RMK looduskaitsetööd: kuivendatud rabad taas soodeks, võsad niitudeks ja karjamaadeks - Roheportaal\nMets ja elusloodus\nRMK-d tuntakse eelkõige riigimetsade majandaja ja puhkevõimaluste pakkujana, kuid vähem teatakse teda kui Eesti suurimat looduskaitsetööde tegijat.\nPärast taastamisi tuleb poollooduslikke kooslusi ka niita või neid karjamaana kasutada. Muhus hoolitsevad selle eest, et võsa uuesti peale ei tungiks, hobused.\nRMK looduskaitseosakonna juhataja Kaupo Kohv, millised on riigimetsas tehtavad looduskaitsetööd?\nLooduskaitsetööd on praktilised tööd, mis võetakse ette, et hoida ja parandada riigimaal asuvate looduskaitsealuste elupaikade ja liikide seisundit. Sealjuures moodustavad kõige mahukama osa sooelupaikade, niitude ja karjamaade taastamised.\nKui palju soid mullu taastati ja millised on edasised plaanid?\nMöödunud aasta oli soode taastamise osas märgiline – lõpule jõudsid mitmed varem alustatud suuremahulised taastamistööd. Kokku taastas RMK koos partneritega mullu ligi 6000 hektarit sookooslusi, suurim neist on 1022-hektariline ala Pärnumaal Tolkuse rabas. Koostöös Eestimaa Looduse Fondiga lõppesid soode taastamistööd Laukasoos Lahemaal, Ohepalu soos Lääne-Virumaal ja Harjumaal ning Sirtsi soos Virumaal ja Tudusoos Lääne-Virumaal. Viimati mainitud soos saab taastamistöödega tutvust teha ka just selleks mõeldud matkarajal.\nSee aga ei tähenda, et taastamistöödega lõpusirgel oldaks – ühtekokku on kümne aasta jooksul taastatud ligi 12 500 hektarit sooelupaiku ning ka järgnevatel aastatel tööde maht kindlasti ei vähene.\nMilline on poollooduslike koosluste taastamise aastane maht ja mis neist pärast taastamist edasi saab?\nIgal aastal taastab RMK ligikaudu 500 hektarit poollooduslikke kooslusi – niite ja karjamaid, mida ühtlasi rendile antakse. Ilma niitmise või karjatamiseta kasvaks need uuesti võssa ega säiliks neile omane liigirohke koosseis.\nPraeguse seisuga on ettevõtjatele rendile antud 25 580 hektarit poollooduslikke kooslusi, tänavu leidis rentniku 2032 hektarit, millest enamik on luha- ja rannaniidud ning loopealsed. Kuna enamik poollooduslikke kooslusi paikneb maapiirkondades, on nende hooldamine just niisugune aktiivset maaelu ja elukeskkonda toetav tegevus, mis pakub maal elavatele inimestele nii proovikivisid kui toob ka peredele leiva lauale.\nMiks üldse tuleb soid, niite ja karjamaid taastada?\nSoodel ja poollooduslikel kooslustel on väga oluline koht meie maastike elurikkuse hoidmisel. Sood tagavad maastikul veevaru ja -kvaliteedi, olles ühtlasi ka elupaigaks mitmetele Euroopas haruldastele taime- ja loomaliikidele, näiteks käpalistele, rabapüüle ja kaljukotkale. Sood on ka tohutut süsinikuhulka siduvad ökosüsteemid ja vähendavad maastikul tuleohtu.\nPoollooduslikud kooslused väljendavad eestlaste mitmete põlvkondade pikkust elulaadi, kuid neil on ka suur väärtus elupaigana paljude taimede ja tolmeldajate jaoks. Erakordselt suure taimede liigirikkuse poolest on tuntud puisniidud, näiteks Laelatu puisniidul on ühelt ruutmeetrilt kasvamas leitud lausa 76 taimeliiki.\nMilliseid looduskaitsetöid RMK lisaks elupaikade taastamisele veel ette võtab?\nRMK huviorbiidis on kõik Eesti maismaal leiduvad looduskooslused. Eelmisest aastast alates on võetud rohkem fookusse ka siseveekogud ning on alustatud paisude ja muude inimtekkeliste rajatiste eemaldamist eelkõige lõheliste elupaikadeks olevatelt jõgedelt.\nJärgmise kolme aasta jooksul on plaanis parandada veekogude seisundit ja kalade kudemisvõimalusi vähemalt 10–15 jõel. See toetab RMK Põlula kalakasvatustalituse tegevust ohustatud kalapopulatsioonide taastamisel. Igal aastal laseb RMK vette lõhe, siia, tuura ja nüüdsest ka meriforelli noorkalu ja vastseid. Näiteks lõhe ja siia asurkondade taastamiseks asustati Eesti veekogudesse tänavu kevadel 90 000 lõhe noorkala ja 630 000 siiavastset.\nKuidas RMK loodust majandusmetsades kaitseb?\nTeine suur osa RMK looduskaitselisest tegevusest ongi seotud majandusmetsades loodusväärtuste arvestamise ja seisundi tagamisega. On ju ohustatud liikide kaitset vaja rakendada ja arendada ka väljaspool riiklikke kaitsealasid. Kõige suurema tähelepanu on RMK-s viimastel aastatel saanud lendorav ja metsis.\nKummagi puhul rakendab RMK mullu kinnitatud kaitsestrateegiat. Sellega on paika pandud, milliseid täiendavaid piiranguid või planeerimismeetodeid RMK oma metsades kasutab, et tagada nende liikide soodne seisund riikliku kaitse all olevate kaitsealade ja püsielupaikade vahel. Näiteks jälgime, et kaitse all olevate lendoravate elupaikade vahel oleks piisava kõrgusega pidevalt ühendatud metsad, mis annavad loomale võimaluse liikuda eri elupaikade vahel.\nMetsise puhul on RMK kehtestanud sisemised reeglid, mille järgi üheski teadaolevas metsise mängupaigas lageraiet ei tehta, sõltumata sellest, kas mäng on ametlikult kaitse alla võetud või mitte. RMK analüüsib ka metsisele sobivate alade paiknemist Eestis ja kui metsise kahe teadaoleva elupaiga vaheline kaugus on üle kümne kilomeetri, hoiab RMK nende vahel metsisele sobilikke elupaiku. Selle eesmärk on, et metsistel oleks tagatud sobilikud elupaigad, mis võimaldavad neil levida eri mängupaikade vahel ning vältida isolatsiooni jäämist.\nKas kaitsemeetmete tõhustust ka kuidagi hinnatakse?\nSelleks, et saada paremini aru, kuidas lendorava ja metsise jaoks mõeldud kaitsemeetmed toimivad, panustab RMK oma inimestega lendorava ja metsise arvukust jälgivasse riiklikku seiresse.\nTänavune igakevadine lendoravaseire osutus üsna rõõmustavaks – RMK töötajad leidsid selle käigus 99 lendoravapuud, neli uut lendorava territooriumi, tegid kindlaks ühe territooriumi taasasustamise ja ühe territooriumi laienemise. Uusi tegevusjälgi tuli ilmsiks nii Virumaa kui ka Jõgevamaa riigimetsades.\nLendoravaleidudega metsaeraldised arvestab RMK koheselt hoiumetsade kategooriasse, mis tähendab, et neil aladel metsa ei majandata.\nKa metsiseseiret korraldab RMK igal aastal ning tänavusel seirel leiti linde või nende tegutsemisjälgi, näiteks sulgi ja väljaheiteid, ka paikadest, kus varem pole neid linde kohatud. Üllatavalt arvukalt kohtasid RMK töötajad tänavusel seirel metsist näiteks Viivikonna endistel, praeguseks metsastatud karjäärialadel, kus nüüd kasvab männik. Sealt leiti rohkesti tegutsemisjälgi, lisaks õnnestus näha neljal korral metsisekukke ja kolmel korral kana.\nMilline on looduskaitse lähisaastate suund?\nLooduskaitse roll suureneb lähiaastatel riigimetsades kindlasti veelgi. Jätkuvad erinevate elupaikade taastamistööd ja ka looduskaitseliste aspektide tähtsus majandusmetsades ilmselt järjest kasvab.


Juhatuse liige tegutseb aktiivselt 3-s ettevõttes, mis tegid 2021 aasta II kvartalis kokku käivet 123 410 €.\nMASSIN OÜ: Tegevuslugu 28.07.2021\nMASSIN OÜ alustas peaaegu 7 aastat tagasi, mil juhatuse liige P. A. selle asutas, omades selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 16 aastat. MASSIN OÜ valdkond on põllumajandusmasinate, -seadmete ja lisaseadmete hulgimüük. Samas valdkonnas (EMTAK 46611) on tegutsevaid ettevõtteid 2021 aasta seisuga kokku 143 tükki, kes annavad tööd kokku 1047-le inimesele ja...\nPROMETO OÜ: Tegevuslugu 28.07.2021\nPROMETO OÜ alustas peaaegu 8 aastat tagasi, mil juhatuse liikmed, P. A. ja I. H. , seda juhtima hakkasid. P. A. oli selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 16 aastat ja I. H.l 17 aastat. PROMETO OÜ valdkond on tööriistade jm rauakaupade hulgimüük. Samas valdkonnas (EMTAK 46749) on tegutsevaid ettevõtteid 2021 aasta seisuga...\nTIKI FILMS OÜ: Tegevuslugu 28.07.2021\nTIKI FILMS OÜ alustas peaaegu 10 aastat tagasi, mil juhatuse liikmed, P. A. ja A. A. , seda juhtima hakkasid. P. A. oli selleks ajaks ettevõtluskogemust ligikaudu 13 aastat ja Aet Altroff alles alustas ettevõtlusega. TIKI FILMS OÜ valdkond on muude mitmeaastaste taimede kasvatus. Samas valdkonnas (EMTAK 01291) on tegutsevaid ettevõtteid...\nEttevõtted deklareerisid - riiklikult tasutud maksud 11 961 €, tööjõumaksud 657 € ja maksustatav käive 123 410 €.\nTelefon (+372) 5014533\nKäibed kokku (2021) 345 032 €\nBilansimaht (2021) 444 612 €\nMASSIN OÜ Juhatuse liige Logi sisse\nPROMETO OÜ Juhatuse liige Logi sisse\nTIKI FILMS OÜ Juhatuse liige Logi sisse\nMASSIN OÜ Logi sisse\nPROMETO OÜ Logi sisse\nTIKI FILMS OÜ Logi sisse\n11.02.2015 - .... MASSIN OÜ juhatuse liige\n10.04.2014 - .... PROMETO OÜ juhatuse liige\n04.06.2012 - 20.04.2020 TOOLSTOCK OÜ juhatuse liige\n17.10.2011 - .... TIKI FILMS OÜ juhatuse liige\n26.05.1998 - 07.01.2013 ESSVE ESTONIA AS juhatuse liige\n02.03.1998 - 25.10.2000 VEHIX OÜ juhatuse liige


20. juuli 2015 17:55\nMillal oleks parim aeg Iraani külastamiseks? Tavaliselt teen oma reisid Eesti talvel, aga vaatasin, et Iraanis on siis üllatavalt külm, ei oleks mõnus reisida.\nSamuti, kas poliitiline olukord on praegu piisavalt stabiilne, et on ohutu Iraani külastada? Kas tasub üldse üksi minna? Grupireise sinna vist ei tehta?\nMida ma veel teadma peaksin?\nKõige ekstreemsem koht, mida seni külastanud olen, on Myanmar...\nPS. Kindlasti vist ei tasu Ramadaani ajal Iraani külastada. Kaks korda olen islamiriiki kogemata Ramadaani ajal sattunud (Tuneesia ja Dubai)... enam ei taha kindlalt.\n20. juuli 2015 18:50\nMul on naine Iraanis käinud ja läheb kindlasti veel; naabrinaine käib seal suisa regulaarselt.\nKevad, sügis. On ohutu. Võib külastada, isegi üksiku naisterahvana. Väga tasub. Tehakse grupireise ka!! http://www.albion.ee/iraan.html http://www.germalo.ee/kultuurireisid/iraan-prsiaplinetarkus305/uldinfo/ jne. Jah, linnad (Teheran Shiraz jne) on poolteist km üle merepinna, talvel on külm ja mõnikord lumi. http://www.huffingtonpost.com/2014/02/04/iran-snowstorm-photos_n_4718467.html\nMis ses ramadaanis nii hullu on? Ma võin küsida, kuidas oli ramadaani ajal turistina hakkama saada; igatahes mitte nii raske, et see oleks kurtmist väärinud.\n"Persepolis" loe läbi, esiteks annab kerge ajaloolise tausta kätte ja teiseks on lihtsalt väga hea raamat.\n20. juuli 2015 21:20\nMina käisin Iraanis septembris. Külm ei olnud kusagil, kõrbes oli suisa palav. Pool reisist oli ramadaani ajal, hullu polnud midagi. Meie sõime, bussijuht paastus.\n21. juuli 2015 21:09\nKinnitan eelnevat. Lisaks seda, et turistide arv kasvab viimased paar aastat pidevalt. Kui tuumauuringute lepingute ja sanktsioonidega asjad korda saadakse, siis kasvab see kindlasti veelgi kiiremini. Lisaks hakkavad hinnad ka mingist hetkest tänu riaali kursi tousule meie jaoks veidi kallimaks minema. Odavaks sihtkohaks jääb see toenäoliselt veel moneks ajaks, aga viimased u 5 aastat on olnud kohati ikka väga odava eluga sihtkoht.\n21. juuli 2015 21:29\nRamadaani kohta - Tuneesias (grupireis) oli meil bussijuht päev läbi söömata joomata roolis, kihutas ringi, hullunu pilk peas. Tänan, ei.\nDubais lihtsalt - Ramadaan, 40 kraadi, päike kõrvetab. Käin mööda linna ringi, imetlen torne. Samas juua ei riski, võib-olla keegi kohalik vaatab viltu. Kuku või veepuuduses pikali.\nIraani kohta - kuna mul ikka veel ülikool käsil, siis ei õnnestu eriti kevadel ega sügisel reisile minna, ainult suvel või talvel. Eks peab siis vaatama, kas lükkan Iraani reisi mõne aasta edasi. Samas kes teab, kas siis on poliitiliselt hea aeg. Näiteks Egiptus jäi õigel ajal külastamata.\nTõusev turistide arv ajab kindlasti hotellide hinnad üles (Myanmarist näiteks selline kogemus).\n21. juuli 2015 22:49\nPoliitiline olukord Iraanis ei ole stabiilne, aga see ei puuduta välismaalast kuni ta ise ei käitu sobimatult. Nt politsei pildistamisega võib endale sekeldused suhteliselt kindlalt kaela tõmmata. Kriminaalses plaanis - pigem väga turvaline. Mis jällegi ei tähenda, et suuremas rüsinas poleks mõistlik oma asjadel siiski silm peal hoida.\nSoe või külm? Pärsia lahe saartel eestlaste jaoks vaevalt kunagi külm on. Qeshm olevat ka tore koht. Kishi kohta, mida paljud kohalikud kiidavad, välismaalastelt pole häid sõnu kuulnud. Põhjas ja mägedes sajab talvel lundki. Samas mulle detsembris Teheranis väga meeldis. Päikesepaiste pea iga päev ja temperatuur korralikult plussis, aga ei mingeid suviseid probleeme enda korrektselt riietamisega. Muide, lühikesed püksid pole ka meestel OK. ;) Kui tahaks mägedes matkata, valiks ikka pigem südasuve.\nRamadani väldiks. See, et söögikohad kogu päevase aja kinni on, on minu meelest väga tüütu. Isegi kui turud ja poed on lahti. Grupireiside puhul ilmselt pole üldse teema. Reisil olles söömine nagunii lubatud ja siis reisikorraldaja poolt ka korraldatud. Selleks aastaks sai eelmisel nädalal ramadaniga just ühele poole.\nIraan ei ole ekstreemne reisisihtpunkt. Aga no ega nende meedia õhtumaadest ka kena pilti maali. :)\nIraanlased on väga sõbralikud, väga suhtlemisaltid, väga avatud, aga kui kuhugi kutsutakse, midagi pakutakse vms, tasub paar korda "ei" öelda ning kui kutse kordub kolmandat korda, siis see oli ka nii mõeldud. Selline käitumismall (taarof) ongi osa igapäevasest suhtlemisest ja inimesed, kes turistidega igapäevaselt kokku ei puutu, ei oska aimata kui ebaviisakalt otsekohesed meie oskame olla. Mulle on küll vahel ka öeldud kohe, et kutse/pakkumine ei olnud taarof, et ei peaks pikemalt vastu punnima. :)\n22. juuli 2015 10:11\nJutt õige! Tore maa ja toredad inimesed! Ka ramadam sai üle elatud! Kesköine mosheeskäik Shirazis ramadami ajal oli pidu!\n23. juuli 2015 11:34\nKui talvel tahad kultuuriga tutvuda ja kuulsates linnades käia, siis peaks arvestama ikka vähemalt eelmise Eesti talvega. Keset päeva võib küll mõneks tunniks soojaks minna ja saad midagi seljast maha võtta, aga öösel ja hommikul võib ikka korralik miinus olla. Alborzi mägedes on paks lumi maas ja suusahooaeg kestab enamasti aprillini. Zagrose mägedes on tõenäoliselt lihtsalt lõikavalt külm tuul. Samas kui suvel sama linnadega tutvumise reis teha, siis on eestlase jaoks tõenäoliselt isegi hullem ning pool päeva kuskil liikuda ei jõuaks. Aga Alborzi mägedes, Kaspia mere ääres, Kurdistani aladel ja mujal Lääne-Iraani mägedes on mõnus Lõuna-Euroopa suvi.\n6. aug 2015 11:54\nSaan uuemat infot jagada augusti lõpus, lähen esmaspäeval Iraani :D :D :D\n6. aug 2015 16:56\nEndal on ostetud piletid oktoobriks. Mõte on minna telgiga matkama, wiki andmetel on teheranikandis 8 kraadi öösel, peaks vist okei olema? Kas sisemaal on põnevaid looduskauneid kohti, mida tasuks vaatama minna? Kuidas temperatuuriga sügisel seal?\n29. mai 2016 20:15\nKuna nüüd Teherani sooduspiletid olemas on, siis kaalun, et kas neid kasutada või mitte.\nKust üldse Iraanis hotelle leida? booking.com tundub et selle jaoks ei sobi.\nSamuti sain loetust aru, et seal pangakaardiga midagi teha pole, kõik tuleb sulas maksta.\nNagu siin ja mujal mainitud, et mulle meeldivaid lühikesi pükse kanda ei sobi. Ju siis tuleb mingid õhukesed pikad dressipüksid leida, et palavas ära ei sulaks. T-särk pidi siiski sobima.\nKuidas leida turistide huvitavaid kohti külastavaid tuure, kas üldse on selliseid seal?\nPersepolise külastamiseks tuleks vist Shirazi lennata...\nHotellide bronnimine siit Euroopast on tõepoolest probleem. Valik, mida siit ette saab maksta, on väike. Ja pigem kallimast otsast. Parim variant on mõni kohalik kontakt, kes abistaks. Alternatiivina esimeseks ööks Teheranis leiab midagi ka siit: www.hotelyar.com\nPangakaardiga pole midagi tõesti väga teha. Sestap tuleks sula pigem varuga kaasa võtta. Sest kui raha otsas, siis täpselt nii ongi, ja automaadist juurde ei saa ka.\nInfo riietuse kohta vastab tõele [eeldusel, et tegemist meesisikuga, naistele veidi rohkem nõudeid]. Samas ega nyyd nii hirmus palav ka pole, et pikki pykse kanda ei kannata [kuigi muidugi sõltub konkreetsest kylastatavast kohast, sest temperatuurid varieeruvad - Iraan siiski suur maa].\nTuure leiab. Praktikas töötasid variandid kas kohaliku individuaalgiidi või autojuhiga. Kust leida? Seal ka erinevaid kogemusi endal - juhuslikelt abistajatelt tänavalt, hotellidest, kohalikelt kontaktidelt.\nPersepolise 1päevaseid tuure saab teha tõesti Shirazist. Ja Shirazi saab Teheranist nii maad mööda kui lennates. Lennupiletite hinnasuurusjärk 20-80 EUR. Ent taas sama probleem - pileteid saab osta vaid kohapealt, välismaa krediitkaardid praktikas ei toimi..\nPS. Miinimumprogrammina soovitaks lisaks Shirazile käia kindlasti ka Yazd'is ja Esfahanis. Maksimumprogrammi list läheks pikemaks.\nPPS. Tõsisema huvi korral ja kui ise ei leia, võin ka mõningaid kontaktisoovitusi jagada.\nPPPS. Ja kaalumisest, kas minna või mitte minna. Soovitaks - ära kaalu, mine!\n29. mai 2016 22:06\nMomondo pakub Mahan Airi Teheran-Shiraz pileteid, hind 60-80 EUR. Mahan Airi kodukalt saab osta ainult Iraani pangakaartidega. Samas tundub et saab osta ka mõne rahvusvahelise portaali vahendusel, kui selle teenuse eest peale maksta.\nErinevaid lennufirmasid Iraanis palju. Ise sai Shirazi ots lennatud Zargos Air'iga 23 eur eest. Pilet sai ostetud lennule eelneval päeval kohaliku abiga. PS. Kui kohe soov edasi lennata, siis tuleb arvestada, et kohalikud lennud väljuvad reeglina Mehrabadist, mitte rahvusvahelisest IKA lennujaamast.\n29. mai 2016 22:52\nÕhtust! 2 nädala pärast samuti Iraani minek. Kas oskate enda kogemustest/otsimistest soovitada mõnda hotellis mis lennujaama lähedal või kuhu lihtne pääseda. Saabume öösel.\n29. mai 2016 23:08\nPäris lennujaama lähedal on vist ainult täpselt 1 Ibis'e hotell, aga selle eeliseid ei oska ise ette näha. Lennujaam on 30 km linnast väljas. Nii et öösel saabudes on paratamatu taksot kasutada. Takso peale arvestada 20+ euri. Kogemus on hotelliga Sasan Teherani keskel (www.hotelyar.com kaudu, selle portaali eeliseks on, et saab ka Eestist maksta - Paypal'iga). Oli avataud 24h, sai Eestist bronnida, ja oli ka vabu kohti selleks ajaks, kui vaja, selline odavamat sorti lahendus.\nEsimeses peatuspaigas võiks meili teel mingi hotelli kinni panna, seda eriti siis, kui saabud keset ööd. Sõltub ka muidugi, mis tasemega hotelle eelistad. Kõrghooajal võib Teheranist väljas turistide poolt eelistatud 3* ja 4* hotellidega probleeme olla, sest enamik broneeritakse gruppidele juba aasta varem ära. Kui sobivad ka väiksemad-lihtsamad hotellid jms, siis ma eelistaks uude linna jõudes ise mõned sobivas piirkonnas olevad hotellid läbi käia, pakutavad toad üle vaadata, hinna üle kaubelda ja siis otsustada. Enamasti pole see probleem ja sellistes hotellides leiab alati mõne vaba toa. Kohalikud reisijad ei broneeri (va suuremate pühade ajal) pea kunagi hotelle ette ja käivad samuti majast majja, et sobiva hinnaga parim koht saada. Ja rõhuv enamik turistidest on ikka veel kohalikud. Hotelle otsiks mõnest raamatust - Bradt, LP vm ja majast majja käies astuks sisse ka mõnda raamatus veel mitte mainitud uude kohta. Hotellide jm organiseerimiseks reisi ajal soovitan osta kohaliku ettemaksuga kõnekaardi. Kõne hinnad tulevad oluliselt odavamad. Siis võid enne järgmisesse linna minekut soovi korral ka mõned hotellid läbi helistada, aga alla 4* hotelli puhul ma mingit siduvat broneeringut enne toa nägemist ise ei teeks. Erandiks vast mõned viimase 5 aasta jooksul avatud hotellid, mis jätkuvalt hea hinnanguga. Lisaks tegelevad hotellidega ka lugematud kohalikud reisibürood, aga pead arvestama, et lisandub nende teenustasu ja otse hotellist saaksid toa tõenäolisemalt odavamalt.\nLennupileteid tasub osta kohale jõudes, siis saab hinnad odavamalt. Kui plaanis on kohe Teherani jõudes järgmine päev nt Shirazi vm lennata, siis võib muidugi piletitega raskusi tulla. Aga kui lennukuupäevad on +/- paar päeva ja lennuni on mõned päevad aega, siis tasub kohalt osta. Kõik suvalised reisibürood pakuvad pea kõigi lennufirmade pileteid, hinnaerinevused võivad tulla büroode teenustasudest. Alla lennukid enamasti enam ei kuku, aga ma eelistaks ikkagi mõne suurema firma lende, sest siis on kindlam, et lennuk väljub enam-vähem sõiduplaani järgi. Tehran-Shirazi liinil näiteks Iran Air, Aseman, Mahan. Aga kui need täis ja kuupäevi valida pole, siis võtaks mõne järgmise suvalise ka.\nPangakaardiga saad osta vaipu jm kallimat kraami ;) Muidu pole midagi teha. Vahetuseks piisab eurode kaasa võtmisest.\nJa seda ka veel, et nii hotellide, lennupiletite kui ka muu eet tasub alati maksta riaalides, mitte eurodes või dollarites. Või vähemalt küsida hind riaalides ja siis pakkuda, kas sa võid ka maksta eurodes-dollarites. Kui hind on kohe välisvaluutas, siis võivad nad arvestada selle saamiseks ametlikku kurssi, mis on tegelikust kursist 10-15 % kehvem. Kui hind on riaalides, siis peavad nad välisvaluutaks arvutades kasutama tegelikku, mitte ametlikku kurssi. Õiget kurssi pakuvad rahavahetuskontorid e sarafid ja seda näeb nende lehtedelt, näiteks http://javanexchange.co/en Selletõttu on ka lennupiletite broneerimine jm Iraanis kohal odavam, kui siit läbi interneti broneerides.\nJa kindlasti tasub selgeks teha, mis on toman ja mis tähendab tarouf.\n30. mai 2016 10:21\nNjah, siis läheb raskeks. Siiamaani reisides olen päevapealt paika pannud, kus ööbin ja kõik varem ette ära broneerinud. Ei soovi mingeid üllatusi.\nSee variant on ka loomulikult, aga siis pead arvestama nende pakkumistega, mida suudad juba siin olles leida. Alati tasub ka hotellidesse meile saata, välismaalastega harjunud kohad ka vastavad neile. Nii on valik kohe veidi suurem, kui lihtsalt mõnda broneeringusüsteemi kasutades, sest neist enamikke hotelle ei leia. Ja võib kasutada ka mõnda kohalikku firmat nii hotellide kui lennupiletite jaoks. See muidugi eeldab veidi suuremat firmat, millel on ka välismaal mõni kontor, et saaks ülekandeid normaalsemalt teha. Sellistel on teenustasud ka muidugi kõrgemad, kui suvalisel tänavalt leitaval bürool. Soovi korral võin ühe kontakti anda, aga tegemist pole kindlasti kõige odavama vahendajaga.\n30. mai 2016 15:37\nTulin just 19.mail Iraanist. Organiseerisin kõik ise, ka majutuse. Midagi keerulist ei olnud. Bookingu kaudu saab broneerida Teheranis lennujaama Ibis hotelli - on kallis, aga igati korralik, "euroopalik". Sellel on mõte minu meelest ainult juhul, kui lend jõuab kohale õhtul väga hilja või läheb hommikul ülivara, siis on hea, kui saab korralikult välja magada. Muu majutuse osas tahtsin siiski ka ette kindel olla, ning broneerisin ise nii, et googeldasin ja uurisin nt tripadvisorist, milliseid kohti üldiselt soovitatakse. Siis vaatasin sobivate hotellide kodulehekülgi ning saatsin soovitavatesse kohtadesse e-maili küsimusega hinna ja saadavuse kohta minu soovitud kuupäevadel. Pea kõik saatsid üsna kiiresti vastuse. Lisaks kasutasin sellist lehekülge nagu www.orientstay.com, seal saab maksta ka kaardiga. Jäin sealtkaudu broneeritud majutusega üliväga rahule. Kui Tekib küsimusi, võin hea meelega abiks olla.\nMeie broneerisime esimese hotelli Teherani e-mailiga. Maksime sularahas. Mööda Iraani ringi liikudes kasutasime LP hotelliinfot, sõitsime kohale, vaatasime toa üle ja siis otsustasime. Meile nii meeldib. Yazdis kohtasime austraallast, kes kõik ööd oli peatunud kodumajutustes, vist küll coachingut mitte airBNB kasutades. Oli ülimalt rahul ja arvestades Iraani inimeste tohutut külalislahkust lausa ägises neist piduroogadest, mida talle serveeriti. Lennupiletid Teheranist Shirazi ostis kohalik turismifirma ja saatis meile E-piletid juba siis, kui olime veel Eestis. Sama firmat kasutasime viisa kinnituskoodi saamiseks. Maksime sularahas. Tuure pakuti hotellides. Nt. Persepolise sõidu ostsime naaberhotellist, sest seal oli odavam kui meie omas. Iraan on tõepoolest väga huvitav, kindlasti mine. Meie jaoks oli see eelarvamusi purustav käik.


Cumberlandi kaste jõhvikatega ~ Minu sahver\nCumberlandi kaste jõhvikatega\nOlen siin suvest saadik mõelnud jõhvikad portveiniga kokku keeta, aga õige inspiratsioon tuli alles "vahetult enne jõule" ehk novembris. Kui ma Hummeri kavatsustest lugesin, hakata Estonian Air-i pardal pateed Cumberlandi kastmega pakkuma, saigi mu mõte uue suuna. Õigemast õigem Cumberland on küll ainult punasesõstraželeega, aga sama hästi võib ka jõhvikatega. Täitsa super kalkuni ja muude jõulupraadide-vorstide juurde. Verivorste tuleb ikka enne jõule isu täis süüa, nagu alati!\n2 apelsini, koor ja mahl\n200 ml punasesõstramahla\nväike jupp ingverit, riivitud\nsoovi korral pisut cayenne`i\nKoori sidrun/apelsin juurviljakoorijaga. Lõika diagonaalis või põiki võimalikult peenteks ribadeks. Pane potti apelsinidest pressitud mahl ja kõik ülejäänud ained v.a. tsitrusekoored. Keeda tasasel tulel ~20 minutit. Püreesta, kurna (jõhvikaseemned!).\nNB! soovi korral võib jõhvikad terveks jätta. Proovisin, aga mulle meeldib püreestatud variant oluliselt rohkem.\nLisa apelsini-sidrunikoore ribad. Aja keema ja "keeda kokku" ~5 minutit. Kalla purki, jahuta ja pista külmkappi.\nPS kogu jandi tsitruseliste koored eelnevalt eraldi vees keeta jätsin ära, sest ma ei saanud päris täpselt aru, miks seda vaja on.\nMugandatud ajakirjast Delicious.\n18.11.11 5 Kommentaari\nBritt 19. november 2011 09:31\nOn küll täitsa hommik alles, aga see kaste tundub üks ütlemata hea asi olevat.Saab proovitud! :)\nKairi 22. november 2011 22:33\nväga isuäratav blogi, tahaks kohe hambaga näksata :) ja suur tänu linkimast!\nMarju 22. november 2011 23:57\nArmas Britt, aitäh! loodan, et katsetused on edukad.\nKairi, ma tahaks nüüd küll kohe teada, mida sa sööd, et sa NIIMOODI kirjutada oskad?\nKairi 23. november 2011 12:13\naitäh armsa komplimendi eest! p6hiliselt söön komme, umbes nagu vanas heas tipi ja täpi laulus :)\npapagoi 25. november 2011 23:11


Tallinna korteriühistutele teevad parkimisprobleemid jätkuvalt muret | Adaur.ee: kinnisvaraturg peopesal\nSildid: Eesti, Eha Võrk, ehitus, ehitusluba, EKÜL, elamu, koostöö, korter, korteriühistu, linn, maja, Maja ehitus, Mustamäe, notar, õigus, omanik, parkimine, Parkimismaja, parkla, plaan, projekt, Tallinn, Tari, ühistu, Urmas Mardi, uuring, vaidlus\nTallinna korteriühistutele teeb suurt muret elanike autode parkimine – aina jõudsamalt autostuvas Eestis tekitab neljarattaliste rohkus kortermajade ümbruses probleeme. “Parklakohtade vähesusega on kimpus nii suured kui väikesed majad,” rääkis Eesti Korteriühistute Liidu juhatuse liige Urmas Mardi.\nParkimisprobleemid võeti kõneks ka korteriühistute sügisesel suurfoorumil, kus üheks esinejaks Tallinna abilinnapea Eha Võrk. Eesti Korteriühistute Liidu ajakirjale Elamu antud intervjuus rääkis abilinnapea, et ühe käimasoleva uuringu raames selgitatakse välja Mustamäe elanike suhtumist parkimismaja ehitusse. Plaanis olevat parkimismaja rajada ka ühe Sütiste teel asuva parkla asemele.\nAbilinnapea sõnul on tarvis aga esmalt teada saada, kuidas ümbruskonna inimesed parkimismajja suhtuksid. “Tarvis on teada, millistel tingimustel oleksid inimesed nõus oma autot parkimismajja tooma. Tahetakse ju ikka akna all parkida,” rääkis Võrk. Neile ühistutele, kes oma maja juurde parkla ehitust plaanivad, pani abilinnapea südamele, et tarvis läheb siiski ka ehitusluba. “Parkla vajab samasugust planeerimist ja projekteerimist,” rääkis Võrk. “Hea koostöö korteriühistutega oli linnal näiteks Sõpruse pst 194 – 196 esiste teede ja parklate rekonstrueerimisel: rajati korralikud parkimiskohad, koos teeme ka mänguväljaku. Siin on ideaalilähedane ka kahe korteriühistu koostöö,” märkis Võrk.\nEKÜL juhatuse liige ja õigusosakonna juhataja Urmas Mardi soovitab parkimistülide vältimiseks maja juures olevad parkimiskohad kaasomanike vahelise kokkuleppega kindlaks määrata ning notariaalselt kinnitada, vältimaks hilisemaid vaidlusi. “Kasutuskorra paikapanemisel tuleks lähtuda lahendusest, mis arvestaks võimalikult õiglaselt kõigi kaasomanike huve,” selgitas Mardi. “Selge on see, et lähiaastatel parkimisprobleemid süvenevad. Iseäranis Tallinnas on ühistud seetõttu väga keerulises olukorras – oluline on, et linn siin ühistutele abikäe ulataks, mitte ei laiendaks niigi nappide parkimiskohade arvelt tasulist parkimisala,” rõhutas Urmas Mardi.\n21.10.2015 Inimesed ei vaja uut Lasnamäge\nKäesolev ei ole üksnes oponeerimiseks kolleeg Martin Vahteri artiklile „Inimesed vajavad uut Lasnamäge“, vaid ka jätkuks diskussioonile, mille tõstatasin 08.10.2015 toimunud Eesti Kinnisvarafirmade Liidu ja Swedbanki kinnisvarakonverentsil.\nTags: Eesti, Eha Võrk, ehitus, ehitusluba, EKÜL, elamu, koostöö, korter, korteriühistu, linn, maja, Maja ehitus, Mustamäe, notar, õigus, omanik, parkimine, Parkimismaja, parkla, plaan, projekt, Tallinn, Tari, ühistu, Urmas Mardi, uuring, vaidlus\nUuem uudis: Niidu tn, Ehitajate tee ja Harutee metsa vahelise kvartali detailplaneeringu kehtestamine ››\n‹‹ Vanem uudis: Majandusaktiivsuse ebaühtlane taastumine jätkub


Vitamiinide valu liigestes - Pakendi geelid osteokondroosi ajal\nLiigestele kasulikud vitamiinid, mineraalained ja toidulisandid C-vitamiin aeglustab liigesepõletike arenemist. Uudismoodustised ehk kasvajad. Esimeste tulemuste hindamiseks tuleb oodata vähemalt kuu aega ning seejärel võib vastavalt vajadusele toidulisandi, mida tarvitate koos glükoosamiiniga, asendada mõne teisega, et näha, kas toime on parem.\nVähem on teada see, et luude kadu soodustab ka meie liigne fosfori tarbimine, rohke rafineeritud suhkru tarbimine, valgurikas toit, liiga happeline toit, rohke soola Vitamiinide valu liigestes ja mineraalainete vähesus. Kõrvale ei saa jätta ka geneetiliste tegurite olemasolu ja füüsilise aktiivsuse rolli Vitamiinide valu liigestes tervise säilitamisel. On teada, et lisaks kaltsiumile on luude moodustamiseks vaja ka selliseid mineraalaineid nagu magneesium, vask, mangaan, tsink ja boor.\nKõrvale ei saa jätta ka D-vitamiini olulisust, mis aitab kehal kaltsiumi omastada. Samas ei tasu kaltsiumiga ka liialdada - liigne kaltsium küll imendub D-vitamiini abil organismis, kuid ladestub luude asemel veresoontes, neerudes ja mujal. Seega luud toetavat toidulisandit valides tuleb kindlasti valida selline preparaat, mis peale kaltsiumi ja D-vitamiini ka kõiki teisi luude jaoks vajalikke mineraale ja vitamiine sisaldaks.\nSelleks, et luud püsiksid terved, on vaja panna põhirõhk just taimsele toidule, süüa piisavalt palju rohelist lehtvilja ning vähendada loomse toidu tarbimist.\nVastupidiselt meie uskumusele, et piim ja piimatooted on parimad osteoporoosi ennetajad, ei ole leitud rohkema piima tarbimise ja luumurdude vätimise vahel seost. Parimad osteoporoosi vastu kaitsvad toidud on hoopis rohelised aedviljad kapsa perekonnast — nt. Ka sojas leiduvad isoflavonoidid aitavad ennetada Vitamiinide valu liigestes kadu.\nKa liigeste seisukohalt on hea vähendada loomse toidu ja piimatoodete osakaalu toidulaual. Liigesepõletike tugevus on seotud liigesevedeliku PH-tasemega — mida kõrgem happesus, seda suurem valu ja põletik. Taimne toit on aluselisem ja antioksüdantiderikkam kui loomne toit ning seetõttu aitab ka Vitamiinide valu liigestes põletikku liigeses ja põletiku taandumist. Kuna põletikuvastaseid ühendid tekivad kehas oomega-3 rasvhapetest, siis peame hoolitsema selle eest, et Vitamiinide valu liigestes menüüs oleks piisavalt külmaveekalu heeringas, lõhe, sardiinid ning seemneid lina- tudra, kanepi,- ja chiaseemnedmis seda sisaldavad.\nKa väävlit sisaldavad toiduained toetavad maksa puhastumismehhanisme ning neid tasub oma toidualaual hoida. Nende hulka kuuluvad näiteks küüslauk, sibul, rooskaspas, kapsas. Uuringutes on leitud, et artriidi all kannatavatel inimestel on väävlisisaldus küüntes madalam kui tervetel inimestel. Keha puhastusmehhanismide toetamiseks võib kasutada ka Stroke valu liigestes toidulisandid MSM-i.\nGlükosamiini toodab meie keha ise, kuid selle produktsioon väheneb vanusega.


KAAMERAGA MAAL | Reis Gruusia mägedesse, kus ilu võidab kõrguskartuse - Maaleht\nSee on mägimatkajate seas populaarne tõus. Me pole mägimatkajad ja sõitsime enamiku teest autoga, et nautida Ušba mäe jalamil Koruldi järvede juures muinasjutulist ilu.\nSõit ligi 3000 meetri kõrgusele oli mägedes vähe käinud ränduritele närvide proovilepanek. Tee oli kitsas ja vesi oli sellesse süvendanud sügavad kraavid. Järskudel mäekülgedel tuli vastutulevaid autosid läbi lasta, parkides maasturi järsaku äärele. Või manööverdada lehmade vahel.\nMeie autojuht oli Wahol. Kohalikud kutsuvad teda Mister Lizardiks ehk Härra Sisalikuks. Teda tuntakse kui meest, kes sõidab oma Mitsubishi Pajeroga sinna, kuhu teised ei söanda.\nÜhel tõusul hoidsime konarlikust, pikka aega tagasi sisse sõidetud rajast kõrvale värsketele jälgedele.\n„See on minu tee,“ mainis Sisalik. „Selle raja tegin esimesena mina,“ märkis ta väikse uhkusetooniga hääles.\nNagu selgus hiljem ühe kohaliku mehega vesteldes on Sisalik tõepoolest Mestia üks kogenumaid ja paremaid autojuhte. Nii et ta võib osa uusi maasturiteid enda omaks pidada küll.\nJa kes teab, kuhu ta veel roniks, kui tal oleks veelgi parem maastur. Kui kohtusime mägedes Toyota Land Cruiseriga, ohkas Wahol ja lausus: „See on minu auto...“ Ja lisas kohe: „Kui vaid raha oleks.“\nUšba jalamil ligi 3000 meetri kõrgusel tõstsime lendu drooni, et näha õhust seda, mida maa pealt ei näe. Mr Sisalik oli drooni lennuks ettevalmistamisel kohe ninapidi juures. Teadagi – poiste mänguasi.\n„Tellisin endale ka, aga Hiina oma – mul pole sellist vaja nagu sul on,“ märkis ta.\nMestia linna ümbruses on palju radu, mida on ka väheste kogemustega matkajale jõukohased. Üks lihtsamaid viib köisraudtee juurde.\nPüüdsime meiegi köisraudteega sõita, aga see ei õnnestunud. Köisraudtee oli vahetult enne meie saabumist katki läinud.\nEi ole halba ilma heata – kui oleksime mõni minut varem kohale jõudnud, oleksime istunud ilma kabiinita köisraudtee neljasel istmereal maa ja taeva vahel kuni päästjad saabuvad.\nKöisraudtee juures olles arutasime, et ei tea, kas keegi seal kuskil ka ripub...\nJah, rippus. Kaks inimest kõlkusid terava päikese käes turvavööga kinnitatuna poolteist tundi. Päästjad tõid nad lõpuks alla, ronides kõigepealt nendeni ja lastes nad köie otsas mitmekümne meetri kõrguselt maapinnale.\n4K kvaliteediga drooniga filmitud kaadreid saab vaadata eraldi all olevast videost.


Isegi äärmusliku külmaga peaksid talveks mõeldud õlid olema piisavalt voolav külma mootori määrimiseks. Seega numbrid enne tähte W tähistavad temperatuuri, millega suudab õlipump korrektselt, ilma tõrgeteta töötada ja väntvõlli pöörelda, et mootor saaks käivituda. Täht W tähistab viitab asjaolule, et määrdeainet saab külmal hooajal kasutada. Numbrid pärast seda näitavad kõrgtemperatuurilisi omadusi, mida defineerivad ülemised ja alumised kinemaatilise viskoossuse läviväärtused 100 ° C juures, samuti dünaamilist viskoossust 150 ° C juures ja nihke väärtused 106 s-1.\nTootjad kasutavad õlides mitmesuguseid lisandeid selleks, et luua universaalseid tooteid temperatuuri ulatuses universaalseid tooteid. Need lisandid vähendavad viskoossuse sõltuvust temperatuurist, kuid võivad mõjutada ka määrdeaine teisi omadusi.\n5W30 ja 5W40 õli omadused\nNende määrdeainete madalatemperatuurilised omadused on samasugused. Mõlemad tooted säilitavad mootori käivitamiseks optimaalse viskoossuse -30 ° C juures ja voolavuse -35 ° C temperatuuril. Kuid nende kõrgtemperatuurilised omadused erinevad. 5W30 kinemaatiline viskoossus varieerub vahemikus 9,3-12,5 mm2 / s; dünaamiline viskoossus on 2,9 mPas. 5W40 puhul on need väärtused vastavalt 12,5-16,3 mm2 / s ja 3,5 mPas.\nIgal neist toodetel on oma puudused ja eelised. Näiteks, 5w40 määrdeaine loob paksema ja tugevama õlikihi, sulgeb suurepäraselt avasid, on loodud märkimisväärsetele koormustele ning see on ka põhjus, miks seda kasutatakse tihti võimsates, suure jõudlusega sportautodes. Kuid tänu tugevale käivitustakistusele suudab see mõjutada mootori dünaamikat. Veelgi enam, mida laiem on määrdeaine temperatuuri vahemik, seda lühem kasutusiga.\nSamal ajal on 5W30 määrdeainel suurema pumbatavus läbi määrdeaine süsteemi. See puhastab jõuüksuse osasid tõhusamalt, aidates kaasa nende jahutamisele ja kütuse säästmisele. Kui hõõrdepaaride vahelised vahed suurenevad, võivad selliste õlide kasutamisel tekkida lekked.\n3 peamist nõuannet valimiseks\nKui kasutate oma sõidukit linnatingimustes, seisate sageli liiklusummikutes, sõidate suurte kiirustega ja teil on vanem auto, ostke 5W40 viskoossusega õli. Kui eelistate rahulikku sõitu, hoida kokku kütust ja keskkonnasõbralikkus on teie jaoks oluline - valige 5w30 märgistusega toode.\nLisaks viskoossusele tuleb määrdeaine valimisel arvestada järgmiste parameetritega:\nÕli baasi koostis. Mõnedele mootoritele sobivad ainult sünteetilised õlid ja teistele - ainult mineraalõlid.\nAPI ja ACEA klassifikatsioon. Isegi tooted, millel on sama SAE viskoossusaste võivad erineda lisaainete, tuha koostise ja muude parameetrite poolest. Klassifitseerimise süsteemides võetakse arvesse kõiki neid erinevusi.\nPidage meeles, et 5w30 õli asendamine 5w40-ga ja vastupidi on võimalik ainult siis, kui seda lubab sõiduki tootja. Vastasel juhul võib mootor enneaegselt murda.\nMiks on autotootja poolne mootoriõli kinnitus nii oluline?\nTegelikult on õli viskoossus pigem suhteline parameeter. Mootori töötamisel ajal on selle temperatuur pidevas muutumises. Seega määrdeaine viskoossus ja õlikihi paksus suureneb või väheneb. Mootori disainimisel kalkuleerivad tootjad täpselt mootoriõli omaduste dünaamika, valides sobiva toote, mis on vastavuses kõikide mootori töörežiimidega.\nNäiteks mootori käivitamisel on õlikihi paksus suurem kui, mootori jõudmisel töötemperatuurini. Tänu sellele suureneb hõõrdumine kontaktosade vahel. See soodustab jõuüksuse kiiremat ülessoojenemist. Kui temperatuur kasvab, muutub õli viskoossus madalamaks, hõõrdejõud ja jõuüksuse koormus vähenevad.\nKui viskoossus ületab tootja poolt märgitud väärtuse, laskub mootorile käivitamisel liiga suur koormus. See on eriti ohtlik pöörete kasvamisel, kui nihke määr suureneb järsult, kuid viskoossus ei vasta käesolevale temperatuurile, see võib põhjustada mootori ülekuumenemist. Lisaks mõjutab sagedane töötamine liigse koormuse all selle tööiga. Veelgi enam, pideva ülekuumenemise pärast oksüdeerub määrdeaine palju kiiremini.\nAlandatud viskoossus pole vähem ohtlik. Hõõrdepaarid kuluvad oluliselt kiiremini tänu vähe vastupidavale õlikihile. Kõrged mootori pöörded ja õli defitsiit võib põhjustada isegi mootori seiskumise. Samal ajal saab määrdeaine kiiremini otsa.\nMäärdeained tuleb valida alati vastavalt autotootja tehnilistele soovitustele. Kui tootja lubab kasutada erineva viskoossusega õlisid, siis valige toode, mis vastab kõige paremini sõiduki töötingimustele, selle osadele ja üksustele. Veelgi enam, ainult viskoossusega arvestamisest ei piisav, veel on olulised ka, õli baas, selle API ja ACEA klass/kategooria. Valige õli ilma kiirustamata, ostke see AUTODOC`st ja teie auto mootor on külmal hooajal kindlalt kaitstud.


Huntidest rännumehed - kriimsilm Gustav | Looduskalender.ee\nHuntidest rännumehed - kriimsilm Gustav\nPostitas Aasta Loom - P, 20.12.2020 - 10.00\nHallivatimees rändas aastaga Saksamaa ja Poola piirides üle 10 000 km.\nFoto pärineb Saksa uudistelehelt moz.de.\nSisuliselt iga hallivatimehe ja hallivatinaise elus tuleb ette perioode, mil tuleb rännata. Oma sünnikarjast tuleb lahkuda noortel huntidel, kes soovivad ise järglasi saada ning peavad selleks partneri ja territooriumi leidma. Selline iseseisvumisrännak võetakse tavaliselt ette elu teisel talvel. Mõni leiab uue elupaiga kodukarja territooriumile üsna lähedal, teine aga otsustab sootuks tõsisema rännaku ette võtta.\nPikemaid maadeavastamisi võib ka hilisemas eluetapis ette tulla - näiteks siis, kui partner hukka saab või kari hundijahihooajal laiali lüüakse. Ka siis, kui karjas “võim vahetub”, tuleb vanal juhil sageli (kuigi mitte alati) oma teed minna. Raske valik - kas jääda karja ning suurendada sellega oma toiduhankimise šansse või minna oma teed ja riskida nälja ning võõra hundikarjaga silmitsi sattumisega - tuleb langetada ka karjahierarhias kõige madalamal positsioonil oleval võsavillemil, kui teised karjaliikmed tal elu õite kibedaks teevad.\nSõltuvalt elupaigast, on ka hunte, kes rändavad kogu karjaga regulaarselt kaks korda aastas migreeruvatele saakloomadele järgnedes. Nii peavad pikki rännakuid ette võtma näiteks põhjapõtru jahtivad hundid. Oluliselt lühemaid iga-aastasi retki läbivad ka näiteks osa Yellowstone’i rahvuspargis elavatest huntidest, järgnedes vapititele, kes talvel pargi piiridest väljuvad ning veidi madalamal asuvatele rohumaadele siirduvad. Kogu allesjäänud perega tuleb uue territooriumi otsinguile asuda ka neil, kes on võitluses mõne suurema ja tugevama hundikarja vastu oma territooriumi kaotanud.\nLisaks on igal hundil ka erinev iseloom. Sestap ei maksa imestada, et kriimsilmadegi seas on “Nipernaadisid”, kes ei saa sinna midagi parata - neile lihtsalt meeldib seigelda.\nVarasemalt oleme rääkinud Sloveenia hundist Slavcist, kes partneri otsinguil läbis aasta jooksul ca. 2000 km, rännates Sloveeniast üle Austria alpide Itaaliasse. Nüüd aga on meid üllatanud GPS-kaelusega varustatud kriimsilm Gustav, kes ajavahemikus märts 2019 kuni aprill 2020 on Saksamaa ja Poola piirides rännanud üle 10 000 km!\nJah, hundid on tugevalt territoriaalsed loomad, kes koostöös oma karja liikmetega kaitsevad oma kodupiirkonda teiste liigikaaslaste eest. Kuid hundid on ka väga liikuvad loomad!


Lugu elektriautost: 2012\nPostitaja: Erik kell 20:38 Kommentaare ei ole:\nPliiakude eluiga (tühjendamise-laadimise tsüklite arv) on teadupoolest sõltuvuses tühjendamise astmest (aku tühjendamise % telg):\nSeega - mida paremini hoida akud täis laetuina, seda suuremaks kujuneb kasutatavate tsüklite arv.\nPostitaja: Erik kell 13:45 Kommentaare ei ole:\nPostitaja: Erik kell 15:29 Kommentaare ei ole:\nEelmiseks ööseks kehtestatud -5⁰C juures õnnestus esimest korda reaalselt katsetada eesmiste akude soojendamise süsteemi. Soojendi on teadupoolest kombineeritud põrandaküttekaablist ja metallplaadist ning asub akude all:\nHommikuks näitas eesmiste akude termomeeter +14⁰C, milline temperatuur oli ka seadistatud termostaadile. Samas oli salongiakude kastis termomeetri näit +9⁰C. Salongi seekord ei soojendatud muud moodi, kui ainult akulaadijate jääksoojusega. Nii et eesmiste akude soojendaja toimib. Salongi tuleb paigaldada tagasi suveks eemaldatud väike auto soojapuhur, mis annab salongiakudele sooja laadimisprotsessi lõpus, kui laadijad toimetavad juba jahedalt. Samas hoiab puhur aknaklaasid jääst puhtad, ei pea enne sõitu kraapima.\nSiiski oli ilma lisapuhurita salongis temperatuur parajalt plussis ja aknad praktiliselt jääst vabad, samas kui kõrval parkiva auto klaasid olid paksu jääkorra all.\nPostitaja: Erik kell 14:37 Kommentaare ei ole:\nLumi sulas vahelduseks ära ja sõitmised jätkuvad. Toimetab kõik kenaste ka 0⁰C ümber temperatuuridel, gaasiahi soojendab salongi üles. Akud ühe ööga väljas seistes ära ei jahtu, lisa soojendamist veel ei vaja. Pikema otsa sõitmise ajal akud soojenevad 2⁰C võrra, nagu suvelgi.\nPostitaja: Erik kell 11:43 Kommentaare ei ole:\nMis asi on Battery Life Saver (BLS) ja mida teeb? Seade on desulfaator, mis süstib pliiakudele teatud kujuga (teadmata kujuga), teatud sagedusega (8,7 kHz), teatud nivooga (teadmata nivooga) impulssvoolu, mis omakorda lahustab/lammutab aku vananedes akuplaatidele tekkivad kõvad sulfaadid, mis muidu tõkestaks keemilisi protsesse voolu kättesaamiseks akust. BLS idee poolest pikendab seega akude kasulikku eluiga.\nBLS tarvitab ise 30W ringis võimsust, seega on kasulik seda töös hoida laadimise ajal. Ka hoolduslaadimise ajal.\nSaabus kaugelt 'meerikamaalt seadeldis BLS-120A, mõeldud 120V süsteemi akudele. Paneme peale ja vaatame, kaugele selle riistaga siis jõuab. Kui õnnestub, siis vaatame waveformi ka sellel imeriista tekitataval impulssvoolul. Akud ongi juba 1 a. vanad. Kolleegidel Rootsist on head kogemused BLS kasutamisega golfikärudel. Saab näha.\nPostitaja: Erik kell 15:56 Kommentaare ei ole:\nKuskil pidada möllama algava talve lumetorm... Nojah. Aga see lumemütsakas, mis eile-täna kippelt (ja nagu alati ootamatult) alla kukkus, tekitas sõitmistele pause sisse. Sugugi mitte sellepärast, et elektriauto ei sõidaks külmaga - sõidab küll ja väga mõnusasti. Põhjus on, et meie "keskkonnateadlikud" teehooldajad tarvitavad lumekoristamise abinõuna rämedates kogustes SOOLA (NaCl)! Ja see aine tekitab ebamugava ja wana-autole ülikahjuliku elektrokeemilise reaktsiooni, mille tulemusel muutub teras kiirelt muredaks raudoksiidiks. Maakeeli - roostetab kiirelt ära. Pärast oleks kahju. Seega - peame natuke pausi, kuni soola-hooaeg läbi saab.\nKogunes üle 3000 km. Pole eriti palju, aga pole ka väga vähe nende mõne kuuga. Autoke on heas seisukorras.\nSoola mõjude vastu peaks tekitama autokerele kriitilistesse kohtadesse tsinkanoodid. Kust küll saaks inimene tänapäeval piisava suurusega tsingikamakaid... Paadipoest?\nKergema loomuga talviste tegemiste nimekiri:\n1. kiirendipedaali modifitseerimine (saksa autode põranda küljes olev pedaal on ebamugav);\n2. salongi sisevalgustuse parendamine (väike LEDidega tulevärk lisab edevusefaktorit);\n3. mootori osakonna ja eesmise kapotialuse töövalgustid (et oleks kaunis kaeda :);\n4. autokere salongiosa tihendamine (kuskilt pressib külma õhku salongi);\n5. desulfaatori paigaldamine veoakudele (et akud elaksid võimalikult hea tervise juures);\n6. akukasti uus kaas (esmane konstrui vajab pisut täiustamist);\n7. lisa pidurituli (võibolla);\n8. need tsinkanoodid..?\n9. leegiheitjad summutitorudesse, aitab sabas tolknejate vastu (väike nali :) Aga millekski eba-mõistuspäraseks peaks neid summutitorusid ikkagi rakendama...\nPostitaja: Erik kell 22:42 Kommentaare ei ole:\nVäike vahepõige: peab ütlema, et juba esimesel elektrisõidukil oli stiili:\nPostitaja: Erik kell 13:21 Kommentaare ei ole:\nSelline projekt vajab tasapisi arendamist-parendamist, vaja on muuta pisiasju, mille peale kohe alguses ei tule.\nMootori jahutusventilaator sai alla kummijalad. Muutus märgatavalt vaiksemaks, mööda autokeret ventika surinat enam peaaegu ei kandu.\nPostitaja: Erik kell 16:18 Kommentaare ei ole:\nKohe-kohe kukub 3000 km verstapost elektrijõul liikumisel. Veermiku ülevaatus tõsisemaid probleeme ei tuvastanud. Ka eesmised ketaspidurid on käitunud seni laitmatult, piduriklotsidel märgatavat kulumist veel pole. Leidusid hiljuti vahetatud, aga juba üleni mõranema kippuvad tagumiste pooltelgede kummikatted, made in Brazil. Mäletatavasti oli pakendil kirjas Top Quality. Ilmselt siis tippkvaliteet Brasiilia moodi. Põhjuseks toote vale materjal. Tuleb otsida uued ja veel kõrgema kvaliteediga asjad.\nPostitaja: Erik kell 23:38 Kommentaare ei ole:\nKa müra on saaste\nKa müra on saaste. Paigaldatud sai uus mootori jahutamise ventilaator. Võimalikult vaikset tüüpi, turbiinvent. Seni kasutusel olnud paadi mootoriruumi tuulutuseks mõeldud otsevooluline vent oli küll kompaktne, aga üsna lärmakas. Nüüd on Särtsu nii vaikne kui olla saab.\nVaatasin Kanal 12 pealt dok-filmi "Who killed the electric car". Lase loll suurriiki juhtima ja nii lähebki.\nPostitaja: Erik kell 00:17 Kommentaare ei ole:\nKui halba uudist pole, siis head uudised pole huvitavad. Katsetus sõita linnaliikluses akud tühjaks mitmes jaos lõppes sama tulemusega, mis varasem ühe soojaga sõitmine: 70 km kolme päeva jooksul. Akud laadisid tagasi 9 kWh. Kulu seega 129Wh/km. Rahas arvestades €1,36/100 km.\nPliiakudest saab seega tõestatult kätte 50% nimimahtuvusest. Kasutusel on 18kWh nimimahtuvusega akupakk, mille operatiivne mahtuvus on 9kWh.\nTulevik - see on liitiumkollane...\nPeaks minema lennuväljale tiirutama kiirendusteta 30-40 kmh, vaataks mis siis läbisõiduks kujuneb.\nPostitaja: Erik kell 14:29 Kommentaare ei ole:\nPõletismootorite armastajatele võrdlevaks vahelugemiseks. Sellist olukorda võis eeldada ka lihtsalt tunnetuslikul tasandil. Ja pole mõtet keerutada teemal "aga elektrienergia tootmine ka saastab". Energia tööstuslikul tootmisel on võimalik gaasilised saasted efektiivselt elimineerida. Samuti on olemas eeldused puhta energia globaalseks tootmiseks. Inimeste maailm on vaid väga konservatiivne, inimkond ei oska/soovi puhta energia globaalseks tootmiseks kokku leppida. Inimestele meeldib jutustada müstilisest "energiajulgeolekust", vaatamata sellise käitumise globaalsetele tagajärgedele. Моя хата с края - nagu veli venelane ütleb...\nPostitaja: Erik kell 12:26 Kommentaare ei ole:\nViimase seitsme kuu ajal (19.09.2011 - 16.04.2012) on E95 bensiini hind Neste tanklas kerkinud €1,284 pealt €1,449. Ehk siis 11,39%. Seda on ikka omajagu.\nKere värvitööd algasid.\nPostitaja: Erik kell 22:01 Kommentaare ei ole:\nToruasjadnuse poed ja mereasjanduse poed on elektriautoasjanduse harrastajale väga sõbralikud kohad. Merenduse ventilaatorid kohtuvad torunduse juppidega sõbralikult elektriautos. Mootori harjaosakonna jahuti:\nAkukasti ventileerimise süsteem:\nPostitaja: Erik kell 16:36 Kommentaare ei ole:\nSai proovisõidetud väike ring Nissan Leaf tüüpi elektriautoga. Ega ole midagi öelda, see asi on projekteeritud igatpidi väga õieti. Seda kassid ostaksid.\nPostitaja: Erik kell 16:50 Kommentaare ei ole:\nPostitaja: Erik kell 11:31 1 kommentaar:\nPostitaja: Erik kell 12:38 Kommentaare ei ole:


Mittemidagitegemine. | Tulelaps\n« Midagi head ka, siiski.\nNatuke “nalja” (kultuuriabi). »\njaanuar 25, 2016 Autor tulelaps\nEile fb-s Saale Kareda lehel tõi Heie Tuli jutu sisse mittemidagitegemise. Jälle väga ebamäärane mõiste ja tegelikult lausa kuritegu seda inimestele laiemalt tutvustada, soovitada. Arvan, et Eestis 1-2 inimest kes seda valdavad ja ka ainult kitsast riba. Sisuliselt on see reaalsuse muutmine.\nSaale ise ajab mingit budistlikku, New Age häma – teadvuse seisund ja taotluse puhtus.\nEga ma palju ei tohi seal sõna võtta, nii palju siiski “julgesin”:\n“Lihtsamalt öeldes on see kõrgem moraal ja eetika. Keerulisemalt rääkides, on massimeel (mis loob seda sigadust mida näeme) ja nn. kõrgem teadvus (allikas, kosmiline mõistus- nimetatakse erinevalt). Teatavate sagedustega inimestel on sinna juurdepääs, ning sealt on võimalik tuua uusi ideid massimeele (meie reaalsuse) muutmiseks.”\nJa siit tuli mõte, et kevadel-suvel korraldan kahepäevase töötoa-laagri “Mittemidagitegemine”. Esimene päev oleks Fred Jussi sõnastuses “molutamine”, lihtsalt metsas, jõe ääres jalutamine, istumine, loodushäälte kuulamine, mõtisklemine (et massimeelest vähekegi eemalduda). Teisel päeval räägiksin alustest (just nii palju kui inimesed on võimelised mõistma).\nSeltsingu liikmetele oleks tasuta (blogilugejatest Virve ja Arnold, Piret nagunii ei tule), teistele 100.- euri. Just täpselt selline suht krõbe summa, vaja söögikraami osta, palgata kokk (vast saan ülenaabri, ta proff)…ja kui laiemalt võtta pole see summa sugugi suur, sest see mida siit on võimalik saada, on seda väärt, iseasi kas inimene hoomab.\nTaipasin ära miks ma ei taha õpetada, sest elus on nii, kes midagi teeb, see vajab seda ise. Need “suured” reikitervendajad, inglikuulutajad, vaimsed õpetajad, vajavad ise tervendamist- õpetamist. Mina ei vaja, sain oma õppe kõrgemalt sfäärist kätte.\nÜks kitsaskoht mul siiski on, nimelt vajasin ma tunnustamist, et keegi näeks mis ma olen suutnud ilma abirahadeta, toetusteta, üksi teha.\nNüüd võtan end kätte, mul ei ole maist tunnustust vaja! (mingisse kosmilisse raamatusse olen ma juba nagunii kantud). Selle paganama tee probleemi, jätan ka sinna paika, kes tahab tulla kohale, tulgu jala või ostku džiip. Nii lihtne see ongi!


Diet Dog Phyt for Dogs taust - wuf.ee\nwuf.ee / Diet Dog Phyt for Dogs taust\nKogemuslugu Diet Dog Phyt for Dogs Joints&Bones ja Senior&Mobility tarbimisest\nðÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂ¾Meie 13,5 aastane labradoripoiss Tommy on rahuliku iseloomuga. Talle meeldib jalutamas käia ja õues aega veeta, kuid põrkepalli kombel pole ta kunagi hüpanud ega liiga energiline olnud. Sellegipoolest märkasime juba kümmekond aastat tagasi, et tema kõnnakusse on tekkinud longe ning aastate jooksul on liigesed jäigastunud. Juba mitu aastat on ta regulaarselt igapäevaselt valuvaigisti peal ning viimased paar aastat juurde saanud ka vanaduse nähte leevendavaid ning liigeste tööd soodustavaid toidulisandeid.\nðÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂ¾Oma igapäevategevustes jalutame Tommyga keskmiselt kaks korda päevas – hommikuti lühema ringi, mis olenevalt koera tujust on mõnesajast meetrist kilomeetrini ja õhtuti veidi pikema ringi, poolteiesest kilomeetrist mõne kilomeetrini, vahetevahel nädalavahetusel ka pikemaid tiire sekka. Väga pikki jalutuskäike ta enam teha ei jaksa ning kuumade, külmade või niiskete ilmadega mõjub ka ilmastik tema enesetundele ning liigestele, mis piirab oluliselt tema jalutuskäike ja liikuvust.\nðÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂ¾Umbes aastajagu päevi tagasi jäi meie koer äkki vanaks. Ta ei tahtnud enam eriti jalutada, tehes seniste tiirude asemel vaid paarisaja meetriseid otsi, kuigi uksest õue läks siiski hea meelega. Temast oli saanud äkki torisev vanamees, kes tujutses ning hakkas ootamatult öösiti, vahel ka päeval ja õhtul, rahutult haukuma, sest kuulmine ja nägemine on ajas kehvemaks läinud, soovides, et keegi öösiti tema läheduses magaks või teda silitaks võimalikult pimedas toas. Nii juhtus, et mõnel ööl saime vaid paar tunnikest magada enne äratuskella helinat.\nðÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂ¾Otsustasime, et vahetame oma olemasolevad toidulisandid välja Diet Dog Phyt for Dogs Joints&Bones ja Senior&Mobility vastu, lootuses pakkuda oma koerale veel elamisväärset elu ja soovides anda talle tagasi kaotatud energiat.\nðÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂ¾Kooskõlastasime toidulisandite proovimise loomaarstiga ning jätsime varasematest ravimitest peale igapäevaselt vaid valuvaigisti ning kuivtoiduna BonaVentura toidu, mida ta on saanud juba sünnist saadik.\nðÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂ¾Peale umbes kahenädalast igapäevast Diet Dog Phyt For Dogsi toidulisandite andmist hakkas meile tunduma, et koer on veidi kepsakam kui varem. Umbes kuu ehk esimese kuuri lõpuks oli vahe silmaga märgatav – koer tahtis jälle igapäevaseid jalutuskäike teha ja kutsus juba ise jalutama. Tema tempo on küll endiselt aeglane ja ta kipub kohutavalt lõõtsutama, kuid entusiastilikult teeb ta terve jalutusringi kaasa, millest viimasel ajal jaksas ta vaid teha pool, kui ta üldse tänava otsast oli nõus kaugemale minema. Kui vanasti oli tema lemmik poos „katuse peal“ ehk neli käppa taeva poole püsti selili lebamine, siis seda polnud ta enam ammu teinud, sest selg tundis end ebamugavalt, nüüd äkki on ta taas hakanud katuse peal olema nagu varem. Ka öine haukumine vähenes – ta küll endiselt vahel haugub öösiti rahutult, kuid seda on jäänud harvemaks ning ta kipub leppima rahulikult magama jäämisega paitavas seltskonnas vaid mõne korra tema juures käimisega uneaja alguses. Tema karvgi on hakanud rohkem läikima ja tuhmist on saanud säravam, nagu ta oleks just pestud.\nðÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂ¾Diet Dog Phyt For Dogs toidulisandid meie 13 aastasest seeniorist noort koera ei tee, kuid igal juhul on need mõjunud väga positiivselt tema energiale ning soovile taas rohkem liigutada ja head koeraelu nautida, mis on andnud meile palju toredaid päevi koos meie neljajalgse pereliikmega.\nðÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂ¾Link videole vahetult enne Phyt for Dogs üleminekut: https://1drv.ms/v/s!AuHJIi8xzNOghepszqVZNKM_QWIEFw?e=SazUDf\nðÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂÂ¾Link videole, kui oli Phyt for Dogsi saanud 2 kuud:\nVaata Diet Dog Phyt for Dogs tooteid lähemalt siit: https://www.wuf.ee/muu


Hotellid lemmikloomaga reisijatele Huanchaco | Hotels.com\nlemmikloomaga reisijatele hotellid linnas Huanchaco\nlemmikloomaga reisijatele hotellid Huanchaco\nOtsing koduloomaga reisimiseks sobivad hotellid Huanchaco\nHuanchaco koos lemmikloomaga\nKui sinu järgmine reisisiht peaks olema Huanchaco ja otsid hotelli, kus on teretulnud ka neljajalgne sõber, siis vaata, mida meil on sulle pakkuda. Meie hotellide seast leiad kindlasti mugava öömaja puhkuseks endale ja triibikule-murile. Huanchaco on nagu loodud meeldivateks jalutuskäikudeks. Nii mõneski kohas on neljajalgne sõber teretulnud, avastamisrõõmu aga jätkub kindlasti ka selleks ajaks, kui lemmik juba mõnusat uinakut teeb. Kohalikest huviväärsustest väärivad tutvumist Huanchaco rand ja Chan Chan (arheoloogiline ala). Huanchaco on külastamist väärt. Ära jäta parimaid sõpru koju maha. Õige hotell on vaid sõrmeliigutuse kaugusel.\nValik parimaid hotelle, Huanchaco:\nHuanchaco rand vaid jalutuskäigu kaugusel\nElamu otse rannas privaatbasseiniga, läheduses on Huanchaco rand\nHotell otse rannas, läheduses asub Huanchaco rand\nHuanchaco pakub avastamisväärseid elamusi kõigile. Juhuks, kui parimal sõbral läheb reisil olles vaja maiustust või loomaarsti nõu, tasub meelde jätta ka järgnevad loomakliinikud ja lemmikloomapoed.


Mis oli Guadalupe'i leping Hidalgo? - Histoire-Ucad.org\nGuadalupe'i leping Hidalgo on ametlikult tuntud kui Ameerika Ühendriikide ja Mehhiko Vabariigi vaheline rahu, sõpruse, piiride ja asunduse leping ning see on tähelepanuväärne Mehhiko-Ameerika sõja lõpetamisel. Leping sõlmiti Mehhiko ja Ameerika Ühendriikide vahel Villa-de Guadalupe Hidalgo Mehhiko linnaosas 2. veebruaril 1848 ja jõustus 4. juulil 1848.\nAmeerika-Mehhiko sõja põhjused\nHispaania impeerium vallutas neli aastat tagasi Texas osi. Pärast seda, kui Mehhiko 1821. aastal Hispaania võitis, väitsid nad Mehhiko osaks. 1. märtsil 1845 kirjutas president Tyler alla õigusaktidele, mis võimaldasid Ameerika Ühendriikidel Texas'i üle võtta, mis jõustuks 29. detsembril 1845, kuid Mehhiko valitsus pidas seda sõjaaktiks. Prantsusmaa ja Ühendkuningriik püüdsid Mehhikat veenda Ameerika Ühendriikide vastu sõja väljakuulutamiseks, kuid nende jõupingutused osutusid viljatuks.\nPresidendi Tyleri allkirjastatud seadusandja kohta saatis tema eelkäija James Polk Mehhikosse saadiku, pakkudes 40 miljoni dollari suurust pakkumist Alta California jaoks ja 5 miljoni dollari pakkumist Nuevo Mehhikosse. Mehhiko valitsus keeldus isegi kohtumast saadikuga, mille tulemusena ründas Mehhiko armee vaidlusaluses piirkonnas Ameerika vägesid. Pärast 11 ameeriklase surma ja 49 Ameerika sõduri püüdmist allkirjastas president Polk 13. mail 1846 sõja deklaratsiooni ning Mehhiko valitsus vastas oma sõja deklaratsioonile 7. juulil 1846. Ameerika-Mehhiko sõda lõppes septembris 1847. aastal tungisid Ameerika Ühendriikide väed Mehhiko ja Kesk-Mehhiko edukalt kahe aasta jooksul.\nKes läbirääkimisi pidas lepingu üle?\nPärast sõja lõppu pidasid kindral Winfield Scott ja Nicholas Trist (Ameerika Ühendriikide osakonna ülema) läbirääkimisi Mehhiko komisjoniga Don Jose Coulo, Luis Cuevas ja Miguel Atristaini raames. Scott ja Trist olid varem püüdnud Mehhikoga läbirääkimisi pidada, enne kui jõudsid järeldusele, et parim viis Mehhikoga toime tulla oli pärast nende vallutamist.\nEhkki lepingus ei öeldud, et Mehhiko loob Santa-Fe-De Nuevo Mehhiko ja Alta California, andis Mehhiko valitsus need territooriumid üle. Lepinguga määratleti Texase piirid, mis ulatuvad Rio Grande'i suunas. Kokkuleppe artikkel V kirjeldas Mehhiko ja Ameerika Ühendriikide piiri läänest itta ning piirid sisaldasid Rio Grandet Santa-Fe-de Nuevo Mehhiko sadamasse ja seejärel Gila jõeni. Mehhiko ületas 55% oma Texas'i-eelsetest nõuetest ja nad omavad praegu umbes 761 606 ruut miili. Mehhiko Cession oli Guadalupe Hildago ja Adams-Onise piiride vaheline 525 000 ruutkilomeetrine ala, mis asub väljaspool 389 166 ruut miili suurust maad.\nArtiklid 8 ja 9 tagasid nendes piirkondades elavate mehhiklaste omandis olevate kinnistute ohutuse ning Ameerika Ühendriikide valitsus võttis endale $ 3, 25 miljoni võla, mida meksiklased ameeriklased võlgnesid. XII artikkel nõudis, et Ameerika Ühendriigid maksaksid Mehhikosse 15 miljonit dollarit, samas kui artikkel XI sätestas, et Ameerika Ühendriigid karistavad kõiki indiaanlasi, kes röövivad Mehhikoid, keelates samal ajal ameeriklastel osta indiaanlaste poolt reidides omandatud vara.\nAmeerika Ühendriikide ostetud piirkond sai osaks kümnest osariigist alates 1845. aastast, kui osteti 1912. aastal. Ameerika Ühendriigid omandasid Arizona ja Uus-Mehhiko ülejäänud osad 1853. aastal Gadsdeni ostu all. Ameerika Ühendriigid lisasid ka 10 miljonit dollarit transkontinentaalse raudtee jaoks ettenähtud alale.


Tilk mett kurbuseämbris - Uudised - Sakala\n14. juuli 2019, 9:46\nLauljatar Deborah Kayser ja kontrabassimängija Nick Tsiavos\nOmapärase muusikaelamuse osaliseks sai Viljandi vanamuusika festivali publik laupäeva õhtul Jaani kirikus, kus esinesid Austraalia lauljatar, sopran Deborah Kayser ja kontrabassimängija Nick Tsiavos.\nKontsert koosnes ühest pikast teosest pealkirjaga «Sada kuud, kolmandik ida». Seda nende ühisloomingut nimetas lauljatar sügavalt isiklikuks ja rääkis, et see väljendab kaotusvalu, meeleheidet, vastamata küsimusi, pimedust, uut lootusekiirt ja palju muid tundeelamusi. Seepärast oli esinejaile tähtis, et publik ei plaksutaks musitseerimises tekkivate pauside ajal. Nad soovisid vaikusehetkel häälestuda teose järgmisele osale, et muusika saaks liikuda edasi sujuvalt, voolavalt.\nSee oli iidse Bütsantsi muusika, oma iseloomuliku rütmi ja peamiselt neljal põhitoonil baseeruva meloodiaga, mis vaheldusid nüüdisaegsete helimotiividega. Alustuseks sai kuulda pikka ja monotoonset Nick Tsiavose kontrabassisoolot. Mõne aja pärast sulandus sellesse vaikselt Deborah Kayseri hääl, mis algul kõlas pehmelt ja pigem madalalt, lastes alles hiljem kõrgustesse tõustes, justkui mäetippudel uidates, kuulda sopranile omast koloriiti.\nAeg-ajalt tõi lauljatar oma häälega kuuldavale sahinaid ja naksatusi, helisid, mis sarnanesid öisest džunglist kostvate häälitsustega, nagu oli teinud seda kunagine legendaarne Peruu lauljatar Yma Sumac, kes 1960. aastal ka Tallinnas oma kontsertidega publikut lummas.\nKontrabassimängija andis lauljatarile puhkepause, võludes poogna alt välja nii kõuemürinat kui saatuslikke trummilööke, plõksatusi ja muid, sealhulgas ka meloodilisi helisid.\nKogu etteaste oli kantud ehedast kurbusest. Seda väljendasid muusikute näoilmed, kehahoiak, lauljatari kramplikult kokkusurutud sõrmedega käed rinna kohal. Naeratus ilmus nende näole vaid kontserdi lõppedes, kui kõlas aplaus ja vahekäiku mööda sammus reipalt nende poole väike poiss, meeämber näpus, et kinkida see esinejatele tänutäheks.\nÕunaaed ootab taasiseseisvumispäeval õunu Loe artiklit\nGalerii. Mulgimaa perepäeval pesti vanaviisi pesu ja triigiti riideid Loe artiklit Vaata galeriid\nViljandi politsei hoiatab müüjaks maskeerunud varaste eest Loe artiklit\nKell 13.40 lisatud parandus\nHerr Artur kutsub üles head tegema Loe artiklit\nEesti Rahva Muuseum kutsub üles jäädvustama kihelkondade elu Loe artiklit\nLinnavalitsus ootab ettepanekuid Viljandi kaunistajate tunnustamiseks Loe artiklit\nNoored ettevõtjad saavad toetust taotleda Loe artiklit\nMulgimaa peremäng lõpetab hooaja pesupäevaga Loe artiklit\nHerr Arturi kohvik kutsub üles head tegema Loe artiklit\nJYSK laieneb Viljandisse Loe artiklit\nPresident Kaljulaid: Martin Helmel ei peaks olema kohta valitsuses (102)\nPresident Kaljulaid: Martin Helmel ei peaks olema kohta valitsuses (104)


Twitteri-õeluritele jääb ette Marini vanus ja sugu - Tänane leht\nHaridusminister Li Andersson (vasakult), rahandusminister Katri Kulmuni, peaminister Sanna Marin ja siseminister Maria Ohisalo pärast uue valitsuse esimest istungit 2019. aasta detsembris. FOTO: JUSSI NUKARI/AFP/Scanpix\nHuulepulgabrigaad, huulepulgatüdrukud, feministlik kvintett ja Tampaxi meeskond, loetleb Riias tegutseva NATO strateegilise kommunikatsiooni oivakeskuse egiidi all tehtud uuring silte, mida põhjanaabrite sotsiaalmeediakasutajad on omistanud Sanna Marini valitsusele.\n«Kui märkimisväärselt noor ja naissoost juhtkond 2019. aasta detsembris võimule tuli, jõudsid nad rahvusvahelistesse uudistesse kui soolise võrdsuse valitsuse pioneerid,» meenutab uuringu sissejuhatus.\n«Nende valimine tekitas ka veebivastasseisu solvavate sõnumite vormis. Paljusid oletusi nende poliitilise kogenematuse kohta saatis seksistlik ja naistevihkajalik keelekasutus.»


Ettevõtjate võrkudega liitumise programm–Riigi Teataja\n(2) Programmi oodatav tulemus on toetust saanud ettevõtja lisandväärtuse kasv töötaja kohta või töökohtade loomine.\nToetust saanud ettevõtja lisandväärtuse kasv töötaja kohta kaks aastat pärast\nprojekti lõppu võrreldes taotluse esitamisele eelnenud aastaga.\nKaks aastat pärast projekti lõppu täistööajaga töökohtade olemasolu minimaalse\npalgafondiga 33 600 eurot aastas ettevõtjal, kel varasem tegevus puudub.\n(1) Võrk – käesoleva määruse tähenduses elektri-, vee- ja kanalisatsiooni- või sidevõrk.\n(2) Programmi sihtrühmaks on kõik taotluse esitamise hetkel äriregistrisse kantud ettevõtjad.\n(3) Määrust ei kohaldata Eesti majanduse tegevusalade klassifikaatoris (EMTAK 2008) avaldatud järgmiste tegevusvaldkondade projektidele:\n1) tubakatoodete tootmine (EMTAK 2008 jagu C 120);\n2) joogi tootmine (EMTAK 2008 jagu C 110) välja arvatud alkoholivaba joogi, mineraalvee ja muu villitud vee tootmine;\n3) kinnisvara arendamise projektid müügi ja väljarentimise eesmärgil (EMTAK 2008 jagu L);\n4) hasartmänguvaldkonna tegevused.\n(4) Määrust ei kohaldata kui taotleja otseste või kaudsete omanike hulgas on madala maksumääraga piirkondades registreeritud ettevõtjad.\n(1) Programmiga toetatavad tegevused on olemasoleva või rajatava võrguühenduse projekteerimine ja väljaehitamine, kui see on vajalik ettevõtlustegevuseks.\n(3) Võrreldavuse tagamiseks peab mittevõrguettevõtja teostatavate ehitustööde puhul olema taotlejal võetud lisaks võrguettevõtja pakkumisele kaks võrreldavat hinnapakkumist. Juhul kui võrguga liitumise ehitamiseks või projekteerimiseks on sätestatud erinõuded, peab mittevõrguettevõtjal kvalifitseerumiseks olema vastav pädevus.\n3) võrguühenduse projekteerimise ja väljaehitamise kulud, tingimusel, et toetuse taotluse esitamise hetkeks ei ole sõlmitud kehtivat ehitus- või projekteerimislepingut, mille täitmise vahendeid soovitakse käesoleva määruse alusel taotleda.\n(6) Võrgulepingu sõlmimine võrguettevõtjaga peab jääma projekti abikõlblikkuse perioodi.\n(3) Taotleja peab saavutama oma majandustegevusega programmis soovitava tulemuse lisandväärtuse kasv töötaja kohta rohkem kui 10 protsenti kaks aastat pärast projekti lõppemist, või kaks täistööajaga töökohta minimaalse palgafondiga 33 600 eurot sama ajaperioodi jooksul, kui tegu on alustava ettevõtjaga, kel puudub varasem tegevus.\n(7) Taotlus koosneb taotleja kinnitusest omafinantseeringu olemasolu kohta, taotlusvormist, mis avaldatakse Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse veebilehel, liitumistaotlusest ning üksuse asukoha kohaliku omavalitsuse üksuse kaaskirjast, mis sisaldab hinnangut projekti kohta.\n(8) Taotlusele tuleb lisada võrguettevõtja liitumispakkumine või täiendavalt võrguühenduse ehitamise kaks võrreldavat hinnapakkumist vastavalt käesoleva määruse § 8 lõikele 3.\n8) ettevõtja või võrguga liituva üksuse arendamise tegevuskava lisandväärtuse suurendamiseks töötaja kohta ja töökohtade loomiseks, ning ekspordi saavutamiseks, kui on planeeritud ekspordi saavutamine või kasvatamine;\n(5) Nõuetele vastavaid taotlusi hindab Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse moodustatud hindamiskomisjon, mille koosseis kooskõlastatakse eelnevalt ministeeriumiga ja avalikustatakse Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse veebilehel.\n(6) Hindamiskomisjoni tööd reguleerib Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse hindamiskomisjonide töökord.\n(7) Hindamiskomisjon hindab vastavaks tunnistatud taotlusi järgmiste kriteeriumite lõikes:\n(1) Hindamiskomisjon teeb Ettevõtluse Arendamise Sihtasutusele ettepaneku projekti rahuldamiseks, osaliseks rahuldamiseks, kõrvaltingimusega rahuldamiseks või rahuldamata jätmiseks. Taotluse rahuldamise otsuse teeb Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus.\n(2) Rahuldamise tehakse käesoleva määruse § 11 lõikes 7 nimetatud kriteeriumite alusel lävendi ületanud projekti puhul, kui selle rahastamise summa ei ületa programmi eelarvet.\n(3) Osalise rahuldamise tehakse käesoleva määruse § 11 lõikes 7 nimetatud hindamiskriteeriumite alusel lävendi ületanud projekti puhul, kui taotluse täielik rahuldamine ei ole võimalik taotluste rahastamiseks ette nähtud toetuse mahu tõttu või kui see ei ole põhjendatud, arvestades taotletud toetuse summat, projekti tegevusi ja nendega saavutatavaid tulemusi. Osalise rahuldamise otsuse puhul on vajalik taotleja nõusolek, mille puudumise korral teeb Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus taotluse rahuldamata jätmise otsuse.\n(4) Kõrvaltingimusega rahuldamise tehakse käesoleva määruse § 11 lõikes 7 nimetatud hindamiskriteeriumite alusel lävendi ületanud projekti puhul, kui ettevõtja või võrguga liituva üksuse arendamise tegevuskava elluviimiseks on taotlejal vajalik kaasata raha väljastpoolt ettevõtjat, kuid selle rahastuse osas puudub taotluste hindamise hetkel lõplik otsus, puudub kehtiv rendileping või muul põhjendatud juhul. Hindamiskomisjon teeb ettepaneku ka lõpptähtaja seadmiseks tingimuse täitmisele, mis ei või olla hilisem kui kuus kuud tingimusliku rahuldamise otsuse kuupäevast.\n(5) Rahuldamata jätmise ettepanek tehakse projektide puhul, mis ei ületa käesoleva määruse § 11 lõikes 7 nimetatud hindamiskriteeriumite alusel lävendit või mille rahaline maht ületab meetme taotluste rahastamise eelarve vaba jäägi. Taotluse rahuldamata jätmise otsus tuleb vormistada 30 tööpäeva jooksul alates asjaolude teatavaks saamisest Ettevõtluse Arendamise Sihtasutusele.\n(8) Taotluse rahuldamise, osalise rahuldamise või kõrvaltingimusega rahuldamise otsuses tuleb vormistada 30 tööpäeva jooksul alates asjaolu teatavaks saamisest Ettevõtluse Arendamise Sihtasutusele. Muutmisotsus tuleb vormistada 30 tööpäeva jooksul alates asjaolu teatavaks saamisest Ettevõtluse Arendamise Sihtasutusele.\nEttevõtlus- ja infotehnoloogiaministri 6. juuni 2017. a määruse nr 30 „Ettevõtjate võrkudega liitumise programm” alusel alustatud tegevusi jätkatakse tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2018. a käesoleva määruse kohaselt.


01.08 Pärnu 02/08/09 00:07\nOi oli lahe Enne kui mass peale tuli ja pärast kui kõik olid end rihmaks sõitnud Vahepeal kõvasti koolitamist Peaaegu suve parim päev Naeratus ei kao mu näolt\n29.07 Väänas veidi vähe 29/07/09 22:11\nOotasime Sõitsime Ja siis kui puhuma hakkas sõitsin tagasi linna Linnas ei puhunud\nsurphy päevakene (surphy) 29/07/09 23:08\noli jah hull mees, et kui õige tuul tuli, siis mees marssis rannast ära\n27.06 Pärnu poolkõva 28/07/09 10:37\nTuult nagu oli ja nagu ei olnud. Optimistina pumpasin 10m2 lohe täis ja mingil hetkel läksin vee peale ka. Nagu sellistel poolkõvadel päevadel tavaks oli puudu 1m2 lohet ja 1m/s tuult.\n25.07 Pärnus tegus 25/07/09 22:23\nkell 6 hommikul puhus, aga siis oli uni magusam.\npäeva kokkuvõte kolm õpilast. kolm triipu sõitu mulle kolm meetrit sõitu lapsele (lohe 2.5m2, laud 179cm )\n24.07 Pärnu padukas 24/07/09 22:26\nHommikul varakult Pärnusse. Kaks õpilast ootas koolitamist. Poole koolituse ajal hakkas vihma sadama ja tuul kukkus ära. Jäigi pooleli. Chillisin niisama Aloha telgis. Ühel hetkel hakkas telk kolisema ja see oli signaal...\nTormasin välja ja lükkasin paar laksu õhku veel lohesse sisse. Ja siis vette. Chop tahtis küll põlveliigeseid lahti logistada, aga ütlemata mõnus oli. Nägin taamalt valget müüri lähenemas ja otsustasin sellest mitte välja teha. Peagi oli padukas kohal. Sellise sajuga polnud ma veel varem sõitnud. Vett tuli ämbriga. Väga lahe kogemus.\nPeale vihma hakkas tuul kukkuma. Tegin veel väikese inimesega duublis bodydragi ja hüppeid. Ennelõunal proovisime ka tandemis sõita (mina lohe ja lauaga ning päkapikk lauaga minu taga poomi ja nöörijupiga minu trapetsi küljes). Tuult oli veidi vähe ja sellest õiget asja ei saanud.\nHomme hommikul hakkav varakult puhuma ja seega ööbime rannaparklas


Kavitatsioon – Vikipeedia\n1 Miks tekib kavitatsioon\n3 Kavitatsioon pumpades\nMiks tekib kavitatsioon[muuda | muuda lähteteksti]\nTühikute teke on seotud vedeliku rõhu langemisega alla tema aurumise kriitilist rõhku. Vedelik aurustub ja vedelikus tekivad vedeliku auru mullid. Samuti võib madalal rõhul vedelikust eralduda temas lahustunud õhk. Õhu ja vedeliku auru mullid kaovad, kui rõhk vedelikus uuesti suureneb. Mullide tekkimine ja kadumine toimub suure sagedusega, kuni 1000 korda sekundis, see põhjustab lööke ning vibratsiooni. Metalli pinnaga kokku puutudes tekitab kavitatsioon metalli pinnakihis pulseerivaid pingeid, mis põhjustavad metalli väsimist ja kulumist.\nKavitatsioonkulumine[muuda | muuda lähteteksti]\nOn täheldatud, et mullide kadumisel sööstab vedelik tekkinud tühikusse suure kuni 1000 m/s kiirusega. Samal ajal võib rõhk mulli täitva vedeliku servas tõusta kuni 100 000 baarini (1 baar on ligikaudu võrdne normaalrõhuga). Kui sellise kiirusega liikuvad vedeliku osakesed põrkuvad metalli pinnaga, löövad nad sealt lahti väikeseid metalli osakesi, mis ongi kavitatsioonkulumise põhjuseks. Kavitatsiooniga kaasneb iseloomulik põrisev heli, mis hoiatab tekkinud kavitatsiooninähtuse eest (näiteks veetorude kõmisemine paneelmajades on tingitud kavitatsioonist).\nKavitatsioon pumpades[muuda | muuda lähteteksti]\nPumpades tekkiva kavitatsiooniohu vähendamiseks paigutatakse pump võimalikult paagis oleva vedeliku tasapinna lähedale või vahetult vedeliku sisse. Nii vähendatakse ohtliku vaakumi teket pumba imemistorus. Jaoturites kasutatakse kavitatsiooniohu vähendamiseks erikujulisi siibreid või püütakse vähendada rõhulangu jaoturis. Torustikus saab kavitatsiooni vähendada vedeliku voolukiiruse vähendamise teel.\nOluline[muuda | muuda lähteteksti]\nOluline on seadmetes kasutada valmistaja poolt soovitatud rõhku. Mineraal-, sünteetiliste ja taimsete õlide aurumisrõhk on 0,2 baari, vesiemulsioonidel 0,1 baari.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Kavitatsioon&oldid=5347658"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 23:43, 7. juuni 2019.


Tänane kuupäev 20 Okt, 2019 21:51\nPostitatud: 16 Mär, 2019 14:53\nTõesti, enamus suuri ajaloosündmusi (kui mitte kõik) on tabanud ootamatult neid, kes veel alles eelmiseks sõjaks valmistusid. Kõik toimub nii, nagu peaks toimuma, kuni selle hetkeni, mil juhtub (seni) võimatu. Muidugi, alati võib midagi seni võimatut juhtuda, kuid tavaliselt võetakse kaalutletud risk, et ehk veel täna Jumala piksenool mind ei taba. Terroristi relv on hirm. Sellele võib lisada selle ebakindlustunde, et ehk äkki juhtub just siin ja täna, ning just minu lähedastega. Kuid kui ma hakkan kartma kõiki, kes minule ei sarnane, eeldusel, et nad mulle halba tahavad, ei saaks ma enam uksest väljagi. See oleks hirmule alla andmine, ja nende võit.\nPostitatud: 16 Mär, 2019 15:24\nSee nii ühene ei ole. Eestis oli ju ka oma islamisõdur ja rakuke, kes rahalisi vahendeid hankis jne. Ma justkui mäletan et see rakuke oli ennast korduvalt fotografeerinud seal samas Islamikeskuses nö vaimse tegevusega seoses. Ja vist kunagi üritasid mõned välismaised konservatiivsema liini rahalised toetajad ka jalga selle keskusega seoses maha saada. Noh et toetavad heatahtlikult, ja eks hiljem võib heategija ju vastuteenet soovida. Mis Islamiriiki puutub, siis nad ju koguaeg üritavad pretendeerida moslemite ülemaailmse kaitsja rollile. Varemgi terroriakte toime pannud ja siis nimetanud neid nö. kättemaksuaktsioonideks. Ilmselt sel korral leiaks see palju suuremat mõistmist ka laiemate masside hulgas. Noh umbes sellised nagu seersant siin. Et kindlasti midagi kusagil tuleb ja siis seotakse antud juhtumiga. Kas Eestis - väike tõenäosus. Aga sellega arvestada ei ole jabur või lapsik. Loodetavasti on Eesti organitel see asi kontrolli all. Kuigi sealt keskusest on suurepärane vaade nii lennuvälja maandumisradade lõpuosale, kui ka osale reisijate väljumisalale, oleks ilmselt runduvalt lihtsam rünnata Ülemiste keskust. Eriti pärast ümberehitamist, kui tehti nö kõrvaluksed sinna Islamikeskuse poole. See on nüüd täielik fantaasia, aga kui leiduks keegi enesehävituslike kalduvustega tegelane (ei pea ju olema kohalik - tuleb näiteks külla keskusesse) peab seal keskuse oma palvuse ja usub et jumala õnnistus on nüüd temaga. Seejärel läheb välja. Keegi kas autost annab mõneekilose vöö, või peidetakse see kuhugi ligidusse (vaiksemaid kohti lühemaks ajaks seal leidub), paneb vöö ümber, viie minuti pärast jalutab sealt küljeuksest siisse (tee on suht ohutu, töömõtetega inimesed ja nüüd ilmselt ka harjunud, kui mõni tumedam liigub sealkandis), veel +2min ja on Rimi kassade piirkonnas, kus on näiteks tipptunnil palju inimesi ja põmm. Ning tulemuseks võib olla 100 kannatanut. Rimi on nüüd küll tiba kaugemale nihkunud, varem oli uksest ca minut. No nii mõttemõlgutus. Kui kellelgi tõesti peaks olema soov nii teha, siis seda tõkestada oleks üsna keeruline. Aga ma loomulikult ei tea, mis võrk organitel on. 100% kindlust kindlasti pole. Ja üldse ei maksa alahinnata nö rättpeade mõtelmist. Nad on täpselt sama osavad kui nö valged leidma ootamatuid ja nõrku kohti, ning oskavad ka suure eesmärgi nimel mõnikord sammu tagasi astuda. Eesti on muidugi mõtetu kolgas globaalses Jihaadis, aga kui siin annab ülilihtsalt saavutada kõva tulemust, siis kindlast kaalutakse.\nPostitatud: 16 Mär, 2019 16:04\nSellesinase islamikeskuse värskemad tegelased näiteks keelduvad integratsiooni sihtasutuse ametnikega asjatamast. Lihtsalt seepärast, et tegu on naistega. Et teil nö. perspektiiv silme ees oleks...\nPostitatud: 16 Mär, 2019 16:10\nVene propale ka magus komm, kui siin terrot teeb mõni rätipea. Saite oma Euroopa!\nPostitatud: 16 Mär, 2019 16:34\nTõe huvies ei saa välistada et Eestis ka mingid omad Breivikud olemas on kes hea meelega igasugu ''liberaste-toleraste'' ära kustutaks.\nPostitatud: 30 Mär, 2019 12:34\nFacebookis on identitaarluse üks tuntumaid nägusid Euroopas Martin Sellneri ja Riigikogu liikme Ruuben Kaalepi ühiste sõprade seas Ukraina parempoolne Olena Semenyaka, kes on korduvalt Eestis esinenud Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna noorteorganisatsiooni Sinise Äratuse konverentsidel. Viimati kõneles ta Tallinnas toimunud Sinise Äratuse korraldataval konverentsil «Etnofutur» veebruari lõpus. Konverentsil esines rahvusvaheline seltskond, kes keskendus põlisrahvust soosivale maailmakorraldusele.\nhttps://www.postimees.ee/6557533/uus-me ... lati-vahet\nPostitatud: 22 Apr, 2019 13:51\nSri Lanka massiivne terrorirünnak ei pälvi nagu üldse foorumiraffa tähelepanu\nMind huvitab, kes affid tolle suht efektiivselt planeerit(-ja läbiviidud) äksjöni taga olid // miks keegi ei "kelgi saavutatuga"\nPostitatud: 22 Apr, 2019 14:15\nDefi andmetel Sri Lanka võimude teatel korraldas eilse pommiplahvatuste laine varem tundmatu kohalik džihadistlik rühmitus Rahvuslik Towheed Jamaath, mis sai abi välismaalt\nEhk ikka on nii et mida tundmatum on rühmitus seda valusam on rünnak. Tuntud rühmitused on ju kõik jälgimise all.\nps. Offtopic aga kuna poliitteemad on siin endiselt tabu all siis\nTT edit: ja siis muudes teemades läbustada nagu võib või?\nPostitatud: 24 Apr, 2019 10:20\n..ISIS nüüd ka ärganud ja Sri Lanka "soorituse" enda omaks kuulutand\nKuidagi kaua võttis aega seekord\nPostitatud: 24 Apr, 2019 10:55\n«Esialgsed uurimised on toonud päevavalgele, et see, mis Sri Lankal (pühapäeval) juhtus, oli kättemaks rünnaku eest moslemitele Christchurchis,» ütles asekaitseminister Ruwan Wijewardene parlamendis.\nTema sõnul näitab uurimine, et rünnaku taga oli kohalik islamiäärmuslik rühmitus National Thowheeth Jama'ath (NTJ) ning sellel olid sidemed Indias tegutseva vähetuntud islamistliku rühmitusega.\nhttps://www.postimees.ee/6575728/valits ... eresaunale\nKui ohvreid vaadata, siis oli rünnak rohkem kohalike kristlaste (ca 1,7 M) kui eurooplaste vastu.\nPostitatud: 24 Apr, 2019 11:16\nSeda motiivi (Christchurchi tulistamine) ma nii lihtsustatult ei usu. Esimesed hoiatused võimalikest rünnakutest tulid aprilli alguses - vaid paar nädalat peale seda sündmust. Sellise asja organiseerimine võtab kindlasti tiba rohkem kui paar nädalat. Usuhullude kokku koondamine, ühise plaani koostamine (sest see asi oli üsna täpselt orkestreeritud), relvade hankimine, pommide meisterdamine jne. Pigem kasutatakse Christchurchi tulistamist lihtsalt tagantjärgi õigustusena ja plaanid eksisteerisid juba varem. Oleks tegu mingi rahvasse sõitnud veokite vms, siis ma ehk usuks, kuid antud juhul mitte.\nPostitatud: 24 Apr, 2019 19:42\nNõus eelkõnelejaga - sellist pulli nagu seal Sri Lankal, tuleb ikka kaua ette valmistada.. mistap sexuaalne seos Uus-Meremaa keissiga puudub.\nKremli tänane pealik ütles (nüüdseks juba hulka aega tagasi) lennuka lause, et "mõ takihh v sortiire motšitj buudem" - no tänase seisuga paistab, et hästi ütles tegelt\nTäna oli ka kuulda, et Sri Lanka sise/kaitse/julgeoleku/eiteamisveel ministrite "pead veerevad" - no tubli on..\nPostitatud: 24 Apr, 2019 21:36\nÜtles tšetšeenide kohta, kes püüdsid inimohvreid võimalusel vältida.\nPostitatud: 25 Apr, 2019 9:04\nSri Lanka terroristide hulgas olid teadete kohaselt vennad Ilham (31) ja Imsath Ahmed Ibrahim (33), kes lasid end õhku vastavalt Colombo Cinnamon Grandi ja Shangri-La hotellis, ning Ilhami rase naine Fatima, kes lasi end koos kolme lapsega õhku kodus, kui sinna saabus politsei. Politseinikud saabusid Ilham Ibrahimi luksuskorterisse pärast pommirünnakuid. Luureallikate sõnul sai aga kolm politseinikku surma, kui naine seal pommi õhkis, vahendab Daily Mirror.\nVennad Ibrahimid olid jõuka vürtsikaupmehe Mohammed Yusuf Ibrahimi pojad. Politsei kuulab Mohammed Yusuf Ibrahimi ja tema noorimat, 30-aastast poega Ijas Ahmedi teadete kohaselt üle. Veel üks vend, Ismail on teadete kohaselt tagaotsitav ja tal võib olla elutähtsat informatsiooni väljaõppelaagrite kohta, mida enne rünnakuid kasutati.\nIslamiriik avaldas pildi, millel on väidetavalt seitse enesetaputerroristi koos rünnaku kavandajaga, kes veresauna koordineeris. Pildi avaldas Islamiriigi ametlik häälekandja Amaq, mille teatel oli rünnakute kavandaja äärmuslik islamivaimulik Zahran Hashim. Hiljem avaldati ka video, mis näitab väidetavalt, kuidas enesetaputerroristid Hashimile truudust vannuvad. Seitsme fanaatiku näod on kaetud, aga varem teatati, et nende nimed on Abu Ubayda, Abu al-Mukhtar, Abu Khalil, Abu al-Bara’a, Abu Muhammad ja Abu Abdullah. Mehed seisavad pildil Islamiriigi lipu ees.\nhttps://www.delfi.ee/news/paevauudised/ ... d=86008715\nPostitatud: 07 Mai, 2019 11:30\nEduraport: kõik kaabakad olevat kinni võetud või tapetud: https://www.postimees.ee/6677042/sri-la ... i-vahi-all\nKasutajad foorumit lugemas: golem, Kriku, Majestic-12 [Bot] ja 23 külalist


Vastab 5. astme heitmestandardile\nAlates 2019. aasta jaanuarist toodetakse Valtra T- ja S-seeria traktorid 5. astme heitmestandardile vastavate versioonidena. 5. astme heitmestandardile vastavate N-seeria traktorite tootmine algab N174 mudelite puhul kevadel ning N134 ja N154 mudelite puhul sügisel.\nTraktorite uusi mudeleid käitavad LFTN-D5 AGCO suure võimsusega mootorid, milles kasutatakse SCR-tehnoloogiat. Tänu hüdraulilise ühenduse reguleerimisele ei tööta uued mootorid mitte ainult sujuvamalt, vaid vajavad ka vähem hooldust. N- ja T-seeria mootorid on jätkuvalt tehnoloogial, mis tagab heitgaasi ringluse (EGR) nulltaseme. S-seeria mootoritel hoitakse EGR tase alla 15%. See tagab, et mootorid töötavad usaldusväärselt ja saavutavad heitmestandardites seadusega sätestatud taseme.\n5. astme heitmestandardile vastavate N-, T- ja S-seeria mudelite konstruktsioon on kohandatud nii, et see sobiks suuremate järeltöötlussüsteemidega. Kabiinist nähtavust, mis on alati olnud väga heal tasemel, on veelgi parandatud. S-seerial on kabiini pääsemist astmete täiustamise teel veelgi lihtsustatud ja tööriistade hoiuruumi on suurendatud. Traktorid on nüüd varustatud uuendatud LED-tagatulekoostuga ja tehasest saab tellida uusi värvivariante.\nUued nutikad talutööfunktsioonid ja kohandatud teenused\nValtra mudelid muutuvad 2019. aastal ka veelgi nutikamaks. N-, T- ja S-seeria SmartTouch mudelite jaoks on nüüd saadaval teine terminal. Terminal, mille võib kabiinis paigaldada mis tahes kohta, võib kasutada ISOBUS-tööseadmete kuvarina, automaatjuhtimisfunktsioonide ja asjakohaste põlluhaldussuvandite avamiseks ja kasutamiseks või välise kaamera sisselülitamiseks. Sama hõlpsasti kasutatav kaamera on nüüd lisavarustusena saadaval ka N- ja T-seeria Active ja HiTech mudelite jaoks, mis võimaldab nutikat põlluharimist juurutada ka nendel vähemtäiuslike tehniliste andmetega mudelitel.\n“Valtra SmartTouch on tänu oma intuitiivsusele vastu võetud uskumatult hästi. Juba praegu tarnime 40% T-seeria masinatest automaatsete juhtimisfunktsioonidega. Oleme pühendunud talunikele ja töövõtjatele hõlpsasti kasutatavate täppispõllunduslahenduste ja teenuste tarnimisele, mis aitavad neil oma masinaid paremini ära kasutada ja hoida tootmiskulud kontrolli all”, kinnitab Valtra turustuse asepresident Mikko Lehikoinen.\nKlientide jaoks masinate töökorras oleku aja maksimeerimiseks tõi Valtra turule ka “Connect, Care & Go” hoolduspakkumise, mis võimaldab klientidel kasutada masina mitmesuguseid hooldusteenuseid eelnevalt fikseeritud hinna eest. Need teenused hõlmavad Valtra Connecti telemeetriat, Valtra Care pikendatud garantiid uutele masinatele ning Valtra Go hoolduslepingut uutele ja kasutatud masinatele.


Põleng hävitas Kallastes elumaja\nPõleng hävitas Kallastes elumaja (1)\nJÄRGI JÄI AHERVARE: Päästjate saabudes põles rookatusega talumaja lausleegiga, inimesed olid õnneks majast väljas. Eile hommikul avanes põlengukohal kurb pilt – ilusast taluhoonest oli saanud ahervare.\nEile pärast südaööd sai häirekeskus teate tulekahjust Muhu vallas Kallaste külas. Rookatusega talumaja hävis täielikult. Tuleroaks langes ka maja kõrval seisnud sõiduauto.\n9. septembril 50 minutit pärast südaööd sai häirekeskus teate Muhu vallas Kallaste külas põlevast majast, kus võib olla ka inimesi. Leekidesse mattunud maja omanik oli Kallaste külavanem Andres Kindel, kelle peres kasvab kolm väikest last. Õnneks ei viibinud perekond tulekahju puhkemise ajal majas.\nTulekahju sõitsid kustutama Kuressaare ja Orissaare päästekomando ning Kõrkvere, Muhu ja Tagavere vabatahtlikud.\nKustutustöödega ja lähedal asuvate hoonete kaitsmisega alustati kohe. Siiski süttis ka maja kõrval seisnud sõiduauto ja elumaja hävis tulemöllus täielikult.\nTulekahju lokaliseeriti kell 3.17 ja jätkati järelkustutustöödega. Eile hommikul oli sündmuskohal valves Orissaare kustutus-\nKohalike sõnul elas pere ajutiselt abihoones ning elumajas ei olnud ka elektrit.\nMuhu vallavanem Raido Liitmäe kinnitas, et perekond elab ajutiselt abihoones. Siiski on see vaid suvevariant, kuna majas ei ole elektrit. Talveks pakub vald perele eluaseme. “See on tõesti üks väga raske pauk, vallavalitsus otsustas perekonda toetada ka rahasummaga ning pakkusime neile elamiseks endist hooldekodu maja või valla sotsiaalkorterit,” ütles ta.\nOtsus selle kohta, kumb elamispind valitakse, jäetakse perekonna teha.\nMuhu valla sotsiaalnõunik Triin Valk jagas Muhu vallas tulekahjus kannatanute kontonumbrit, kuhu saab kanda toetussummasid: EE482200001106115937 Maie Kindel.\n(Vaadatud 3 046 korda, sh täna 1)\nLisatud: 10.09.2016 / 19:36\nÄäretult kurb sündmus. Siiski jääb ajakirjanduses kõlama taaskord faktiviga. Maja oli ehitatud 19. sajandil ja ei olnud mingitmoodi ehitusjärgus. Tegemist oli uhke taluhoonega, millel väga pikk ajalugu.


Venemaa ekspert seletab Kataloonia kriisi põhjuseid ja lahendamise võimalusi\n10:07 09.10.2017 (Uuendatud 19:39 10.10.2017)\nKataloonia saatus otsustatakse esmaspäeval 9. oktoobril - kohalik parlament määras sellele päevale otsustava istungi. Venemaa ekspert rääkis, miks Madrid ei tunnistanud referendumi seaduslikkust ja tal oli selleks õigus\nVladimir Vernikov, Venemaa Teaduste akadeemia Euroopa instituudi Ibeeria uuringute keskuse juht\nKaasaegne demokraatlik Hispaania tekkis XX sajandi teisel poolel ja tookord Kataloonia sõltumatuse küsimust ei arutatud. Veelgi enam, Kataloonia hääletas praktiliselt ühehäälselt 1978. aasta Hispaania konstitutsiooni poolt. Sellest ajast möödunud aja jooksul on riigis arenenud protsessid, mis on omased teistele Euroopa riikidele – püüd suurema poliitilise ja finantsilise autonoomia poole.\nBarcelonas avaldasid tuhanded inimesed meelt Kataloonia iseseisvumise vastu\nENPA arutab olukorda Kataloonias >>\nHispaania konstitutsioon on "subsidiaarne". See tähendab, et rikkamad piirkonnad on kohustatud ja nõustunud oma tulud ümber jaotama selliselt, et väiksemate tuludega piirkondi "järele aidata".\nKataloonia ja Baskimaa on Hispaania kõige arenenumad piirkonnad ja nad olid mõlemad nõus riigi ülejäänud piikkondi järele aitama. Kordan, et mingeid vastuväiteid nende poolt konstitutsiooni vastuvõtmise ajal ei olnud.\nPraeguste iseseisvuse pooldajate peamine tees — "Hispaania teeb Katalooniale liiga ja Kataloonia toidab kogu Hispaaniat," on müüt. Seda teemat tõstatatakse kõikides riikides, kus on majanduslikult arenenum põhi ja "tööd mitte tegev" lõuna.\nKuid Kataloonia puhul ei ole see nii. 80% Kataloonias toodetud produktist realiseeritakse Hispaania siseturul. Kui see ära langeb – kaob ka Kataloonia jõukus ja iseseisvalt ei elaks ta ära. Euroopa investeeringuid Hispaania rahutusse osasse ei tule.\nKas Kataloonia iseseisvus kuulutatakse välja?\nMuidugi, Kataloonia juht Carles Puigdemont lubas ju selge sõnaga\nEi, teised riigid ei tunnustaks Kataloonia iseseisvust\nVaevalt küll, asi jääb venima ja vajub siis hoopis ära\nIgatahes mitte esmaspäeval, võibolla kunagi hiljem\nMul ükskõik, mul on tähtsamaid muresid\nPraeguse skandaali põhjus Euroopa tasandilt vaadatuna seisneb selles, et Kataloonia võimud ei tahtnud paljude aastate jooksul pidada Hispaania keskvalitsusega tõsist dialoogi selle referendumi läbiviimise üle. See oleks olnud legaalselt võimalik, kuid selle konstitutsioonis sätestatud protseduuri järgimine on keeruline.\nKõigepealt peab riigi valitsus konstitutsioonikohtu nõusolekul korraldama hääletuse kogu riigis. See hääletamine oleks võinud kas lubada või keelata iseseisvuse referendumi Kataloonias. Regiooni iseseisvuse küsimus puudutab riigi territoriaalset terviklikkust ja sellepärast peavad selle küsimuse otsustama kõik riigi kodanikud.\nKataloonia separatistid seda ei tahtnud. Nad mõistsid, et üldrahvaliku hääletamise korral poleks referendumi korraldamisega kunagi nõustutud.\nSellele vaatamata on konstitutsiooni ja hääletusprotseduuri järgimine samasugune demokraatia avaldusvorm, nagu rahva õigus enesemääramisele, mille referendumi toetajad apelleerivad. Rääkida sellest, et katalaanid tahavad iseseisvust ja võivad sellepärast loobuda referendumi keerulisest kooskõlastamise protseduurist ei ole õiguspärane.\nHispaania kuningas: Kataloonia referendumi korraldajad asetasid end väljaspoole seadust >>\nEkspert leiab, et referendumit ei toimunud põhimõtteliselt. See, kuidas see korraldati, töötas referendumi mõiste ja selle tulemuse vastu.\nPolnud vanusepiiri, polnud valijate nimekirju, polnud valimissedeleid, polnud hääli kokku lugevaid valimiskomisjone. Üks isik võis hääletada mitu korda. Referendum oli õiguslikust vaatevinklist täiesti alusetu.\nSelleks, et Kataloonia maha rahuneks, oleks temaga võinud kokku leppida ja alustada tulnuks Hispaania konstitutsiooni muutmisest. Siiamaani keskvalitsus ja kuningakoda sellest ei räägi, pidades konstitutsiooni pühaks lehmaks, mida ei tohi puutuda.\nKuid konstitutsioon on elus dokument. Selles saab ja tuleb ette näha kõik referendumi läbiviimise variandid ja regioonide eraldumise küsimuse otsustamise viisid. Kuni selle ajani minu arvates peavad erinevad konflikti osapooled lähtuma sellest, et praegune konstitutsioon on elu seadus ja seda rikkuda ei tohi. Sellel seisukohal on ka Hispaania keskvalitsus.\nKataloonia referendum toimus 1. oktoobril. Piirkonna valitsuse andmetel hääletas 90% osalenutest iseseisvuse poolt Hispaaniast.


Taasavaldame loo grand prix' puhul. Intervjuu algselt tehtud 10. juulil Cannesis.\nKatharina Toomemets | Video: Erlend Štaub, Cannes, 18. juuli 2021 12:28\n„Kõige olulisem on see, et tuleb teha uus asi, mitte niivõrd film raamatu järgi. Meie jaoks oli oluline vormida sellest mingi oma lugu. Kui teema ja karakterid olid olemas, algaski töö. Eks see töö on sama raske, nagu igasugune töö,“ ütleb Livia Ulman, üks Cannes’is võistleva Eesti osalusel valminud filmi „Kupee nr 6“ stsenaristidest.\nEesti, Soome, Venemaa ja Saksamaa koostöös valminud filmi „Kupee nr 6“ stsenaristideks on eestlased Livia Ulman ja Andris Feldmanis, kes juba pikki aastaid koos stenaariume meisterdavad. Lisaks stsenaristidele on meeskonnas Eesti poolt veel kaasprodutsent Riina Sildos, kostüümikunstnik Jaanus Vahtra, grimmikunstnik Liina Pihel, režissööri 1. assistent Ralf Siig, režissööri 2. assistent Maria Kljukina ja Eesti-poolne tegevprodutsent Anneli Savitski.