Rasestumisvastaste pillide tüübid iga kolme kuu tagant\nPaljud naised ei tea, et ajal, kui on tegemist rasestumisvastaste pillidega, ei ole meditsiiniliselt vajalik menstruaaltsüklit. Enamikul juhtudel on platseebo pillide nädal, mida pakutakse iga sünnitõsteseadme tsükli lõpus, et kontrollida, kas naine ei ole rasedaks, võttes aega. Pideva sünnitõrje võimaldab teil võtta pillid pidevalt kolmeks kuuks, siis on aeg. Mayo kliinikus märgitakse, et kolme kuu pikkused pidevad rasestumisvastased tabletid on hea võimalus, kui te ei soovi perioodi igal kuul.\nSeasonale, esimene turul olev pidev sünnitusabi, mille turule on heaks kiitnud Toidu- ja Ravimiamet, blokeerib naiste ovulatsiooni koos hormoonide annusega, mis jäljendab hormoonid rase kehas. Hooaja saate kolm kuud otse, ühe nädala pärast reserveeritakse see perioodiks enne uue pillide paki alustamist. Seasonale kõrvaltoimed on palju sarnased tavaliste igapäevaste tablettidega: suurenenud risk insuldi või südamehaiguste tekkeks, samuti kergemad probleemid, nagu rindade hellus ja läbimurde verejooks.\nSeasonique on kolmekuulise rasestumisvastase pilli teine mark. Tootja väidab, et pärast kolmekuulise perioodi vältimist pillide pideva võtmisega võtaksite nädala väärtuses östrogeeni sisaldavate pillide väikese doosi, mis võimaldavad teil lühikese ja kerge perioodi. Seasonique’t kasutatakse samamoodi nagu Seasonale, sama riskiga. Seasonique’i tootja veebisait märgib, et pillide võtmise ajal võib tekkida läbipaistev verejooks, see võib olla kerge määrimine või verejooks, nii nagu tavalise rasestumisvastase pilli korral.\nTeil ei ole vaja oma arstiga saada pideva pillide retsepti, kui soovite ainult jätta puhkuseperioodi ebamugavalt ajastatud sündmuse juurde. Kui teil on tekkinud sündmus ja soovite perioodi vahele jätta tavalise rasestumisvastase tableti võtmise ajal, vabastage lihtsalt platseebo-tablettide rida ja alustuge kohe järgmise sünnitusvastase tableti pakendiga. Mayo Clinic soovitab teil seda teha alles kolm kuud järjest, seejärel on aeg tagada, et kõik on normaalne ja veendumaks, et te ei ole rase. Kui soovite oma kontratseptiivide esmast kontratseptiivset seisundit pidevalt kontrollida, vaadake oma arsti sellest tüüpi pillide kasutamisest.\nRegulaarne rasestumisvastane pill\nPrevious Previous post: Millised on amoksitsilliini ja klavulanaadi kaaliumisisalduse kõrvalnähud?\nNext Next post: Kolibaktersete bakterite tüübid


Liikmete seadmete liige, Kuidas suurendada peenist lihtne\nLiikmete seadmete liige,\nNõukogu otsus on ka siis vastu võetud, kui selle poolt hääletasid pooled koosolekul osalenud nõukogu liikmetest, sealhulgas nõukogu esimees. Eesti Energia nõukogul on 6—8 liiget, kes määratakse ametisse rahandusministri kui omaniku esindaja otsusega, võttes arvesse riigi osalusega äriühingute nõukogude liikmete nimetamiskomitee ettepanekuid. Korteri ümberehitamisel ei tohi lõhkuda ega nõrgendada hoone kandvaid seinakonstruktsioone. Omanikud otsustavad üldkoosolekul küsimusi vastavalt äriseadustikule ja põhikirjale. Uukkivi töötas aastaid tehnilise järelevalve ameti peadirektorina. Nõukogu annab juhatusele korraldusi Ühingu juhtimise korraldamisel.\nLisati võime vaadata sünnipäevade nimekirja vastavalt organisatsioonile ja liikmete vanusele. See uus sorteerimisvaade muudab lihtsamaks pere üksikliikmete valimise.\nLisati võimalus luua erinimekirju ja kasutajal sorteerida liikmeid selles nimekirjas. Vaikimisi kuvatakse liikmeid selles järjekorras, nagu nad on lisatud. Parendati menüüsid, kus valikuid kaua puudutati nt kontaktväljad ja kaardid.\nKui te pole meeskonna omanik, saate esitada taotluse ja meeskonna omanik aktsepteerib selle või keeldub sellest. Selles teemas on toodud liikmete lisamine, kes on juba osa teie meeskonna asutusest. Kui soovite lisada isiku, kes ei kuulu teie ettevõttesse, lugege teemat külaliste lisamine meeskonda. Liikmete lisamine meeskonda Märkus.\nUuendati sisuotsingut, millele lisati teine aadressiväli. Ühistu vastutab oma kohustuste eest kogu oma varaga.\nÜhistul on osakapital. Osakapital moodustub ühistu liikmete osamaksude summast. Ühistu liikme osamaksu suurus ühistu varas on võrdeline ühistu liikme omanduses oleva te korteriomandi te eseme reaalosa de suurusega.\nOsamaksu tasumise korra määrab ühistu asutamiskoosolek. Korteriomandi võõrandamisel või pärimisel on korteriomandi omandaja kohustatud ühistule tasuma korteriomandi võõrandaja või pärandaja poolt tasumata jäänud majandamiskulude ja muude maksete eest.\nTegevus 4. Ühistul on õigus sõlmida elamu remontimiseks, hooldamiseks ja haldamiseks lepinguid juriidiliste ja füüsiliste isikutega või teha neid töid ise.\nVajaduse korral võib ühistu kasutada oma tegevuses ühistu liikmete isiklikke seadmeid, transpordivahendeid ja tööriistu, hüvitades omanikule nende kasutamise kulud. Ühistu liikmete materjalide kasutamisel elamu remondiks ja korrashoiuks hüvitab ühistu nende maksumuse.\nMeeskonnale lisatavad inimesed saavad meilisõnumi, mis annab neile teada, et nad on nüüd teie meeskonna liikmed ja meeskond kuvatakse nende töörühma loendis. Kas soovite teada, mida järgmiseks teha? Avage töörühma nimi meeskonnatöö loendis ja looge mõned kanalid.\nKui olete meeskonna omanik, saate töörühma lisada meeskonna liikme.\nOmanikud otsustavad üldkoosolekul küsimusi vastavalt äriseadustikule ja põhikirjale. Osaühingu puhul on juhtorganite moodustamine ja pädevus mõneti lihtsustatud. Äriühingu juhatus Juhatus esindab ja juhib äriühingut.\nSee tähendab nii juhtimisõigusi kui ka kohustust tegeleda äriühingu juhtimisega ja vastutada tegevuse eest. Koosoleku kutsub kokku nõukogu esimees või teda asendav nõukogu liige.\nKoosoleku toimumisest ja selle päevakorrast tuleb ette teatada vähemalt 10 päeva. Nõukogu koosolek on otsustusvõimeline, kui sellest võtab osa üle poole nõukogu liikmetest.\nOtsuste tegemisel, mis puudutavad teatud kategooria elektri- ja elektroonikaseadmete tootjaid, peab osalema vastava kategooria elektri- ja elektroonikaseadmete tootjate esindaja nõukogus.\nNõukogu liiget võib koosolekul ja otsuse tegemisel lihtkirjaliku volikirja alusel esindada teine nõukogu liige või kolmas isik. Nõukogu koosolek protokollitakse. Protokollile kirjutavad alla kõik koosolekul osalenud nõukogu liikmed ja koosoleku protokollija.\nProtokolli kantakse nõukogu liikme eriarvamus, mille ta kinnitab oma allkirjaga. Kui nõukogu kokkukutsumisel on rikutud seaduse või põhikirja nõudeid, ei ole nõukogu õigustatud otsuseid vastu võtma, välja arvatud siis, kui nõukogu koosolekul osalevad kõik nõukogu liikmed.\nNõukogu otsus on vastu võetud, kui selle poolt hääletas üle poole koosolekul osalenud nõukogu liikmetest. Nõukogu otsus on ka siis vastu võetud, kui selle poolt hääletasid pooled koosolekul osalenud nõukogu liikmetest, sealhulgas nõukogu esimees.


Video: kuidas luua siidist lille? - Artiklid\nVideo: kuidas luua siidist lille?\nKas soovite kaunistada peapaela või rõivaid isikupärasel ja originaalsel viisil? Kas otsite elegantset ja rafineeritud ornamenti? Peapaelte loojad Pauline ja Margot jagavad näpunäiteid kena siidlille hõlpsaks loomiseks.\nTehke siidlille alus\nSiidlille loomiseks peate kõigepealt valmistama aluse. Selleks alustage kroonlehtede lõikamisega. Lõigake uudisteosast: 739845 siidkangast esimene ring teie valitud suurusest. Seejärel kasutage seda esimest ringi teiste kroonlehtede tegemiseks: kinnitage esimene ring tihvtidega uudistega: 739845 siidkangas, seejärel lõigake ümber. Selle tulemuseks on võrdse suurusega plaadid. Lille tegemiseks vajate kuut kroonlehte.\nKui teie kroonlehed on lõigatud, peate need vormima. Selleks voldi iga kroonleht esimest korda ise, seejärel teist korda. Kui saate mahu, saate omamoodi koonuse. Õmble see voltimine oma kangastelgedele ja korrake toimingut teiste kroonlehtedega, õmmeldes need kõik samasse kohta, lille keskele. Õmbledes näete õie kuju. Õmble litrid sobivas värvitoonis või mitte lille keskele. Lõpuks lõigake lill selle alusest välja, et see kangasteljest lahti saada. Pauline ja Margot nõuandeid järgides saate kauni siidlille, mille saate õmmelda enda valitud toel. Vaata videot Kuidas luua siidlille? saidil Minutefacile.com. Lavastanud Minute Facile.\nCopyright © originalwineburger.com | Video: kuidas luua siidist lille?...


VÄLJAVALAMINE, MIDA MINA IGATSEN\nPostitaja: World Challenge august 30, 2012\nMeie kogudus veedab palju aega palves. Lõpetasime alles hiljaaegu 30 päeva 24/7 kestnud palveketi. Kuid mille pärast me siis palusime? Mida me palves otsisime?\nKoguduse keskel üles kasvades ei kuulnud ma oma isa ja vanaisa muust kõnelevatki kui vaid eesolevast suurest ärkamisest. Evangelistid rääkisid sellest erinevatel koosolekutel: „Ärkamine tuleb! Jumal saab tõmbama suuri hulki oma Kuningriiki!“ Ometigi keset kogu seda ärkamise juttu valitses üksainus peamine mõte: „Me ei pea minema välja tänavatele. Võime lihtsalt jääda siia ja palvetada ning Püha Vaim ise toob rahva jumalakotta!“\nÄrkamise definitsioon peitub järgnevas: „Selle äratamine või ülestõstmine, mis ähvardab surra.“ See tähendab „äratada üles surnud kogudus – elustada teda ja tuua ta teadvusele, et jumalakartmatud tunneksid tõmmet tulla sisse selle ustest.“\nMu armsad, kogudus ei tohiks olla see, keda peaks surnust üles äratama. Me ei peaks paluma mingi suure ärkamise pärast. Sest sel ajal, mil meie oleme palunud ärkamise pärast, on kohutavaid asju juhtunud me maal. Meie linnad on lahvatamas leekidesse. Meie rahvas on läbi imbunud seksist, naudingutest ja spordi jumaldamisest. Iga teine abielu lõppeb lahutusega. Oleme kaotanud terve põlvkonna noori küünilisuse, kalkuse ja purunenud illusioonide ohvriks. Näljaste ja peksa saanud laste nutt on tõusmas kui äike me linnade kohal. Homod nõuavad abielu õigust. Meeleheitel emad ja isad hulguvad sadade kaupa tänavail, et leida tööd.\nMida peaks kogudus kõige selle keskel ette võtma? Piibel ütleb, et kui meie täidame inimeste vajadusi – kui me kuuletume Jumala korraldusele olla kaastundlikud maailma suhtes ja anda iseendid teiste vajaduste nimel – siis me oleme otsekui hästi kastetud aed. „Eks see ole murda oma leiba näljasele…, kui sa näed alastiolijat ja riietad teda ega hoidu oma ligimesest?...kui sa pakud näljasele…ja toidad alandatud hinge, siis…Issand juhatab sind alati\nning toidab su hinge…“ (Jesaja 58:5-12). „…ja sa oled otsekui kastetud rohuaed, veelätte sarnane, mille vesi ei valmista iial pettumust.“ (s.11).\nJumal tahab, et igaüks meist jagaks Tema kaastundlikku südant maailma suhtes.\nEBAJUMALAD SU SÜDAMES\nKESKENDU TEISTE AITAMISELE\nJEESUS JA KAASTUNNE\nÜLETADES HIRMU USKUDA by Gary Wilkerson\nTEMA ON SULLE ISAKS\nJUMAL OTSUSTAS OLLA MULLE ISAKS\nHEA UUDIS JEESUSEST by Gary Wilkerson\nJEESUSE LÄHEDASE OSADUSE EESMÄRK\nKUIDAS TEADA TEED?\nJEESUS TULI ILMUTAMA TAEVAST ISA\nMUIDU OLETE SAANUD by Gary Wilkerson


Spiooniromantika lõpeb vahistamise hetkel - Eesti - Postimees +\n3. detsember 2017 23:59\nPildil on portaali 47news.ru andmetel Aleksei Vassiljev. | FOTO: Ekraanitõmmis portaalist 47news.ru\nKui enne võis Venemaa Eesti-vastast luuret teha sageli kaudselt, siis NATO liitlaste Eestisse saabudes tuli kaastöötajail endil n-ö põllule minna.\n«Koostööle asumine on üldiselt romantika. Kui vahele jäädakse, siis on romantika läbi. Lubati ju teisiti,» kirjeldab kaitsepolitsei peadirektori asetäitja Aleksander Toots Postimehele.\nTa on tegelenud umbes pooltega viimase paari aasta ligemale seitsmest juhtumist, mil noored mehed Venemaa föderaalse julgeolekuteenistuse FSB või sõjaväeluure GRU heaks töötamises Eestis süüdi mõisteti.\nKapo peadirektori asetäitja Aleksander Toots. | FOTO: Siseministeerium\n«Kui tegeled ebaseadusliku piirikaubandusega, siis öeldakse, et kui sa kaasa ei tööta, siis äri lõppeb. Kui sa siis vahele jääd, oled turult ära ja sinna tagasi saada ei ole lihtne. Aga kui teed koostööd, siis läheb lihtsamini,» kirjeldab Toots veenmisvõtteid.\nIllegaalses piirikaubanduses valitseb Venemaa poolel tihe konkurents. Risk on suur, aga samuti ka potentsiaalne kasum. Iga turul tekkiv auk täidetakse kiiresti uute ülevedajatega. FSB lõa otsa sattunul on valida, kas loovutada koht või asuda koostööle.\n«Vastuluure üks põhieesmärk, miks me siin vastase luurajaid kinni nabime, kohtu alla anname ja välja saadame, on see, et hoida Eesti vastase jaoks ebaatraktiivse ja keerulise keskkonnana. Vastasel korral võime olla ainult eriteenistus, kes toodab ohuhinnanguid, vastasele seejuures reaalset kahju tegemata,» ütleb Toots.\nTa usub, et kaitsepolitsei mudel toimib. Märke sellest on Eesti vastuluurajatel mitmeid. Aasta-aastalt suureneb isikute arv, kes teatavad kaitsepolitseile, et neid on püütud Venemaa heaks tööle värvata. «Me suudame hoida neid vanglasse sattumast,» ütleb Toots. Iga aastaga kasvab tema sõnul ka inimeste teadlikkus ohtudest, mis on seotud Venemaa eriteenistuse tegemistega.\nEesti ja Vene topeltkodakondsusega Artjom Malõšev ning Alik Hutšbarov.\nrepro kapo aastaraamatust\nArtem Zinchenko kohtus


Lihtne makstsüst: põhjused ja ravi - Dieedid 2021\nKuigi spetsialistide vahel puudub üksmeel lihtsate makstsüstide ilmnemise põhjuste üle:\nEnamik arste on kaldunud uskuma, et lihtsad maksatsüst moodustuvad vähearenenud inter- ja intralobulaarsetest sapijuhadest, mis embrüogeneesi ajal ei olnud kunagi biliaarsüsteemis kaasatud ja jäid "üleliigseks". Nende õõnsust ümbritsev epiteel tekitab jätkuvalt saladuse, mis akumuleerub sellise kanali valendikus ja moodustab tsüsti.\nSuured tsüstiline õõnsuse võib põhjustada välimuse valuna või nüri iseloomu või muu ebameeldivad aistingud kõhus - ülakõhus (ülakõhus), naba või maksa projektsiooni. Oma pealiskaudsel kujul võib patsient ennast tunda end parempoolse alumise serva all.\nVäga suurte lihtsate tsüstidega, mõnikord naha pundumine nende kohal. Sellise tsüstilise õõnsusega muljetavaldava suurusega patsient hakkab kehakaalu alandama ja mõnedel patsientidel tekib sapikivide tekke tõttu kollatõbi. Mõnedel juhtudel avaldavad suured tsüstid tihedalt asetsevate kudede survet ja häirivad seega naaberorganite tööd.\nArvukate publikatsioonide autor maksa minimaalselt invasiivse kirurgia ja selle healoomuliste kasvajate kohta J.F. Gigot öeldud, et perkutaanne punktsiooni meetodit ja lihtsast tsüsti aspiratsiooni sisu saab kasutada ainult diagnostiline protseduur hetkel võimatus saamise kehtivad andmed sooritades muud mitteinvasiivse uuringud.\nKui patsiendil on hiiglane lihtne tsüst, siis viiakse läbi ravi tsüstogastro- või tsüstoenteroanastoomisega. Sellise operatsiooni käigus saavutab spetsialist tsüstilise õõnsuse teabevahetuse mao- või sooleõõnde ja tagab seega eksudaadi voolu.\nMaksa polütsüstoosi raviks on radikaalsemad meetodid sellised kirurgilised meetodid nagu maksa siirdamine doonorilt või maksa resektsioon, millega kaasneb organi patoloogiliselt muutunud osa eemaldamine.\nligikaudne kalorite päevane menüü umbes 3000 kcal;\nMaks on üks tähtsamaid organeid inimese kehas. Tal on palju tööd ja kõikidel muudatustel on normaalne toimimine negatiivselt.\nÜks neist muudatustest on maksa tsüst. Mis see on ja kuidas seda ravida?\nMaksa tsüst on healoomuline kasvu, mida võib leida nii keha sees kui ka väljaspool.\nMaksa tsüsti sees on selge vedelik, harvem soovitud vaba mass. Tal pole lõhna.\nMoodustuse sees on epiteeli silindriline või kuubiline kiht. Seotud tegurid võivad vedeliku seisundit mõjutada:\nKui hemorraagia muutub hemorraagiseks.\nKui nakatunud - leukopeeruv või kreemjas.\nMaksa tsüstid võivad olla kas varrega või ilma. Kohaliku koha asendid asuvad pinnal või lähevad sügavusele.\nKuni mõnda aega ei suuda nad end ise avaldada. Kõige sagedamini hakkab inimene kehas pärast tsüstide levikut halvenema.\nKui nad võtavad vähemalt 20% maksast, võib patsient tunda valu, ebamugavustundet ülemistel kõht ja nii edasi.\nKasvatada tsüst saab kogu inimese elus. Suurus ulatub paar millimeeter kuni 25 sentimeetrit või rohkem.\nStatistika kohaselt on 1% kogu elanikkonnast selline neoplasm. Probleemiks on naised kõige sagedamini, tavaliselt vanuses 30-50 eluaastat.\nMis on ohtlik maksa tsüst? Sageli esineb seonduvaid haigusi. See võib olla:\nPolütsüstiline pankreas ja neerud.\nTsüsti moodustamine on tõuge muude patoloogiate tekkeks. Kui leiate selle probleemi, tuleb seda sagedamini uurida.\nSuur naaberorganite ja -kudede kahjustuse tõenäosus. Tüsistusi peetakse nende arvukaks jaotuseks ja kasvuks.\nTeine vastus küsimusele, kui ohtlik on tsüst, on see, et see kuulub ühte või mõnda muud liiki.\nKuni mõnda aega ei ilmu haridus ise ega kujuta endast mingit ohtu elule. Sellised tsüstid eristuvad järgmiselt:\nLisaks on iga liik jagatud mitmeks alamliigiks, mis eristatakse nende eripära ja voolu olemuse poolest.\nVale. Nad on traumaatilised või põletikulised. Nende välimust mõjutavad mitmed keha traumaatilised tegurid. Ehhinokkide ja maksa abstsessi eemaldamise tagajärjel võivad ilmneda ka valesüstid.\nTõeline need. See on jagatud mitmeks liigiks. See on tsüstiline fibroos, üksildane ja polütsüstiline. Tavaliselt tuvastatakse isiku järgmise uurimise ajal. Need tsüstid moodustuvad emakasisest moodustumisjärgus, kui sapijuhad on ühendatud sapijuha kanalitega.\nSelles vaates on nende arvukad klastrid. Nende jaoks on majanduskasv inimese elus üsna loomulik.\nSamal ajal võib suurus erineda. Mis on sellise tsüsti oht? Väga sageli tekivad teistes elundites tsüstilised neoplasmid.\nNeed võivad olla neerud, pankreased ja kopsud. Mõned kõrvaltoimed mõjutavad teatud haiguste ilmnemist:\nNeed on ümmargused tsüstid. Need on ohtlikud, sest need võivad põhjustada komplikatsioone:\nTsüstina sepistamine ja hemorraagia.\nIseloomulikuks tunnuseks on maksa tsüstid varajases eas. Tüsistused:\nSee liik sageli voolab ilma mingite sümptomiteta. Infektsioon võib igal ajal edasi liikuda.\nKui tsüst avastati küpses eas, ei ole see asjaolu, et selle perioodi jooksul tekkis kokkupuude parasiitidega.\nParasiitiline tsüst esineb 2 tüüpi:\nAlveokokk. Moodustunud tsestoodi vastsema etapi ajal.\nEhhinokoki. Parasiitilise tsüsti alatüüp moodustub maksas paremal pool. Ehhinokokid on süüdi patoloogia arengus. Tsüstilise või vastse staadiumi ajal toimub moodustumine.\nSa ei saa olla kindel, kui parasiit tabab keha. Tuleb märkida, et seda tüüpi haridus on pidevalt kasvanud.\nSel juhul on suurem suurus, seda suurem on järgnevate komplikatsioonide tõenäosus. Näiteks:\nPaljude aastate teadusuuringute puhul ei ole täpne põhjus kindlaks tehtud. Kuid on veel hüpoteese ja võimalike tegurite loendit.\nÜhelt poolt võib see olla sapiteede põletikuline hüperplaasia embrüo küpsemise ajal. Teiselt poolt on see hormoonipõhine ravim.\nKuid enamik eksperte valib siiski arvamuse, et lihtsad tsüstid maksasid tulenevad vähearenenud sise- ja kuulmisvoolukanalite moodustamisest.\nEmbrüogeneesi ajal ei olnud mõned kanalid süsteemi kaasatud ja need jäid soovimatuteks. Kuid samal ajal jätkab kiht sees oma ülesannet, seeläbi akumuleerides ja toodab maksa tsüsti.\nMuude liikide välimust mõjutavad täiendavad põhjused ja tegurid:\nAlguses ja isegi kogu elu vältel ei pruugi maksa tsüstid ilmneda.\nEsimesed sümptomid võivad ilmneda siis, kui teke hakkas kasvama ja paljunema. Tavaliselt tundub see, kui maksa tsüstid on juba hõivatud rohkem kui veerandi võrra.\nIsik võib hakata kaebama valu ja muude ebamugavuste pärast. Need ebameeldivad sümptomid võivad paikneda ülemises osas, maksa- ja naba piirkonnas.\nKui makstsüstid jõuavad suureni ja asuvad elundi pinnal, saab neid kergesti kindlaks teha, kui see on selles kehas.\nLihtsad tsüstid põhjustavad järgmisi sümptomeid:\nFüüsilise töö võimatus.\nKergelt tõusnud kehatemperatuur.\nSuurete tsüstidega näete, kuidas need läbi naha levivad. Selliste tüsistuste ajal võib inimesel olla täiendavaid märke: kollasus, kehakaalu langus.\nSamuti võivad tsüstid vabalt liikuda teistesse elunditesse ja kudedesse, mis tähendab, et nendes kohtades võib olla ka ebaõnnestumisi.\nLihtsad maksatsüst põhjustavad selliseid tüsistusi nagu:\nTsüstide rebend. Sel juhul satub kapsli sisu organidesse, mis tähendab, et peritoniidi areng algab. Seejärel tekkisid mürgistuse sümptomid, äge valu. See tüsistus põhjustab suuri tagajärgi kehale ja selle tööle. Õige ja õigeaegse ravi puudumisel suureneb surmaoht.\nTsüsti sees oleva peenise moodustumine. Närvisündimise tõttu võib esile kutsuda närvilisus. Infektsioon siseneb tsüstini koos verega. Sümptomid: peritoniit, mürgistus, kõrge temperatuur.\nKõhupuhitus tsüstilisse või kõhuõõnde. Märgid: nõrkus, pearinglus, pearinglus, vererõhu järsk langus, valu. Verejooks võib olla liiga suur, seega on surma võimalus.\nMaksa tsüst on healoomuline kahjustus maksas. On palju tüsistusi, kuid nad harva vähk.\nEnamikul juhtudest tuvastatakse maksatsütid täiesti juhuslikult. Kui isik läbib iga-aastase füüsilise läbivaatuse, siis võib sellel hetkel tuvastada sarnase diagnoosi.\nProbleemi tuvastage kahel viisil. See ultraheli- ja kompuutertomograafia.\nUltraheli. Selle uuringu abil määrab arst kindlaks tsüsti ümmarguse või ovaalse õõnsuse, samuti sisu olemasolu sees. Ultraheli kasutamine võimaldab tuvastada, kas õõnes on veresoon või veri.\nArvutitomograafia. Selle diagnoosi korral on tsüstidel välimised ümarad ja tihedad koosseisud. Tsüstide kontuurid on siledad ja selged. Samuti saab kindlaks teha vedeliku olemasolu sees. Metastaseerimise välistamiseks võib kompuutertomograafia kasutada kontrastset. Lihtne tsüst maksale ei värvita ja pahaloomuline akumuleerub kõike iseendasse.\nArvutitomograafia abil diagnostikaid ei ole alati võimalik teha. Mõnel juhul võib osutuda vajalikuks lisakatsete tegemine.\nMesenteriaararterite ja tsöliaakia pagasiruumi antigograafia.\nPerkutaanne punktsioon ultraheliuuringu abil.\nParasiitilise tsüsti puhul tuleks teha rohkem katseid, et tuvastada mikroorganismide või algloomade antikehad. See on RNA, IFA.\nKui patsiendil on maksa tsüstid, siis viiakse läbi mitmeid uuringuid, mis näitavad patoloogia arengu taset.\nPatsient ei vaja tõsist meditsiinilist sekkumist, kui healoomulised kasvajad maksas ei ole suured 3 cm ulatuses ega tekita probleeme.\nSellisel juhul on patsiendi arengu kontrollimiseks vaja spetsialisti iga-aastast tähelepanekut.\nKirurgiline sekkumine ja ravi on ette nähtud:\nFormatsioonide tugev kasv.\nSapitee kokkukleepumine ja äravool.\nPortaalveeni süsteemi tihendamine ja portaalhüpertensiooni arendamine.\nLiigne sümptomaatiline halvenemine.\nPunkerdamise aspiratsiooni kordumine.\nLihaste tsüstide raviks on seotud hepatoloog või gastroenteroloog. Parasiitmõõdede puhul on lisaks vaja parasiitoloogi või nakkushaiguse esinemist.\nEriti puudutab see kirurgilist sekkumist. Kirurgiline sekkumine jaguneb mitmesse kategooriasse:\nRadikaalne. Ühtsete tsüstide puhul kasutatakse resektsiooni ja polütsüstilise siirdamise korral.\nPalliatiivne. Need sekkumised ei sisalda eemaldamist. Maksa ravi toimub mitmel viisil: marsupialisatsioon; läbitungimise aspiratsioon; avaus, äravool, sisu tühjendamine õõnsuses; tsüstoenterostoomia, tsüstogastrostoomia; fenestration.\nTinglikult radikaalne. Kasutatakse tsüsti koorimist või selle eemaldamist.\nSee patoloogia peab samuti vastama konkreetsele dieedile. See on eriti postoperatiivne periood.\nVürts ja suitsutatud toit.\nLisaks peab patsient järgima kõiki vajalikke nõudeid. Kõigepealt peate valku saama. Päeval peate kasutama vähemalt 120 grammi.\nRasvade ja süsivesikute olemasolu järgi peate oma arstiga arutama normi. Keskmiselt ei eraldata rasvadele rohkem kui 80 ja süsivesikuid umbes 450 grammi.\nToitumisahelas piisab 3000 kcal. On vaja süüa mitte suuri, vaid sageli osi.\nKöögivili, marjad ja puuviljad, mis sisaldavad mikroelemente.\nKasutage ainult neid tooteid, mis on läbinud põhjaliku kuumtöötluse.\nSoovitav on, et dieediala peaks tegelema menüü ja võimalike toodete väljatöötamisega, samuti kalorite arvutamisega.\nKogu aeg on palju retsepte. Traditsioonilise meditsiini fännid kasutavad sageli ennast erinevate ravimitega koos või ilma põhjuseta.\nTsüstide korral võite leida ka palju rahvatervisega ravimeid.\nKoos tavapärase raviga ei ole see üleliigne abi. Ainsaks tingimusiks on sobiv ravimravim.\nAinult sel juhul võite loota positiivsele mõjule. Kui inimene tugineb ainult traditsioonilisele meditsiinile, siis on tulevikus tõenäoline ebasoodne prognoos. Kõik peaks olema ka mõõdukus ja rahvatervise meetodid.\nIsikul on tõsine komplikatsioon haiglasse sattumise oht. Kui normaalset ja piisavat arstiabi puuduvad, tsüstid korrutavad ja suurenevad.\nSellel patsientidel on palju kogemusi. Sageli on nad alusetud. Pärast üksikute maksatsüstide eemaldamist nad ei ilmu ennast.\nAinult palliatiivsed sekkumised võivad põhjustada retsidiive, mis nõuavad täiendavaid meditsiinilisi protseduure.\nKui teil on haiguse tekke oht, peate selle õigeaegselt peatuma. Progressiooni ignoreerimine võib põhjustada mitmeid tüsistusi.\nKompleksse arengu korral on isegi surm võimalik. Sellise tulemuse tõenäosus suureneb, kui mitmekordne reproduktsioon mõjutab suures osas maksa ja maksapuudulikkus algab.\nTeadlaste hulgas puudub ühtne arvamus selle kohta, mida on põhjus mitte-parasiitide maksa tsüstid. Ent endiselt arvab enamus, et põhjused seisnevad sünnituseelse perioodi tüsistustes. Seni eeldatakse ka hormonaalsete ravimite mõju maksatsütide moodustumisele. Maksahaigused võivad samuti mõjutada mitte-parasiitide tsüsti moodustumist.\nKui tsüst on väike, võib sümptomiteta haigus kesta pikka aega. Sellist tsüsti saab täiesti juhuslikult tuvastada ultraheli tulemuste põhjal. Kui tsüst on kasvanud ja jõudnud suurele suurusele, hakkavad häirivad sellised spetsiifilised sümptomid nagu iiveldus, röhitsemine, kõhulahtisus, tuim valu valutult paremal hüpohondriumil. Vältimaks füüsilist koormust ja raputamist sõidu ajal, suureneb valu tavaliselt. Samuti esinevad maksatsütide mittespetsiifilised sümptomid, mis hõlmavad: õhupuudust, nõrkust, isukaotust, suurenenud higistamist. Kui tsüst on tohutult suurenenud, võib patsient asümmeetriliselt suurendada kõhtu. On märkimisväärne, et üldiselt võib inimene kaalust alla võtta. Sellisel juhul on tõenäoline, et tekkis ikterus.\nKui tsüst on läbinud läbimõõduga üle 10 cm, on tsüstil raskeid sümptomeid (tugev valu, seedehäired, kehakaalu langus), kui tsüst langeb, verejooks või suppurrimine tuvastatakse, kui tsüstid on läbinud üle 10 cm läbimõõduga kirurgilise ravi.


Olnu, olev ja olema saav — Sirp\nOlnu, olev ja olema saav\nTartu kunstimuuseumi näitustelt paistab välja ports pisikesi, kuid hoolega tehtud otsuseid, mille juures ühe aja kunstnikud on aimanud teise aja omade eelistusi. Sellest on sündinud midagi ilusat.\nLilly Waltheri näitus „Piiritu“ Tartu kunstimuuseumis kuni 29. V, kuraator Nele Ambos, kujundaja Kristiina Taluri ja graafiline kujundaja Norman Orro.\nLudmilla Siimu näitus „Olemise helk“ Tartu kunstimuuseumis kuni 29. V, kuraator Kristlyn Liier, kujundaja Kristi Kongi ja graafiline kujundaja Madis Katz.\nNele Tiidelepa näitus „Keda saab ainult igatseda“ Tartu kunstimuuseumis kuni 17. IV, kuraator Mae Variksoo ja graafiline disainer Kristjan Hinno.\nKolme põlvkonna naiskunstnike kokkutoomine ühe katuse alla oleks võinud välja kukkuda ka puhta formaalsusena. Tiideleppa ja Waltherit lahutav poolteist sajandit tingib paratamatu erinevuse juba ajaliselt. Kuraatorid ja kujundajad on lähenenud kunstnikele täiesti erinevalt, ka elukäigu edasiandmisel. Iselaadne etteastumine ongi just see, mis laseb kolme naise loomingu tervikust paista läbi ühisosal ja universaalidel. Seda nii kunstnikuameti kui ka indiviidi tasandil.\nKõigil kolmel on pakkuda meeldiv „kohtumine tundmatuga“ moment. Ludmilla Siimu puhul on see tingitud tema emigreerumisest Soome 1970ndate teisel poolel. Kunstniku varasem looming on settinud siinse kunstiloo maamärgiks, Soomes loodud pool on jäänud aga meie publikule suuresti tundmatuks. Lily Waltheri puhul võib seda kohtumist vaadata lausa näituse eesmärgina. Ta on tuntud Eesti esimese elukutselise maalirestauraatorina, teadlikumale publikule võib-olla ka lille- ja näopiltide autorina, väljapanekuga on esitatud portree loojast, kelle haardelaius paneks küllap Kiwagi punastama. Nele Tiidelepp, kes on loonud ruumi, mis on peamiselt täidetud asjadega, mida füüsiliselt kohal pole, mängib seda mängu kaasa.\nUnustatud lugu. Mastaabilt jääb Tiidelepp vanematele kolleegidele alla. Noor kunstnik on esindatud küll väärikalt installatiiv-performatiivse teosega, Siim ja Walther aga ülevaatenäituse formaadis. Nende näitused ei ole pelgalt ajalookirjutis, neis on suur annus kuraatorinägemust.\nLily Waltheri puhul moodustab ajalookirjutus küll näituse keskse osa. Kuraator Nele Ambos on kolmanda korruse täitnud tähelepaneliku, tundliku, peene ja ka halastamatult tiheda ekspositsiooniga. Keskseks eesmärgiks on tõsta Walther välja kunstiajalookirjutuse pragude vahelt, näidata ka tema muljetavaldavalt renessanslikku ampluaad. Joonistaja, maalija, õpetaja, restauraator, tarbekunstnik, praeguses väljenduses ka graafiline disainer … Näituse alapealkiri „Piiritu“ on igati kohane. Multitalendi tegevusest on esindatud kõik peale tarbekunsti, mida kahjuks pole säilinud.\nKuid tarbekunsti puudumine ei tekita tunnet, nagu oleks toodud nähtavale ainult mingi osa. Pigem vastupidi. Teosed on põimitud läbi Waltheri isikuarhiivi ja kümnete pisikeste saatetekstidega. Selgelt paistab välja kuraatori tung panna välja võimalikult palju asju, info-, teose- ja tekstirohked saalid nõuavad aega ja tähelepanu. Valgusküllane, materjalitundlik kujundus hoiab aga tervikut muutumast õpikuks või väsitavaks kogemuseks, tihedus mõjub pehmelt ja soojalt, kutsudes avastama.\nNele Tiidelepa installatsioon koosneb kahest kaarja vormiga seinast, neile kirjutatud fragmentaarsetest sõnakatketest, mõnest kangaga kaetud kõvast poroloonitükist ja nende vahele jäävast tühjast ruumist.\nTervikust koorub sisu välja vaikselt ja tasahilju, mõjutades vaatajat lähemalt detaile uurima. Sellises vaatamisrežiimis pikki õpinguid, reise, nimesid, teemasid, mälestusi, arhiivimaterjale, isegi Waltheri restaureeritud teoseid ja loomulikult rohkeid lillepilte pidi liikudes koorub välja kunstniku portree. Seal peitub näituse kõige armastusväärsem, üle elu ja aja ulatuv dimensioon. Vist ainult restauraator Nele Ambos on suuteline restauraator Lily Waltheri näitust tegema nii, et ka külastaja vaatab seda lõpuks restauraatori tundliku pilguga. Kollegiaalne armastus ei tunne piire, nagu tema romantiline kaksikvendki.\nPoolik lugu. Riigipiirid oskavad armastusele edukalt kaikaid kodarasse loopida. Ludmilla Siimu emigreerumine Soome tõi endaga katkestuse ja muutuse, millega näitusel ka alustatakse. Ulatudes läbi esimese kahe korruse, on kuraator Kristlyn Liier teinud väljapaneku ajalises struktuuris lihtsa ja elegantse, kuid geniaalselt töötava käigu. Näitus algab esimesel korrusel Soome perioodiga ja lõpeb teisel Eesti omaga. Mõlema puhul on alguspunktiks seitsmekümnendate aastate lõpupool. Lahkumise hetk.\nSelline jaotus annab Siimu loomingu kogemisele kavala pöörde. Vaataja ei saa jalutada otsejoones siinse kunsti klassika juurde. Esmalt peab ta tutvuma sellega, kuidas Siimu kunst Soomes edasi arenes. Detailidesse laskumata – sellest räägib täpsemalt nii kunstnik ise näituse tagumise saali videos kui ka Teemu Mäki näituse kataloogis –, kunstnik hakkas tegelema abstraktsionismiga. Suuremahulised abstraktsioonid on omakorda suurepärane viis tundlikustada vaataja pilku. Asendada keskendumisfookus maalilisuse poolt saavutatavale, mitte niivõrd kujutatavale.\nMis on tarvilik, arvestades, kui tihti on Ludmilla Siimu modelliks olnud keegi, kellest on saanud ajapikku legendaarne tegelane. Kõndinud läbi esimese korruse saalid, vaadanud ära äärmiselt võluva ja armsa videointervjuu kunstnikuga, lööb teise korruse väljapanek nagu pehme nuiaga pähe. Asudes uuesti pihta 1970ndate lõpust, kuid suundudes minevikku, on silm juba natuke treenitud. Maale vaadates ei voola soontes ainult kibemagus nostalgia (ei pea olema Nõukogude aja laps, et maal „Siim, Tolts ja Keskküla paadis“ selle kaasa tooks), vaid loodetavasti ka selle mõistmine, mida Siim oma maalidel toona teha soovis.\nEhk isegi kui vaataja ei tea, mis on hüperrealism või mida Siim soovis saavutada nn stereomaali tehnikaga, teadvustab ta metafüüsilist ruumi, mida kunstnik oma maalidel konstrueeris. Siim tegeleb suuresti ruumiloomega – enam kui kohati ka siinse tehnodeelia vaimus – ka alumise korruse teostel. Poolitatud loost saavad lõpuks kaks lugu: lugu Ludmilla Siimu arengust maalikunstnikuna ja lugu Ludmilla Siimust räägituna tema maalikunsti arengu kaudu.\nNähtamatu lugu. Näitusekolmik illustreerib ootamatult evolutsioonilist printsiipi, et heaolu arenedes kipuvad sündima suuremad lapsed. Formaadilt kipub Siim Waltherist kõvasti üle olema, samas vaimus jätkab ka Tiidelepp, kelle installatsioon-performance „Keda saab ainult igatseda“ võtab enda alla terve projektiruumi.\nTiidelepp on kolmest kunstnikust kõige krüptilisem. Tema installatsioon koosneb kahest kaarja vormiga seinast, neile kirjutatud fragmentaarsetest sõnakatketest, mõnest kangaga kaetud kõvast poroloonitükist ning nende vahele jäävast tühjast ruumist, mida täidavad kunstniku välisalvestiste helid. Näitusesaalis toimus ka kaks performance’it, mida kumbagi ma ei näinud. Õnneks töötas see naljakal viisil tervikule kaasa. Tiidelepp on heas mõttes suutnud kasutusele võtta tühjuse esteetika ehk performance’i puudumine tekitas tundmuse, mida saab võrrelda performance’i endaga.\nIgati paslik, arvestades, et installatsiooniga tegeletakse vaheala ja seal viibimisega. Millegi akuutse puudumisega. Tiidelepp astub seal küll auku, kuhu kipuvad küll rohkem kukkuma poeedid kui kunstnikud. Nimelt on väljapanek liiga krüptiline ja looritatud. Vaataja asub vaikses saalis, arhitektoonide ja kergelt melanhoolsete tekstide vahel ja kuulab kõlaritest heli, kus räägitakse reisist, vist Saksamaale. Mul oli päris põnev, sest tean, kes räägivad. Tunnen ära Johannese, Nele, veel mõne tuttava hääle. Hakkan peas kokku panema pilti selle kohta, millest see teos räägib, põrgatan seda teadmistega Nele elust – me tunneme teineteist väheke –, määran umbes ära salvestamise aja … Ma saan vist pihta, mis on selle ruumi taga ning seega pääseb enam esile ka selle mõju, kuid … kas lugeja teab, kes on näiteks Johannes?\nIsikliku tagasipeegeldamine üldiseks on kiiduväärt pürgimus. Pole aga kindel, kui ma ei tunneks kunstnikku, kas teos siis toimiks. Tervikule lisab suure ja väärt tüki see, kuidas teksti ja lavalise atmosfääri koosmõjul on suudetud kunagi toimunud performance’ist luua õhus rippuv mitteeksisteeriv entiteet. Tähelepanelikult kuulates ja keskendudes laetakse see entiteet ka tuttavate häältega tähendust täis. Mulle on Tiidelepp suutnud oma igatsust näidata. Pole aga kindel, kuidas on lood teiste külastajatega.\nMeenutades Waltheri kaasaegse, avangardist Natalja Gontšarova maksiimi, on amet see, millena inimene pärast lahkumist maailma alles jääb. Kunstniku puhul on selles isegi midagi igavikuliselt lohutavat. Olles vaadanud Tiidelepa installatsiooni kakskümmend minutit, naasen Siimu teise korruse väljapaneku juurde. Nagu kuulsin Tiidelepa juures praeguste noorte kunstnike jutuvada, tajun Siimu juures tema kaasaegsete olemist ja pilguheite. Mõlemad on parajalt kunstikogemuseks keeratud, kuid siiski elavalt olemas.\nLily Waltheri ekspositsiooni puhul imestan, kui palju kannatlikkust pidi Kristiina Talur üles näitama, et näituseks tarvilikke eri mõõdus paspartuusid välja lõigata. Või kui mitu korda valis Kristi Kongi põrandavärvi Siimu näitusel? Näitustelt paistab välja ports pisikesi, kuid tähelepanu ja hoolega tehtud otsuseid, kus ühe aja kunstnikud aimavad teise aja omade maitset ja eelistusi. Seda märgates on sündinud midagi ilusat. Ajaülesed probleemid ja hädad kunstiliste otsuste lahendamisel on midagi, kus kunstnikud saavad üksteist ära tunda. Kujutamise pingutuses ja vastutuses on kunstnikud leidnud üksteist, mis siis, et on töötanud eri ajal.\nOma saatetekstis on Nele Tiidelepp öelnud, et kunstnikuks olemisel on talle viimasel ajal inspiratsiooni andnud Eva Hesse päevikud: „[—] olles ise mingil otsingul, on lahe näha, et seda on kogenud ka keegi teine enne sind“. Ma ei teagi, kas suudan midagi paremat enam lisada.\nRahvusvaheline naistepäev on ÜRO tähtpäevade nimistus ja sel päeval korraldatakse vägivallavastaseid aktsioone, abistatakse kriisikeskusi, räägitakse naiste muredest ja probleemidest. Tänavu pühenduti rahvusvahelisel naistepäeval naiste …


PEAAUHIND 500 EUROT I Reedel avatakse Tallinnas rahvusvaheline kleepsunäitus – Eesti elu | GoodNews\nAvaleht Eesti elu PEAAUHIND 500 EUROT I Reedel avatakse Tallinnas rahvusvaheline kleepsunäitus\n28. veebruaril avatakse Tallinna kesklinnas asuvas Red Emperori baaris rahvusvaheline kleepsunäitus nimega Stickercon.\nNäitusega kaasnevad ka töötoad, joonistusõhtu ja artist-talk kleepsukunstnikega. Kõikide osalenud tööde seast valitakse parim kleeps, mis auhinnatakse 500€ stipendiumiga.\nNäitusele on saadetud ligi 3000 kleepsu 20 riigist. Kõige kaugemalt saadetud tööd on Austraaliast ja Brasiiliast, osalevad ka mitmed eesti kunstnikud.\n“Parima töö valimine saab kindlasti olema keeruline ülesanne, aga oleme žüriisse appi kutsunud oma ala professionaalid. Parimat kleepsu aitavad valida lisaks minule ka graffitikunstnik Sänk, illustraator k2rte, ERMi kunstnik ja Pallase õppejõud Emma Eensalu, Släp! Kleepsunäituse kuraator Kersti Joala, Red Emperori omanik Craig Gibson ja tätoveerija Iisak Pilli. Omavahel võistlevad nii kvaliteetsed trükitud kleepsud, kui ka ainult selle näituse jaoks käsitsi loodud meistriteosed. Stickerconi eesmärk ongi näidata kleepsukunsti mitmekesisust ja tugevdada underground kunsti kogukonda,“ selgitab näituse kuraator Stina Leek.\nLisaks žüriile on oodatud kleepsudele hoogu andma ka laiem publik. Esmaspäeval avatakse publiku lemmiku hääletus Facebookis, kus saab ülevaate kõikidest Stickerconile saadetud kleepsudest.\nRed Emperori omanik Craig Gibson leiab, et kleepsunäituse korraldamine baaris on asjade loomulik käik: “Kleepsud on alati olnud suur osa baarist ja tundsin, et on aeg tänada kunstnikke ning kogukonda, kes on oma loominguga minu igapäevast keskkonda rikastanud.”\nNeljapäeval, 27. veebruaril toimuval jutuõhtul arutlevad kleepsukultuuri teemadel tänavakunstifestival Stencibility peakorraldaja Sirla, Euroopa suurima kleepsufestivali Släp! kuraator Kersti Joala, tätoveerija Ulrike Brett Uukkivi, kunstnik Okeiko ja noored kunstnikud Aniidola ja Inessa.\nArtist talk toimub inglise keeles ning kantakse üle otseülekandena Instagramis, et näitusele oma tööd saatnud välismaa kunstnikud saaksid samuti Stickerconist osa saada.\neelmine EESTI SÜDAMES I President Kaljulaid Maarjamäel: vabakonna vaba tahe ja südame sund viivad Eestit edasi\njärgmine MEIE EESTI I Peapiiskop Urmas Viilma lipu heiskamisel: lipukanga lehvimine on kui Eesti sõbralik silmapilgutus meile kõigile


2. Tao jälgi mööda (2008),TAI-CHI KOOL YUANGSHUO´s — TulevArt\nPäevik: „Jõudnud laevareisi sihtkohta – Yuangshuosse helistame tai-chi meister Mei Luo-le ja teatame oma saabumisest. (Eelnevalt olime selles e-maili teel kokku leppinud.) Mei lubab vastu tulla ja meid kohale toimetada. Varsti saabubki 2 mootorratast – ühel taijiriietes kena noor naine ja teisel soliidne härra. Arvatavasti lootsid nad kohata kahte backpackerit seljakottidega. Nähes meie hiigelkohvrit kutsutakse siiski tuk-tuk kes selle vaevu, kohatise tagantlükkamisega üles, linnast väljas asuvale künkale viib, kus asub tai-chi kool. Tutvume oludega ja leiame need olevat vägagi spartalikud. Meie toaga on siiski ühenduses tušš külma veega ja selle all aukpõrandastualetiga ning kraanikauss. Õnneks on toas ka konditsioneer.\nToitu valmistab väga maitsvalt kohapealne perenaine, kes ka nõud peseb ja koristab. Esimese söögikorra ajal vurab paar motikat hoovi ja kaks valget noormest, kel hiina keel suus, tervitavad Meid. Neil on plaanis siia aastaks jääda. Siis kaovad nad mõneks ajaks ümbrusesse ekskurseerima. Lõpupoole on võimalus ühega nendest ka pikemalt juttu ajada ja koos üks ”24” teha. Kuuleme temalt palju huvitavatest kogemustest, millest on nii mõndagi kõrva taha panna.\nTänaseks, laupäevaks, 6. sept.-ks oleme olnud Tai-chi laagris juba 5. päeva. Päev algab 7.00 qigong´ga mida juhatab meister Zhang Xiao Yuan (tema tiitlid: Shanghai Yichuani instituudi esimees; He Ba Fa Assotsiatsiooni direktor; Meister Zhang Chang Xin järeltulija). Seejärel väike lebo ja hommikusöök koos kogu majarahvaga ühise ümmarguse pöörleva keskosaga laua taga. Peale sööki jälle väike lebo ja siis hommikune harjutus 2 h. Esimesed päevad olid väga palavad ja niisked. Juba soojendus võtab läbimärjaks nii, et mu jalanõude nahkosad annavad värvi. Riideid ei jätku et puhtaid vahetada, sest nüüd on iga päev või öö sadanud ja asjad lihtsalt ei kuiva. Pesumasin majas on aga kuivatit netu. Oleme oma läbihigistatud riietes üsna kehv vaatepilt. Seevastu ilmub Mei alati efektses kostüümis, olgu see siis spordidress või tai-chi kostüüm. Mei on jam rahvusrühma liige, kellele on iseloomulikud naiste põlvini ulatuvad juuksed. Ka teised hiinlannadest täiendkursuslased – tai-chi õpetajad on laagriks paremini varustatud. Neil jätkub igaks päevaks korralikke kostüüme. Kõik umbes keskealised kenad naised. Esimesel päeval vaadati meid n.ö.üle. Esitasime oma yang stiilis 24.sammu ja kõik plaksutasid. Olime seda juba pool aastat Eestis oma hiinlasest õpetaja Shengi juhendamisel treeninud ja oma rühmas ka kõige pühendunumalt õppinud sageli 6x nädalas. Avaldati arvamust, et meil on olnud hea treener aga saime peagi aru, et üht-teist tuleb ümber õppida. Alustasime algusest, esimesest käte tõstmisest-langetamisest, mis enamasti kujuneb üsna formaalseks sissejuhatavaks liigutuseks. Mei astus mu juurde ja sättis minu keha õigesse asendisse, käskides mul tunnetada kogu keha tervikuna ja nagu istuvas tasakaalus. Tõstsin käed ja langetasin uuesti ja Mei, kes „näeb” teise inimese energiat küsis” kas midagi muutus”, endal naerul nägu ees.” Jah”, vastasin arglikult.” See hetk oligi üks arusaamise hetk, et ei ole tühje, formaalseid liigutusi. Tai-chis tuleb leida oma energiatunnetus läbi õige, tasakaalus asendi. Ja siis läks lahti – iga liigutus tai-chis on kas mingi rünnak või blokeering, ning neid üksteise järgi tundma õppides hakkasime paremini tajuma kogu „kava” mõtet.\nMai Luo treeninglaaris osalejad, Guilin, 2008\nTai-chi 24 vormi õppimine Youngshous


Lennupiletid Ephrata (Amerika Ühendriigid (USA))-s, odavad lennupiletid Ephrata (Amerika Ühendriigid (USA)) / Tickets.ee\nLennupiletid järgnevasse sihtkohta: Ephrata, Amerika Ühendriigid (USA) kõikidelt lennufirmadelt madalate hindadega\nLennupiletid > Amerika Ühendriigid (USA) > Ephrata\nLennupiletid linna Ephrata (EPH)\nBroneerige internetis kõige soodsamad piletid linna Ephrata. Lennupiletite otsingusüsteemi Tickets.ee abil leiate vaevata parimad pakkumised ning saate kergesti osta lennupiletid linnast Ephrata. Teil tuleb vaid sisestada lennu suund, kuupäev ja täiskasvanud reisijate ning laste arv. Seejärel pakub süsteem välja kõik võimalikud lennupiletite variandid linnast Bridgeport.\nLisaks saate meie kodulehel alati kontrollida aktuaalset lendude reisigraafikut linna Ephrata, Amerika Ühendriigid (USA) ükskõik millisest lennujaamast maailmas ning tutvuda allahindluste, kampaaniate ja viimase hetke pakkumistega kodust väljumata, et soetada lennupileteid sobivale reisile.\nKui palju maksab lennupilet linna Ephrata\nLennupiletite hind linna Ephrata linnast Bridgeport sõltub päevast, kuust ning väljalennu ajast, kuid ka lennufirmast. Me võrdleme hindu otsereisidele ning ümberistumistega reisidele 750 lennufirma pakkumiste seast. Kasutage lennupiletite otsingut, et kontrollida hindu ning väljalennu kuupäevi teie linnast.\nKui mitu lennujaama on linnas Ephrata? Millised lennujaamad on linnas Ephrata?\nLinnas Ephrata on järgnevad lennujaamad: Ephrata.\nKasutajasessiooni unikaalne identifikaator klienditoe poole pöördumisel: 2109523552


Hoiatus: odavam oksjoniratas võib kalliks maksma minna - Leht 4 - Biker.ee foorum\nTänane kuupäev on 18 Juul 2018, 17:39\nHoiatus: odavam oksjoniratas võib kalliks maksma minna\nLugemata postitus #91 Postitas eetarga » 06 Jaan 2018, 20:41\nSiin on antud hetkel Sveitsis kehtivad "reeglid" visuaalselt välja toodud.\nPunased ülekiirused toovad enamuses väga suured probleemid kaasa, sõltub maakonnast (sõiduki konfiskeerimine on pigem normaaalne kui erandlik).\nNäiteks St. Gallen piirkond (2013) - 20 suured kiiruseületamised (Raserdelikt) = 20 konfiskeeritud sõidukit.\nLiisingusõidukid (Sveitsi liisingandjate poolt) on väljakujunenud protsess. Välismaalaste puhul pakub Sveitsi riik tihti välismaalastele tagasiostu võimalust, aga selle vahepeal loetakse sõiduk nagu Sveitsi riigivara.\nLugemata postitus #92 Postitas urmas66 » 06 Jaan 2018, 21:58\nMaailmas on palju asju teoreetiliselt võimalik,aga need kiirused,mis antud tabeli põhjal konfiskeerimiseni viivad ei ole just 450-500kg kaaluva tsikliga motomatkaja igapäevased kiirused.See teema,et kas liisingu või oma raha eest ostetud rattaga on ka antud juhul vist pigem väljaostetud ratta kahjuks.Samas ma pole Šveitsis kunagi kiirteele-bahnile sattunud\nVenemaal konfiskeeriti ka kunagi, mingile seadusele viidates, hulgi eesti vedajate veokeid.Tegelikkuses said paljud(liisingu firmad eelkõige ning suurte välis vedajate haagistega autod) ,kes kohtusse läksid ,seal ka riigi vastu võidu.Paljud ehk enamus,kes autot kalliks pidas ja kohtusse ei tahtnud minna ostsid autod mingi raha eest välja.Ja päris hulk jäi neid ka sinna,sest polnud piisavalt väärtuslikud.\nSamas siiani sõidetakse veoautode ja täna ka üha enam isiklike autode ning tsiklitega, venesse ja ka mujale väljaspoole EU-d.\nOht oma varast reisil olles ilma jääda on igalpool,aga siin ei ole minu arust vahet on see liisingus või mitte.\nLugemata postitus #93 Postitas claw » 07 Jaan 2018, 00:49\nSelleks, et 30-ala mittemärkamisel 70ga radarisse sõita, ei pea just ghostrider olema.\nLugemata postitus #94 Postitas Jesper » 07 Jaan 2018, 01:36\nKõige targem ja ohutum on ratast hoida ilusti garaažis ning kasutada ainult paar korda suve jooksul, Viru ring - Viimsi trassil. Siis on kindel, et kuri šveitslane pillile oma karvast käppa peale panna ei saa! Ja regulaarselt õli ka vahetada, loomulikult, muidu hapendub ära.\nAsi pole jällegi absoluutselt liisingus kui sellises, vaid Šveitsi keskmine palk on umbes kuus-seitse korda kõrgem kui Eesti oma, ehk siis keskmise šveitslase jaoks on 12k maksva ratta äravõtmine umbes sama valus kui eestlasele 2k maksva ratta ära võtmine.\nLugemata postitus #95 Postitas urmas66 » 07 Jaan 2018, 12:05\nclaw kirjutas: Selleks, et 30-ala mittemärkamisel 70ga radarisse sõita, ei pea just ghostrider olema.\nErinevalt Eestist ja ida poolsetest maadest ,lääne euroopas ning ka Šveitsis ei ole 30 ala sellise koha peal,kus enne saab legaalselt 100-ga sõita.No ei ole need asjad seal lihtsalt trahvi kogumiseks. Kui ikka on 30 ala,siis seal üldiselt eriti kiiremini ei ole terve mõistusega inimesel võimalik sõita. 30 ala on üldjuhul väga väikesestel teedel ja tehtud inimeste ohutuse tagamiseks.Keegi ei pane seal 30-40 märki isegi bahnile, kus käivad teetööd.Kui see ka seal mingi avarii pärast on,siis sellele eelneb mitu km ummikut ja muid vähenevaid kiiruseid ,kuni 30 -ni jõutakse.\nKui vaielda teoreetiliselt,siis võib tõesti igasugu asju elus juhtuda. Reaalselt ei ole minu tutvusringkonnas kellegi Šveitsis, ega ka mujal, liiklusvahendit konfiskeeritud.Selle vältimine on ka tegelikult lihtne ja ei nõua eriteadmisi ega erilist tegevuskava.\nIlmselgelt on need Šveitsi konfiskeerimise teemad seal seadusesse kirjutatud,sest maailma rikkaimad käivad seal kuurortites oma maailma kalleimaid sõidukeid taltsutamas.Kui seaduses on selline pügal,siis juba mõtled,et kas tasub oma Veyroni torud tühjaks lasta ja sellest ilma jääda, või "kannatada" tavakiirusel sõitmist.\nEndal on ka kord olnud St.Moritzist Itaaliasse laskudes ohtlik olukord ühe GT40-ga,mis tegi üles tõustes serpa peal möödasõitu.Napilt jäi puudu,et oleksime kokku pannud.\nLugemata postitus #96 Postitas urmas66 » 07 Jaan 2018, 12:35\nSiin tüüpiline Šveitsi mägi küla läbiv maantee.Vasakul on parkla koos vaateplatvormiga ja paremal mingi hotell.Reaalselt sõidetakse seal ilmselt aeglasemalt,kui 60,sest liiklus suht tihe.\nSiit allpool serpal, oligi mul see olukord GT-40-ga.Ja seal oli vist lubatud 80 või 100 ,millega ei saa seal ilma eriettevalmistuseta keegi hakkama.\nSamas leidsin sellise lehe,kus on kirjas karistused kiiruse ületamise eest Šveitsis.Konfiskeerimist ei ole siin ,või on see mingi vale leht ja inf pole täielik?\nLugemata postitus #97 Postitas eetarga » 07 Jaan 2018, 13:02\nIf you drive too fast you will face the following fines and penalties:\nRahalised karistused ja trahvid rakendatakse kollases "tsoonis".\nSuuremate kiiruste puhul oled sa otseselt "kuritegija". (criminal act)\nLisasin saksa keelne kommentaar, mainitud on originaal Sveitsi ettekirjutuste allikas, kes viitsib otsib seda palun ise Sveitsi seadustes välja, ma arvan, et minigi inglise keelne versioon on kindlasti kuskil üleval.\n(183.34 KiB) Allalaaditud 30 korda\nLugemata postitus #98 Postitas M.T. » 07 Jaan 2018, 16:22\nurmas66 kirjutas: Ma ei tea millist Urmast M.T silmas pidas,aga mina olen tsikliga Šveitsist läbi käinud 3 korda ja autoga ühe korra.Siiani pole ,peale hoo maha võtmise piiripunktis,kellegagi võimumeestest kohtunud....\nSind pidasingi silmas mõttega, et sa vist oled seda riiki korduvalt külastanud ning tekkis huvi mitu ratast sul kongfiskeeritud seal on? Siin üks kodanik järjekindlalt üritab tõestada, et seal riigis ei saa tsikliga legaalsetel kiirustel liigelda ning karistus on vältimatu. Kõige hullem verl, et kohe ratta võõrandamine. Seega mingil juhul ei tohiks tsiklit liisida, sest pärast kohustuslikku puhkusereisi Šveitsi oled sa kaelani võlgades ja rattast ilma ning edasine elu möödub kogu oma raha kohtutäiturile loovutades.\nHuvitav mis seeni Palamuse kandis tänapäeval tarvitatakse, et sellise mõtteni jõutakse? Ajal mil ise sealt mitte väga kaugel sai elatud, siis seesugust kraami ei liikunud. Saare ürduaias on hakkatud vist uute taimeliikidega eksperimenteerima ja lähikonnas turustama.\nKas autoga saab ikka Šveitsis ilma suurema jamata käidud?\nLugemata postitus #99 Postitas RasmusL » 07 Jaan 2018, 18:14\nMul elab vanamees Palamusel(loe: jumala seljataga) ja seal tundub olevat ikka nii kuradi igav elu, et ainuke lõbu/elu ongi netis genereerida igast jama kokku\nLugemata postitus #100 Postitas claw » 07 Jaan 2018, 18:56\nMa arvan, et see Šveitsi sisse toomine on siis võib-olla pisut liialdatud jah, aga ma sain eetarga mõttest aru küll - hobitegevuse jaoks asjade liisimine pikaks ajaks on natuke norateral käimine, eriti näiteks riskantse asja puhul, nagu tsiklisõit. Paned risu, varastatakse ära, saad trahvi jne.. Pärast maksad võib-olla surnud hobust ja tähtsad asjad, nagu pere, kinnisvara, jms võivad kannatajaks jääda.\nSamas, läbimõeldud plaani puhul vast ei ole hullu. Peaasi, et ennast lõhki ei laena, et tsikliliisingu pärast korterist ilma jääd vms.\nLugemata postitus #101 Postitas RasmusL » 07 Jaan 2018, 19:37\nPole nii täpselt seda tsikliliisingut uurinud, kuid kas see samalaadne pole nagu autode puhul, et kohustuslik kasko tuleb mingist summast alates teha ? Ala 5k tsikkel ilma kaskota ära varastatakse pole veel väga hull, kuid 30k oleks juba päris kõva pauk küll. Sellise summa puhul kindlasti peaks olema täiskasko kohustuslik. Vähemalt swedbank-i puhul. Keegi targem kellel liisimise kogemus olemas võiks selgitada kas olen õigel teel oma jutuga.\nLugemata postitus #102 Postitas M.T. » 07 Jaan 2018, 20:19\nHonda liisingu puhul oli 2 varianti, kaskoga ja ilma. Intressierinevus tuli siis sellest ja oli 1,9% või 4,9% ehk kaskot polnud mingit mõtet teha.\nLugemata postitus #103 Postitas M.T. » 07 Jaan 2018, 20:27\nclaw kirjutas: Ma arvan, et see Šveitsi sisse toomine on siis võib-olla pisut liialdatud jah, aga ma sain eetarga mõttest aru küll - hobitegevuse jaoks asjade liisimine pikaks ajaks on natuke norateral käimine, eriti näiteks riskantse asja puhul, nagu tsiklisõit. Paned risu, varastatakse ära, saad trahvi jne.. Pärast maksad võib-olla surnud hobust ja tähtsad asjad, nagu pere, kinnisvara, jms võivad kannatajaks jääda.\nLiisimine ja laenamine on alati riski sisaldav ja pole vahet kas hobiasi või eluase. Eluaseme laenuga veel riskantsem, tuleb MASU ja kinnisvara hinnad langevad ning kaotad ka töö.... ongi valikuks seep ja nöör mõne arvates. Oma võimalusi ja riske peab oskama hinnata, siis pole vahet kas liisingus on sul pere ainus sõiduvahend Dacia Sandero või hoopis Mesa GL ja kaater ka veel.\nNagu sa ütlesid just, lõhki ei tohi end laenata.\nViimati muutis M.T., 08 Jaan 2018, 10:14, muudetud 1 kord kokku.\nLugemata postitus #104 Postitas Jesper » 07 Jaan 2018, 22:10\nNo liisingujutu point enne igasugu Šveitsi trahve ja muud kelbast oli ikka see, et kui teemaalgataja oleks selle algse 3000€ mingi rondiärika tasku asemel poodi viinud, siis oleks tallis sama kubatuuriga 2017.a. pill kuumaksega 100€*36 kuud ja lisaks oleks veel säästnud 1200€ remondiraha esimese aasta makseteks ning närvikulu. Üldiselt kui pere eelarve juba nii tihke on, et 100€ kuus eluasemest ilma jätab, siis minuarust pole eriti nutikas üldse mingit mootorsõidukit soetada - lendab su vokil pingekas näiteks või on uusi rehve vaja ja oledki kuuse all Ehk siis asi pole üldse liisingus kui sellises, asi on selles et kas sa põhimõtteliselt saad endale mootorrattaga sõitmist lubada või mitte.\nLugemata postitus #105 Postitas claw » 07 Jaan 2018, 22:27\nSamahästi oleks siin võinud ka olla lugu, kuidas keegi võttis tutika ratta liisingusse ning siis avastas et tsiklid on kiired ja pani 160ga betooni ja nüüd on jalad küljest ja mis nüüd saab...\nMis seal vahet on, kas ostad ratta kehva kontrolliga ja saad tõmmata vms VÕI ostad liisingratta ja keerad mingi pasa maha ja ikka on kõik untsus. Elu õpetab ikkagi tähelepanelik olema. Isegi tean.\nMa kellelegi viltu ei vaata, kes liisib ja laenab, aga ma ise sellise käitumise fänn ei ole. 5 aastat vana HEAS korras tsikkel ei jää uuele eriti millegi poolest alla, ainult sõita julged rohkem ja ei karda kriipse kraapse enam nii palju. Lihtsalt osta tuleb ettevaatlikumalt. Selles minu arust siin ka see case oli, et äkki ostes oleks võinud natuke rohkem tähele panna.. kodutööd teha... kontrolli viia.. vms. Mis see laenu võtmine ja rootsi rikaste toitmine parem lahendus on, kui ise korralik kodutöö pigem teha?\nLugemata postitus #106 Postitas Jesper » 07 Jaan 2018, 23:10\nEks seda ongi uskmatule tegelikult üsna lootusetu seletada, miks inimesed üldse uusi asju ostavad, aga koos üleüldise elatustaseme kasvuga need piirid koguaeg nihkuvad. 1998.a. näiteks kui keegi ostis oma autole poest uue varuosa, siis ümberringi kostus publikust sisistamist, et vaatkus pursui, romulast oleks ju poole odavamalt saanud! Isegi pidurikettad jms praht läks kõik kaubaks. 2008 oli suht 50/60, noh ja tänapäeval on romula külastus juba pigem erand kui reegel.\nMa ise arvan et 6500€ maksev uus tsikkel on meie hetke elatustaseme juures just seal piiri peal, kus igasugu vanarauaga jauramine juba mõttetuks muutub, kui just mutrite keeramine iseenesest huvitav ajaviide ei ole. 12k€ maksev tsikkel on enamikule selgelt üle jõu, ja need kellele ei ole ilmselt ei vaja mingite suva foorumi jörsside nõu\nLugemata postitus #107 Postitas claw » 07 Jaan 2018, 23:18\nMiks sul asjad must-valged on? On olemas uus asi - ja on olemas vanaraud? Mis värk sellega sul on? Vahepealset varianti pole või?\nLugemata postitus #108 Postitas Jesper » 07 Jaan 2018, 23:24\nVanaraud on muidugi utreering, aga pmst ei ole jah. On garantiiga sõiduk ja siis on kõik muu. Kedagi ei huvita, et su külmkapp on ainult poolteist aastat töös olnud - see on kasutatud külmkapp ja inimesele, kes juba Euronicsi ukseaugus seisab, ei ole see kaalumist väärt alternatiiv.\nViimati muutis Jesper, 07 Jaan 2018, 23:29, muudetud 2 korda kokku.\nLugemata postitus #109 Postitas urmas66 » 07 Jaan 2018, 23:26\nMa ka pigem seda meelt,et hobi asjad olgu kohustuste vabad.Samas ei heida ka kellegi seda ette,kui keegi nii elab.Peaasi,et hakkama saab ja muu elu ei kannata hobitegevuse all. Mul kannatab sõita ka vanema ja mitte nii fancy rattaga,aga pigem oma raha eest ostetuga.Vahel on aega nii vähe,et pole aega sõitagi,mis seda "surnud hobust" siis maksta.Kui pensile jään ja rohkem aega sõita ,siis äkki liisingi tutika\nLugemata postitus #110 Postitas mx77 » 08 Jaan 2018, 08:07\nM.T. kirjutas: Honda liisingu puhul oli 2 varianti, kaskoga ja ilma. Intressierinevus tuli siis sellest ja oli 1,9% või 4,9% ehk kaskot polnud mingit mõtet teha.\nNo nii palju vasti ikka on mõtet, et kui ilma kaskota pill jaluatama läheb, siis maksad paar aastat surnud lehma.\nKasko maksaks ikka midagi tagasi (aga eks see mõttekus sõltub kasko aastamaksust kah muidugi)\nLugemata postitus #111 Postitas eetarga » 08 Jaan 2018, 10:09\na) isegi koos kaskokindlustesga saab seda niimoodi olla, et liisinguandja nõuab otsekohe terve varaväärtuse summa liisinguavõtjast sisse, kui vara iseennast ei ole enam olemas.\n(ja kindlustus kattab ainult jääkväärtus)\nb) Kasko tavapoliis (vähemalt Saksast) tuleb kohe laiendada - laiendamise nimi on GAP-riskide maandumine, siis peab kindlustus seda vahesumma mis tekkib, samuti liisinguandjale välja maksma\nJa Sveitsi "case" on mingi määral sellepärast ohtlik, et kohtuotsus mis konfiskeerib sõiduk, baseerub kohtuotsus = arvamusega, et sa sõitsid meelega ! nii kiire, tekkisid ohtlik olukord, jne., = liisinguandja/kindlustusselts käsitlevad sellist olukord hea meelega sinu vastu, et saa ise tekkid meelega seda olukord, et nende vara ei ole enam olemas.\nSiis on probleem käes. Surnud hobune suudad sa vist aastate jooksul kinni maksta, aga pauguga trahv plus terve varaväärtuse kattav summa, na tere hommikust Eestimaa\nLugemata postitus #112 Postitas M.T. » 08 Jaan 2018, 10:24\nMa endiselt ei saa aru kas liisingrattaga legaalsete kiirustega ei saa Sveitsis sõidetud või kus see probleem on? Või miks endiselt seda “Sveitsi” teemat heietad?\nKa ilma liisinguta võid omale kusagil välismaal sellise jama kaela tõmmata, et tulemuseks on n.ö. võlavangla. Kui sa omale viimaste sentide eest laenu/liisingu kaela võtad, siis on X korda suurem riskifaktor kohe tulevikku sisse kirjutatud ning kui ajude asemel pähklid on ning ka liiklusmärke ei suuda märgata/lugeda, siis on see veel X korda suurem. Nagu juba ennegi öeldud, oma võimalusi peab oskama arvestada kainelt ja võimalikke riske ka ette näha ning objektiivselt hinnata, siis pole vahet kas liisingus eluks vajalik või hobiasi.\nLugemata postitus #113 Postitas eetarga » 08 Jaan 2018, 10:50\nkuule M.T. - Sveitsi case on lihtsalt näidis, sõida näiteks Itaaliast purjuspeaga (rohkem kui 1,5 promill alk. veres), siis samamoodi jõuad sa jalgade peale koju (ja "sinu" liisingutsikel müüakse Itaalias riigi kasuks maha).\nLugemata postitus #114 Postitas urmas66 » 08 Jaan 2018, 10:57\nSee teema on jõudnud nüüd külla kohta,kus saab öelda,et loll saab ka kirikus peksa või lollidelt tulebki raha ära võtta.Sõita tundmatus kohas(välismaal) nii palju kui julgust on või siis joogisena jne. No normaalne inimene ei sõida isegi kodus,rääkimata reisil olles,niimoodi.Millega see siis tehtud ,kas liisingu või oma rattaga, pole suures plaanis enam vahet.\nLugemata postitus #115 Postitas M.T. » 08 Jaan 2018, 11:52\neetarga kirjutas: kuule M.T. - Sveitsi case on lihtsalt näidis, sõida näiteks Itaaliast purjuspeaga (rohkem kui 1,5 promill alk. veres), siis samamoodi jõuad sa jalgade peale koju (ja "sinu" liisingutsikel müüakse Itaalias riigi kasuks maha).\nA milleks üldse selline näide? Mis puutub siia mõte "tsiklit ei tohi liisnguga osta"? Auto puhul tuled sealt samamoodi jalgsi tagasi ja sinu näite puhul ei tohiks ka autot liisida.\nKui sa hakkad juba rääkima siin purjuspeaga sõitmisest, siis ajud = pähklid on sobiv võrdlus ja selline kodanik ei tohiks üldse millegagi sõita, olenemata sellest kas see on liisitud või sularahas ostetud. Normaalsel inimesel ei tule selliseid ideid pähe ja see ajukääbik kes purjus peaga peaks liisitud või mitte liisitud sõidukiga minema kusagil sinu poolt pakutud 1,5% joobega sõitma, siis tema saatus ongi jalgsi sealt koju tulla ja edaspidi kogu oma raha kohtutäiturile loovutada. Nahh, see meid peaks huvitama.\nÄkki aitab nüüd sellest trahviteemast ja lähme uputame selle parve seal jõe peal ära hoopis.\nViimati muutis M.T., 08 Jaan 2018, 13:30, muudetud 1 kord kokku.\nLugemata postitus #116 Postitas mx77 » 08 Jaan 2018, 12:22\nSa ise ka aru saad, mis su postituste mõte on? Või on sul mingi tähtede päevanorm välja jagatud, mis peab õhtuks ära kasutatud olema?\nLisaks veel, igasugune post, mis vihjab seadustele ilma konkreetset linki panemata liigitub "naised saunas rääkisid" valdkonda, mille väärtus on suht null.\nLugemata postitus #117 Postitas Jesper » 08 Jaan 2018, 13:25\nEi pea üldse kaugele minema, Eestis on ka võimalik sõidukist ilma jääda kui natuke vaeva näha: https://www.postimees.ee/3798697/kohus- ... he-soiduki\nSamas on arusaamatu, kuidas see asjaolu kuidagi teemasse puutub.\nLugemata postitus #118 Postitas urmas66 » 08 Jaan 2018, 13:31\nJesper kirjutas: Ei pea üldse kaugele minema, Eestis on ka võimalik sõidukist ilma jääda kui natuke vaeva näha: https://www.postimees.ee/3798697/kohus- ... he-soiduki\nJust,minu mõte liikus samas suuna,aga jõudsid ette. Ka meil eestis ei maksa kasko sinu liising autot-tsiklit kinni ,kui oled ise tahtliku tegevusega selle ära hävitanud.\nAlkojoobes on kõik kindustused kohe kehtetud.Kõik on sellisel juhul ainult sinu enda kulul.\nLugemata postitus #119 Postitas Raki » 08 Jaan 2018, 13:58\n.. Väga lihtne kuidas...\nTeema algataja ostis rondi millega ei saa sõita. Läks teemaks et võiks ikka liisinguga ratta osta, et mis neist rontidest osta. Siis kargas välja grupp liisinguvastaseid, et eiei ratast ei tohi mingil juhul liisinguga osta ja kui niisama ei usu, siis liisingu ratas võetakse ju Sveitsis ära.\nEt kui ostad 10k ratta välja ja see Sveitsis ära võetakse on pohh, et lihtsalt raha ja ratas läind aga kui ostad liisingusse ja võtakse esimesel kuul ära, siis lihtslt 5a maksad tühja.\nEt noh... Ikka liisingusse\nLugemata postitus #120 Postitas Jesper » 08 Jaan 2018, 14:28\nSee oli retooriline küsimus, loomulikult.\nMuidu lihtsalt iseenda kiusamiseks ma siin võtsin netipanga lahti ja panin otsingusse Streetmoto - tuleb välja et kahe aasta jooksul on sinna tassitud ~1500€, ehk pmst mu täiesti ausalt ostetud ja müüdud voki "kuumakse" on 62€. Kui veel ise mutrit poleks keeranud, siis ilmselt tuleks vabalt sott täis, mingeid tööriistu on ka ostetud jne. Kusjuures sinna sisse ei jää mingeid suuremaid remonte, tavalised kuluosad, ja kindlasti ma olen mingeid õlisid ja asju Fixusest ja Motonetist ka haaranud. Uut AT-d selle eest muidugi ei saaks, aga mingi vähe lihtsama inimese 500-600cc dualsporti ilmselt küll, kui mõni firma vaevuks sellist tootma.


Igal juhul oleksid need hoole ja armastusega ning ammuseid tarkusi kasutades meisterdatud reliikviad ehteks igale kollektsioonile.\nÜks paar nimetatud haruldusi asub Tääksi spordimaja seinal aukohal. Sealse spordiklubi juhil Toomas Aavasalul löövad silmad särama, kui ta korralikult viimistletud ning ikka veel Rasva poletamine lahing koied tõrva järele lõhnavad spordivahendid pildistamise tarbeks korraks seinalt maha võtab.\nMasstoodanguna valminud moodsad plastsuusad on kahtlemata kergemad, kiiremad ja mugavamad, kuid tõsist isiklikku sidet omanikul nendega vaevalt tekib. Sootuks teine asi on käsitööna valminud, täpipealt õigel talvekuul sobiva kuufaasi ajal langetatud puust meisterdatud suusad, millesse on põletatud meistrimärk.\nPilk, millega Aavasalu reliikviat hellitab, kõneleb enda eest ise. Määrdeks oli vanasti heeringarasv Ehkki pole kahtlust, et Eestis kui põliselt lumises piirkonnas on suuski tuntud juba sadu, võib-olla koguni tuhandeid aastaid, hakati neid sportimiseks kasutama vähem kui sajand tagasi. Enne seda olid need praktilistel eestlastel mõeldud looduses liikumiseks, jahiretkel käimiseks ja metsas töötamiseks.\nEsimesed Eesti suusavõistlused korraldati Tartus aastal Osalejad Rasva poletamine lahing koied massiivseid ligi kolme meetri pikkusi suuski, sestap pole midagi imestada, et tollal vaadati kummaliselt keppidega vehkides lumes puhkijaid umbes samasuguste leebelt kaasatundvate pilkudega kui kümmekond aastat tagasi esimesi kepikõndijaid. Siis puhkes Esimene maailmasõda ning seejärel algas Vabadussõda.\nRaamatust «Viljandimaa spordiloost kuni aastani » võib lugeda, et suusaspordi kandepind oli Talispordialadest domineerisid jääpall ja kiiruisutamine. Tõsi küll: ajakirjandus püüdis vahel siiski jagada kasulikke näpunäiteid ka suusasõpradele.\nNeid õpetati näiteks suuski määrima: «Vanasti tarvitati määrimiseks heeringa rasva, siis veel soola ja rasva, kuid need määrded ei vasta nõuetele ja kuluvad ruttu päält ära.\nKoju naastes ei raisanud ta pikalt aega, vaid asutas isa abiga suusatöökoja, mis paiknes esialgu Leola tänavas tema õele kuuluva hoone keldrikorrusel.\nSamal ajal hakkas ta ehitama kõrvalkrundile oma elumaja, et töökoda sinna Harald Kirsi elukäik oli üsna ebatavaline.\nHaraldi lapsepõlv mööduski kauges Vologdas. Seal käis ta koolis ning elas üle oktoobrirevolutsiooni. Hinge sees hoidmiseks valmistas pereisa välgumihkleid ja käis neid külades müümas. Nälg oli karm ja toit kullahinnas. Puud 16 kilo — toimetus rukkijahu oli näiteks sama palju väärt kui daami karakullkasukas. Kodumaale naastes mõistis Harald küll eesti keelt kõnelda, kuid kirjutada oskas ainult vene keeles.\nEmakeeles kirjutama õppis esiotsa ehitustel töötanud mees alles täiskasvanuna. Harald Kirss oli kõva sportlane: kuulus suusatamises maakonna koondisesse ning mängis peale selle tollal väga populaarset jääpalli. A-klassi ei jõudnud heade eeldustega mees lihtsal, kuid paradoksaalsel põhjusel: ajal, mil teised sõitsid suuskadega, vihtus tema neid kodus valmistada.\nSee sai talle elukutseks. Poeg Toomas asus töökojas isale appi juba päris varases nooruses. Tema ülesanne oli valmistada kepirõngaid. Kepid tegi vanaisa bambusest, aga sõja ajal läks käiku kodumaine puit.\nTegu oli puhtalt perefirmaga, kuhu talvisel tipphooajal palgati juurde paar abilist. Suusad valmistati, lähtudes tellija soovist ja pikkusest.\nKui vaja, tehti ka tillukesi lastesuuski. Keedetud suusad Suuskade valmistamiseks kasutati peamiselt kaske.\nPuude mahasaagimise aega jälgiti väga hoolikalt. Mahl ei tohtinud liikuda ning mõistagi ei jäetud kahe silma vahele kuufaase.\nPeale kase kasutati saare- ja vahtrapuitu, millest sai teha slaalomi- ja hüppesuuski. Slaalomisuusale kinnitati veel spetsiaalsed teraskandid. Metsast toodud puud kuivasid terve suve.\nSuusatsehhis oli kaks puutöömasinat: ühe abil valmis toorik, mida tuli hiljem höövelpingil käsitsi viimistleda. Siis läksid käiku vana hea höövel, peitel ja liivapaber. Esmalt tehti valmis sirge toorik. See rändas otsejoones keeva tõrva vanni. Sealt välja võetud keedetud suusk tõmmati pakule, kus sai endale nina ja keskosa painde. Töötsükkel lõppes lakkimisega. Suusasidemed ja rauad tegi valmis plekkseppmeister. Suusad ei olnud muidugi ühe hinnaga ning kokkuleppeid sõlmiti mitmesuguseid.\nJõukas inimene maksis rohkem, lisab Toomas Kirss lõbusalt. Rasketel aegadel kehtis naturaalmajanduse põhimõte: maalt tulnud ostjad tasusid kauba eest vilja, jahu ja muu toidukraamiga. Lihtne ja tõhus Laias laastus valmistati Viljandis kahte sorti suuski: võistlemiseks mõeldud olid kitsamad ja voolujoonelisemad.\nMärgatavalt laiemad olid ette nähtud maarahvale, kes ei saanud lumele minnes enamasti arvestada, et mõni lahke Kaalulangus Mass General oleks jäljed kenasti ette sõitnud.\nMis pidas vastu, läks kasutusse. Harald Kirsi töötoast kujunes talisportlastele omamoodi klubi. Seal remonditi suuski ja valmistuti võistlusteks.\nUkse eest algav rada viis otsejoones lossimägedesse.\nOn teada, et Viljandis tegutses samal perioodil ja huvitaval kombel ka samas tänavas veel Parika-nimeline suusameister. Tema toodang nii kuulsaks ei saanud, sestap spetsialiseeruski ta varsti õppesuuskade tegemisele. Harald Kirsi töökoda jätkas tegutsemist Teise maailmasõja puhkemiseni. Hiljem mobiliseeriti meister Saksa sõjaväkke ning suusavalmistamine jäi seisma.\nPärast sõda natsionaliseeris uus võim töötoa ning sinna kolis spordiselts Spartak, kus Harald meistrina edasi tegutses. Täispuidust valmistatud suusad kadusid pikkamisi käibelt. Hinnatud meistrit meelitati Tallinna, kuid ta ei soovinud Viljandist lahkuda. Harald Kirss suri oma kodulinnas Ilusad ja praktilised Toomas Kirss on mõistagi isa tehtud suuskadega sõitnud.\nVähe sellest et Kirsi omad olid vastupidavad ja praktilised, nägid need head välja. Näevad muide seniajani. Sellised on iga muuseumi ehe!\nUsun, et kui raatsiks need alla panna, läheksid nad ka nüüd väga hästi. Kindel koht ajaloos Suusatamise algusaastail kodustes tisleritubades tehtud varustuse kõrvale hakati Tartus asunud Balti spordiriistade vabrikus esialgu tööstuslikult valmistama matkasuuski.\nPärnu metsakombinaat võttis tootmisse rahvasuusad ja kepid ning Dünamo suusavabrik asus tegema hüppe- slaalomi- ja murdmaasuuski.\nDünamost tulid ka esimesed plastpõhjaga suusad, mida esiotsa keegi määrida ei osanud ning mis seetõttu libisesid vahel tagasi isegi paremini kui edasi. Päris kindlasti ei ole Eesti suusaspordi loos võimalik alahinnata Harald Kirsi ja teiste temataoliste meistrite toodangut, mis on pakkunud nii sõidu- kui võidurõõmu. Selle üle on aegade jooksul küll arutletud, kuid täit selgust pole saadud.\nKindel on üks: suuski tundsid eestlased nagu meie põhjanaabridki ilmselt juba sadu aastaid tagasi. Toona täitsid need sootuks teist otstarvet: olid mõeldud Rasva poletamine lahing koied looduses liikumiseks, jahiretkel käimiseks ja metsas töötamiseks kui sportimiseks.\nSpordialana on suusatamine Eestis võrdlemisi noor. Uisusport muutus tänu saksa rahvusest linnakodanikele eestlastegi seas populaarseks XIX sajandi viimasel veerandil. Ajal, mil Eesti kiiruisutajad osalesid juba Euroopa meistrivõistlustel, ei tuntud suusatamist ikka veel spordialana, aga teisiti ei olnud see ka mujal maailmas. Alles XIX sajandi viimasel kümnendil sündis Euroopas suusasport.\nSeda on küll nimetatud ka taassünniks: peaaegu täielikult unustusse vajunud muistne spordiala hakkas taas levima Soomes, Norras, Rootsis ja Saksamaal ning jõudis ka Eestisse. Esialgu Rasva poletamine lahing koied keppidega vehkivad suusatajad kõrvaltvaatajatele nalja, kuid tasapisi võttis üha enam inimesi selle ala omaks. Allikas: suusaliit.


Kristiina Ehin: kirjanik vajab oma tuba nagu kunstnik ateljeed\nSilja Paavle, 11. mai 2013 08:00\n"Eestis on harjutud, et kirjaniku tööd tehakse kodus muude tegemiste kõrvalt. Tegelikult on see vaikust ja süvenemist nõudev amet, kirjanikul on oma koduvälist töötuba vaja sama palju kui kujutaval kunstnikul oma ateljeed," kõneleb kirjanik Kristiina Ehin.\nTema ise leiab vaikust ja rahu nüüdsest Tartu loomemajanduskeskuse keldrikorruse tillukesest kambrist. Kirjanduskambrist.\nKristiina Ehini (35) arvates on Eesti ühiskond oma suhtumises vabakutselistesse kirjanikesse pisut mahajäänud, sest kodus töötamist peetakse normaalseks.\nPooled Naised Köögis liikmeist lapseootel: Sofia Joons ootab teist last (1)\nKristiina Ehin: "Kui mulle öeldakse, et sa oled nii armas ja ingellik, siis ma südames alati mõtlen et oi, te ei tunne mind üldse." (11)\nKristiina on kirjanikuna töötanud tosin aastat ning enda sõnul koduseinte vahel kribamisest üksjagu väsinud.\n"Mul on endiselt oma lapsepõlvetuba, kus on hea tööd teha. Kuid laps okupeerib selle aeg-ajalt, sest mis võiks olla põnevam, kui just ema töölaual oma legosid kokku panna ja eksponeerida," kõneleb ta.\nKristiina sõnul paistab kirjaniku töö lihtne – kogu aga inspiratsiooni ja kirjuta. "Inspiratsioon ja loomepuhangud tekitavad õhinat ja rõõmu, kuid pärast seda tuleb enamasti argitöö ehk teksti toimetamine ja tervikuks sidumine. See on raske ja tüütugi töö, mis nõuab keskendumist ja süvenemist," avab ta kirjanikuameti köögipoolt, mis selgitab oma ruumi vajalikkust.\nTõsi, vaadet, mida paljud samuti kirjanike inspiratsiooniallikaks peavad, keldrikorruse akendest suurt ei avane. "Mohni saarel töötades sain miljonivaadet küllastumiseni nautida. Praegu olen rohkem Immanuel Kanti stiilis kirjutaja," naeratab Kristiina. Ta viitab sellele, et kui Kant Königsbergis tööd tegi, paistis tema aknast vaid telliskivisein. Välisest vaatest olulisemaks peab Kristiina oma sisemist vaadet ja fantaasiamaailma.\nElul järge pidada ja ka oma sisemisel maailmal silma peal hoida aitab päevaraamatu pidamine. "Selle harjumuse sain kaasa oma vanematelt," lausub naine. Päevikusse kirjapandu aitas teda ka viimatise teose, kirjastuse Petrone Print sarjas "Aja lugu" ilmunud "Paleontoloogi päevaraamatu" kirjutamisel.\nMärkmeteta ei usukski, mida kõike on juhtunud\nSee koosnebki isiklikku laadi mälupiltidest, kuid perepärimuse kaudu ulatub ka autori sünnieelsesse aega. Eelajalugu, lähiminevik ja olevik põimuvad kokku kirevaks tervikuks, samamoodi põimuvad teoses proosa ja luule. Luuletajana Kristiinat ju eelkõige teatakse.\nKristiina tunnistab, et kaalus tõsiselt, et äkki peaks oleviku ehk oma lähedased raamatust välja jätma. "Avastasin aga ilukirjandusliku võtme, millega seda teha, ja nüüd olen rõõmus, et julgesin ka olevikku lukust lahti keerata," lausub ta nüüd.\nKõige enam aitas oma lapsepõlveloo kirjapanek Kristiinal meenutada ja tunnetada tema ootamatult siit ilmast lahkunud isa Andres Ehinit. "Ta oli mulle hea isa ja ka sõber ja kolleeg. Omamoodi teraapiline on olnud meenutada neid paljusid armsaid seiku, mis temaga seostuvad," kostab Kristiina.\nKa aitas raamat tundma õppida oma lähedasi. Näiteks sai Kristiina raamatut kirjutades teada, et pirruhoidjad (pilakud) pole ühes tema ema Ly Seppeli luuletuses ilu pärast, vaid ta tõepoolest kasvaski esimesed viis eluaastat üles Läänemaa metsatalus pirruvalgel. "Oli ikka suur šokk, kui seda ema kohta teada sain. Minu jaoks on pirrud lihtsalt nii Kalevipoja-aegne nähtus. Ema polnud aga taibanudki selle üle imestada," naeratab naine, et lapsepõlv on igal inimesel nagu muinasjutt.\nKa tema enda lühike elu on täis tegemisi väga erinevates ajastutes. "Kui mul neid märkmeid poleks olnud, ma ei usukski, et kõik see on olemas olnud," muigab Kristiina. Et tulevikus oleks taas millegi üle imestada, sai raamatusse sisse ka naise tänapäev kuni viimase hetkeni.\nNaised kirjutavadki köögis, söögiteo kõrvalt\n"Kus sa ikka jõuad midagi kirjutada, kui mitte köögis," muheleb Kristiina Ehin. Oma uusimas teoses "Paleontoloogi päevaraamat" kirjutab ta muu hulgas ka Viljandis sündinud loomingulisest ühendusest Naised Köögis, mille liikmed Kristiina Ehin, Katrin Laidre, Sofia Joons ja Kairi Leivo on laste kantseldamise ja kokkamise vahelt loonud nii mõnedki naiselikud luuletused ja laululood. "Koos luues saab palju huvitavama tulemuse," usub Kristiina ja tunnistab, et hakkab köögis loovate naiste järele Tartusse kolides puudust tundma.\nPooled Naised Köögis liikmeist lapseootel: Sofia Joons ootab teist last\nKristiina Ehin: "Kui mulle öeldakse, et sa oled nii armas ja ingellik, siis ma südames alati mõtlen et oi, te ei tunne mind üldse."


Hanged ja punaroheline pallike | L.C. Aisling Flying Over A Forest\n← Vaatenurk ja tabav tegelane\nEt taevas oleks sinine… →\nDecember 10, 2010 · 13:27\nHanged ja punaroheline pallike\nKui väljas tormab marutuul, siis mis sul paremat ikka teha on, kui sellest kirjutada? Isa sõnul tuli viimati nii palju lund korraga maha kümme aastat tagasi. Ei oma selline faktiteadmine minu jaoks kahjuks suurt kaalu, tähtis on, et tali oleks ikka valge, linnud söönud ja ahi soe.\nEks see eilne alanudki kohe tormiga pihta. Hommikupoole oli veel vaikne, kuid kes vähegi maal elanud on, teavad hästi, mida tähendab õigel ajal toomata jäänud ahjupuud või varumata vee koukimine kinnikülmunud kaevust. Selle kogemuse võrra targem, olen ma nagu orav, kes teadlikult varusid korjab. Mormoonidel on selle kohta terve raamat – paks teos sellest, kui palju peaks ühes kodus varusid olema. Olgem ausad – see on segane! Kuid siis hakkasin ma mõtlema sellele, mille keskel ma ise üles olen kasvanud ning kokkuvõttes ei olegi see nii segane. Ainult me teeme seda poolalateadlikult, teadmisega, et ees on raske talv ning mõni nädal sügis-talvisest perioodist võib taas mööda minna nii, et kodunt välja ei saa. Mul pole vaja kontrollida, kas mul on vaja viimasel hetkel poest juurikaid või pudrumaterjali, magusat (kompotid ja moosid on kogu aeg all võtta), mahla morsi jaoks või maitseaineid, et mannetu ühekülgsus toidulaual ei tapaks. Mul on need olemas. Samuti teadmised, kuidas liha kauem tarbitavana hoida või piima hapuks ajada. Olemas on ka petrooliumilambid, küünlad, tikud, tagavara gaasipliit, ahjupuud… Nemad ilmselt peavad näpuga järge ajama.\nAga siis läks lahti! Tuult päeval väga polnudki, küll aga oli lumesadu, mis halvas raskematel hetkedel telekapildigi. Polnud viga, sest tegevust jätkus küllaga. Keerasin söögi kokku, mida jätkus vajadusel 2 päevaks soendamiseks, tühjendasin kõik prügikogumiskohad (sest on uskumatu kui kergemeelselt see lihtsalt ära unustatakse – süüa tuuakse jah, aga pärast elatakse roka sees), ahjud kütte + lisapuud… Kui ma lõpetasin, oli kell ühe paiku ja siis tuli meelde, et lumetont on ju veel õues!\nMadli, kes oli päev otsa arust ära – lumemäed tulid tagasi!- keeldus tuppa tulemast. Ja kui sa saidki ta tuppa, istus kogu aeg vastu ust. Polnud siis midagi teha. Haarasin ta katkisema pall ja läksime õue seda loopima. Mütaki pall lumme ja tema kahlates järgi. Kuni üks hetk põrutas ta pallist mööda ja enam üles ei leidnud. Kui raske on üht eredavärvilist pallu lume seest üles leida? Te ei usuks, aga täiesti võimatu. Isegi kui sul on nina.\nSellele järgnes siis üks roigas, siis teine roigas, siis seisin lihtsalt niisama kuni ta mu ümber tuuliseid kaheksaid tegi. Siis tuli ta minuga tuppa ning magas mu uue salli sisse krutituna minu kõrval (sest ükski endast lugupidav koer ei lepiks ju vähemaga). Sain vist isegi filmi vaadata. Siis oli vaikus läbi ja lumemütakas läks välja tagasi. Õhtul lisandus sellele veel kahetunnine lumekoristusmaraton, kus ma etendasin vist rohkem koera mängukanni rolli, ning kui me siis kõige tipuks sauna soojaks kütsime, olid tal lõuad laiali ja vähem kui pool tundi hiljem magas nagu mauk aknalaua peal ning teiselpool klaasi käis tuisk edasi. Nagu muinasjutus. Pontsu, kelle külmast värisev kuju seekord kõike akna pealt jälgis, istus pärast minust kauemgi saunalaval ning nautis sooja. Mina ka.\nJõululõhnad on kohal! Venna tellis kusagilt 10 kilo mandariine. 1o KILO! Millest me ühele samal õhtupoolikul otsa peale tegime. Need olid lihtsalt nii head, mahedad ja mõnusad. Paar päeva varem tegin ma aga piparkooke. Tundub, et masu on tõesti käes, sest siirup, kardemon ja veel nii mõnigi täiesti endast lugupidav toiduaine on poodides täielikult läbi müüdud. Mis siis teha, tegin ise…\nIgatahes väga lahe on.\n2 responses to “Hanged ja punaroheline pallike”\ntegid ise kardemoni? 🙂 siis vist tõesti häda käes 🙂\n😀 Tõepoolest, kui häda käes, siis tuleb ise vorpida :D.


„LOOMAARST TASKUS“ | Koera- või kassiomanik, kas sinu loom on vaktsineeritud? Marutaud on ülimalt ohtlik\nTiina Toomet, 11. märts 2022 15:26\nLemmikloomad tuleb vaktsineerida. Inimesi vaktsineeritakse profülaktiliselt ainult äärmise ohu korral (näiteks veterinaartöötajad marutaudiohtlikes maades).\nMaailma Tervishoiu Organisatsiooni (WHO) andmetel esineb marutaudi rohkem kui 150 riigis ja sellesse ravimatusse haigusesse sureb iga 10 minuti järel mõni inimene. Üle 50 000 inimese aastas. Need on enamasti lapsed Aasias ja Aafrikas, kuid ka inimsurmasid esineb üle maailma. N: lähiümbrusest viimati 2019. aastal Norras ja Lätis. Mõlemad inimesed nakatusid reisil olles hammustada saades.\nMarutaud on kõige halvema prognoosiga haigus. Tõenäosus, et haigestumine lõpeb surmaga on 99,9%. Viirus, mis kandub edasi haige looma või inimese süljega, satub organismi hammustus- või kriipimishaava kaudu, aga võib läbida ka limaskesti. Kahjustab närvisüsteemi ja lõppeb alati surmaga. Peale haigustunnuste ilmnemist ei saa marutaudi enam ravida. Küll aga saab haigestumist ära hoida, kui nakatunu saab piisavalt kiiresti vaktsineeritud. Marutaudi peiteaeg on väga varieeruv – enamasti 1–3 kuud, aga võib-olla ka kuni mõni aasta.\nNakatumised toimuvad tavaliselt koerte kaudu. Seetõttu on laste kõrval ohvriteks ka koerad. Vaesemates maailma riikides hukatakse igal aastal 20 miljonit koera marutaudi ohu tõttu. Kusjuures hukkamise meetodid on sageli väga ebainimlikud. Ja kasu sellest pole, sest uued koerad tekivad kiiresti asemele ja kuna neid ei vaktsineerita, ootab neid sama saatus.\nHaigust levitavad peale koera ka kassid, kährikud, rebased, hundid, pesukarud, skunksid, nahkhiired, koiotid, samuti kõikvõimalikud väikenärilised. Kuid 95% juhtudest, kui haigestub inimene, on nakkus saadud koeralt. Loom võib olla nakkusohtlik juba kümmekond päeva enne, kui tekivad kliinilised tunnused. Seetõttu võib marutaudiohtlikus piirkonnas olla igasugune loom ohtlik. Sellises kohas tuleks loomadest eemale hoiduda ja olla eriti ettevaatlik nahkhiirtega, et nad ei pääseks hoonetesse. Lemmikloomad tuleb vaktsineerida. Inimesi vaktsineeritakse profülaktiliselt ainult äärmise ohu korral (näiteks veterinaartöötajad marutaudiohtlikes maades).\nTänu metsloomade vaktsineerimise programmile, mis alaga 2005 aasta sügisel, on Eestis marutaud likvideeritud. Viimati leiti marutaudis koer 2008 aasta kevadel. Hiljem on esinenud vaid üksikuid marutaudi juhtusid metsloomadel Pihkva oblasti ja Eesti piiril.\nPeame olema tänulikud Louis Pasteur’le, kes tegi 1880. aastal teadustööd marutaudi kohta ja juba 1884. aastal sai ta demonstreerida, kuidas toimib vaktsiin koertel. 1885. a toodi tema laborisse ränkade hammustushaavadega üheksa-aastane poiss Joseph Meister. Kuna teda purenud loom oli marutaudis, ei olnud vaesel lapsel pääsemislootust ja Pasteur otsustas riskida. Ta süstis patsiendile 13 päeva järjest marutõbise küüliku ajust valmistatud ekstrakti ja päästis poisi elu. Vaktsineerimisele oli alus pandud ja 1888. aastal avas uksed kuulus Pasteur’ instituut. Sellest, kui elumuutev oli Pasteur’ avastus, kõneleb kasvõi see, et ta on üks vähestest teadlastest, kes kullati sõna otseses mõttes üle – tema mausoleumi seinad Pariisis on kaetud tänulike patsientide poolt kogutud raha eest hangitud kuldplaatidega.\nKülaline on loomaarst Enel Hakmann, saadet juhib loomaarst Tiina Toomet.\nLoomaarst taskus · Episood 27: Miks on marutaud on kõige halvema prognoosiga haigus?\n„LOOMAARST TASKUS“ | Hallivatimees, metsahall, metsapeni, laanepeni... Kes ta on?\nLemmikloom 25. veebruar 2022 15:31\n„LOOMAARST TASKUS“ | Eesti Loomakaitse Seltsi argipäev\nLemmikloom 11. veebruar 2022 17:45\nKoeraga 17. märts 2022 09:13\n„Väga oluline on, et kõikidest sõjapõgenikega kaasas olevatest lemmikloomadest teavitataks Põllumajandus- ja Toiduametit,” ütleb Olev Kalda. Iga loomaomanik peab täitma Põllumajandus- ja Toiduameti (PTA) kodulehelt leitava vormi, mis on seal olemas eesti, ukraina, vene ja inglise keeles, ning edastama selle e-posti aadressidele: pta@pta.agri.ee,\nif 12. märts 2022 14:56\nMarutaudi eestis sisuliselt ei esine, kas vaktsineerimisele kutsumine on mingi müügimeeste reklaam oma kaubale? Hale.


Juriidilise tõlke sektor on õitsenud mitu aastat, kuigi alles praegusel ajal sai see nii suure kiirenduse ja paraneb peaaegu kahekordse tugevusega.\nMõne professionaalse tõlkega inimese jaoks tähendab see oma tööstuse arengut, tellimuste laiendamist ja suurt sularaha süstimist, mis on aga iga professionaalse karjääri eesmärk. Mida võite oodata sellistelt juriidilistelt tõlgetelt? Ilmub erinevate lepingute tõlkekorraldused, volikirjad ja ettevõtete asutamisdokumendid. Need on nende koostamise seisukohalt äärmiselt olulised dokumendid, tõlge peab siin olema eriti selge ja täpne ning ei saa lubada, et antud lause tähendust või mõtet mingil viisil muudetakse.\nJuriidilised tekstid, mis ilmuvad uute tellimuste keskkonnas, on ennekõike väga suurte tekstidega tekstid, mis on koormatud tohutu vastutusega. Kindlasti järgneb sellele sellise tõlke sobiv hind lehe eest. Keegi ei võta nii olulist ülesannet vastu, kui korralik rahuldamine ei lähe liiga hästi.\nKas tasub selle uue haru eest tõlkijana hoolt kanda? Muidugi. Kuna meie keeleoskus on nii suur, et me ei karda vastutada tõlgitud sisu eest, siis on neile eriti oluline pöörata tähelepanu. Neile tuleks maksta suurepäraselt, nad pärinevad õigetelt inimestelt, kuid see on turvaline ja heaperemeheliku ning pikaajalise koostöö abil loodav uutele tellimustele püsiv ja pidev sissevool ning selle abil tagame stabiilse sissetulekuallika.


Int. jahekapp Electrolux LRS4DF18S\nElektrooniliste puutetundlike juhtnuppudega ei nõua seadme juhtimine mingit pingutust\nElektroonilised puutetundlikud juhtnupud pakuvad kerget juurdepääsu külmiku seadistustele ja funktsioonidele, andes teile võimaluse temperatuuri oma vajaduse järgi lihtsalt muuta. Lihtne juhtimine on teie käeulatuses.\nNiiskuskontroll tagab köögiviljade värskuse\nTänu Humidity Control sahtlile saate nautida suurepäraselt maitsvaid juurvilju. Reguleeritud õhuniiskus loob toidu säilitamiseks parimad tingimused. Suletud ventilatsiooniavad loovad ideaalse keskkonna maitsetaimede ja roheliste lehtköögiviljade värskena hoidmiseks, lahtiste avadega saate hoiuruumi kõige optimaalsemalt ära kasutada.\nEnergiakulu 112 kWh/ aastas\nFunktsioonid Puhkus, Action Cool


Pimeda Ruumi meetod | Para-web\n/ Pimeda Ruumi meetod\nPimeda Ruumi meetod\nSain inffi mingist Pimeda Ruumi meetodist, mida meil meditsiinis ei kasutatavat, küll aga näiteks Jaapanis. Pidi olema tõhus vahend hirmude, skisofreenia jms jamaga hakkamasaamiseks. Meil pidavat seda valdama üks ravitseja, kes sellega seoses rääkis mulle 5-päevasest istumisest maa all pimedas koopas, kus siis kohtutakse oma hirmudega. Ta mainis ka, et see võib anda tulemusi, aga on ka oht "kinni jääda".\nÄkki teab keegi sellest meetodist tiba lähemalt?\nAusaltöeldes tuli esimesena meelde Star Wars'ist koobas, kus Luke mäster Joda juhatusel oma hirmudega(Darth Vader) kohtus...\nMa arvan, et kui 5 päeva tegevusetult pimedas ruumis istud, siis hakkad igasuguseid asju nägema...ja "kinni jäämise" all peetakse silmas tõsist psühholoogilist traumat, mis aju tuksi keerab...\nAga muidugi kui mõelda, et hirmud tulenevad inimese enda (ala)teadvusest, siis mõne puhul võib taoline tõsine raputus asjad jonksu ajada...\nTsitaat: Algselt postitas paadikapten Pidi olema tõhus vahend hirmude, skisofreenia jms jamaga hakkamasaamiseks. see võib anda tulemusi, aga on ka oht "kinni jääda"\nSiin on ju vastuolu. See ei ole efektiivne meetod, kui teatud juhul inimene peast sassi võib minna. Peaks olema võimalik teha uuring, mis näitaks asja efektiivsust. Analoogselt saab joodikut ravida - maha lastes,\nMõte on huvitav küll, kuid see, et ta pärineb Jaapanist, ei tee seda veel mingiks imeraviks. Miskipärst usutakse, et kõik, mis pärit Aasiast o puhas, kindel ja õige. Huvitav miks küll\nDrunvalo raamatus oli sellest juttu, kuidas noored kuskilt ameerika hõimust panid 5'ks päevaks umbes pimedasse koopasse ja selle ajaga nad mediteerisid ning hakkasid ekraane vms nägema.. see ekraanide asi on muidu päris huvitav.. vääriks omaette teemat .. venemaal pidi migni spets kool olema? Neid pidi veel tglt olema.. aga mingeid linke internetis?\nPS! Keegi teab sellest imearstis midagi, kes kuskil lõuna-ameerikas tegutseb? Pealtnägijas oli teema temast, on kokkupuuteid jne? Millalgil võtan käsile ja uurin veits ka tema kohta.. imelised võimed, nagu ma aru sain Tal oma haigla kus iga päev patsiente ravib jne .. (mehe nimi vist ...midagi...midagi..zeus)\nÄkki mõtled seda? Vaata alates 27:00 http://etv.err.ee/arhiiv.php?id=106230\nSiin siis pikemalt sellest väidetavast imemehest: http://etv.err.ee/arhiiv.php?id=101768 Alates 31:05\nKui keegi on veel skeptik siis.. vaadaku youtube videosid. Sellist asja annab teadlastel seletada.. miskit üleloomulikku peab seal olema.\nJa kel tervisega probleeme ja rahakott kleenuke siis: http://www.john-of-god.com/john-of-god-d...aling.html\nOn võimalik, et sind kutsutakse kohale, kui vaevab mõni raskem haigus või on vaja "sekkuda". Muidu saab pildi saata ja imemees (täpsemalt entiteedid) teeb, mis suudab.\n[Muudetud: 5-28-2010 Savipats]\nAeee, Nielander, palume abi\nRE: Pimeda Ruumi meetod\nKellegi kokkuvõtte seitsmest päevast pimedas maa aluses ruumis\n(selle postituse viimane muutmine: 18-02-2018 22:23 Lihtsalt002.)\nPimeda ruumi meetodi kohta rääkis mulle üks ammune sõber, kel vargad külas olid käinud. 1 varas saadi kätte, pandi pimedasse keldrisse luku taha kaheks päevaks. Ei ole netist maha loetud, tegelik elu oli selline. Nõukogude aja lõppedes politsei ei saanud midagi teha, polnud autode jaoks bensiini et kohale sõita ja varas kinni võtta. ... Kõik varastatu saadi tagasi + protsendid.\nMis te siin tühja arutate ,minge proovige omal nahal ära. http://leesoja.ee/pimeda-ruumi-rituaal\n(17-05-2018 07:01 )Digitaria Kirjutas: Mis te siin tühja arutate ,minge proovige omal nahal ära. http://leesoja.ee/pimeda-ruumi-rituaal\nSiis juba tegeleda "isikliku ajalooga", kas kirstus? Veepaast vist samuti ei tee paha\nPikalt pimedas koopas olles muutub "silmadega nägemine" tarbetuks, ehk hakatakse teisi tajusid rohkem väärtustama ... nii avastataksegi enda kohta igasugu huvitavat: oi ma tajun veel seda-ja-toda.\nSamuti suurendab pimedus DMT tootmist ajus, mis avab uusi selgeltnägemise horisonte .... öösel pimedas nähtavad unenäod on DMT öise kasvuga seotud ... kui aga und/pimedust on 8h asemel 168 tundi (7 ööpäeva), siis võib ette kujutada, milline DMT taseme tõus ajus toimub: sellest ka avardunud tajud/meeled.\nIgasugu idamaade pühakud-teadjamehed on viibinud pikemalt maa-alustes koobastes: seal on pime ja vaikne ... seega mingi tarkuse-iva siin on.\nTaoline kelder/koobas peaks asuma naabritest võimalikult kaugel (eraldatuna) ... ühel hetkel hakkab lähi-naabritest lähtuv olme-müra segama (koera haukumine, kuke kiremine, auto mürin, rullnokkade tümps, jne) ... st vaikus/rahu on olulisemad, kui harjumuspärane toa-temperatuur.\n(18-05-2018 08:08 )lahendused Kirjutas: Samuti suurendab pimedus DMT tootmist ajus, mis avab uusi selgeltnägemise horisonte....\nDMT kui tugevalt psühhotroopne aine (mida osad mõnuga manustavad) võib samahästi avada uusi häguseltnägemise horisonte. Teatavasti on alati lihtsam midagi tuksi keerata kui paremaks teha. Sama lugu on ajuga. Hinga bensiini või suurenda DMT kogust ajus - asju hakkad samamoodi nägema, aga kas see on nüüd mingi uus tase või pigem keerad sa lihtsalt ajus midagi pisut tuksi.\n(18-05-2018 08:08 )lahendused Kirjutas: Igasugu idamaade pühakud-teadjamehed on viibinud pikemalt maa-alustes koobastes: seal on pime ja vaikne ... seega mingi tarkuse-iva siin on.\nKa äärmiselt olulise Mithra kultuse ajal elati ja sooritati riitusi maa-alustes koobastes. Kultusel oli tohutu suur leviala, mis hõlmas tervet Rooma impeeriumi.\nLisaks Rooma linnale õilmitses see ka Šotimaal, Põhja-Aafrika linnades jm.\nKristlik asketism oli samuti individuaalne, eremiitlik. Pühendunud elasid üksinda privaatsetes hüttides või koobastes ning kohtusid ainult vahetevahel ühisteks jumalateenistusteks. See oli eremiitlik kuni Pachomioseni. Pachomios sündis aastal 292 e.m.a. Teebas (Luxor, Egiptus).\n(selle postituse viimane muutmine: 19-05-2018 16:26 Müstik.)\n(19-05-2018 16:25 )Nofretete Kirjutas:\n292 m.a.j oleks parem\n(19-05-2018 22:26 )Laupäev Kirjutas: Pachomios sündis aastal 292 e.m.a. Teebas (Luxor, Egiptus).\nInglise wikis on õiged sünniandmed: 292–348\nTea miks eesti wikis nii valesti pandud.\n(selle postituse viimane muutmine: 20-05-2018 08:49 Müstik.)\nAmeeriklased on teinud avalikke inimkatseid pimedas ja sellest on tehtud ka seriaal. Need on hea ettevalmistuse saanud inimesed, kes saadetakse 6 päevaks maa alla, kaevandustesse , koobastesse, vanadesse varjenditesse. Neil on kaasas ainult kõige hädapärasem. Kuue päeva jooksul nad peavad üksteist üles leidma, leidma söögi ja joogivee. Kaks esimest seeriat on ... lihtsalt vaadata. Kolmandas seerias lisandub pisut parapõnevust.\n(selle postituse viimane muutmine: 14-06-2018 09:01 Digitaria.)\nSilva meetod hiidlane 13 13,642 26-03-2014 22:58\nViimane postitus: Enkidu


25 cm liikme suurus milliseid toiduaineid mõjutada kasvu mees suguorgani\nÜhingu kõrgemaks organiks on selle liikmete üldkoosolek, kus võivad osaleda kõik ühingu liikmed, kui seaduses ei ole sätestatud teisiti. Reeder kindlustab seebi ja tualettpaberi olemasolu. Deleted: koguda Formatted: Indent: Left:. Üldnõuded laevapere ruumidele 1 Laevapere liikme majutamiseks peavad laeval olema vähemalt järgmised ruumid: kajut, mess, puhkeruum, hügieeniruum ja tervishoiuruum edaspidi laevapere ruumid koos vastava tehnokommunikatsiooniga. Üldkoosolek või volinike koosolek kui see on valitud teostavad järelvalvet teiste ühingu organite tegevuse üle, kusjuures selle ülesande täitmiseks võib üldkoosolek või volinike koosolek määrata revisjoni või audiitorkontrolli.\nSelle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud. See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. Ootan teid kokkuleppel neljapäeviti kella Muudetud Üldkoosoleku otsusega Ühingu asukoht on Vabaduse 25 cm liikme suurus 4 Viljandi 1.\nÜhing on mittetulundusühinguna eraõiguslik juriidiline isik, mis oma tegevuses juhindub Eesti vabariigi seadustest, käesolevast põhikirjast ja muudest sellekohastest õigusaktidest. Ühingu eesmärgiks on: erametsaomanike ühtekoondamine 25 cm liikme suurus ühtse üleriigilise erametsandusliku struktuuri väljakujunemisele kaasaaitamine; oma liikmete abistamine metsade loodussäästlikul ja efektiivsel kasutamisel ühise tegevuse kaudu; erametsaomanike metsandusalane ja keskkonnakaitseline nõustamine ning sellealase tegevuse arendamine looduskaitsealad, Natura-alad, vääriselupaigad jne ; Liikme normaalne suurus ja umbermoot arendamine; erametsanduslike ürituste organiseerimine ja läbiviimine ning liikmete esindamine; erametsaomanikele juriidilise nõustamise vahendamine; erametsanduslike piirkondlike projektide käivitamine ja läbiviimine; koolimetsanduse liikumise ning keskkonnahariduse edendamine; maaelu arendamine; elamus- ja loodusturismi edendamine; riiklike toetuste vahendamine.\nÜhing vastutab oma kohustuste täitmisel kogu oma varaga. Ühing ei kanna varalist vastutust oma liikmete varaliste kohustuste eest.\nSuurus 25 cm. Mõeldud igale toiduvalmistajale! Vaata lähemalt Detailid Mittenakkuv ja kriimustuskindel kate tagab ideaalse tulemuse iga kord Green Planet pannkoogipann on kaetud teemantpulbritega tugevdatud PPG nakkumatu kattega, mis on uusim PPG kattekiht. See on äärmiselt kriimustuskindla ja nakkumatu kattega, nii et saad mune, omletti või mõnda muud rooga valmistada ainult tilga õliga. Pärast praadimist on puhastamine imelihtne.\nÜhingu asutajaliikmeteks on asutamislepingu sõlminud isikud, kes võtsid vastu käesoleva põhikirja. Asutajaliikmed kannavad asutamiskulud.\nPeale asutajaliikmete võib ühingu liikmeks olla iga füüsiline või juriidiline isik, kes taotlevad ühinguga sarnaseid eesmärke, tunnustavad ja täidavad ühingu põhikirja 2. Liikmeks vastuvõtmise otsustab juhatus.\nIsikul, kelle liikmelisus ühingus on lõppenud, ei ole õigusi ühingu varale. Liikmete õigused ja kohustused 3.\nÜhingu liikme õigused ja kohustused sätestatakse seaduse ja käesoleva põhikirjaga.


Ksülitoolisisaldusega närimiskummi tarbimine ema poolt aitab ära hoida kaariese teket nende lastel\n1990ndate esimeses pooles alustatud ema-lapse uuringud olid esimesed kliinilised uuringud ksülitooli mõju kohta emalt lapsele edasikanduvale bakterile Streptococcus mutans ja järgnevale hammaste tervisele. Uuringu kavandajaks ja teostajaks olid Turu Ülikooli Hambaravi Instituudi dotsent doktor Eva Söderling ja Pauli Isokangas Ylivieska Tervisekeskusest.\nUuringud kinnitasid, et ksülitoolisisaldusega närimiskummi tarbimine ema poolt vähendas S. mutans bakteri edasikandumist viiekordselt kaariesevastast fluorlakki saanud kontrollrühmaga võrreldes. Ksülitool vähendab nii S. mutans bakterite arvu kui ka nende edasikandumisvõimet, mis väidetavalt põhjendabki saadud tulemusi.\nHambakaaries on nakkushaigus Mida varem satuvad S. mutans bakterid piimahammastele, seda suurem on tulevikus kaariese risk. Kõige vastuvõtlikumad kaariese bakteritele on lapsed umbes kahe aasta vanuses. Tavaliselt on see ema, kes tahtmatult nakkuse oma lapsele edasi annab. Sagedased kokkupuuted ema süljega, kas jagatud toidu või luti oma suus puhastamise tõttu, on kõige tõenäolisem viis nakkuse emalt lapsele edasikandumiseks.\nEmad närisid ksülitoolisisaldusega närimiskummi iga päev kahe aasta jooksul.\nTuru Ülikooli Hambaravi Instituudi ja Ylivieska Tervisekeskuse ühisprojektiga tehti algust 1990ndate esimesel poolel. Uuringu eesmärgiks oli uurida, kas emade ksülitooli tarbimise harjumus võiks aidata ära hoida S. mutans bakteri kandumise emalt lapsele ja kuidas kajastuvad tulemused kaariese ilmnemise sageduses lastel.\nUuringus kutsuti osalema 195 rasedat kõrge S. mutans bakteri sisaldusega süljes. Ksülitooli saanud rühmas närisid emad ksülitoolisisaldusega närimiskummi ca 4 korda päevas umbes kahe aasta jooksul. Ksülitoolisisaldusega närimiskummi tarbimisega alustati varakult enne esimeste piimahammaste lõikumist, et tagada „ksülitoolimõju" stabiliseerimine suuõõne mikroflooras.\nKahes erinevad kontrollrühmas manustati emadele kas fluorsisaldusega (F; ei avalda S. mutans edasikandumisele mõju) või kloorheksidiinsisaldusega (CHX; peaks avaldama mõju S. mutans edasikandumisele) lakki vastavalt 6, 12 ja 18 kuud peale sünnitust. Protseduurid lõpetati, kui lapsed said kahe aasta vanuseks. Uuringu käigus võeti nii emadelt kui ka lastelt sülje- ja hambakatuproove. Proovide S. mutans taset määrati külvi ja ribatesti kontrolliga.\nKsülitoolisisaldusega närimiskumm takistas tõhusalt S. mutans bakteri edasikandumist\nUuringus osales 169 ema-lapse paari, kus lapsed olid kahe eluaasta vanuses. Ksülitooli saanud rühmas kandus S. mutans bakter edasi vaid 10% lastest (vaata joonist), hoolimata sellest, et nende emade S. mutans bakteri tase süljes ei vähenenud ksülitoolitarbimise perioodi kestel. Uuringu läbiviijad toovad esile, et ksülitool ei vähendanud bakteri edasikandumist lastele mitte selle taseme vähenemise tõttu ema süljes, vaid pigem mõjutades S. mutans bakteri edasikandumise võimet.\nKsülitooli saanud rühmas levis S. mutans bakter vaid 10% lastest. Vastavad tulemused kontrollrühmades olid: fluorlakki saanud rühmas oli edasikandumise protsendiks 49 ja kloorheksidiini saanud rühmas 29%.\nLapse kaks esimest eluaastat on kaariese profülaktikas kõige olulisemad. Uuringutulemused osutavad, et tulevikus võib S. mutans bakteri edasikandumise pidurdamine luua paremaid võimalusi kaariese ennetamiseks kui traditsioonilised kaariese profülaktikas kasutatavad meetmed, mis on suunatud hammaste vastupanuvõime tugevdamisele.\nSöderling E, Isokangas P, Pienihäkkinen K, Tenovuo J. Influence of Maternal Xylitol Consumption on Acquisition of Mutans Streptococci by Infants. J Dent Res, 79: 882-887, 2000\nIsokangas P, Söderling E, Pienihäkkinen K, Alanen P. Occurrence of Dental Decay in Children after Maternal Consumption of Xylitol Chewing Gum, a Follow-up from 0 to 5 Years of Age. J Dent Res, 79 (11): 1885-1889, 2000