportijaks. Eesmärgiks on olla meie tegutsemisalal turuliidri rollis.\nGaasideks nimetame tooteid, mis on gaasilised välisõhutemperatuuril ja -rõhul. Oma nimele vaatamata on need tooted transportimisel siiski vedelas olekus. Arenenud ühiskonnas on gaaside kasutus eriti mitmekesine. Näiteks toiduainete tööstus ja meditsiin on olulised gaaside kasutajad.\nGaase on väga erinevate omadustega . Osaga nendest võib põletamisel toota energiat ja soojust, aga näiteks karastusjookide valmistamisel kasutatavat süsihappegaasi võib kasutada tulekahju kustutamiseks. Osa gaasidest tõusevad rõhu alt vabanedes kõrgele atmosfääri, osa aga jääb suure erikaalu tõttu maapinnale. Gaaside erinevate omaduste tõttu tuleb kasutada ka erilisi transpordivahendeid ja autojuhtidele on vajalik anda tootekohane koolitus. Toodete ja transpordivahendite tundmine muudab gaaside transpordi turvaliseks. Simeon on gaasitranspordi asjatundja.\nVedelkütuste vedajad hakkavad silma igapäevases liikluses. Enamus kütuseveokitest liigub ringi kliendi värvides ja logodega ning suurematesse tanklatesse tuleb kütust juurde viia igal päeval. Kütuseäris tegutsevate firmade trend on keskonnasõbralikkus.\nErinevad vedelad kemikaalid on tööstusele põhilised toorained. Mõned tehased võivad kasutada tuhandeid tonne seebikivi, väävel- ja soolhapet. Lisaks keemiatööstuses kasutatavale toorainele veame tsisternautodega kohale ka kõrgkvaliteetseid valmistooteid.\nKiitosimeon – kontsernis töötab täna üle 400 tipp-spetsialisti Soomes, Rootsis, Eestis, Lätis ja Leedus. Peaaegu 500 meist on raskeveokite juhid.\nKontsernis pöörame suurt tähelepanu töötajate koolitamisele ja rahulolule. Meie veokid on kaasaegsed ja uuendame neid pidevalt. Vedude teostamist parima tehnikaga peame oma auasjaks.\nKui soovid tulla tööle Simeoni, siis, palun, täida allolev tööotsija ankeet. Oma ala parimad spetsialistid leiavad meil huvitava ja väljakutseid nõudva töö.\nKui oled huvitatud alltöövõtust, võta ühendust Hendrik Peiel (hendrik.peiel@simeon.ee tai Gsm +372 526 4101)\n* -tärniga märgitud väljad peavad olema täidetud\nPostikood ja –aadress*\nAjateenistus on läbitud\nTükikaup Tsistern Ei ole\n(Registriväljavõte tuua katseaja jooksul)\nKui eelmine vastus oli Jah, siis anna lähidalt lisateavet. Hindame ausust.\nTe ei ole robot? Kirjutage numbriline vastus tehtele 5+5=?\nTel +358 40 351 2500\nRovaniemi Teollisuustie 9\nSastamala Tallitie4, 32730 SASTAMALA\nAsetäitja juhatuse esimee, Rajamäki\nFleet Manager, Rajamäki\nGsm +358 40 351 2515\nTransport juhendaja, Rajamäki\nTransport juhendaja, Hamina\nGsm +358 403512527\nTransport juhendaja, Rovaniemi\nTransport juhendaja, Paimio\nGsm +358 50 85 9016\nTransport juhendaja, Lahti\nTransport juhendaja, Oulu\nTransport juhendaja, Lappeenranta\nTransport juhendaja, Sastamala\nGaaside-, Vedelkütuste transport\nGaas & Kütused\nGsm. +358 40 351 2532\nGsm. +358 40 3512 536\nTransport foreman, Oulu\nGsm. +358 40 1616 950\nTransport foreman, Paimio\nGsm. +358 40 842 5749\nGsm +358 408213488\nGsm +358 40 8328187\nTransport tehnoloogia, Rajamäki\nTransport tehnoloogia, Oulu\nTransport tehnoloogia, Lappeenranta\nArved, palgaarvestus Rajamäki\nGsm +358 40 351 2552\nKlienditeenindus, arved, Rajamäki\nGsm +358 40 351 2554\nTasumata arved, palgaarvestus Rajamäki\nGsm +358 40 351 2551\nGsm +358 40 351 2555\nGsm +358 40 351 25558\nLV-1004 Riga LATVIA\nGsm +371 292 96 649\nTransport juhendaja, Riika\nPhone: +371 2784 2089\nTEL +370 5 233 4533\nGsm +370 686 96181\nFAX +370 5 233 4532\nGsm +370 68743590\nPhone +46 703 107 110\nPhone +358 44 377 5789\nVarustus ja ohutus, Stockholm\nPhone +46 722 490 001\nPlaneerimine juhendaja, Stockholm\nPhone: +46 702 094 941\nTransport juhendaja, Stockholm\nPhone: +46 722 490 003\nPhone: +46 73 086 5364\nPostikood ja –aadress\nTe ei ole robot? Kirjutage numbriline vastus tehtele 3+3=?


Kommentaarid: Juhtkiri | Kindlad reeglid vaktsiinituile ja reisisellidele\nJuhtkiri | Kindlad reeglid vaktsiinituile ja reisisellidele\nTulevik?/ 22. aprill 2021 14:38\n10 sammu … 1.\tKlassideks jaotamine: „meie“ ja „nemad“. 2.\tMärgistamine: sund ennast märgistada. 3.\tEbavõrdne kohtlemine: süsteemne eristav kohtlemine. 4.\tInimeste alandamine: inimesi võrdsustatakse loomade, kahjurite või tõbedega. 5.\tErimeetmed: politsei/sõjaväe eriüksused, et poliitikat kehtestada. 6.\tVastandamine: propaganda ässitab masse teisitimõtlejate vastu. 7.\tEos summutamine: rahvaalgatused maha. 8.\tTagakiusamine: mõrvad, varavastased kuriteod, näidispoomised. 9.\tHävitamine: teatud rühmade lauskõrvaldamine. 10.\tEitamine-salgamine: ei mingit kuritegu!\nOleme ju/ 22. aprill 2021 15:52\nnäinud, kuidas Euroopas (ka Soomes) on sama asja pärast meelt avaldatud. Rahvas avaldab meelt ikka palju häälekamalt. Ja suuremate massidega. Meil seisavad vaikides nagu koera pissitamise tulbad, hirm nahas politsei ees. See tähendabki, kes on rohkem, kes vähem maadligi surutud.\nTegelikult/ 22. aprill 2021 11:04\non vaktsiinipass räige diskrimineerimine! Esiteks on vaktsineerimine vabatahtlik. Ja siis riburada mööda palju seadusele mitte vastavuses pealesurumisi. Kus on öeldud, et pean omama digi vidinaid, et see jama alla laadida? Aga reisida peab saama iga kodanik seadusi järgides. Meil ka Eestis üks passi projektijuhist entusiast, kes seadustest ei tea tuhkagi. Võta ja kasvõi määri seinale. Kuhu küll suured ja rikkad trügivad, piirates ja käskides tavainimesi? "Kui tahan, nööri mööda rahvakunstnik käib"!


Kõljala külamaja avati kogu pere jõulupeoga\nKõljala külamaja avati kogu pere jõulupeoga (3)\nLaupäeval avas kultuuriselts Kevade pidulikult Kõljala külamaja.\n“Meil on nüüd üks suur unistus täitunud,” ütles seltsi esimees Silje Vaik. Ta lisas, et ega nad eelmisel aastal küll poleks osanud arvata, et saavad oma järgmise aasta jõulupidu nii suures saalis pidada. Teise rõõmsa üllatusena tuli seltsi jaoks see, et Eesti järgmise aasta riigieelarve regionaalsete investeeringute eraldistest on nende maja rekonstrueerimiseks tulemas 17 000 eurot. “See oli meie jaoks kohe täielik jõulukingitus,” kinnitas Vaik.\nAvasõnad ütles pidulikul sündmusel Kevade seltsi juhatuse liige Veeve Kaasik, sõna võtsid ka Pihtla vallavanem Jüri Saar, Kõljala POÜ tegevjuht Tõnu Post, Helje Pent Saaremaa arenduskeskusest jt. Lindi lõikasid läbi vallavanem Saar, Tõnu Post, Silje Vaik ja Tallinna tehnikaülikooli orgaanilise keemia professor ja keemiainstituudi orgaanilise keemia õppetooli juhataja, Kõljalast pärit keemik Margus Lopp, kes oli ka külamaja rekonstrueerimise suurim eraisikust toetaja.\nKui eelmisel aastal tehti korda üks väikene saal, kuhu mahub inimest 30–40, siis nüüdne suurem saal mahutab üle saja inimese. Just nii palju rahvast oli laupäeval külamajja ka kokku tulnud. Lastele oli oma mängunurk ja kuusepuu väiksemas saalis, suuremas saalis lustisid täiskasvanud. Läbi astus ka jõuluvana. Esinesid Mari Sootsi rahvatantsijad ja line-tantsijad Pind Päkka rühmast. Tantsumuusikat tegi pillimees Tallinnast. Üles oli seatud sokinäitus ja toimus heategevuslik loterii, mille käigus koguti külaseltsile 300 eurot.\nKülamajal on nüüd ka korda tehtud fuajee ja WC-d, vahetatud on aknad ja katuski korras. Silje Vaigu sõnul jääbki külamaja sealse kandi rahva majaks. Juba praegu käivad naised seal kord nädalas kangast kudumas ning plaanis on ka igasuguste ürituste korraldamine. Näiteks hakkab tunnustatud taimekasvatuskonsulent Veeve Kaasik juhendama lauatenniseringi. Lisaks pinksilaudadele on olemas koroonalauad. Koostööd tehakse Saarte nõuandekeskusega ja hakatakse korraldama õppepäevi. Plaanis on ka käima panna laste- ja noorteringid.\nEhitusplaanidest on seltsil järgmisena kavas ehitada valmis köök ja saun. “Kui saal olemas, ega siis köögita saa,” tähendas Silje Vaik.\nKülamaja tegi korda Arens OÜ. Rekonstrueerimistöid toetasid Leader, Pihtla vald ja KÜSK.\n(Vaadatud 752 korda, sh täna 1)\nLisatud: 24.12.2014 / 08:19\nLisatud: 26.12.2014 / 20:20\nÄh, see oli sääl rohkem sõuke eitede pidu, ning mokalaada pidamine. Ma es saand sääl õieti tuurisidki üles, kui juba oli pidu läbi ning kästi koju minna. Oleks ma seda täädind, et see piuvärk sääl nõnna tiidsesti ää lõpeb ning viinagid põle muidu saada, ma oleks oma putli metsakohinad kaasa vetnd. Äi sõuksele piule ep lähe ma tulevikus mette änam.\nLisatud: 27.12.2014 / 09:41\nTundub, et Uunu jagab matsu.


võiks · pixel.ee\nCSS mitmetasemeline menüü 3\nPakkuda tööd KUJUNDAJAle 1\nPakun tööd retouch oskustega inimesele 7\nKuidas saaks endale meisterdada väiksed armsad valge tutikesega 7\ncss hlp pls 11\nplayboy eesti 9\nMuuvi laadimine 7\nuus Del.icio.us 5\nEdicy Public Beta 8\neelmine järgmine 216 / 592\nvõiks pixel.ee kujundust uuendada (või siis vähemalt laiemaks teha). 1920x1200 reolutsiooniga on kõik nagu vasakus ekraani nurgas või jätab sellise mulje. ja paljud disainihuvilised tänapäeval ikka enam 800x600 resolutsiooniga ekraani taga istuvad? minu arust on pragune kujundus juba jumala vana. mis arvate?\n12. mai 2008 - 22:49:58\t· Otselink\nmida see muudaks? ja keegi niikuinii ei viitsi :)\n12. mai 2008 - 23:20:12\t· Otselink\ntunnistan üles, olen elus teinud vähemalt ühe liikuva gifi\n12. mai 2008 - 23:46:34\t· Otselink\nkäi vittu vaalas. oma tööde esitlemiseks on helesinine foorumipartitsioon. siin võiks arutleda ikka võimaliku pixel.ee uue disaini üle. pange punktidena kirja, mida tahate näha uues versioonis ja siis edastame selle nimekirja pixel.ee tegijatele.\n1) LAYOUT LAIEMAKS (mitte 800x600 aga rohkem)\n13. mai 2008 - 00:11:18\t· Otselink\na mis te selle ruumiga peale hakkate? kas on mingi funktsionaalsus mis jääb kasutamata? praegu ju pigem sisuline tühjus kui kasutatavus komistuskiviks.\n13. mai 2008 - 00:15:44\t· Otselink\nannu, feedid on olemas igast osast, tee endale oma versioon , nii lai , kui tahad\n13. mai 2008 - 08:50:06\t· Otselink\nannu, firefox 3 või suvaline opera võimaldab ju lehte sisse zoomida. ma vana pime seda pixli 6px fonti niikuinii lugeda ei näe. nii ma siis venitan asja mõnusalt suureks ja kõik probleemid lahenevad korraga ;)\n13. mai 2008 - 16:07:50\t· Otselink\npakun ette et paremal ekraani servas võiks olla pacmani teoste galerii\n13. mai 2008 - 17:13:44\t· Otselink\nSellised kommentaarid teevad alati tuju heaks :)\nMa pakun, et annu on täpselt sihuke mees, kes läheb Tele2 virukeskuse esindusse, säästumarketi kilekott näppus, küsib omale kõige kallima telefoni, näpib seda asjatundliku pilguga ja küsib siis müüjalt: "Aga miks teil nii hea 3G levi ei ole nagu emtil"\n"võiks pixel.ee kujundust uuendada (või siis vähemalt laiemaks teha)."\n13. mai 2008 - 20:20:15\t· Otselink\nsee nokklooma zoomimise idee on päris huvitav. võiks ju siis vähemalt uue layouti asemel suuremaks teha pixel.ee fonti ja kogu kujundust. nii et see mugavasti 1024x768 resolutsiooniga oleks servast serva (alla selle niikuinii ükski tõsine diasiner tänapäeval ei kasuta kuvarit). saaks lehe ehk tõepoolest kergemini loetavaks tänu suuremale fondile ja lisaks 1920x1200 resolutsiooniga ei ole asi nii ühte serva pressitud. mingit jura nagu pacmani pildid ei ole küll mõtet esilehele välja tuua et contenti juurde luua näiliselt.\n"Ma pakun, et annu on täpselt sihuke mees"\n13. mai 2008 - 20:34:32\t· Otselink\nikka on, pacman annabki pixlile võlu\nega muidu siin käiks kah\n13. mai 2008 - 23:08:15\t· Otselink\nhoia ctrl all ja keri hiirerulli, olenevalt brauserist zoomib või suurendab fonti\n13. mai 2008 - 23:40:47\t· Otselink\nmulle meeldib et üks mees jääb ikka alati tõsiseks. nimesid ei nimeta - kaups\n13. mai 2008 - 23:43:23\t· Otselink\n13. mai 2008 - 23:58:09\t· Otselink\nNE RIB!! 8\_\n14. mai 2008 - 16:34:25\t· Otselink\nvähemalt diskussioon käib.\n14. mai 2008 - 16:49:37\t· Otselink\nsaaks selle firefoxiga sisselogimise korda, oleks ka juba asi\n14. mai 2008 - 16:58:22\t· Otselink\nneljapäeva pärastlõunase seisuga siis pixel.ee todo list järgmine:\n2) FIREFOXIGA SISSELOGIMINE KORDA TEHA\nproovime homme õhtuks mingi nimekirja kokku panna, siis saavad pixel.ee eestvedajad nädalavahetusel tegema hakata. nii et pange veel kirja kui miski pixel.ee juures teie arvates muutmist vajab.\n15. mai 2008 - 15:20:14\t· Otselink\n3) ANNU MODERAATORIKS\n15. mai 2008 - 15:46:11\t· Otselink\n4) KOMMENTAARIDE HINDAMINE\n15. mai 2008 - 15:51:00\t· Otselink\nfulscreenil (1900...) veebis surfata on ulme ju :S\nu saam mis ntks noteapad fulli panna. :S\n(mitte et annu ideed pahad oleks)\n15. mai 2008 - 16:17:23\t· Otselink\nmis fullscreen notepadil viga on ?\n15. mai 2008 - 16:29:09\t· Otselink\nükskord kasutasin läpakal seda taskulambina (I)\n15. mai 2008 - 17:32:55\t· Otselink\n15. mai 2008 - 17:43:29\t· Otselink\nviimase sissekande võib deleteda, valesse teemasse läks\n15. mai 2008 - 17:44:50\t· Otselink\nno puts, kuida sa deleted, kui sissegi ei saa korralikult logida, ära mõnita\n15. mai 2008 - 20:52:49\t· Otselink\nTra, mis kuradi ff-e te kasutate, et sisse ei sa logitud.\nära logigi kunagi vlja siis!\n15. mai 2008 - 21:42:38\t· Otselink\nteema lukku! tallinn põleb\n15. mai 2008 - 22:48:31\t· Otselink\npakkusin välja, et reede õhtuks nimekiri esitada et siis pixel.ee tegijad saaksid nädalavahetusel nokitseda paranduste kallal. kahjuks käisime eile-täna mehega rohukülas surfivõistlusi kaemas ja esialgsete paranduste nimekirja esitamine lükkus natuke edasi. aga siin see nüüd on:\n3) KOMMENTAARIDE HINDAMINE\nnii et pixel.ee loojad, kui need kolm asja saaks lähiajal (näiteks järgmiseks nädalavahetuseks) ära teha, siis valmistaks see kindlasti paljudele pixel.ee kasutajatele rõõmu ja muudaks lehe kasutajasõbralikumaks. kommenteerige kuidas teil plaanid on lehe uuendamisega ja andke vähemalt teada, et olete teadlikud sellest teemast. muidu jääb selline mulje, et kasutajatel on ideedetulv aga need kes pixel.ee eestvedajad on ei taha sellest midagi kuulda.\nP.S. keegi oli veel pakkunud pixel.ee paranduste hulka minu moderaatoriks saamise. võtan seda kerge huumoriga, sest mul tõesti ei ole aega modereerida seda veebilehte.\n17. mai 2008 - 21:41:39\t· Otselink\nP.S. keegi oli veel pakkunud pixel.ee-s mõningaid parandusi välja, mida peaks tegema. võtan seda kerge huumoriga, sest mul tõesti ei ole aega parandata seda veebilehte.\nP.S. ülaltoodu ei esinda pixel.ee seisukohta antud teemas.\n17. mai 2008 - 22:10:17\t· Otselink\nannu pane avatariks oma tissidest või kannist pilt, siis kuulatakse sinu juttu ka internetis huviga ja tehakse nägu, et see on asjalik.\n17. mai 2008 - 22:19:15\t· Otselink\nannu on hea projektijuht.\n18. mai 2008 - 16:36:56\t· Otselink\n"pixel.ee eestvedajad on ei taha sellest midagi kuulda."\n18. mai 2008 - 19:28:15\t· Otselink\n18. mai 2008 - 19:38:28\t· Otselink\n21. mai 2008 - 21:01:03\t· Otselink\n22. mai 2008 - 01:06:34\t· Otselink\nannu, mine parem mehele, see teeb sulle pixlist sisse ja välja\n22. mai 2008 - 01:50:07\t· Otselink\nkuu ja kümme päeva juba möödas teema püstitamisest. miks ei ole pixel.ee team ühtegi pakutud kasutusmugavusuuendust sisse viinud? sellega seoses veel üks idee:\n4) PIXEL.EE TEAMI UUENDUSTE BLOG\ntegemist oleks blogiga kus pixel.ee team saab kasutajatele teada anda mitmesuguseid uuendusi mis sisse viiakse ning saab tagasisidet kommentaaride läbi kas need uuendused on kasutajatele mugavad kasutada. muidu jääb mõni uuendus kahe silma vahele äkki kasutajatel.\n22. juuni 2008 - 22:11:34\t· Otselink\nPelle† 14 a\nMa usun et praegusele pixel.ee teamile ei aita ei püssi- ega ussirohi. Juba ammu on räägitud, et oleks vaja sisselogimine korda teha ja kommenteerimine ja üldse kogu saidi kujundust uuendada kuid siiamaani on heasoovlikele kasutajatele lihtsalt näkku naerdud ja lillegi pole liigutatud. Sellega seosest teen ettepaneku pixel.ee team välja vahetada. Alles siis saab midagi reaalselt muutma hakata. Kaua võib!?\n22. juuni 2008 - 22:39:12\t· Otselink\nköhi papi siis teevad:)\nning ajaveeb on küll mõtetu, kui sinna pole teemaga seoses mitte midagi postitada.\nTiimivahetus:D..no võtame posu nolifereid kes teevad feimi nimel.\n22. juuni 2008 - 23:01:25\t· Otselink\nvõib-olla see on tõesti naeruväärne oodata et nad viitisivad midagi teha. ma olen nüüd 6 tundi seda teemat jälginud aga pixel.ee team pole ikka veel vaevunud vastama :( rohkem ei jaksa täna ja lähen poen tuttu.\n23. juuni 2008 - 04:08:52\t· Otselink\npiksel ongi living on the edge tüüpidele. neile, kes teavad kindlalt, et zoom is a tool of the devil (pealegi on enamikel neist niivõinii vähemalt üks biooniline silm) ning kes ei pea paljuks pärast firefoxis sisselogimist stop-refresh kombinatsiooni kasutada.\nteised võivad aegsasti ploorumisse kartulipirukat järama naasta.\n23. juuni 2008 - 11:14:25\t· Otselink\nannu teeb nalja? et nagu päriselt või? Lihtsalt ühel ilusal päeval tuleb sul mõte, mida kus keegi tegema peaks ja siis ootad, et keegi kohe hüppab ja teebki ära või? Ja kui 6 tunni jooksul reageeritud ei ole, siis oled veel pahane? Krt jaanipäev on ju, inimesed puhkusel ja looduses.\nOled veel mõnda kohta kirjutanud, näiteks emt veebi, et sulle seal mõni asi ei meeldi ja milles probleem ja millal korda saab?\nMa ei vaidle vastu, pixlis võiks üht-teist nokitseda küll, aga sellise suhtumise peale, et mis värk on, miks paari tunni jooksul vastust pole ja kuu aega möödas, miks asi korras ei ole, läheks minul küll igasugune tegemise tuju ära.\nja miks sa arvad, et keegi personalist üldse loeb suvalist foorumiteemat, millel pealkirjaks "võiks" - mida võiks? see pealkiri ei ütle ju midagi\n23. juuni 2008 - 12:51:07\t· Otselink\nma arvan kel janu sel jalad.\n23. juuni 2008 - 13:07:16\t· Otselink\nmingem munni ja siis googlisse jaanitulele\n23. juuni 2008 - 13:13:00\t· Otselink\n23. juuni 2008 - 13:19:07\t· Otselink\närge risustage teemat. ainult konstruktiivsed postitused palun siia.\n23. juuni 2008 - 13:29:12\t· Otselink\n23. juuni 2008 - 14:01:35\t· Otselink\nMine m***i Annu! Said nüüd... :(\n25. juuni 2008 - 11:18:53\t· Otselink\nAnnu, ma olen so poolt! Mingu nad ise mürri.\n25. juuni 2008 - 12:08:44\t· Otselink


TREILER: LoveLifeMovie toob vaatajate ette mitme hooaja jagu ebareaalsena tunduvat lumeekstreemi Eesti paremikuga! - NewsHub\nTREILER: LoveLifeMovie toob vaatajate ette mitme hooaja jagu ebareaalsena tunduvat lumeekstreemi Eesti paremikuga!\nMitme hooaja jagu talvist materjali ja sama paljude suvede kogus mõttetööd toob külma valguse kumas vaataja ette kvaliteetse sõiduosa, millele lisaks leiab filmist silmapaitavaid looduskaadreid ja võibolla lumefilmide jaoks vähe ebatraditsioonilise aga ülejäänud materjaliga mõnusasti põimitud väikse loo.\nLugu räägib kahest lihtsasse perre sündinud kaagist ja nende õnnestumistest ja ebaõnnestumistest teekonnal läbi ümbritseva kapitalistliku maailma, eesmärgiga jõuda õnnelikult ja vabalt sihtpunktini. Igapäevalugu on krutitud paika, loomaks paraleele lumemaailmas toimuvaga. See on hea võimalus ka alavõõramatel inimestel pilk sellesse vähe teistmoodi teemasse heita.\nFilm oma ala parimatelt, seda nii montaaži ja filmimise poole pealt, mille eestvedajaks Eesti lumefilmide "Vanaisa" Roman Neimann. Lisaks astub üles filmis ka maailma paremikku kuuluv suusatalent Kelly Sildaru koos oma vennaga. Lisaks leiab sõitjate nimekirjast sellised nimekad mehed nagu: Siim Aunison, Mario Visnap, Ferdinand Winter, Joel Pärle, Kristian Eding, Ott Kärson, Karl Pääru, Sebastian Fischer, Christoph Lindinger, Deyvid Oprja ja teised.\nVaata treilerit ja hakka kinopileti jaoks raha koguma, sest külmavärinad on garanteeritud ka +24 kraadise õhutemperatuuriga toas, lubavad filmitegijad.


Nõustame Euroopa Komisjoni olulises transpordiprojektis - Advokaadibüroo TRINITI - maksab tulemus, mitte tunnid! | Advokaadibüroo TRINITI – maksab tulemus, mitte tunnid!\nNõustame Euroopa Komisjoni olulises transpordiprojektis\nKatri Kaibiainen 2014-02-28\nPan-Balti advokaadibüroo TRINITI (Eestis Tamme Otsmann Ruus Vabamets) sõlmis Proximare konsortsiumi juhtivpartnerina Euroopa Komisjoni transpordi peadirektoraadiga (DG-MOVE) lepingu Põhjamere-Balti transpordi põhivõrgukoridori analüüsiks.\n“Meie ülesanne on anda eksperthinnang aastate jooksul ettevalmistatud investeerimiskavadele, enne kui Euroopa Liit teeb lõplikud otsused laiaulatuslike investeeringute tegemiseks Euroopa taristutesse,“ ütles TRINITI Eesti partner, vandeadvokaat Tõnis Tamme.\n1. jaanuaril 2014 jõustus uus üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) raamistik, millega seoses on Euroopa Komisjon sõlminud lepingud konsultantidega põhivõrgustiku transpordikoridoride tehnilise abi ja uuringute teostamiseks. TEN-T eelarve aastateks 2014-2020 on 26,3 miljardit eurot, mille abil arendatakse välja uus üheksa koridoriga “Core Network”, mis paneb aluse üleeuroopalisele transpordivõrgule, hõlmates kõiki 28 liikmesriiki.\n“Oleme väga uhked, et meie rahvusvahelised partnereid Proximare konsortsiumis usaldasid TRINITI senist kogemust. Eesti konsultantide juhtiv roll sedavõrd suurtes üle-Euroopalistes projektides on küllalt harukordne. Ühtlasi on see suurepärane võimalus rakendada oma teadmisi, mida oleme saanud eelnevate suurte transpordi ja infrastruktuuri projektide teostamisel,” lisas ta.\nProximare konsortsiumi teised liikmed on Malla Paajanen Consulting Soomest, Goudappel Coffeng Hollandist, Norton Rose Fulbright LLP Suurbritanniast ja IPG-Potsdam Saksamaalt.\nMalla Paajanen Consulting on kavandanud ja hallanud suuri rahvusvahelisi projekte aastast 1999, s.h. nõustanud Euroopa Liidu rahastusega projekti Rail Baltica Growth Corridor.\nNorton Rose Fulbright LLP on üks juhtivaid rahvusvahelisi advokaadibüroosid, kes pakub globaalsetele ettevõtetele ja finantsasutustele äriõiguse teenust. NRF-is töötab 3800 advokaati 50 eri linnas üle maailma. Nende laiaulatuslik varasem rahvusvaheline töökogemus koondab teadmisi erinevatest transpordiga seotud valdkondadest.\nGoudappel Coffeng on suurim (umbes 260 töötajat) ja vanim (asutatud 1963) liikuvust planeeriv ettevõte Hollandis. Ettevõte tegeleb peamiselt kolme valdkonnaga: nõustamisteenused, tarkvara lahendused ja allhanke pakkumine. Goudappel Coffengil on põhjalikud teadmised ja kogemused andmete kogumisel, analüüsimisel ja transpordi modelleerimisel.\nIPG-Potsdam tegeleb liikluse infrastruktuuri analüüsi ja arendamisega. IPG on teinud koostööd kümnete klientidega nii Euroopa avalikus kui ka erasektoris, nende peamiseks tegevusvaldkonnaks on liiklus, logistika ja keskkond.\n3200 km pikkune Põhjamere – Balti koridor ühendab Baltikumi sadamaid (Tallinn ja Helsingi) Põhjamere sadametega (Bremerhaven, Amsterdam, Rotterdam ja Antwerpen, samuti sisemaise sadamaga Brüsselis). Koridor algab Vuosaari ja Muuga sadamast, kulgeb läbi kolme Balti riigi ja Kirde-Poola Varssavini. Sealt alates jätkub juba traditsiooniline Ida – Lääne suunaline koridor Berliinini, hõlmates ka Põhjamere ranniku sadamaid. Koridor looks kaasaegse multimodaalse transpordiühenduse Soome, kolme Balti riigi, Poola, Saksamaa ja ülejäänud ühisturu riikide vahel.\nTRINITI on Baltikumi ülene äriõiguse advokaadibüroo, mis koondab ligi 50 spetsialisti, kes teenindavad kliente Eesti, Läti ja Leedu pealinnades. TRINITI nõustab regulaarselt transpordi, infrastruktuuri ja logistika valdkonna kliente. 2013. aasta märtsis viisid nad läbi Rail Balticu ühisettevõtte teemalise uuringu Eesti, Läti ja Leedu valitsustele, on varasemalt ette valmistanud Riia rahvusvahelise lennujaama arendamiseks vajalikke õigusakte, esindanud suurt Leedu teedeehitusettevõtet Palanga ümbersõidu PPP projektis (väärtus umbes 34 miljonit eurot) ning annavad jätkuvalt nõu rahvusliku lennufirma Estonian Air restruktureerimiskava elluviimisel, AS Levira aktsiate rahvusvahelise müügiprotsessi korraldamisel, jne.


Meelis Kitsing: soovin rektorina, et EBSis õppimine oleks üha atraktiivsem nutikatele üliõpilastele - Tööandjate Keskliit\nMeelis Kitsing: soovin rektorina, et EBSis õppimine oleks üha atraktiivsem nutikatele üliõpilastele\nEesti Tööandjate Keskliidu liige Estonian Business School valis uueks rektoriks Meelis Kitsingu. Meelis jagas meiega oma mõtteid, mida soovib uuel ametikohal ära teha ja milliseid võimalusi näeb valdkonna arendamiseks.\nMida soovite rektoriametis ära teha – jätkata sama joont või tuua kaasa märkimisväärseid muudatusi?\nUsun, et dünaamilisel rahvusvahelisel eraülikoolil on Eestis oluline roll. Me suudame olla paindlikud ning pidevalt arenedes ja eksperimenteerides luua uut väärtust. Just see arusaam motiveeris mind kandideerima rektoriks. Olen olnud EBSis viimased kolm aastat majandusteooria ja rahanduse õppetooli juht. Seega olen olnud osa meeskonnast, kes on töötanud välja meie arengukava ning hakanud muutusi ellu viima.\nSoovin rektorina, et EBSis õppimine oleks üha atraktiivsem nutikatele üliõpilastele ja teistele õppuritele nii Eestist kui ka teistest riikidest. See eeldab üha enam kõrge tasemega õppejõude värbamist. EBS jätkab nii Eesti kui ka rahvusvaheliste õppejõudude palkamist, kes suudavad teha tasemel teadust ning kvaliteetselt õpetada. Head õppejõud meelitavad ligi nutikaid üliõpilasi ja vastupidi. Samuti on minu jaoks oluline teaduse ja arendustegevuse tugevdamine EBSis, kuna see aitab samuti arendada õppetööd ja siduda EBS tihedamalt teadmiste põhise ettevõtlusega.\nOlulisel kohal ka digitaliseerimine, mis siis aitab eelpooltoodud eesmärkide saavutamisele kaasa. Covid-19 mõjul läks EBSi üleöö üle digitaalsele õppele, kuna olime selleks teinud vajalikud investeeringud digiplatvormi kolm aastat tagasi. Üha enam kasutame tulevikus hübriidõpet, mis võimaldab viia kokku nii traditsioonilise klassiruumis toimuva õppe ja virtuaalse õppe plussid. See loob ka hea võimaluse külalisõppejõudude kaasamiseks üle maailma ning pakub õppuritele suuremat paindlikkust.\nMilline on teie hinnangul Eesti kõrghariduse seis?\nHaridus, mida Eesti kõrgkoolides antakse, on väga hea, eriti fakti- ja baasteadmiste puhul. Teaduses, mis kindlasti õpetamist toetab oleme väga tasemel – eriti arvestades, kui väike see riik on. Suuremaks väljakutse on see, kuidas seda, mida meie inimesed teavad ja nende haridustaset paremini majandusarengus, ettevõtluses ära kasutada. Siin on hästi oluline juba selline pehme poole teadmine ja erinevate teadmiste ning inimeste kokku viimise oskus. See ei ole puhtalt faktiteadmiste või tehniliste lahenduste küsimus, vaid ka juhtimise oskus.\nRohkem on vaja interdistsiplinaarset lähenemist ja üha rohkem mängida läbi erinevaid koostöötamise stsenaariumeid. Mõelda tuleb mitte praegustele või eilsetele vajadustele tööturul, vaid aastaid ette, kuna praegused üliõpilased ja teised õppurid jõuavad viiteajaga tööturule. Oluliseks muutuvad näiteks virtuaalse koostöö oskus, disain mõtlemine kõige laiemalt, võime töötada inimestega erinevatest kultuuridest, sotsiaalne intelligentsus, analüütiline võimekus ja palju muud.\nOlete öelnud, et teie eesmärk EBS rektorina on arendada EBS oluliseks hariduse ja ettevõtluse koostööplatvormiks. Millest alustate ja mida plaanite?\nSaame ülikoolina panustada sellesse koostööse nii läbi teaduse kui ka hariduse. Testime pidevalt enda uusi arendusi koos ettevõtjatega. Üks selline uus lahendus on meie nanokraad, mille käivitame selle aasta sügissemestril. Mõte on võimaldada paindlikku ülikoolis õppimist, kus iga õppur saab valida sobiva tempo vastavalt võimalustele. Kes soovib, saab muidugi teha kahe aastaga magistrikraadi, kuid need kellel on tihe ajagraafik saavad jagada enda õppekoormuse pikemale ajale ning endale ise n.-ö. legoklotsidest üles ehitada sobiva õppekava.\nTeadmispõhise ettevõtluse puhul on vajalik, et kõigil tekiks õppimisharjumus. Tahame just õppimisharjumuse tekkimise panustada luues paindlikke lahendusi kõigile õpihuvilistele, mitte ainult traditsioonilistele üliõpilastele. Miks mitte nädalas mõnel õhtul tulla EBSi kuulama loengut, osalema arutelus, kohtuma teiste ettevõtjatega selle asemel ei minna näiteks kinno või vaadata kodus televiisorit.\nMeil räägitakse palju sellest, et innovatsiooni ja teadusarendusse tuleks enam panustada ning et sellest võiks saada peale majanduslangust just see võti, millega majandust käima tõmmata. Olete sellega nõus?\nInnovatsiooni tuleb mitte lihtsalt panustada vaid panustada oluliselt. Siin kehtib raamatust „Alice Imedemaal“ tuntud Punase Kuninganna hüpotees: „Selleks, et paigal püsida tuleb joosta. Selleks, et edasi minna, tuleb joosta üha kiiremini.“ Palju on kinni hoiakutes. Esiteks, teaduskogukonna puhul tuleb väärtustada rakenduslikke lahendusi ja koostööd ettevõtjatega rohkem. Teiseks, ettevõtluskogukonnal tuleb mõelda pikemajaliselt võtmes, kuidas tekitada uusi turge uute lahenduste abil, mitte ainult keskenduda lühiajalisele nõudlusele ja optimeerimisele tõhususe suunas. Kolmandaks, poliitikakujundajatel on vaja reaalselt seada teadus ja arendustegevus prioriteediks, mitte lihtsalt teha vastavalt poliitilisele tsüklile katteta retoorilisi lubadusi.\nMille taha jääb täna koostöö teadmistemahkua ettevõtluse arenguks?\nEBS ootab ettevõtjatelt sisulist panustamist. See võib väljenduda väga lihtsates asjades. Näiteks nõustamises uute õppekavade väljatöötamisel. Uurimusprobleemidega meie poole pöördumises, kus meie õppejõud ja teadlased saavad olla abiks. Aga ka näiteks aeg-ajalt külalisloengute pidamises, et siduda õppetöö üha rohkem praktiliste väljakutsetega.\nEBS on juba investeerinud 900 000 eurot erinevatesse idufirmadesse. Nende hulgas on näiteks Timmu Tõke, Haver Järveoja ja teiste EBSi vilistlaste poolt loodud 3D printimise tehnoloogia ettevõte Wolfprint 3D, mis ka praegusel keerulisel ajal suutis kaasata investoritelt lisakapitali.Meie jaoks on oluline ökosüsteem, kus ettevõtlusteadmised ja -eksperimendid on oluline osa õpikogemusest erinevatel õppeastmetel. Siin me ei toetu ainult oma teadmistele vaid teeme koostööd StartupWiseGuys kiirendiga, mis on Euroopa edukamaid B2B kiirendi. Näiteks on meil plaan väljaarendada tööstusdoktorantuuri õppekava, mis on otseselt ettevõtluse arendamise ja eksperimenteerimisega soetud.\nMis saab sügisest, kui välistudengite ja -õppejõudude Eestisse tuelk on raskendatud. Kas peate töö kardinaalselt ringi korraldama?\nPraegu on meie üliõpilastest üle kolmandiku väljastpoolt Eestit, kuid enamik meie välistudengeid on Euroopa Liidust. Kõigist välistudengitest alla kümnendiku on väljastpoolt Euroopa Liitu. Tegelikult need tudengid, kes on väljastpoolt Euroopa Liitu, tegid elu keerulisemaks juba enne Covid-19 pandeemiat. Nende Eesisse saamisega kaasneb alati suur bürokraatia ja alati on kahtlus politsei- ja piirivalveameti poolt, et äkki nad tulevad siia mingitel muudel põhjustel. Me oleme eraülikool ja meil on suhteliselt vähe ressursse selliseks asjaajamiseks.\nSelles osas ootaks kindlasti palju paindlikuma lähenemist, mitte lauskeelde. Näiteks on võimalik kõrgema Covid-19 riskiastmega riikides pärit tudengid suunata karantiini mõneks ajaks peale riiki lubamist. Siin tuleks mõelda, kuidas maandada riske ja samal ajal hoida erinevad võimalused avatud. Oleme edukalt läinud juba sel kevadel üle digiõppele ning usun, et hübriidõpe pakub siin lahendusi.\nLõpetuseks – EBS kuulub Tööandjate Keskliitu. Mida see ülikoolile annab ja mida teie kui ülikooli rektor ootate sellest koostööst?\nSee koostöö võimaldab paremini mõista tööandjate vajadusi ning arusaama, kuhu Eesti ettevõtted plaanivad areneda. Selle põhjal on EBSil võimalik arendada nii õppeprogramme kui ka teha uurimustööd, mis lähevad paremini kokku tööandjate eeldustega,\nSamuti on Tööandjate Keskliit oluliseks foorumiks, kus arutada, kuidas arendada Eesti ettevõtluse ja hariduse keskkonda konkurentsivõimelisemaks. Näiteks värske OSKA analüüs soovitas muuta ärinduse magistriõppe vähemalt teatud osas tasuliseks. See on kindlasti üks teema, mis väärib tööandjate tähelepanu, sest hariduse rahastamise suurt pilti vaadates peaks olema selge, et tasuta lõunaid ei ole olemas.


See kõlab natuke hirmutav, kuid kurk on inimkonnale rohkem kui kuus tuhat aastat tuntud. On päris loomulik, et sellise pika tuttava perioodi jooksul kasvatati palju tuhandeid kõige mitmekesisemaid sorte ja hübriide, aidates paremini avastada ühe populaarseima köögivilja suurepäraseid omadusi ja omadusi. Üks nendest omadustest oli võime enes tolmeldamiseks, parandatud ja paljudes sortides fikseeritud. Kõrge saagikusega avamaal asuvad kurgid on isetolmatud - see on üks kõige tavalisemaid võimalusi Kesk-Venemaale tüüpiliste köögiviljakasvatajate probleemide lahendamiseks. Mida see kvaliteet omamaiste tingimuste tõttu toob?\nEnesevärvivad kurgi sordid - mõiste ja väärikus\nVäga sageli on isetolmlemise mõistes mõistetud kurkide sorte, mida ei pea mesilased või muud taimed tolmeldama. Tegelikult ei ole see täiesti tõsi. Kaks liiki kurke korraga ei vaja mesilaste või muude putukate osalemist puuviljade moodustamisel, nimelt:\nParthencarpic kurgi sordid (isepaisutatud). Nad ei vaja üldse tolmeldamist, seetõttu ei ole nende viljades seemneid;\nisekollekteerivad kurgiliigid. Neil on oma värvid ja nõelad, stamens, st täiesti iseseisev. Tolmeldamise protsess toimub ühe taime raames ja viljad, mis on täiesti looduslikud, omavad seemet.\nPartenokarpilised ja isepuhastuvad sordid on paljudes aspektides sarnased nende kasvatamisel kasutatavate meetodite ja põllumajandustehnoloogia meetodite ning nende eeliste poolest.\nMillised on nende kurkide sortide eelised, mille tõttu nad on nii laialt levinud?\nEsiteks on need sordid ideaalsed kasvuhoonetes ja kasvuhoonetes kasvatamiseks, kus ei ole alati võimalik mesilastele tasuta pääseda. See lihtsustab märkimisväärselt nende kasvatamist mesilaste tolmeldatud sortidega võrreldes, kuna putukate erilist atraktiivsust ei ole vaja.\nTeiseks, ja see on käesoleva artikli teema jaoks olulisem, partenokarpide ja isekollekteerivad sordid ei pruugi paremini sobida Kesk-Venemaa ja isegi riigi põhjapoolsemate piirkondade avatud pinnale. Fakt on see, et päikesepaisteliste ja soojade päevade arv, mil mesilased on kõige aktiivsemad, on nendes piirkondades väike. Seetõttu on oluline eelis vilja saamisel külma ja häguse päeva jooksul. See eristab ise tolmeldavaid kurgi sorte, mis on juba ammu tunnustatud Kesk-Venemaa parimaks.\nParimad sordid isetolmunud kurkide jaoks avatud pinnaseks\nPraegu on palju enesetolmuvate kurkide hübriide, mille hulgas on nii varajane kui ka hilinenud. Arvestades vajadust kasvatada avamaal, on kodumaistel tingimustel kurkide varajastel sortidel suur nõudlus ja populaarsus.\nAprill F1 F1 hübriid on üks kõige levinum ja populaarsemaid Venemaa piirkondades.\nSee on kõrge vastupidavusega külmadele temperatuuridele, samuti vastupidavus tavalisele mosaiikviirusele ja oliivipiimale.\nSee omaduste kombinatsioon võimaldas hübriidil saada aednike seas mitte ainult laialt levinud, vaid ka teenitud tunnustust. Puuviljadele on iseloomulik iseloomulike suurte tuberkulooside olemasolu, mis lõpevad valgete lülidega, on klassikalise tumeda rohelise nahaga ja valge liha. Kurk on üsna suur, sageli üle 20 cm pikkuse, saavutades 200-250 grammi kaalu. Ühes sõlmes võib moodustada kuni 8-12 vilja. Esimese vilja valmimise tähtaeg on hiljemalt 50 päeva. Hübriid viitab universaalsele, millel on mis tahes vormis kasutamisel suurepärane maitse. Hübriidseemned on laialdaselt kättesaadavad.\nHübriid Herman F1 peetakse avamaal kasvatatud kurkide seas kõige produktiivsemaks. Viitab varajase valmimisele (esimene põllukultuur ilmub 45 päeva pärast) partenokarpide sordid.\nSee erineb teistest kõrge tootlikkusega hübriididest, mille stabiilsus on aasta-aastalt stabiilne ja mis muu hulgas saavutatakse korraga mitmete sageli esinevate haiguste kõrge resistentsusega: kladosporioos, mõlemad jahukaste - valed ja tavalised, mosaiikviirusele.\nKurkidel on väga meeldiv ja särav roheline värv, suured tuberkulbid. Puuviljad ei ole suured, nende kaal on harva üle 100 g ja pikkus tavaliselt 8-10 cm.Ühes sõlmes ei küpse reeglina enam kui 6-7 vilja. Hübriid, nagu eelmine, on universaalne, mis muudab aednike jaoks veelgi atraktiivsemaks. Hübriidseemneid toodavad paljud juhtivad seemnekasvatusettevõtted.\nHübriid Sõbralikku F1 perekonda peetakse üheks kõige stabiilsemaks sordiks, mille saak sõltub vähe kliima- ja ilmastikutingimustest. Lisaks äärmuslike temperatuuride vastupanuvõimele on hübriid väga vastupidav enamiku viiruse ja seenhaiguste suhtes, mida Venemaal kõige sagedamini esineb. Kurkidel on iseloomulik valge pubescence ja suur hulk mägesid, meeldiv ja diskreetne heleroheline värv. Puuviljad ületavad harva 12 cm pikkust normaalset massi umbes 90-95 grammi. Hübriid toob esimese saagi juba 43-48 päeva, kui loete idanemise hetkest. Kasutamisviisi kohaselt viitab see universaalsele, mis võimaldab kasutada salateid, konserveerimist ja marineerimist. Puuviljade arv sõlmes võib suuresti varieeruda ja varieeruda vahemikus 4 kuni 8 tükki. Hübriidseemneid on lihtne osta enamikes eriala kauplustes.\nHübriid Zozulya F1 - isetolmev ja varajane küps (esimesed puuviljad saab koristada 40. päeval) erinevad kurgid, osaliselt partenokarpidega. Ja see ei ole tema ainus funktsioon. Lisaks sellele on see suurepärane resistentsus haiguste ja viiruste suhtes. Kurk on küllalt suur, sageli 22 cm pikkune ja kaalub 300 grammi. Selgesõnaliselt väljendatud klassikalise rohelise värvi viljad, millel on suured tuberkulbid. Hübriid viitab universaalsele söömisviisile. Kuna puuviljad on suured, on nad ühte sõlmes harva rohkem kui 2-3 tükki. Seemneid leidub paljudes selles valdkonnas spetsialiseerunud kauplustes.\nHübriid Claudia F1 erineb teistest väga suure tugevusega lehtede kudumisega, vaatamata sellele, et nende arv ei ole väga suur. Koos Herman F1 kõrge tootlikkusega. See saavutatakse resistentsusega enamiku haiguste vastu ja vähene sõltuvus kliimatingimustest. Puuviljad on väikesed (pikkusega - mitte üle 12 cm, kaal - 85-90 g) ja ellipsi kuju, kurkide pind on kaetud suure hulga väikeste tuberkulettidega ja valge karvutusega. Vaatamata sellele, et kurgid ei jõua märkimisväärse suurusega, ületab nende arv sõlmes harva 2-3 tükki. Hübriidseemned on kergesti kättesaadavad ja kaubanduslikult kättesaadavad.\nHübriid F1 F1 on osavärviline, varakult mitmekesine kurk avatud pinnale. Esimesed kurgid valmivad juba 35-39 päeva pärast. Taime iseloomustab pundunud õitsemise tüüp ja kerge hargnemine. Viljad on tavaliselt väikesed (ulatudes 12 cm pikkuseni), suured torud ja õige silindri kuju. Hübriidi populaarsus tõi oma vastuseisu peaaegu kõikidele haigustele, mis on kodumaistes tingimustes laialt levinud. Hübriidseemneid on lihtne osta spetsialiseeritud kauplustes.\nHübriidne Masha F1 on mitmel moel sarnane eelmisele (ultra-kiire, partenokarpiline, tala õitsemise tüüp, resistentsus paljude viiruste ja haiguste vastu), kuid sellel on mitmeid erinevusi. Esiteks on see suurem saagikus. Teiseks, puuviljade kurgid, mis on seotud kornišonide suurusega, st kuni 8 cm.\nGeneetilisel tasemel puuviljadel puuduvad isegi mõruduse vihjed, neil on suurepärased maitseomadused, mis avalduvad nii värskes vormis kui ka konserveerimisel.\nSuur hulk isetolmavaid hübriide ja kurgi sorte, mida kasvatatakse avamaal, muudab aianduse veelgi põnevamaks, huvitavamaks ja tähtsamaks, kasulikuks. Olemasolevate taimede sortide omaduste ja omaduste nõuetekohane kasutamine, kui võetakse kõige sobivamate sortide parimad seemned, võimaldab meil saavutada puuvilja parima saagikuse ja suurepärase maitse.\nParim saak isepuhastatud kurkide jaoks avatud pinnaseks © 2017 - Juuni 2021


Haridus 30 aasta pärast (7): Erivajadustest saab normaalsus : Õpetajate Leht\nHaridus 30 aasta pärast (7): Erivajadustest saab normaalsus\n19. nov. 2021 Raivo Juurak toimetaja - 5 kommentaari\n30 iseseisvusaastaga on läbinud meie hariduselu pika ja sisuka tee. Nüüd aga uurime asjatundjatelt, mis probleemid on veel lahendamata ja missugune võiks olla meie haridus 30 aasta pärast.\nHTM-i kaasava hariduse valdkonna juht Jürgen Rakaselg on õppinud eripedagoogikat Tartus ja Joensuu ülikoolis Soomes. Ta on töötanud kriminaalhoolduses, olnud kümme aastat Tartu vanglas taasühiskonnastamise juht ja 11 aastat HTM-i riigi peetavate erikoolide ekspert ning vastutanud psüühika- ja käitumishäiretega õpilaste koolide ja vanglahariduse eest.\nIlmselt liidetakse juba lähitulevikus erikoolid tavakoolidega, kus õpetajatel aitavad erivajadusega lapsi õpetada abiõpetajad, ennustab Jürgen Rakaselg kaasava hariduse tulevikku.\nSamas osutab ta, et arhailisest usust karistuse ja kättemaksu heasse mõjusse on inimestel raske lahti saada, kuid lääne ühiskond peab teistest erinemist üha enam normaalseks nähtuseks.\nJürgen Rakaselg: Nägin mõni aeg tagasi vilksamisi videoklippi, kus Marlene Dietrich astus 1930-ndatel publiku ette meestepükstes, kutsudes sellega esile tohutu poleemika ja hukkamõistu. Täna ei vaata pükse kandvatele naistele enam keegi viltu ja ma arvan, et ka erivajadustega lapsi võetakse 30 aasta pärast samuti nagu kõiki teisigi lapsi lihtsalt nendena, keda on vaja toetada ja julgustada nagu kõiki teisigi.\nOlen kindel, et 30 aasta pärast oleme vabanenud Nõukogude aja nn keskmisele õpilasele fookustatud pedagoogikast ja keskmisest erinevaid õpilasi ei suunata enam eraldi õppima lootusega teha neist sel viisil keskmised inimesed.\nTartu Ülikoolis eripedagoogikat õppides oli esimesel kursusel mahukas psühholoogiakursus, kus käsitleti väga suures mahus inimeste individuaalseid eripärasid, alates tajust ja mälust ning lõpetades mõtlemisega. Nägime, et varieeruvus on kõiges selles väga-väga suur, mistõttu on igal õpetajal kasulik teada, et mõnegi tema õpilase puhul standardlahendused ehk keskmise õpilase õpetamise meetodid ei tööta. Iga lapse individuaalne lähim arengutsoon on ja saab üha enam siin võtmeks. Nii nagu me räägime personaalmeditsiinist, kõneleme juba õige varsti ka individuaalpedagoogikast.\nKui lapsed on nii erinevad, kas personaliseeritud õpe on siis peamine lahendus?\nSelles suunas me kindlasti liigume, kuid see eeldab radikaalseid muutusi nii koolis kui ka õpetajakoolituses. Kujutan ette, et 30 aasta pärast on meil klassis üks meisterõpetaja ning paar-kolm abiõpetajat (või õpetaja abi), kes tegutsevad meisterõpetaja juhendamisel mõne väiksema rühma lastega, kes vajavad spetsiifilist abi. Meisterõpetaja arutab oma abilistega regulaarselt kogu klassi ja eri rühmade seisu ja ühiselt otsustatakse, kuidas edasi liikuda. Meisterõpetaja on sõna otseses mõttes meister: tunneb teooriat, on kogenud ja vilunud, ta teab, missugust abi üks või teine õpilane mingis olukorras vajab.\nPraegu on meil aga see probleem, et kvalifitseeritud meisterõpetajaid napib ning praeguse iibe juures neid hoogsalt peale ei kasva. Seepärast peame arvestama sellesama spetsialistide ringiga, kes meil olemas on, ja neid abiõpetajatega toetama. See omakorda eeldab abiõpetajate väljaõpet, mis võiks põhimõtteliselt sarnaneda arste toetavate meditsiiniõdede koolitusega. Praegu esitatakse meil igale õpetajale väga laialdasi ja kõrgeid kvalifikatsiooninõudeid, kuid kujutan ette, et varsti hakatakse abiõpetajaid välja koolitama nende tööst lähtuvate spetsiifiliste nõuete järgi. Usun, et abiõpetajate koolitus ei kujune niisama laiahaardeliseks ja pikaajaliseks kui õpetajatel, vaid keskendub vaid õpetamise üksikutele valdkondadele ning nõudmised neile on ka vastavad. Kui arste on nappinud, on õdesid täiendavalt koolitatud ja delegeeritud osa arstitööd neile. Niisamuti võtavad abiõpetajad tulevikus õpetajatelt osa koormust üle. See ei tähenda, et abiõpetaja oleks meisterõpetajast kehvem, lihtsalt tema tegevusvaldkond on kitsam ning vastutus mõnevõrra väiksem. Õpetajate suure nappuse olukorras on tähtis ka see, et abiõpetaja ettevalmistus ei oleks nii pikk kui õpetajal, vaid et lisatööjõudu saaks palju kiiremini välja koolitada.\nMis tulevikus erikoolidest saab?\nArvan, et erikoolide ajastu on 30 aasta pärast läbi, nad on integreeritud tavakoolidega. Olen seda varemgi öelnud ja see on mõnikord tugevaid emotsioone esile kutsunud, kuid 30 aasta pärast on erikool eilne asi. Oma olemuselt on ju erikool materialiseerunud etteheide haridussüsteemile. Mul ei ole seda öeldes etteheiteid erikoolidele, sest seal teevad suure südamega inimesed väga tõsist tööd, kuid kaugemale tulevikku vaadates on mul raske uskuda, et erikoolid oleksid oma praegusel kujul siis veel alles. Arvan, et erikoolidest saavad varsti tavakoolide mingit liiki filiaalid ja koostööpartnerid. Mõnes omavalitsuses ongi erikool juba tavakooliga ühendatud ja lastevanemad on olnud rahul, et nende lapsed õpivad tavalises koolis ega ole erikooli nimetusega sildistatud. Eri- ja tavakoolide liitmist võiks nimetada füüsiliseks integratsiooniks ja see ongi integratsiooni väga oluline alus, sest neid koole füüsiliselt kokku viimata ei saa tekkida piisavat psühholoogilist ja sotsiaalset sidusust ega sisulist kaasamist.\nKui liiguksime vastupidises suunas ja hakkaksime uut erikoolide võrku välja arendama, siis oleksime varsti päris suures hädas, sest levima hakkaks eristav ja välistav mõtteviis, mille mõjul hakatakse tavakoolist üha rohkem õpilasi erikooli suunama, sest erinevusi leiab ikka ja eraldamine on trend – nn normaalsus läheb pidevalt eest ära. Kaasava hariduse mõte on aga täpselt vastupidine – võimalikult palju õpilasi peab õppima tavakoolis. See ei tähenda, et tavakooli kaasatakse absoluutselt kõik õpilased, sest praktikas pole see mõeldav. Rõhk on pigem sellel, et otsitakse ja proovitakse kõiki võimalusi, et erivajadustega lapsi tavakoolis hoida.\nKust tavakool erivajadustega lastele õpetajad võtab?\nEsiteks tulevad abiõpetajad õpetajale appi. Teiseks tuleb leida üles inimesed, kes siiralt tahavad erivajadustega lastega tegelda. Nii on olnud ka erikoolides. Me ei saa väita, et tänased erikoolid oleksid ülikooli lõpetanud eripedagoogidega üle ujutatud. Arvan, et mõnes tavakoolis võib kõrgharidusega eripedagooge isegi rohkem olla kui mõnes erikoolis. Enamasti ei teata, et erikoolide õpetajad on valdavas osas õppinud eripedagoogikat töö kõrvalt, ka seal on kvalifikatsioonita õpetajaid nagu tavakoolis. Neil on olnud samuti ajutine tööleping, kuid neil on olnud alati tahtmist oma töös paremaks saada. Selle pinnalt on saanud nendest inimestest eksperdid, kes aitavad oma noorematel kolleegidel ennast samuti üles töötada.\nEri- ja tavakooli peamine erinevus on olnud pigem selles, et erikooli inimesed tahavad erivajadustega lastega tegelda, kuid tavakoolis on inimesi, keda see praegu veel ei huvita.\nTõsi, mõned mu kolleegid ja õppejõud on avaldanud kartust, et erikoolide sulgemise järel kaob Eestist eripedagoogiline kompetentsus. Inimlikus plaanis saan sellest murest aru, kuid arvan, kaasava hariduse korral eripedagoogiline kompetentsus Eesti haridussüsteemis isegi kasvab, sest eripedagoogilist oskusteavet on vaja igas õppeasutuses. Kaasavas koolis peavad ju kõik õpetajad teadma, et iga laps suudab areneda ja et lapse sildistamine või kuhugi lahtrisse paigutamine teeb talle kahju ning selle asemel tuleb otsida võimalusi, kuidas seda või teist last paremini mõjutada ja õpetada.\nKas arvuti aitab erivajadusega lastel õppida?\nArvuti aitab neid lapsi tulevikus väga palju. Arvan, et juba kümne aasta pärast on õpilase stressitaseme ja aju aktiivsuse hindamine igapäevane asi. Juba praegu mõõdavad nutikellad inimese pulssi, vererõhku, vere hapnikusisaldust, une sügavust jne. Arvutitehnoloogia sidumine neuroloogiaga muudab erivajadustega laste õppimise ja õpetamise ning koolikorralduse sootuks teistsuguseks. Näiteks näeb õpetaja mingi elektroonilise seadme abil, et tema õpilasel on kõrge stressitase. Õpetaja ei püüa teda siis õpetada, vaid proovib kõigepealt ta stressi maha saada. Nii ei teki olukorda, kus laps istub ja mõtleb oma mõtteid, aga õpetaja arvab, et laps õpib. Treenerid juba jälgivad nutikella pealt, et lastel pulss liiga kõrgele ei läheks, et laps endale liiga ei teeks.\nKuidas sobimatult käitunud lapsi 30 aasta pärast karistatakse?\nKaristamise asemel on siis rõhk ennetustegevusel. Kuid ma ei usu, et karistuse ideest 30 aasta pärast juba päris vabad ollakse, sest meile tundub üleastumisele järgnev karistus õiglane ja õiglasena tunduvast on raske loobuda. Samuti on meil raske loobuda karistusest kui kättemaksust, ehkki kättemaksul ei tohi pedagoogikas ega ka andragoogikas kohta olla.\nMeil on selline arhailine mõtlemine, et karistuse ja kättemaksuga saab asjad korda, me usume, et karistusel on suur mõju. Eriti usutakse karistuse mõjusse suurte kuritegude nagu näiteks tapmise puhul. Kui kriminaaluurijad jõuavad järeldusele, et tapmiseni viis mitme asjaolu juhuslik kokkusattumine ja see kuritegu ei kordu, siis küsitakse ikkagi: „Aga kuhu jääb karistus?“ Tegelikult on nii kriminoloogid kui ka psühholoogid tõestanud, et karistusel on enamasti väga väike, olematu või isegi negatiivne mõju.\nMa ei usu, et meie ühiskonnas karistuse ja kättemaksu igatsus järgmise 30 aasta jooksul kaob, kuid õppe- ja kasvatusasutustes seda kindlasti enam ei ole. Iga kogenud pedagoog teab ju praegugi, et teatud vanuses noortel on aju lõplikult välja arenemata, mistõttu nad ei oska oma käitumise eest täit vastutust võtta ega väärkäitumise tagajärgi alati ette näha. Sellised pedagoogid püüavad karistamist vältida, otsides lapse mõjutamiseks võtteid, mis päriselt ka mõjuvad. Usun, et järgneva 30 aasta jooksul läheme just seda teed.\nOleme sellel teel esimesed sammud juba astunud. Kui 1990. aastate algul oli alaealisi ja noori vange Viljandi ja Maardu vanglas kokku üle paarisaja, siis praegu on alla paarikümne. Üks põhjus on siin muidugi see, et meil on üldse lapsi vähem, kuid peamiselt on noorte vangide arv vähenenud siiski sellepärast, et selle valdkonna vastutavad poliitikud, ametnikud ja spetsialistid on endale selgelt teadvustanud, et vanglakaristus enamasti võimendab noore halba käitumist. Vangla annab noorele kujunevale inimesele identiteedi, mis tundub talle algul põnev ja ahvatlev, kuid kahjuks jääb suur osa noori sellest noorpõlverollist liiga pikalt sõltuvusse ning nad saavad oma eksimusest aru alles siis, kui nende eakaaslased on teinud juba karjääri, loonud pere jpm.\nLapsevanemate süütunne – kuidas sellega tulevikus on?\nKristlikus kultuuriruumis on süütundel tähtis koht, on olemas isegi pärispatt ehk sünniga kaasa antud süü. Me ei ole enam väga religioosne rahvas, kuid kipume ikkagi uskuma, et lapse erivajaduse või ebasobiva käitumise on esile kutsunud mingi patutegu ja erivajadus on karistus millegi eest. Näiteks süüdistavad emad ennast, et nad võisid olla raseduse ajal hooletud ja teha midagi valesti. Kui lapsel avalduvad teisel-kolmandal eluaastal autismispektri sümptomid, süüdistavad vanemad end tavaliselt oma lapse valesti kasvatamises. Kui laps hakkab ebasobivalt käituma, siis öeldakse, et laps tahab olla halb ja on seega süüdi, ehkki me teame, et lapse halva käitumise põhjus on peaaegu alati täiskasvanutes. Arvan, et 30 aasta pärast lapsevanemad ennast nii palju enam ei süüdista ja lepivad sellega, kuidas loodus on otsustanud. See võimaldab viia fookuse viljatult süütundele keskendumiselt aktiivsemale lahenduste otsimisele.\nPedagoogika nurgakivi on kannatlikkus. Kuidas sellega tulevikus on?\nTahan väga uskuda, et õpetajad on 30 aasta pärast praegusest kannatlikumad, ehkki maailm paistab minevat pigem vastupidises suunas. Meie elu on ju kiire ja intensiivne – oleme nagu oravad rattas, oleme kärsitud, tahame hästi kiiresti tulemusi saavutada. Lisaks on noortel tähelepanuvajadus – õpetaja võib teha kõike õigesti, kuid tema õpilased tahavad silma paista ja ütlevad või teevad ikkagi midagi ebasobivat, ja see paneb õpetaja kannatuse tõsiselt proovile.\nSamas haridusinimesed siiski väärtustavad kannatlikkust. Mõneski koolis korraldatakse vaikuseminuteid, et üheskoos maha rahuneda ja keskenduda, ning üldise tormamisega mitte kaasa minna. Koolides kasutatakse muidki meditatiivseid praktikaid, mis meenutavad osaliselt joogat, osalt Pilatest jms. Oskus aega maha võtta annab igaühele kannatlikkust juurde. Ka õpetajate koostöö teeb kannatlikumaks, sest kui nähakse, et teistelgi on probleeme, siis ei paista omaenda mured enam nii suured.\nKas eripedagoogid on kõige kannatlikum rahvas?\nNad peavad seda olema ja enamasti on ka. Mõni laps areneb ju nii aeglaselt, et õpetaja kõigil pingutusetel ei paista pikka aega mingit tulemust olevat, ja see viiks kärsitu inimese meeleheitele. Kui aga laps näitab oma edasiminekut – näiteks hakkab lõpuks lugema –, siis on eripedagoogi rõõm muidugi eriti suur. Aga jah, eripedagoog peab ka siis lihtsalt edasi tegutsema, kui tulemust ei tule ega tule, ja see eeldab meeletut kannatlikkust.\n5 kommentaari teemale “Haridus 30 aasta pärast (7): Erivajadustest saab normaalsus”\n21. nov. 2021, 10:15\nKas pervasiivse arenguhäirega lapsed ka muutuvad 30 aasta pärast, et neile sobib 24 last klassis ja teiste laste vali hääl? Kas see on ka ära programmeeritud?\n21. nov. 2021, 10:38\nKEDA me nüüd taas JÄLJENDAME?\nPÜKSTE ja PEDAGOOGIKATEADUSE VÕRDLEMINE on ju kohatu… Jään elu lõpuni taga igatsema õndsa Eiseni aega, kui ministeeriumisse võeti tööle vaid 10-15 aastat KOOLIS töötanud inimesi, kes seejuures pidid veel ühel päeval KOOLIS töötama… Muud “tiitlid” ei maksnud midagi!\nTöötades nn normlastega on mul klassis niikuinii kuni 30 ERINEVAT last; lisades sinna veel mõned nn erivajadustega, pole tõsine (tulemuslik) õppetöö enam VÕIMALIK (ja kust tulevad ÕPETAJAD? – neid pole praegugi). Nii jäävad hariduseta KÕIK – juba praegu liigume selles suunas! Jutt nn abiõpetajatest on eriti ELUKAUGE.\nMeie koolis olid ca 25 aastat tagasi VAIMSETE ERIVAJADUSTEGA õpilaste rühmad (ERALDI) ja nendega võis täiesti normaalselt töötada (kuid seal kasutatav DIDAKTIKA-metoodika oli erinev teistest).\nVõi miks nõudis Soome parlamendis üle 100 saadiku juba kaks aastat tagasi erivajadustega laste ERALDI õpetamist? Ärme hullutame inimesi!\n21. nov. 2021, 18:00\nÜhes klassiruumis õpetaja, 24 last, kellest osa on HEV ja siis veel mitu abiõpetajat töötamas. On alles segafus ja lärm/ taustamüra. See peaks olema hea suur klassiruum. Teeks mõned seinad vahele ja olekski normaalne hea õpikeskkond kõigil.\n22. nov. 2021, 20:53\nTänases seisus on kaasav haridus läbikukkunud. Kõiki õpilasi ei saa ühes klassiruumis õpetada, tavakoolides puudub vajalik kompentents. Erivajadustega lapsed on pigem õnnetud ja kannataja rollis kaasava hariduse kontekstis. Abiõpetaja ei päästa olukorda, minul õpetajana klassi ees ei ole võimalik endalt koorida 7 nahka ja ühes tunnis tegeleda mitme, mitme, mitme eri taseme ja võimega õpilasega. Kuskil jookseb piir.\n9. dets. 2021, 09:34\nÕpetajatel on stressitase praegu muidugi kõrge, seda peegeldavad ka kommentaarid. Siiski tuleb lugedes tähele panna, et antud juhul ei mõelda otseselt seda, et kõik erivajadusega lapsed nö tavalastega ühte klassi kokku pannakse ja neid hakkab seal vähemalt 25 olema. Siin on mõeldud ikkagi seda, et tulevikus ei ole erikoole. Erivajadustega lastele on võimalik klasse luua ka tavakoolidesse. Mõelge natuke ise, kuidas teile tundub teie lapse tulevik, kui terve tema järgnev elu nt tööle või järgmisse kooli kandideerides on näha, et ta tuleb erikoolist? Ja komisjonides või intervjuudel hindavad neid samasugused välistava mõtteviisiga inimesed nagu teie? Mida te siis oma lapse heaks teha saate? Hilja juba, eksju?


Poker / Kuidas mängida / Reeglid\nÜllataval kombel on reeglid aastatega samaks jäänud, erinevalt teistest mängudest, kus nad muudavad reegleid üha enam, kuni mõni neist lõpuks muutub hoopis teistsuguseks mänguks.\nSee artikkel sisaldab nii live-pokkeri kui ka videopokkeri täielikke reegleid ja väljamakseid ning õiget viisi selle mängimiseks.\nPõhiline live-pokkerimängKuidas mängida digitaalset pokkeritPokkeris käte võitmineDigipokkeri väljamaksedKuidas mängida nii live pokkerit kui ka videot või digitaalset pokkerit\nLive pokkerit mängides on vaja rohkem kui ühte mängijat. Kuigi pokkerit saab mängida digitaalselt, saab mängida ainult üks mängija. Mängijad istuvad ringis ja alustavad oma panuste tegemisega sellest, kus kõik lisavad pangale sama summa. Diiler segab kaardid päris hästi üles ja jagab seejärel igale mängijale viis kaarti. Üks mängija panustab oma kaartidele ja kõik peavad mängu jääma, lisades potti raha või klappides. Seejärel võtab iga mängija oma käe, visates ära kaardid, mida nad ei soovi, ja diiler asendab need uute kaartidega. Teine panus tehakse ja kõik näitavad oma kaarte. Parim käsi võidab.\nKuidas mängida digitaalset pokkerit\nDigitaalset pokkerit mängitakse tavaliselt konkreetses pokkerimasinas või arvutis. Mängija valib nimetaja, tavaliselt niklite, dimede, kvartalite, poolde dollarite ja dollarite vahel. Järgmisena teevad mängijad oma panuse. Enamikul mänguautomaatidel on panustamislimiit kuni 10 münti ühe käe kohta, maksimaalse panuse nupule löömine panustab maksimaalse limiidi või kui paned ühe või mitme mündi korraga panustamiseks ühe nupu. Seejärel lööb mängija tehingu, hoiab siis kinni selle, mida tahavad hoida, ja lööb siis viigi. Seejärel makstakse võidetud käed kohe.\nPokkeris käte võitmine\nPokkeris võidukäed on nagu redel, kus iga samm peksab kätt selle all. Kui kellelgi pole midagi, võidab kõige kõrgem kaart ja redeli tipus on ülim kord elus (mõne jaoks) kuninglik masti löök, mis on põhimõtteliselt otse ässani otse kõik sama masti järgi. Siin on võidukäed:\nSirge loputus - viis kaarti järjest, sama masti järgi\nTäismaja - kolm sellist ja paar\nFlush - viis kaarti samas mastis\nSirge - viis kaarti järjest, ükskõik milline ülikond\nDigitaalse pokkeri mängimisel on kõigi masinate väljamaksed põhimõtteliselt ühesugused ... andke või võtke paar münti, välja arvatud boonusmängud, mis tavaliselt maksavad teatud käte eest rohkem kui neli ässa, kaks, kolm või neli. Põhilised väljamaksed võivad välja näha järgmiselt:\nKuninglik masti = 250\nSirge loputus - viis kaarti järjest, sama mastiga = 50\nNeli liiki = 25\nTäismaja - kolm sellist ja paar = 9\nLoputa - viis sama masti kaarti = 6\nSirge - viis kaarti järjest, suvaline ülikond = 4\nKolm liiki = 3\nKaks paari = 2\nTungrauad või parem = 1\nKuidas mängida nii live pokkerit kui ka videot või digitaalset pokkerit\nPokker on lõbus mäng, eriti päris raha eest mängides. Seda saab mängida elava mängijarühmaga või digitaalselt masinas või arvutis.


Teeolud on jätkuvalt talvised (15.03.2010 08:44)\nVarahommikul enne kella 6.00 olid põhi- ja suuremad tugimaanteed eile õhtul, täna öösel ja paiguti veel praegu hooti sadavast tugevast lumesajust lumega sõidujälgede vahel või lumised, paljudel lõikudel libedad, teatab maanteeinfokeskus. Kohati oli pinnatuisku ning tuisuvaalusid.\nKuivad või soolaniisked olid suuremad teed Lääne- ja Viljandi maakonnas.\nNähtavust piiras teel nii hootine sadu kui ka teel lendlev lumi, Rapla maakonnas paiguti ka udu.\nTeepinna temperatuuri mõõdeti –4 kraadist Kagu-Eestis kuni –12 kraadini Loode-Eestis.


FOTOD | Porto Franco kvartalis avab uksed veidi teistmoodi hotellikett. Kohal on ka "nähtamatu" teenindaja - ärileht.ee\nFOTOD | Porto Franco kvartalis avab uksed veidi teistmoodi hotellikett. Kohal on ka "nähtamatu" teenindaja\n1.augustil avab Tallinna südalinnas Porto Franco kvartalis uksed hotell Citybox, mis tähistab täiesti uue kontseptsiooniga Norra hotelliketi jõudmist Eestisse. Sadama lähedal asuv majutuskoht pakub külalistele inimkontaktivaba teenust.\nCitybox Tallinna hotelli tegevjuht Teele Lepp toob välja, et kõnealune majutusasutus on esimene sellise kontseptsiooniga hotell Eestis. „Cityboxi põhimõtted on kooskõlas globaalsete trendidega, pakkudes külalistele mõõdukaid hindu ja rohkem iseseisvust. Taoline lähenemine sobib ideaalselt kaasaegsele külastajale. Meie kliendid ei vaja tubades värvilisi dekoratiivseid patju, minibaare ega kirjapaberikomplekte. Nad on siin, et saada linnas uusi kogemusi," ütleb Lepp.\nCitybox ühendab endas kesklinna asukohast ja kaasaegsest atmosfäärist tuleneva hubasuse ja mugavuse. „Tubade ööhinnad algavad 45 eurost. Nii pakume suurepärase peatuspaiga turistile, kes otsib hotelli, mis asub vaid jalutuskäigu kaugusel linna vaatamisväärsustest ja ärikeskusest, kuid jääb hinnatasemelt äärmiselt taskukohaseks," rõhutab Lepp.\n„Citybox on selgelt erinäoline hotell neile, kes lähtuvad põhimõttest: miks maksta rohkem!? Enamgi veel, soodsa koosluse teeb veel paremaks mugav voodi, puhas tuba ja kesklinna asukoht. Või teistpidi lähenedes: miks vajate minibaari hotellituppa, kui linnasüda teie akna all on baaridest tulvil?" kommenteerib Lepp.


Paanikahood ja ärevushäired 10.08.20 / Psühhiaatria\nMul on selline probleem, et ma kasutan nikotiinipatju ning sellest tekkisid värinad ja paanikahoog. Kas see võib olla nikotiini ületarvitamisest? Samas on samad sümtomid tekkinud ka ilma nikotiinita olemisest.\nMa värisen üle keha, ka käed/sõrmed värisevad ja on sisemine paanika hoog. Lisaks sellele on mul ka raske uinuda.\nEi tahaks psühiaatri juurde minna, sest sellest jääb märk maha raviloosse, mis hiljem takistab teatud elukutse õppimist.\nKas ma saaksin selle vastu ise midagi teha või peaksin perearsti poole pöörduma? Ja kui ma perearstile sellest räägiks ning kui ta mulle ravimid kirjutab siis, kas see jätab märgi maha?\nANTS´ule (Alkohol, Narkootikumid, Toksilised ained, Suitsetamine (ka huulenäts) Ei.\nVt Enneti Palve esimene samm - aitab pingeid maandada, parandav aju verevarustus, normaliseeriv siseorganite tegevust.\nvt varasemaid, vali endale sobilik ja harjuta!\nHarjutades saab igast murest üle.\nPerearsti juures ikka vaja aegajalt käia. Kui ravimi kirjutab, siis veidi seda ka võtta.


Patsientide liit: Eesti tervishoiu rahastamine pole piisavalt läbipaistev | Õhtuleht\nPatsientide liit: Eesti tervishoiu rahastamine pole piisavalt läbipaistev (10)\nToimetas Piret Pappel, 18. aprill 2017, 11:47\nEesti Patsientide Liidu hinnangul tuleb tervishoius muutustega algust teha kohe, sest senise süsteemi kestlikkus kahaneb iga päevaga.\nPraegusel kujul tervishoiu rahastamine kulutab iga aastaga järjest enam maksumaksja raha. “Valitsuses ja riigikogus tuleb teema ette võtta pikas vaates ja süsteemi reformi arutada avalikult, mitte suletud uste taga kitsas ringis, sest tervis ja selle tarbeks tehtavad kulutused puudutavad meist igaüht,” sõnas Eesti Patsientide Liidu tegevjuht Kadri Tammepuu tänase Euroopa patsiendi õiguste päeva raames.\nSotsiaalkaitseminister: pikem eluiga peab tähendama rohkem tervena elatud aastaid (39)\n2. juuni 2017, 11:46\nVana koolihoone ümberehitamisel valmis moodne tervisemaja\n24. aprill 2017, 12:01\nTaastusravi vajavad haiged: teenuste saamine on justkui õnneloos (31)\n18. aprill 2017, 10:22\nJuhtkiri | Eesti riik ei vaja sante ega vigaseid (99)\n12. aprill 2017, 18:02\n“On oluline, et ka tavainimene saaks aru, kui palju ja kuhu raha täpsemalt vaja on, süsteem peab olema selge ja läbipaistev. Praegu me seda kahjuks öelda ei saa,” lisas ta.\nEesti Patsientide Liit soovib, et tervishoiu rahastamisest ja ümberkorraldamisest saaks riigi jaoks prioriteet. Seejuures ei tohiks raha jagamisel piirduda vaid arstide palga tõstmise ja ravijuhtude arvu suurendamisega. Kõige tähtsam on küsida, mis kasu patsiendid muudatusest saavad.\n“Praegu saame vastata, et patsiendile ei ole viimastel aastatel mingit kasu olnud, sest inimeste tervena elatud aastad vähenevad ja eluea pikenemine on takerdunud. Kahjuks on allakäiguspiraal ühesuunaline, sellest välja tulemiseks vajame süsteemi reformi ka patsiendi vaates ja siin oleme kohe valmis kaasa lööma,” sõnas Tammepuu.\nPatsientide esindajatena on liit mures, et jätkuvalt investeeritakse rohkem raha betooni kui teenuse sisu arendusse ja tervishoiu eri tasandite vahel käib olelusvõitlus, mitte koordineeritud koostöö. Maakonnahaiglates on kasutult seisvaid masinaid, mille töös hoidmiseks ei jätku arste. Loodavates tervisekeskustes, mis viivad arsti patsiendist kaugemale, on selgusetu, kuidas korraldatakse inimese jaoks abi saamine. „Oleme täna olukorras, kus patsiendid ei usu mugavasse teenusesse, kuigi oleme e-riik ja lahenduste väljatöötamine ning kasutuselevõtmine ei ole tehnoloogiliselt ega ka finantsiliselt väga kulukas,” sõnas Tammepuu.\nmarks 21. aprill 2017, 14:42\nPeab haigekassale ostma suuremad maasturid , neil suuremad aknad, paistab paremini läbi.\nTigedik 19. aprill 2017, 19:40\nOss ja haigekassa pealik peavad tagasi astuma - kogu rahastusmudel tuleb ringi teha ja ka kogu meditsiinisüsteem räigelt reformida - praegu hoitakse püsti vaid üüratult suuri tühje haiglaid - arstid vahivad igavusest kabinettidest ja väidavad et raha pole


Rahvusvaheline konverents toob kokku ideed märgalade kasutusest ja tulevikust (2016-02-02 11:14:06)\nSoode pindala on aastate jooksul Eestis drastiliselt vähenenud. 1950. aastatel oli see natuke üle 20% Eesti pindalast, kuid nüüd ainult 5,3%. See tähendab, et soid ja rabasid on peaaegu kolm korda vähem. Konverentsil käsitletakse seetõttu märgalade ja soode hetke seisundit ning nende taastamise potentsiaali ja meetodeid ning jagatakse kogemusi nii Eestist, Lätist, Saksamaalt kui ka Valgevenest. "Märgalade kadumine ning nende taastamise vajadus on muutumas järjest olulisemaks teemaks üle maailma, kuna on mõistetud maa ja vee kohtumisel tekkinud koosluste üliolulist rolli meie ökosüsteemis," ütles ELFi märgalade ekspert Jüri-Ott Salm. Kuna see on võrdlemisi algusjärgus olev suund Eesti loodushoius, siis on soode taastamisest levimas ka palju ekslikke väiteid. "Soid taastatakse ikka rikutud aladel, kus pole ei põllud ega majandatavad metsad. Need on kasutusest väljas alad, kus kuivenduse tõttu on veerežiim rikutud, turvas hävineb ja sellest tingituna on alad muutunud enamasti süsiniku sidujast süsiniku välja paiskajaks. Nende alade taastamisest on meil inimestel ja looduskeskkonnal ainult kasu saada," lisas ta\nKonverentsi korraldab Eestimaa Looduse Fond koostöös Riigimetsa Majandamise Keskuse, Eesti Märgalade Ühingu ja Läti Ülikooliga. Konverentsi ja ekskursiooni korraldamist toetab Euroopa Komisjoni programm LIFE+, kaasrahastajad on Läti Looduskaitse Fond (Latvian Environmental Protection Fund Administration) ja SA Keskkonnainvesteeringute Keskus.\nAllikas: Eestimaa Looduse Fondi 02.02.2016 pressiteade


Põhiline·Muu·Kas olete saanud Google Plusilt hoiatusteate või sõnumi?\nKas olete saanud Google Plusilt hoiatava e-kirja või / ja sõnumi, milles väidetakse Google'i kasutajate sisu- ja käitumiseeskirjade rikkumist? Kui jah, siis on aeg teil muuta mõnda oma G + -i kasutamise harjumust. Olete teinud mõned vead, mille tõttu Google saatis teile hoiatussõnumi. Google'i saadetud meilisõnumeid võib lugeda järgmiselt või sõltuvalt eeskirjadest, mida rikkusite, pisut erinevalt:\nÕppige: Kaitske Androidi nutitelefoni viiruserakenduste eest Google Security abil.\nJõudsime järeldusele, et teie postitused on korduvalt või jämedalt rikkunud meie kasutajate sisu- ja käitumiseeskirju.\nRämpspostitamine, sealhulgas soovimatu reklaami- või kommertssisu edastamine või soovimatute või massiliste pakkumistega tegelemine, ei ole lubatud.\nTeie juurdepääs teenusele Google+ on piiratud kaheks nädalaks. Kui jätkate meie eeskirjade rikkumist, võidakse teie juurdepääs teenusele Google+ ja Google'i muudele sotsiaalteenustele (nt Hangouts) jäädavalt peatada. Lisateave\nVaadake meie eeskirjad üle, et neid tulevikus mitte rikkuda. Kui arvate, et see otsus tehti ekslikult, saatke apellatsioon.Lisateave\nMõistame, et need põhimõtted ei pruugi kõigile sobida. Kui otsustate lahkuda, saate kõigepealt oma Google+ andmetest koopia teha. Kui soovite, saate teenuse Google+ ka täielikult keelata.\nVõimalik, et olete Googleilt hoiatuse saanud mõne sellise põhjuse tõttu nagu vihakõne tegemine, kuritahtliku keele kasutamine, rämpspostitamine, kommertsveebisaitide linkide jagamine, sama sisu jagamine paljudes kogukondades, pornograafilise sisu postitamine või kogukonna juhiste ja reeglite rikkumine, kehastamine keegi, lubades ebaseaduslikku tegevust jne\nSuurim põhjus võib olla see, et jagasite sama postitust mitmes kogukonnas või kordasite jagatud linke konkreetselt veebisaidilt (kommertsveebist), mille tulemusel hoiatasid Google+ sisufiltrid teid rämpspostiks märkimiseks. Need kõik on Google'i eeskirjadega vastuolus.\nMida teha nüüd ?\nÄrge muretsege, lihtsalt ärge postitage järgmise 24 tunni jooksul oma Google Plusi kontole midagi .\nVältige vigu, mida inimesed tavaliselt teevad rakenduse G + kasutamisel, et vältida sellist edaspidist hoiatust teenuses Google+, mis võib põhjustada mõne teie Google Plusi funktsiooni või kõigi funktsioonide keelamise ning äärmisel juhul peatada teie G + ja Gmaili konto.\n[Parandus] Pärast Windows 10 sügisel loojate värskenduse installimist puuduvad rakendused\nProgrammide vaikeredaktor - Windowsi jaoks kasulik failide seostamise redaktor


1. Täna 50 aastat tagasi võttis ELKNÜ (Eestimaa Leninliku Kommunistliku Noorsooühingu) Keskkomitee büroo vastu otsuse luua Eesti Õpilaste Töömalev, mis 1970. aastal sai nimeks Eesti Õpilasmalev (EÕM). Tegelik alus EÕMile pandi juba 1966. aasta suvel, kui ligi 68 keskkooliõpilast töötasid Hiiumaal. Esimesed õpilasmalevlased kutsusid end ühe tol ajal väga tuntud kirjandusteose peategelase järgi. Kuidas nad end kutsusid?\n2. Philip Douglas (Phil) Jackson on NBA üks väljapaistvamaid treenereid läbi aegade. 13-kordsel NBA meistril (kaks korda mängijana, 11 korda treenerina), legendaarsel korvpallitreeneril on olnud kombeks erinevalt paljudest kolleegidest karjuda mängijate peale vaid kaks korda aastas. Kuidas ta oma sellist tagasihoidlikkust ise põhjendas?\n3. Leghorn ja njuuhämpšir on maailma kuulsamaid kanatõuge. Njuuhämpširi tõug on oma nime saanud aretuspiirkonna, Ameerika Ühendriikide New Hampshire’i osariigi järgi. Leghorn on aga nime saanud ühe Euroopa linna järgi. Mis linna?\n4. Selle briti kirjaniku esimesed teosed eriti edukad ei olnud, ent 2015. aastal ilmunud raamatust «Tüdruk rongis» («The Girl on the Train») sai kohe bestseller. New York Timesi bestsellerite edetabeli tipus püsis see 14 nädalat järjest, kauem kui Dan Browni «Da Vinci kood». Jaanuarist aprillini 2015 müüdi 1,5 miljonit eksemplari, kõvakaaneliste romaanide edetabeli tipus püsis raamat rekordilised 20 nädalat. Nimetage kirjanik.\n5. See Eestist peaaegu kümme korda suurem veekogu on erakordselt saartevaene. Veekogu suurim saar Dzharylhach jääb suuruselt alla neljale Eesti suurimale saarele: Saaremaale, Hiiumaale, Muhule ja Vormsile. Mis veekogu?\n1. Kortšaginlased. Nikolai Ostrovski jutustuse «Kuidas karastus teras» peategelase Pavel Kortšagini järgi.\n2. Sagedamini pole otstarbekas, sest mängijad harjuvad lõugamisega ära ja kasu poleks midagi.\n3. Itaalia sadamalinna Livorno järgi.\n4. Paula Hawkins, avaldanud oma loomingut ka pseudonüümi Amy Silver all.\n5. Must meri.