Suveks korralikult paksuks – Ise Oled Paks\nSuveks korralikult paksuks\nPosted on juuli 13, 2018 by Mariliis\nSuvi on üldjuhul eestlastele selline hooaeg, mil puhatakse. Rohkem kui muul ajal igatahes. Mina pole mingi erand.\nMeie perega hetkel puhkame. In fact, selle postituse kirjutamist alustasin ma Palangal.\nAga mitte sellest ei tahtnud ma tegelikult kirjutada. Tahtsin hoopis kirjutada sellest, kuidas ma olen end sel suvel suutnud paksus süüa.\nMa ei saa aru, kuidas see suvi nüüd nii hukka on suutnud minna, kuid ma olen endale julgelt 2 kg pekki külge söönud.\nKes tahab lohutada, et vaevalt see kõik päris pekk on, neile ma ütlen nii palju, et mu poolsteist kuud tagasi ostetud imelised bikiinid ütlevad, et on ikka küll. Pekk mis pekk.\nMa tegelikult olen kirjutanud ka, et juba kuskil mai kuust saadik ei suuda ma magusale ei öelda. Ma nagu muuseas ostan poest saiakesi, vahvleid, kooke ja komme ja enamasti pistan vähemalt poole samal õhtul nahka.\nMai kuus hakkasid eksamid pihta. Noh, tegelikult oli eesti keele eksam juba aprillis, kuid mai kuu oli see kuu, kus ma reaalselt nagu pidin õppima. Sellest tekkis selline kergem stress. Muidu mulle selline stress nagu sobib, kuid seekord olin ma kodune ja istusin päevast-päeva arvuti taga. Selleks, et õppimine maru tuim ei oleks, siis muidugi näksisin ka kõrvale head ja paremat.\nJa opsti – olengi paks!\nEelmisel aastal olin ma suvel heas vormis, kuna käisin beebiga koos jooksmas ja mässasin välijõusaalis. Enne seda olin rase ja nagunii lootusetult ümmargune ning veel enne seda oli mul ainult üks suur laps, kes sain endaga ise hakkama, mistõttu võisin ma iga hetk välja sportima minna.\nNüüd on olukord selline, et esiteks olen ma igal hommikul ärgates väsinud, seega ei viitsi korralikku toitu teha vaid näksin midagi (magusat). Siis topin imiku putru täis (ise ei saa süüa, kuna see on piimaga) ja me suundume õue mängima.\nSee mängimine on aga selline, et ma tõstan teda lihtsalt 30 minutit kusagile liumäele ning suren sealsamas kõrval igavusse. Jalutamisest ei tule midagi välja. Ei tea, kas oma sammude arvugi enam täis saan, ma loobusin oma aktiivsusmonitori kandmisest. Milleks end närvi ajada, eksole.\nSiis lähme tuppa, annan lapsele jälle midagi süüa, mida ise ei taha, sest see ei ole šokolaadist. Edasi panen lapse magama ja ise näljast nõrkemas otsin kapist välja küpsised ja kommid. Sest teha enam midagi ei suudaks, kuna nälg võtab silmanägemist.\nÕhtul söön koos lapsega, kuid kui laps magama läheb, siis maiustan jälle. Sest mudiu ei saa ju, laps sööb käest ära.\nJa kõige selle tulemusena olen ma nüüd paks. Tadaaaa!\nMa ei julgenud nüüd peale puhkust kaalule minnagi. Las olla. Ootan nädalakese, siis äkki on suurem puhkuse-koogiladu kehast välja saanud. Ma ühesõnaga ei tea tegelikult täpselt, kui palju kaalu on juurde tulnud, kuid piisavalt, et mu abikaasa märkaks, et mu tissid on suuremad 😀 😀\nEi tee nalja. Selle ta märkas ära, va tõbras. Ma üritasin küll igati varjata oma vastsaabunud lopsakust, kuid meest juba ära ei peta. Küll tema oma mängumaad tunneb 😀\nMa ei tea, mis saab. Trenni ei viitsi ka enam teha, kuna jõusaali ei saa. Kodune trenn tundub nüüd nagu mõnitamine. Ei suuda ennast kokku võtta ja kodus korralikult sipelda. Kodus on palav ka, kuna väljas on see nädal pea 30 kraadi sooja. No, kes nõnda viitsib kodus mässata.\nAusõna, jõusaal on elu, aga hetkel olen ma elutu.\nMa tegelikult Palangalt koju sõites (hea 9 tundi läks koos pausidega aega) jõudsin ennast veenda, et ma pean ikka hakkama lapse uneajast jooksmas või välijõusaalis käima. Nõme on aga see, et mu laps on üle läinud suvisele graafikule ning näiteks eile jäi ta magama natukene enne kella ühte öösel. Ma ei tea tegelikult, kas ta jäi siis magama, kuna ma ise kukkusin ära. Ups! Ta veel rahmeldas, kui ma uinusin. Eeldatavasti ta ikka jäi enne ühte magama 🙂\nÄrkas kell 8. Einoh, halleluuja!\nMa ei teagi, mis see lahendus oleks. Tegelikkuses võiks ju normaalse inimese kombel toituma hakata. Ma ei tea, miks mul nii raske on maiustustest loobuda. Nagu üldse ei tahaks. Appi!\nMa peaks hakkama mingeid ilgeid häid figuurisõbralikke toite tegema, siis ei mahuks lihtsalt enam kooki peale. Aga ma olen köögis ka paras käkk.\nMa parandan siin ennast – ei ole käkk. Ma teen suurepäraseid kohevaid pannkooke, pavlovat, krõbedaid ahjukartuleid ja igasugu rasvaseid toite. Ma ei oska lihtsalt tervislikke asju maitsvaks teha. Iga kord, kui proovin, siis vihastan. Ei ole maitsev. Nigu heina näriks. Enamasti on minu tehtud “figuurisõbralikud toidud” maitsetud ja raskesti neelatavad. Eks asja teeb keeruliseks ka see, et mul on laktoositalumatus. Paljud retseptid sisaldavad piimatooteid, mida ei saa laktoosivabaga asendada.\nAhhhnnggrr! Ma ei tea, mis saab. Ma üritan täna ennast jooksma vedada, kuid ma ei luba midagi. Võimalik, et mu beebi ei jäägi täna magama ja kell 3 öösel ma ka jooksma ei lähe. Tegelt ka. Olge normaalsed.\nKui tundubki, et laps on öökull ning silmi kinni panna ei näe, siis katsun kasvõi pool tundi toas midagi teha. Ma luban! Sest, kui ma siia luban, siis on suurem tõenäosus, et ma selle teostuseni ka jõuan.\nTegin endast mõningaid pilte ka, et tõestada, et ma olen nüüd paks, kuid mul on mingi viga küljes ja mu käsi ei tõuse endast väga rõvedaid pilte tegema. Aga natukene on näha ikka, kuidas pekisangad püksist välja pressivad.\nMul ei ole ammu sellega muret olnud, et ei saa nt liibuvat pluusi kanda vms, sest sangad ripuvad põlvini, kuid nüüd olen nigu viiner kiles. Ebamugav on lisaks kõigele.\nNo, misasjad need on?!\nTäna – Bikiinid soonivad pekki\nNalja pole, tuleb peenikeseks hakata. Ma nüüd lähen ja EI SÖÖ magusat mõni tunnike. Ma proovin, näis, kuidas muidugi välja tuleb.\nSildistatud kaalutõus, paksuks, puhkus, suvefiguur\nEelmine postitus Ma ei meeldi inimestele\nJärgmine postitus Kuidas ma ülikooli astusin\n4 kommentaari “Suveks korralikult paksuks”\njuuli 17, 2018, 09:07\nHei! Kirjutan selle igaks juhuks, et apteegis on müügil sellised tabletid laktoositalumatutele. Eriti head on närimistabletid (ei maitse üldse halvasti ka). Võtad enne toitu sisse ning siis saad rahulikult laktoosiga toite süüa. Eriti hea, kui vahel tõesti tahad midagi head, mida ei saa laktoosivabalt teha. Aga kui juba tead seda kõike, siis lihtsalt ignoreeri seda kommentaari 🙂\njuuli 17, 2018, 13:10\nMa olen kuulnud, aga kasutanud pole kordagi 🤔 oskad sa mõnda konkreetset soovitada või oleks mõistlik apteegist nõu küsida?\njuuli 17, 2018, 15:55\nMa ise pole laktoositalumatu, aga minu bf ning parim sõbranna on laktoositalumatu. Mõlemad kasutavad seda – https://www.apotheka.ee/lactrase-go-5000fcc-narimistbl-n50-pmm0118695ee . Hind on veidi krõbe, aga vahel saab ka täitsa mõnusa soodukaga seda apteegist 🙂\njuuli 17, 2018, 15:57\nPole hinnal häda midagi, arvestades, et 50 tablettu sees. Ma lähen hangin endale ka. Mul üks juubeliüritus tulemas. Aitäh! 😊


Coin mündialbum patenteeritud mündiraamidele\nKallandi rattaretked (5)\nEsimese vabariigi ajal oli peamiseks mobiilseks liikumisvahendiks jalgratas. Hugo Kallandi, tulevane aga võib olla foto tegemise hetkel juba ametisolev agronoom-konsulent, liikus ratta seljas sadu kilomeetreid, konsulteerides ja aidates Koeru ja Järva-Jaani ümbruse põllumehi. Sellel fotol on ta koos nooremagronoom Kuusikuga (vasakul) Tooma Sookatsejaamas õppepäeval.\nVaatasin meeste taustal paistvat hoonet ega suuda seda kuidagi Toomale sobitada. Kus selline hoone võis asuda?\nSildid: pühajärv, jalgratas, 3000px\nSama hoone: link\nValdo Praust (02.02.2016)\nJa hoone asub kindlalt Pühajärvel, pole kahtlust. Kõik detailid langevad kokku. 1930. aastatel oli noorte hulgas väga levinud teha jalgratastega mitmepäevaseid pikki matku teistesse maakondadesse ja üle Eesti looduskaunitesse kohtadesse. Seda juhtumeil, kus lähipäevil kiireid töökohustusi peal ei olnud.\nVasakpoolne jalgratas on Rootsi päritolu Husqvarna.\nMõtlesin, et teed nalja aga hooned on küll kahtlased sarnased. Siin esitletud fotol olev puu, mis varjab vaate hoonele, küll viidatud fotol puudub. Huvitav, kas tõesti oli Pühajärve restoranis pakutav väärt jalgrattasõitu läbi Eesti? :)\nEhk jõudsid reisisellid ratastel siia? :) link


Peenise suurus 11 cm on normaalne Liikme suurus kuni 18 aastat\nPeenise suurus 11 cm on normaalne\nPeenis on jäigastunult kuskil 15 cm pikk, jämedus jääb 4. Mehe peenis on praktiline, ent see ei tähenda, et naised ei eelistaks teatud vorme rohkem. Vähemalt loogikat kasutades ja statistikat vaadates. Suurendada peenise suurus pikkus ja laius; Recovery Toimetugevuse stimuleerimine võimas erektsioon; Suurendada kogust ja kvaliteeti seemnevedelikku; libiido tõus, ajapikendust seksuaalse akti. Vähemalt piltide peal.\nJust sellises vahemikus on vastsündinud beebi normaalne pikkus. Mis on cm.\nVanim sünnitanud naine oli just Mis on 75 päeva Polish mother Joanna. Kas sa tead, mis on Luteali faas? Kas olete teadlik selle tähtsusest raseduse ajal? Sünnimomendiks on loote normaalne pikkus Liigeste põletik — see on lümfisüsteemi nakatumine.\nEt puhastada lümfisüsteemi, peab teadma tema ehitust Lümfisüsteem töötab ühesuunaliselt. Kogu lümf. Ütle nüüd, et sul pole suurusemaania või kui oled naine, "size queen. Mammu Ja ei kavatse seda teha ka.\nMis need numbrid siia puutuvad? Klassikaline välise ilu kuldlõige on hästi mudeldatud. Iga kosmeetik tõmbab naise näole pintsliga õigetesse kohtadesse kontuurid, mis vormivad näo Kim Kardashian-likult proportsionaalseks.\nVähemalt piltide peal. Peenise kuldlõiget pole see-eest aga olemas. Naistele näidati erekteerunud peeniste 3D mudeleid ja kolmeas asjas on naised ühel nõul: Peenis mõjub ihaldusväärsena, kui kubemepiirkonna karvad on trimmitud. Peenis tundub ka visuaalselt suurem, kui ta karvade vahelt välja paistab.\nLisaks mõjub mehe au trimmitult hügieenilisemalt ning naised peavad oraalseksi ilma kubemekarvade osaluseta palju nauditavamaks. Peenise jämedus on atraktiivsuselt olulisem, kui tema pikkus. On ka leitud, et mõjurite hulgas on keskkonnategurid ja geneetilised faktorid. Kuidas aga suhtuvad asjasse naised? Populaarse ütluse kohaselt pole suurus oluline, oluline on see, mida mees riistaga teha oskab.\nOn tavaline kuulda, et fraas "suurus ei ole oluline, mis on oluline sees" või "suurus ei ole oluline, kuid kuidas kapten navigeerib".\nCrochet Easy Beginner Cable Blanket Tutorial\nKeskmine peenise pikkus erektsiooni ajal on ainult cm. Kümned miljonid mehed üle maailma kannatavad impotentsuse all.\nUuringus analüüsiti üle 15 peenise kogu maailmas ja määrati keskmine suurus. Tulemused näitavad, et püstine peenise keskmine suurus on 13,12 sentimeetrit pikk ja 11,66 sentimeetri ümbermõõt. Peatudes on peenise keskmine pikkus 9,16 sentimeetrit ja ümbermõõt 9,31 sentimeetrit. Suurendada peenise suurus pikkus ja laius; Recovery Toimetugevuse stimuleerimine võimas erektsioon; Suurendada kogust ja kvaliteeti seemnevedelikku; libiido tõus, ajapikendust seksuaalse akti.\nViimasel ajal on peenise suurus tekitanud suurt huvi, üha rohkem mehi otsib "väga väikese liikme" raviks professionaalset abi. Meditsiinilisest seisukohast peetakse "väikese peenise" määratluseks üldiselt meeste enesepildi moonutamist, mida nimetatakse düsmorfofoobiaks.\nLiige on suurendatud suurus kuni\nNäiliselt ainult operatsioon tagab kasvu peenise pikkus ja paksus, kuid täna on harjutanud palju. Peenis on jäigastunult kuskil 15 cm pikk, jämedus jääb 4. Seega, kui erekteerunud peenise pikkus on 12 sentimeetrit, on see siiski täiesti normaalne ja keskmine. Ja peenise pikkust mõõdetakse ainult erekteerunult, sest osad peenised võivad olla väikesed, aga erekteerunult suured, samas teised peenised erekteerudes ei muutu suuremaks.\nSeega jõuamegi järeldusele. Isegi kui pikkus on normaalne, niikuinii iga esindaja tahab olla veidi rohkem, nii pikkus ja paksus. Muidugi, see võib seletada, sest Mida suurem on peenis, seda parem sugu ja orgasmi. Varem oli võimalik ainult abiga operatsiooni, kuid nüüd on kõik sai palju lihtsam. Tänu unikaalsele koor BigBoy kõik saab teha ilma valu ja komplikatsioone.\nStatistika kohaselt on peenise suurus 15 cm piisav seksuaalvahekordade saavutamiseks. Samal ajal Fotoliikmetele Kesksuurus sellised olukorrad võimalikud, et peenised, mis on pikemad kui selle pikkus, võivad tüdrukule tuua vähem naudingut ning väiksemate "seadmete" suurus on vastupidi.\nTeised mehed aru vastupidine, ja mõned näevad suureneb nii peenise ümbermõõt ja pikkus. Ei ole olemas kahte organid on sama, ja füüsikaliste reaktsioonide pumpamist võib varieeruda.\nVaadake liikme video laienemist\nKoige usaldusvaarsem viis liikme suurendamiseks\nLaadige alla liikme suurendamiseks videokursus


Kitty (Tallinn, 01, Estonia)’s review of Circe\nKitty's Reviews > Circe\ntegelt on see täiega tõsine raamat, korralik ilukirjandus, mitte nagu see tilulilu, mida ma enamasti loen. jah, tuttavate lugude ümberjutustus, aga seekord negatiivse naiskõrvaltegelase vaatepunktist, kust tasapisi selgub, mis ja miks tegelikult (hehe) juhtus - kuidas ikkagi oli selle meeste sigadeks nõidumisega? puhas feminism ja #metoo on see kõik muidugi, olge hoiatatud.\nminuga miskipärast rääkis ses loos enim see, kuidas läbi pika elu oli naisel mitu suurt armastust, ei piirdutud üheainsaga. oh, ja siis kirjeldus raskest sünnitusest ja lapse talumatust imikueast ja kuidas lõpuks selgus, mis selle põhjuseks oli - efektne.\naga jah, selline hästikirjutatud pärisraamat. tahtsin seda vahetult pärast lõpetamist 4-ga hinnata ("really liked it"), aga vahepeal olen paar päeva seedinud ja siiski, "it was amazing" ja "kõik peaksid seda raamatut lugema, KÕIK".


Fideelia kunst pulmavideo video maal performance fotograafia CV\nUurimus: miks poliitikas on vähe naisi?\nUurimus: miks poliitikas on vähe naisi? / Study: Why There are So Few Women in Politics? from Fideelia-Signe Roots on Vimeo.\nSelle filmi tegin 2008. aasta EKL-i aastanäitusele "Vabaduse väljak". Tegu on absurditeadusega, mis üritab välja selgitada, miks eestis on vähe naispoliitikuid.\nSamal teemal on kunst.ee noorte kunstnike biennaali projekt 2007.a.\nFilm algab faktidega, mis kõnelevad naispoliitikute nappusest eestis.\nSeejärel räägib esoteerik Villu Põldma süsteemist, kuidas mehed teevad naisenergia arvel poliitikat ning toob näiteks Edgar Savisaare, kes saab kõigilt oma endistelt ja praegustelt naistelt pidevalt energiat. Sellele järgneb animeeritud skeem: SKEEM 1 „Kuidas naised Edgar Savisaarele energiat annavad”. Tegemist on sama skeemiga, mille tegin kunst.ee lisasse, aga videos on see animeeritud.\nJärgmisena räägib Vilja Savisaar oma mõtetest seoses naispoliitikute vähesusega meie riigis. Vilja arvab, et süüdi on ajakirjandus, mis esitab naisi ainult iluobjektidena ning ei huvitu naispoliitikute tõsisematest külgedest. „Eesti ühiskond ei väärtusta naispoliitikuks olemist,” arvab Vilja ning kurdab: „Kedagi ei huvita, et naine võib olla palju parem juht, palju tugevam poliitik…” Samuti ütleb ta välja, et eesti poliitika ei ole enam see koht, kus kõrge missioonitundega inimesed saaksid end teostada, sest hetkel käivad meil poliitikas vaid võimumängud ja intriigid. Vilja meenutab 90ndaid, mis olid hoopis teistsugused. Seda rääkides muutuvad ta niigi kurvameelsed silmad veelgi kurvemaks ning tema olek on pettunud ja väsinud.\nPüüan Villu Põldma teooriale tõestust leida. Uurin, kuidas Vilja toetab oma abikaasat poliitilisel areenil. Vilja vastab, et kuna nad on mõlemad tipp-poliitikud, ei piirdu ta roll vaid kodusoojendaja ning sokipesija omaga, kuigi ka need tööd tulevad tal teha. Nad on pigem võrdsed partnerid, kes vajadusel on teineteisele toeks. Seejärel teatab Villu Põldma, et jumal on loom, kes tahab saada inimeseks. Seega paneb ta oma energiat inimesse ning saab inimese energiat vastu.\nJärgmisena püüan Villu teooriale tõestust saada ning uurin, kust Vilja poliitika tegemiseks energiat ammutab. Selgub, et Viljal on mitmeid hobisid, näiteks võrkpall, tervishoid jne. Kõige markantsem on, et Vilja katsetas hiljuti uut ametit. Nimelt oli ta loomaarsti assistent ja ravis laudas suuri kariloomi. Siin leidub otsene, aga samas absurdne seos Villu Põldma loom-jumala teooriaga. Poliitik ravib loomi. Loomad annavad talle energiat poliitikaga tegelemiseks ning samas võtavad temalt inimese-energiat endale, et saada ise inimeseks. Vilja väidab, et kõik sellised väljakutsed annavad talle energiat. Vestluse ajal tundub ta olevat suhteliselt väsinud ja energiast tühi. Villu Põldma kahtlustaks kindlasti, et Vilja on oma energia meestele ära andnud.\nNüüd ongi Villu kord rääkida. Ta ütleb, et meestele energia andmine on vaid pool häda, aga kui veel lapsed ka on, kaotab inimene veelgi rohkem energiat. „Seepärast mida vanemaks inimesed saavad, seda haigemaks jäävad”.\nVilja Savisaart häirib eesti ühiskonna tigedus. „Minu arvates eesti ühiskond hävitab end sellega, et me oleme muutnud väikeseks, tigedaks rahvuseks, kes ei taha ühtegi võõrast endale lähedale lasta…” Vilja arvates peaks asju ajama leebemalt ja pehmemalt nii riigi tasemel kui ka perekonnas. „Ma üldse ei saa aru nendest peretülidest, kus tülitsetakse, kakeldakse, politsei käib…?” Kui keegi ei saa mingist nähtusest aru, tuleb appi Villu Põldma, kellel on selgitus igaks elujuhtumiks: „Kui mees ja naine tülitsevad, siis vabaneb see emotsionaalne energia ja jumal toitub sellest.”. Tegin sellele teooriale ka skeemi. SKEEM 2 „Kuidas jumal inimestelt energiat võtab?”. Seejärel selgitab Villu Põldma, et energiapärandus on see, et naine annab suure tüki energiat tütrele ja mees pojale. Kui naisel on palju tütreid, tema enda energia ning sellega seoses poliitikavõime väheneb. „Sellepärast saavadki poliitikat teha ainult vanatüdrukud nagu Ergma ja…”.\nVilja Savisaar küll ei tundu kahetsevat, et ta tütre sünnitas, sest ta väidab, et lapse sünd muutis teda märksa tähelepanelikumaks ja hoolivamaks kui ta enne oli. „Emaroll kasvatab vaistlikkuse tunnet naises”. Vilja arvab, et naine muutub tundlikumaks ja sensitiivsemaks kohustuste tõttu, mida temalt elus oodatakse. Samas ütleb Vilja, et ootab aega, kus ka mehed tohivad tundeid väljendada. Küsin, kas Edgar Savisaar on õnnest või kurvastusest nutnud. Vastuseks tuleb, et kurvastusest on ta nutnud küll, aga mitte õnnest. „Ei tea, kas pole nii suurt õnne olnud või…”\nMida kokkuvõtteks öelda? Mida me teada saime? Mida me ei saanud teada?\nKüsimus oli, miks on vähe naispoliitikuid. Kumbki ütles oma arvamuse. Kumma arvamus on õige, jääb vaataja otsustada. Kahe inimese arvamuste põhjal ei saagi mingit universaalset tõde teada. Film pole tõsiteaduslik uurimus. Kunstnik ei pea teadlast mängima.


teise võimaluse liikumine ™ - võti, mis annab varjupaiga lemmikloomadele teise võimaluse elus - Kodulehel Esitleti | Aprill 2021\nSecond Chance Movement ™ - peavarju andmise võti annab elule teise võimaluse\nOsta teise võimaluse liikumist ™\nIga teise võimaluse liikumise ™ ost rahastab varjupaika sattunud loomade transportimist ülerahvastatud, väga hukkunud varjupaikadest varjupaikadeta varjupaikadesse, kus lemmikloomade järele on suur nõudlus. Teie tugi avab on nendele loomadele teine võimalus ja pakub tõepoolest võti uuele elule!\nTeise võimaluse liikumine & # x2122; Paracordi käevõru - peavarju andmise võti annab elule teise võimaluse 14,99 dollarit\nTeise võimaluse liikumine & # x2122; Matte must kaelakee - peavarju andmise võti annab elule teise võimaluse 12,99 dollarit\nTeise võimaluse liikumine & # x2122; Tiiburõngas - tiivad, et anda varjupaiga lemmikloomadele elus teist võimalust 9,99 dollarit\nTeise võimaluse liikumine & # x2122; Käevõru - peavarju andmise võti annab elule teise võimaluse 14,99 dollarit\nTeise võimaluse liikumine & # x2122; Lava Bead Wings võluv käevõru - tiivad annavad varjupaiga lemmikloomadele elu jooksul teise võimaluse $ 14,99 $ 7,99\nTeise võimaluse liikumine & # x2122; Meresinise sinise vaha nööri kuldkäpavõlu käevõru 14,00 dollarit 10,99 dollarit\nTeise võimaluse liikumine & # x2122; Musta vaha nööri hõbedane võtmehoidja käevõru 14,99 dollarit 9,99 dollarit\nTeise võimaluse liikumine & # x2122; Musta õhuke Paracordi käevõru koos matte musta võtmega - 14,99 dollarit\nTeise võimaluse liikumine & # x2122; Nööpnõel - varjupaiga andmise võti annab elule teise võimaluse 8,00 USD 4,99 dollarit\nTeise võimaluse liikumine & # x2122; Hõbe õhuke Paracordi käevõru kuldse võtmega - 14,99 dollarit\nTeise võimaluse liikumine & # x2122; Pullover-kapuuts 39,99 dollarit - 44,99 dollarit\nTeise võimaluse liikumine & # x2122; Helesinise vahajuhtme hõbedane tiibvõlu käevõru 12,99 dollarit\nTeise võimaluse liikumine & # x2122; 15 oz. Kruus 14,99 dollarit\nTeise võimaluse liikumine & # x2122; Premium tee 24,99 dollarit - 27,99 dollarit\nTeise võimaluse liikumine & # x2122; Vinüülkleebis 7,99 dollarit 4,99 dollarit\nTeise võimaluse liikumine & # x2122; Premium pikkade varrukatega tee 24,99 - 26,99 dollarit\nTeise võimaluse liikumine & # x2122; Slouchy Tee 24,99 dollarit - 27,99 dollarit\nTeise võimaluse liikumine Varsity Slouchy kapuuts 49,99 - 53,99 dollarit\nTeise võimaluse liikumine & # x2122; Voolav tank 22,99 - 24,99 dollarit\nTeise võimaluse liikumine & # x2122; Musta vaha nööri kuldvõtmevõru käevõru 12,00 dollarit 7,99 dollarit\nTeise võimaluse liikumine & # x2122; Kerge prantsuse Terry Scoop 34,99 - 35,99 dollarit\nRohketes varjupaikades kogu Ameerikas on lemmikloomade järele suurem nõudlus kui neil, kellel pole loomi, kuid mujal riigis on varjupaiku loomadega ületatud ja nende elushoidmiseks pole piisavalt rahalisi vahendeid. Need on lapsendatavad loomad, keda on paljude aastate jooksul armunud jagada potentsiaalsete omanikega, kuid nende elu lõpetatakse enne, kui nad saavad perekonnale võimaluse.\nKutsikad päästeti tapamajast.\nSecond Chance Movement ™ on teinud koostööd GreaterGood.org-ga, annetades heategevusorganisatsioonidele Second Chance Movement ™ kollektsioonis sisalduvate toodete jaoks miili iga toote jaoks, mis hõlbustavad lapsendatavate lemmikloomade transportimist madala nõudlusega piirkondadest suure nõudlusega piirkondadesse. Paljud neist süütutest lemmikloomadest on surmas reas ja kui nad poleks päästetud, oleks nad tapetud vaid mõne päeva pärast.\nAnnetused antakse GreaterGood.org toetusena mitmele heategevusorganisatsioonile, kes pakuvad varjupaikadest nii õhu- kui ka maismaatransporti. Üks selline heategevusorganisatsioon on Wings of Rescue, mis on päästnud kümneid tuhandeid inimelusid, korraldades koerte ja kasside vedamise varjupaikadesse ja päästegruppidesse.\nVabatahtlikud autojuhid ja lennukipiloodid annetavad oma aega ja sõidukeid lemmikloomade vedamiseks suure nõudlusega piirkondadesse, kus nad sageli võetakse vastu vaid mõne päeva jooksul, et armastada igaveseid kodusid.\nWings of Rescue koordineerib sageli mitu reisi kuus.\nSellised heategevusorganisatsioonid nagu Wings of Rescue panid planeerimisele ja reisimisele palju aega. Kõik see nõuab vabatahtliku aega ja vahendeid kütuse, kindlustuse ja muude reisikulude katmiseks. Kui neil oleks olemas kõik vajalikud vahendid, oleks „taevas tõesti piir”, kui palju lemmikloomade elu Wings of Rescue päästa võiks.\nTeie toetus iga Second Chance Movement ™ -i ostu kaudu aitab igal sõidukil selle sihtpunktile palju lähemale jõuda ja sadade süütute, südamlike lemmikloomade päästa.\nPostitatud Kodulehel Esitleti


125 postitust • Leht 4 koguhulgast 9 • 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7 ... 9\nKas siis on mõni klass 'kõige kõvem'? (kahjuks rohkem variante ei mahtunud)\njah cleric / druid\njah rogue / bard\njah sorcerer / wizard\nkõik on kõvad kui pingutada\nmilleks selline lollus!?\nPostitas Siegfried 9:09 26. Nov 2004\nMerlon kirjutas: Muuseas, kui võitlus peaks mingil põhjusel toimuma vees (või vee all) siis ma kardan et maagia-kasutajad ja kleerikud võidaksid suht kindlalt.\nVõidab see, kellel on suurem kopsu maht\nVõi kuskil tagataskus water breathing\nPostitas White Ghost 13:47 16. Sept 2006\nMinu arust on igatpidi Monk tugevaim, oma kõrgete seivide, imeliste annete ja kiiruse pärast. Ise mängin Gnome Druidi ning ta ka suht kõva tegelane, ja kui kasutada Unearthed Arcana varianti Wild Shape'st ehk Aspect of Nature, mis annab druiidile mõne loodusliku võime nagu tiivad, vee all hingamine ning elemental vormid koos veel mõne "aspektiga" siis võiks ta ka tugev olla. Sortsud ja Võlurid kipuvad lõpuks otseselt ründavate loitsudega nõrgaks jääma, parimad sellised mass spellid on kuskil 4-7 level või nii. IMO vähemalt.\nPostitas Xan 19:47 18. Sept 2006\nImho mõttetu teema. Kõik sõltub charcheedi ja tooli vahelisest tihendist. Ja muidugi DM'i mõjutatavusest.\nPostitas logerin 20:11 18. Sept 2006\nmiks keegi varas/muusiku poolt ei ole?\nPostitas tomz 23:47 18. Sept 2006\nXan kirjutas: Imho mõttetu teema. Kõik sõltub charcheedi ja tooli vahelisest tihendist. Ja muidugi DM'i mõjutatavusest.\nasja mõte polnud siin tõde selgitada vaid teada saada inimeste arvamusi natuke statistikat sellest ja kui võimalik siis ka mõne inimese arvamuse kohta selgitust jne.\n"kõik sõltub...." jajah. kõik sõltub kõigest ja siis veel sellest mitu korda sa kahtekümmet järjest viskad, kas null või miljon.\n.. ps tihendiks sobib ilgelt hästi žiguli tagaamordi tihend :p\nlogerin kirjutas: miks keegi varas/muusiku poolt ei ole?\nno aga miks sa siis ei ole nt?\nmina tunnistan ausalt ülesse, ma ei oskaks sellist asja mängida sellisest seisukohast võttes. pauerplei noh ja siis see kui palju miljoneid tämmi teha mikrosekundis.\nPostitas ohpuu 8:58 19. Sept 2006\nluiskaja võib alati veenda vastast, et ärgu ta yldse rynnaku. selles vallas annab kah jõudu näidata. (tegelt ma nii kõrgetest tasemetest midagi ei tea.)\nPostitas Teemon 12:50 27. Sept 2006\nno kui jutt bardist, siis kysimus on selles, mida see level20 tyyp peab saavutama. m2letan kuskilt uduselt, et bard suutis haigelt palju rahvast 2ra r22kida suht koht mida iganes tegema\nja tegu pole spelliga, ta v6ib seda 20 korda (oma level) p2evas teha?\nv6imalik kyll, et 3.0 korral oli see r2igem, st korraga t88deldavate inimeste arv polnud nii piiratud kui siin. pole kodus, seega ei saa kahjuks 3.0 raamatutele ligi\nvariant on ka ntx leadership featiga bard, kelle cohort ja followerid on samuti bardid. ja kes siis kambakesi hakkavad rahvast 2ra p88rama\nsee on siis bard ja tema 150+ s6pra\nk6lab nagu korralik ajupesukampaania\nPostitas tomz 0:55 29. Sept 2006\nkõlab juba nagu mingid ajaloost tuntud suuri masse juhtinud poliitikud - natuke räägivad ja juba mingi kamp andunud fänne taga, kes omakorda hakkavad propagandat tegema\nPostitas Merlon 8:49 29. Sept 2006\nSeiklejatel siis veab et nii vähe pahalasi ja maailmavalitsejaid on bardid. Ühe vihatud valitseja mahakoksamine on suhteliselt süütu tegevus, aga kui tal on nii 2k andunud jüngreid taga siis.....\nPostitas Fil 8:57 29. Sept 2006\nKogemus näitab, et ei saa üheselt kindlaks määrata, kes on see kõige tugevam. Iga klassi jaoks on sobilikud erinevad tüüpi võitlusareenid.\nOn juhuseid, kus maagil ei ole võimalustki võtlejale vastu saada ja ka risti vastupidiseid situatsioone.\nLoomulikult tuleb mängu tõenäosusteooria, aga mida kõrgem on lvl, seda väiksemaks selle osakaal muutub\nJänest küpsetav murdjakääbik\nPostitas Merlon 11:42 29. Sept 2006\nEhk siis kokkuvõttena....\n20 leveli tegelaste omavahelises duellis võidab see, kes saab määrata võitlusvälja. Soovitatavalt ka initsiatiivi\nPostitas Orz 8:46 3. Okt 2006\nIse olen neid duelle katsetanud veidi, aga madalamate levelitega muidugi. Level 20 puhul on vaja raamatupidajat appi kilinate kulinate attackide ja savede arvestamiseks\nAga kindlasti tuleb metamängida. Ja jättes loitsimise kõrvale, siis kindlasti tasuks olla ettevaatlik näiteks kiiresti joosta oskava vibulaskuri vastu. Enda duellides on tihtipeale olnud tagaajamist, tavaline D&D reeglistik ei ole selleks muide väga hea, kuna kiirem jooksja ei saa suurt midagi teha, kui teine jätkab jooksmist. Jooksmine võib olla kasulik näiteks fighterile, et põgeneda barbari eest, oodates kuni viimase Rage otsa lõppeb.\nPostitas Beastmaster 22:16 3. Nov 2006\nKuna pealkiri oli selle kohta, et lvl 20 char ja mitte klass, siis ärge jätke mängust välja võimsate lvl adjustmentidega rasse ja neid liiteid nagu undead jms.\nJa maagide võimsamad spellid on muide kas mitu round'i voi vähemalt terve round'i castitavad(jättes vastavad feat'id mängust välja muidugi). Ehk siis enne kui ta spell on castitud jõuab vastane temani.\nKui aga duellijateks on mängijad kes lihtsalt tegid lihtsalt valmis lvl 20 tegelase siis maag võib vabalt kaotada juba seetõttu, et tohutu hulga spellide hulgast jääb mängijal parim kombinatsioon arvatavasti kasutamata.\nRogue kaotab duelli aga juba puhtalt seetõttu (kui tegu on DUELLIGA ka reeglite järgi), et mingit sneak attack'i ei tule kui vastane on rünnaku suunast teadlik (jällegi-jättes olukorrast välja maagilise eseme mis muudaks vastase kas pimedaks voi rogue nähtamatuks)\nPostitas vanake 23:06 3. Nov 2006\nOn tõsi et maagide spellide castimise pikkus on pinnuks silmas igale maagile.\nKuid kindlasti on tähtis osa oma characteri kombineerimisel. Sest tuleb tõdeda et D&D raamatuid ON PALJU! Kuigi 3.0 raamatuid 3.5te ümber tõlkida võib mitut moodi.\nMis ma tahan väita on, et kui on lubatud kõik D&D raamatud ja characteri koostajal on tähtsamate raamtute informatsioon teada on võimalik koostada sellised ubermunchkineid, et karp jääb lahti.\nEelnev kommenteeria Beastmaster (mängime koos) suutis kombineerida (lvl 4 vist) sortsi, kes teeks iga kell ära sama leveli mis tahes charile mis on tehtud ainult PHB ja DMG alusel. (Muidugi tuleks järjekordselt areeni arvestada).\nAsukoht: There and back again...\nPostitas Beastmaster 23:17 3. Nov 2006\nParanduseks ütlen, et tegemist oli lvl 5 tegelasega. Ja kasutatud oli PHB, Unearthed Arcana, üks suur feat'ide kogumik ja Quintessential Sorcerer.\nJa ka Necromanceritele keskenduv raamat mille nimi ei meenu.


N 29. oktoober 2020 kell 12:30 - 15:30\nKoolitus toimub veebis, Zoomi keskkonnas. Osaleda saab nii nutiseadme kui arvuti vahendusel, soovitame kasutada arvutit. Mikrofoni kasutamise võimalus on soovituslik, kaamera ei ole vajalik.\nKui soovid tasuda arve alusel, siis saada kiri e-mailile koolitus@vkkeskus.ee järgmise infoga: koolitusel osaleja nimi, e-mail ja telefon; arve saaja ja maksja andmed.\nKoolitusel osaleja ees- ja perekonnanimi\nKoolitusel osaleja e-posti aadress\nSoovin liituda Varajase Kaasamise Keskuse uudiskirjaga, et lugeda esimesena uusi artikleid ja saada infot järgmiste koolituste kohta.\nÜhe pileti ostmine tagab koolitusel osalemise õiguse ühele inimesele.\nKoolituse filmimine ja muul moel salvestamine on keelatud.\nÕppematerjalid kuuluvad Varajase Kaasamise Keskusele, loata kopeerimine keelatud.


Mäng Phineas ja Ferb: Transport-Inators. Play online tasuta\n3d Phineas ja Ferb 3d Arkanoid Tegevus Poisid Voynushki Sõit poistele Võidusõidu veoautod Racing autod Mootorratas Racing Dinosaurused Võitlus kahel Dragons Zombi Sõjamängud Monsters\nMäng Phineas ja Ferb: Transport-Inators Online\nPhineas ja Ferb: Transport-Inators\nMängu kirjeldus: Ühel päeval, Phineas ja Ferb nagu alati leiutada iganes nad teevad ja on ehitatud portaalid liikuda. Aga lõbus takistasid kurja Dr Dufelshmitts kes leiutas transpordiga inatort Phineas ja röövitud. Ilma kõhkluseta Ferb läheb teda otsima. Aidata tal leida oma vend ja läbida kõik testid, mis langeb temale. Mäng on rakendatud Unity mängija.\nÜhel päeval, Phineas ja Ferb nagu alati leiutada iganes nad teevad ja on ehitatud portaalid liikuda. Aga lõbus takistasid kurja Dr Dufelshmitts kes leiutas transpordiga inatort Phineas ja röövitud.\n© playgame24.com - free online mängu Phineas ja Ferb: Transport-Inators ().\nPlay online flash mäng Phineas ja Ferb: Transport-Inators tasuta. Ära unusta Hinda seda mängu Phineas ja Ferb: Transport-Inators ja jagada seda mängu oma parimad sõbrad.


Korraldaja põhjendab Padari kontserdi liikluskaost: nii massilist huvi ürituse toimumise päeval pole meil kunagi varem olnud! - Publik\nKorraldaja põhjendab Padari kontserdi liikluskaost: nii massilist huvi ürituse toimumise päeval pole meil kunagi varem olnud!\n+ nõuanded edasisteks õhtuteks Käsmus!\nTanel Padari ja sõprade kontsert KäsmusFoto: erakogu\nSeoses Tanel Padari, The Suni ja sõprade Käsmu kontserdile saabujate hulgas tekkinud liikuskaosega vahendas Publik reede õhtul Delfile laeknud pettunud kontserdikülastajate muljeid, kes olid muusikaelamusest ilma jäänud ja hoopis mitme kilomeetri pikkuses ummikus istunud. Mitmes vihjes väideti, et tegu oli korraldajapoolse ahnusega, kes müüs rohkem pileteid kui koht välja kannatas ja põhjustas sellega ülekoormuse Käsmu ainsal sissesõiduteel. Lisaks nurisesid mitmed Käsmu kontsertidesarja püsikliendid, et viimase hetke piletimüük oli lugupidamatu nende suhtes, kes olid juba mitu kuud varem pääsme soetanud.\nPublikule antud kommentaaris tõdeb Kaunid Kontserdid Käsmus korraldaja Villu Veedla, et tegemist oli tõepoolest ettenägematu olukorraga, kuna nii massilist huvi pole muusikasõbrad kontserdi toimumispäeval varem üles näidanud. “Müük oli ülekaalukalt sarja senise 8 aasta suurim. Samuti võeti kaasa rohkem lapsi kui tavaliselt, sest kuni 12-aastased pääsevad sisse tasuta,” sõnas Veedla. “Kontserdi eelmüük oli igati platsi mahutavuse piires ja eelnevatel aastatel on eelmüük isegi suurem olnud,” lisas ta täienduseks, avaldades ühtlasi kahtlust, kas kohapealse müügi lõpetamine ja inimeste tagasisaatmine oleks olnud parem lahendus. “Ilmselt oleks see veel suuremat frustratsiooni tekitanud, sest inimesed tulevad Käsmu kaugelt ja näevad selleks parajalt vaeva. Kohapealsed publiku pretensioonid lahendasime kõik ära,” kinnitas ta.\nDanel Pandre asub Käsmu kontserdi korraldaja poolele: midagi pole teha, kui külla sõidab ainult üks tee! "Tulge varem kohale", on selle asja nimi (27) 04.06.2016\nLUGEJA FOTOD: Halb liikluskorraldus röövis fännidelt Tanel Padari kontserdi: paha emotsioon ja ilus suveõhtu rikutud, istud hoopis ummikus! (133) 03.06.2016\nSellest hoolimata vabandab Veedla eilse kontserdi külastajate ees tekkinud ebamugavuste pärast ning lisab, et kuigi nad olid taganud reguleeritud parkimise, tekitas Käsmu sissesõidu eripära ja suur viimasel hetkel tulijate hulk paramatult ummiku. “Seetõttu alustasime ka kontserdiga hiljem, et võimaldada kõigile õigeaegne saabumine ja kontsertelamus,” sõnas ta. Publiku küsimusele, mis saab neist piletiostnutest, kes jäidki kahjuks elamusest ilma, sõnab Veedla, et kõigi küsimustega ollakse valmis jooksvalt tegelema. “Pretensioonid tuleb alati esitada, kui olukord on veel värske. Proovime nendele vastavalt mõistliku lahenduse leida.”\n“Paneme inimestele südamele saabuda Käsmu kontsertidele võimalikult vara,” annab Veedla edasisteks suveõhtuteks hüva nõu. “Eriti suurt rahvahulka on oodata tuleval neljapäeval, kui esinevad Tõnis Mägi ja Ivo Linna — palume saabuda kindlasti vähemalt 2 tundi enne algust. Väravad avame juba kella kuuest ja esimesel tunnil oleme kehtestanud söökidele-jookidele ka happy houri. Lisaks soodustame keskkonna hoidmist ja sõidujagamist — iga täidetud auto eest, kus on enam kui 3 inimest, toetame Käsmu Külaseltsi 1 euroga. Mida varem inimesed saabuvad ja mida vähemate autodega, seda sujuvama liikluse suudame me tagada!”\nNagu piltidelt näha võib, oli tegu tõepoolest menuka kontserdiga:


Eurojackpoti muudatused: uus teisipäevane loosimine märtsist\nMärtsis tehakse Eurojackpotis suured muudatused. Toimub teine iganädalane loosimine, suuremad jackpot'id ja muudatus selles, kui paljude numbrite hulgast saate valida.\nMängu on värskendatud, et tähistada Eurojackpoti käivitamise 10. aastapäeva, uued reeglid jõustuvad reedel, 25. märtsil. Uurige lähemalt, mis muutub.\nUus teisipäevane loosimine\nUus loosipäev on teisipäev, mis annab teile igal nädalal kaks võimalust mängida mitme miljoni euro suuruse jackpot'i nimel.\nAlates Eurojackpoti algusest 23. märtsil 2012 on nädalas vaid üks loosimine, kuid te ei pea enam ootama seitset päeva, et saada järgmist võimalust osalemiseks.\nKui loositakse rohkem, võite oodata rohkemate auhindade väljamaksmist, jackpot'i kiiremat tõusu ja regulaarsemaid võite. Esimene teisipäevane loosimine toimub 29. märtsil.\nEurojackpoti mängimise viis jääb suures osas samaks, kuna ikkagi tuleb valida viis põhinumbrit vahemikus 1 kuni 50, millele lisandub kaks euronumbrit.\nNüüd saate aga valida oma euronumbrid vahemikus 1 kuni 12, mitte 1 kuni 10. See mõjutab auhindade võitmise tõenäosust kõigis 12 kategoorias.\nNäiteks jackpot'i võitmise tõenäosus muutub 1:95 344 200-lt 1:139 838 160-le. Ehkki võitjaid võib lõpuks olla veidi vähem, toob igale tasemele mineva auhinnaraha protsendi väike ümberarvutamine eeldatavasti kaasa suuremad väljamaksed igas kategoorias.\nMaksimaalset jackpot'i suurendatakse 90 miljonilt eurolt 120 miljonile eurole, mis loob võimaluse püstitada selle aasta lõpus uus rekord kõigi aegade suurima võidu nimel.\nPraegune 90 miljoni euro suurune jackpot'i ülempiir on viimase 10 aasta jooksul saavutatud mitu korda. Esmakordselt juhtus see 2015. aasta mais, kui võitis Tšehhi mees, viimati aga 2021. aasta augustis, kui see jagati Soome ja Poola mängijate vahel.\nUute reeglite kohaselt võib jackpot olla 30 miljonit eurot suurem kui kunagi varem. Seejärel on ülempiir 120 miljonit eurot. Kui uus ülempiir on saavutatud, rakendub sama süsteem, mis praegu – lisaraha läheb Match 5 + 1 tasemele. Teisele kategooriale kehtestatakse vajadusel ka 120 miljoni euro suurune limiit.\nOsalemise hind jääb samaks, nii et teil on võimalus võita kaks korda nädalas suuremaid auhindu, ilma et peaksite rohkem maksma. Saate osaleda veebis või minnes volitatud edasimüüja juurde mis tahes 18 osalevas riigis.


SA Jõgeva Haigla » Terapi Master Piirideta liigeste tootlemine\nPiirideta liigeste tootlemine,\nAreneb võime end tööprotsessis füüsiliselt pingutada, kujuneb harjumus täita tööohutusreegleid. Lindude ja koduloomade vedu ühes veoruumis on keelatud. Abiõpet vajavate õpilaste kõne on alaarenenud. Pädevusi hinnatakse vaid sõnaliselt.\nEsemete ja esemepiltide äratundmine; põhivärvuste eristamine ja pinna katmine; orienteerumine ruumis all-üleval, keskel, vasakul-paremalsh paberilehel, raamatus ja vihikus; esemete paigutus ruumis, kujundite paigutus tahvlil ja paberilehel; kujundite eristamine detailide ja nende paigutuse järgi, võrdlemine, rühmitamine, konstrueerimine.\nLause- ja sõnaskeemid, noobid, graafilised orientiirid. Esemete ja piltide võrdlemine.\nRühmitamine erinevate tunnuste alusel: suurus, värvus, kuju, detailide paigutus. Alaliik ja liik: rühmitamine, nimetamine. Ülesanded täidetakse matkimise teel, näidise ja suulise korralduse järgi. Kuulmistähelepanu kujundamine; helide ja mürade eristamine, nende suuna määramine, jäljendamine; sõnade ja häälikute eristamine, järjekorra taastamine; kõlalt lähedaste sõnade eristamine; sõnalise lause kordamine; korduvate keeleühikute äratundmine, hääldusvigade märkamine.\nTemperatuurierinevuste, materjali, esemete eristamine kompimise teel. Lause ja sõnavara Lause äratundmine, lause järelkordamine. Sõnajärje määramine lauses, lauseskeemi koostamine kuni 5 sõna.\nVäit- küsi- ja käsklause praktiline kasutamine õpitud mallide ulatuses. Meeleorganitega tajutavate esemete ja olendite, tegevuste ja omaduste väljendamine sõnadega.\nOmandatud sõnade kasutamine levinud muutevormides ja koos tagasõnadega. Alaliigi- ja liiginimetuste tundmine õpitud teemade ulatuses. Lugemine ja kirjutamine Häälikanalüüs. Hääldamise täpsustamine, häälimine skeemide abil ja peast, häälikute järjekorra määramine; sõnade ladumine noopidega, koostise võrdlemine, rühmitamine koostise järgi. Harjutatakse ülesannete raskusastet muutes: silbilised ja pikemad sõnad, lahtised ja kinnised silbid; lihthäälikud, diftongid, kaashäälikuühendid; analüüsi materialiseerimine, häälimine häälega abivahenditeta, ülesande täitmine peast; analüüs koostegevuses ja matkides, eeskuju järgi, suulise instruktsiooni järgi.\nÜlipika hääliku leidmine sõnas, lühikese ja ülipika hääliku eristamine õpetaja võrdleva hääldamise alusel; lühikese, pika ja ülipika hääliku eristamine silbilistes sõnades abiga; häälikupikkuse märkimine Piirideta liigeste tootlemine noopidega ; häälikurühmade praktiline eristamine tabeli abil ; analüüsi tulemuste ülesmärkimine - sõnaskeemide koostamine sõnade ladumine noopidegasõnade koostise võrdlemine materialiseeritult.\nSuurte, hiljem väikeste trükitähtede õppimine; kõnetaktide ja sõnade lugemine silpi ; lühikeste lausete ja lühitekstide lugemine tahvlilt ja raamatust. Lugemisviisid: häälega ja vaikne veerimine, tuttavate lühikeste sõnade äratundmine tervikuna. Orientiiride ja abistavate võtete kasutamine lugemisel. Loetu tähenduse mõistmine.\nKabjad ja liigesed - Imperial\nÕpetaja ja kaaslaste lugemise jälgimine, lugemisjärje hoidmine. Laotud või kirjutatud sõnade lugemine.\nErineva šriftiga sõnade lugemine, sõnade tähtkoostise võrdlemine. Käte peenmotoorika harjutamine; isteasend, pliiatsihoid; joonte tõmbamine, pinna viirutamine, kujundite ja täheelementide joonistamine orientiiride ja eeskuju järgi; väikeste kirjatähtede õppimine, tähtede seostamine, sõnade kirjutamine, tähemoonutuste äratundmine ja õigesti kirjutamine.\nRaskusastmed: ülekirjutamine, kirjutamine orientiiride abil, näidise järgi; erineva Piirideta liigeste tootlemine tähtede kirjutamine; kirjutamine erinevalt paigutatud näidise järgi. Sama ja erineva šriftiga sõnade äratundmine, sõnade tähtkoostise võrdlemine; ladumine näidise järgi; kirjatehnikas õpitud sõnade ärakiri originaal esitatud kirjatähtedega, trükitähtedega ; kirjutatu võrdlemine originaaliga.\nSõnaskeemi koostamine, ladumine tähtedega pärast analüüsi skeemi järgi, sõnade ja lühikeste lausete sõna kirjutamine pärast analüüsi. Keeleteadmised praktiline äratundmine Häälikute, tähtede sh topelttähtedesõnade, lausete äratundmine; häälikurühmad ja häälikute kolm pikkust; suur algustäht lause alguses ja nimedes; lause lõpumärgid. Õpitulemused - mõistab, koostab ja kasutab lihtlauset sõna ; - kasutab viisakusväljendeid; - vastab dialoogi repliigile, alustab dialoogi oma tarvete rahuldamiseks; - häälib sõnu, laob analüüsitud sõnade noop skeemid, määrab häälikujärje sõnas; - määrab õpetaja võrdleva hääldamise abil häälikute pikkuse; - tunneb suuri ja väikseid trükitähti, kirjutab väikseid kirjatähti; - loeb veerides silbilisi sõnu ja lihtlauseid, saab aru loetu tähendusest; - laob analüüsitud sõnu, teeb analüüsitud sõnade ärakirja.\nAinekava 2. Tähelepanu keskendamine ja säilitamine töövõtte ajal, osaliste lihtsate korralduste täitmine, lugemise või jutustamise kuulamine, kaaslaste vastuste ja lugemise jälgimine õpetaja suunamisel.\nÜldistatud korralduste täitmine tuttavas situatsioonis, adekvaatne reageerimine hinnangule, ülesande täitmine koostegevuses, tuttavate õpiülesannete täitmine suulise instruktsiooni järgi. Väit- küsi- ja käsklause kasutamine vastavalt situatsioonile. Hääletugevuse muutmine tugevusastetloogiline rõhk ja lauselõpuintonatsiooni kasutamine.\nKõnelemine oma tegevusest ja muljetest lausetviisakas ja tegevusele vastav suhtlemine koostegevuses, dialoogi alustamine ja jätkamine vähemalt ühe initsiatiivse repliigiga.\nEsemete ja nähtuste analüüsimine, võrdlemine 2 esetrühmitamine ja kirjeldamine tajutavad tunnused küsimuste-korralduste järgi. Mina-vormis jutuke lauset oma tegevusest.\nÕppimise psühholoogilis-pedagoogiline tulemus on oskused, teadmised ja hinnangud.\nObjektide ja esemepiltide äratundmine, analüüsimine, võrdlemine, rühmitamine ja kirjeldamine küsimuste-korralduste abil; ruumisuhete suhtelisuse mõistmine; situatsiooni modelleerimine aplikatsioonidega; grafeemi variantide tundmine.\nAastaajad, nädal ja nädalapäevad, ööpäev ja selle osad, tund; nimetuste tundmine, orienteerumine ajaühikute järjestuses enne-pärast. Toonide kuri, sõbralik, ükskõikne mõistmine; sõnalise lause järelkordamine, vigade märkamine teiste kõnes hääldusvead, agrammatismid, sobimatud sõnad.\nEsemete ja materjalide kompimine, tulemuste verbaliseerimine.\nLause ja sõnavara Lause äratundmine: Piirideta liigeste tootlemine sõnadest, sõnaühendist, poolikust lausest, agrammatilisest lausest. Sõnajärje määramine ja muutmine, lause taastamine. Lausetähenduse mõistmine, lausete koostamine sõna tegevuse, piltide, skeemide abil; lausete ühendamine, laiendamine, muutmine; lauselõpu intonatsioon.\nSõnavormide mõistmine, eristamine ja rakendamine: sihitise ja määruse vormid, tagasõnad ees, taga, all, peal, kõrval, kohal, vahel, sees ; omadussõna öeldistäitena ja täiendina, tegusõna pöörded olevikus ja lihtminevikus, isikuliste asesõnade mõistmine ja rakendamine.\nOmadust ja tegevust väljendavate sõnade Piirideta liigeste tootlemine lausest ja rakendamine lauses. Erineva üldistusastmega sõnade mõistmine ja õige kasutamine. Sõnade hääldamise täpsustamine, häälimine häälega ja sosinal, häälimiskiiruse muutmine, häälikute järjekorra ja asukoha määramine. Harjutatakse raskusastet muutes: erineva pikkusega sõnad, lihthäälikud ja häälikuühendid; materialiseeritult, koostegevuses, iseseisvalt; koos häälikurühma määramisega.\nHäälikute rühma praktiline eristamine; iga hääliku kolme pikkuse käsitlemine eraldi, paari kaupa, koos; häälikupikkuse muutmine, määramine ja tähe valik silbilistes sõnades; kaksiktäishäälikute ja suluta kaashäälikute ühendi praktiline äratundmine.\nRaskusastmed: analüüs õpetaja võrdleva häälduse järgi, materialiseeritult, koostegevuses. Veaohtlike häälikute-tähtede leidmine sõnades. Uue pala lugemine: veerides, kõnetaktide ja lühikeste sõnade silpi kaupa. Lugemise harjutamine: korduv lugemine kooris ja üksi tahvlilt ning lugemikust, kaasõpilase lugemise jälgimine ja lugemisvigade parandamine, aimamisoskuse arendamine, hääle tugevusastet ja lauselõpu intonatsiooni harjutamine.\nOrienteerumine tekstis. Sõnade ja lausete leidmine õpetaja juhendamisel, illustratsioonide valik ja pildiseeria järjestamine, küsimustele ja korraldustele vastamine, tegevusaktide hindamine, puuduva informatsiooni ja taustteadmiste tuletamine aktiviseerimineteksti peamõtte ühine leidmine. Korrake harjutust 10 korda.\nKui Teie lõualuu on lõdvestunud ja õiges asendis, siis avage suu ja asetage ühe käe nimetissõrm alahuule alla ja pöial lõua alla. Lõua lõõgastamiseks loksutage seda ettevaatlikult edasi ja tagasi. Jätkake harjutust kuni tunnete, et lõug on lõdvestunud ja õiges asendis. Tehke harjutust üks kord päevas või vajadusel tihedamini. Pange käsi rusikasse ja asetage see oma lõua alla. Rusikaga õrnalt vastusurvet avaldades avage suu.\nVõimalikud uuringud alalõualiigeste haiguslike seisundite diagnoosimiseks: röntgenuuring lahtise ja kinnise suuga, et näha liigese asendit ja hammaskonda; kompuutertomograafia ehk KT uuring, et hinnata liigeste luulisi struktuure; magnetresonantstomograafia ehk MRT uuring, et näha liigesest tervikpilti; diagnostiline närviblokaad, mis aitab selgitada, kas valu on tingitud liigesest või lihastest; vereanalüüs, et välistada teiste haiguste olemasolu; artroskoopiline uuring — kirurgiline protseduur, mille käigus vaadeldakse liigeseõõnt spetsiaalse optilise instrumendi — atroskoobiga. Ravimeetodid Sooja- või külmaravi.\nKontrollige, et lõualuud ei liiguks paigast ära sellest annab märku lõua liigutamisel tekkiv heli — naksumine, krigin, plõksumine. Hoidke lõuga selles asendis 5—10 sekundit.\nVärske liha hügieeninõuete eeskirja kehtestamine Vastu võetud Eeskiri käsitleb inimesele toiduks mõeldud koduloomade veised, sh pühvlid Bubalus bubalis ja Bison bison, sead, Piirideta liigeste tootlemine, kitsed, kabjalisedkütitud või farmis peetud suurte ulukite värske liha käitlemise hügieeninõudeid ettevõttes tapamaja, lihalõikus- lihapakkimisettevõte, külmhoone. Eeskiri kehtestab nõuded loomade tapaeelse veterinaarkontrolli, tapaloomade tapmise ja värske liha veterinaarkontrolli kohta; nõuded lihatöötlemisettevõtte tapamaja, lihalõikus- lihapakkimisettevõte, külmhoone tunnustamiseks ja enesekontrolliks ning nõuded liha käitlemisele liha lõikusel, pakkimisel, hoidmisel ja veol. Eeskirja nõuded on aluseks riikliku veterinaarjärelevalve ametnikule ettevõtte tunnustamisel ja järelevalve teostamisel. Eeskirja nõuded on täitmiseks kõigile liha käitlejatele.\nPange käsi rusikasse ja asetage see alalõualuule vasaku külje pealt. Avage veidi suu.\nVärske liha hügieeninõuete eeskirja kehtestamine – Riigi Teataja\nPõhikooli lihtsustatud riikliku õppekava (abiõppe õppekava) kinnitamine – Riigi Teataja\nAvaldage rusikaga lõua vasakule poolele õrnalt survet 5—10 sekundi jooksul, et lõdvestada lõualuulihaseid. Rõhutatult stabiliseerivate lihaste treenimiseks pikendatakse astmeliselt lihase kontraktsiooni hoidmise aega, harvem tõstetakse koormust. Austraalias avaldatud uurimused kinnitavad, et oluline on treenida väikevaagna lihaseid alaselja valude vähendamiseks.\nTerapi Master on efektiivne lülisamba vaevuste leevendamiseks. Põhipunktid — Omega-3 ja 6 rasvhapped on põhilised rasvhapped EFA-d ning need tuleb saada söödaga. Hobuse söödas on peamiseks Omega-3 rasvhapete allikaks lina- ja Piirideta liigeste tootlemine, aga ka kalaõli nagu näiteks kalamaksaõli. Vabad radikaalid suudavad lagundada paljusid liigeste ühendeid, sealhulgas kollageeni, proteoglükaani ja hüaluroonhapet. Hobusel on antioksüdantide näol mitmeid loomulikke kaitsemehhanisme vabade radikaalide rünnaku vastu.\nNende hulka kuuluvad sellised ensüümid nagu superoksiid dismutaas, glutatioonperoksidaas ja katalaas, aga ka vitamiinid A, C ja E. Askorbiinhapet C-vitamiini on vaja kollageeni tavapäraseks sünteesiks ning kuigi hobune suudab seda maksas glükoosist sünteesida, võib põletik nii kollageeni kui askorbiinhappe lagunemist suurendada.\nTeised söödas tavaliselt sisalduvad Piirideta liigeste tootlemine nagu vask, mangaan ja tsink mängivad samuti tervete kõhrede säilitamisel olulist rolli.\nVaske on vaja kollageeni tootmiseks, kuid see aitab kaasa ka ensüümile superoksiid dismutaas. Piisav mangaani sisaldus söödas on vajalik kõhrede proteoglükaanide kontsentratsiooni ja terviklikkuse säilitamiseks. See rõhutab tasakaalus ja toitaineterikka sööda olulisust. Milline ka ei oleks teie valik, peate meeles pidama, et need söödalisandid ei pruugi alati olla kogu lahenduseks ning suhteline edu sõltub tõenäoliselt sellest, miks te seda lisandit üldse annate.\nVigastuse või haigusseisundi puhul on enne söödalisandite andmist oluline veterinaari diagnoos. Lisaks peaksite sõltumata sellest, milline on teie valitud lisandi peamine aktiivne koostisaine, olema teadlik sama koostisaine sisaldusest igapäevases söödas. See võimaldab teil teha õigeid võrdlusi konkureerivate toodete vahel ning hinnata, mida te oma raha eest saate. Kuna oleme hobuse kodustanud ja treenime teda sportlikel eesmärkidel, oleme tõenäoliselt kasvatanud tema tundlikkust liigeseprobleemide suhtes.\nPaljude ratsaspordialade avaldatav põrutusjõud suurendab aja jooksul hobuse haavatavust. Allikas: Science Supplements.\nRavi liigeste loorberilehtedega: dekoktid, tinktuurid, retseptid želatiiniga - Lülisammas\nKui puljong on valmis, valage see termosesse ja jätke kolm tundi. Iga tunni tagant peate puljongi jooma kolm lonksu. Kaheksateistkümne tunni jooksul on vaja juua kogu saadud vedelik. Seega on soovitatav ravida kolm päeva.\nSiis peate tegema kolmenädalase pausi ja naasma uuesti ravile. Retsept želatiini ja ökokaltsiumiga taastumiseks Toote ettevalmistamiseks peate võtma 1 tl jahvatatud munakoori, näputäis želatiinipulbrit ja klaasi räni baasil mineraalvett. Te peate abinõu võtma järgmiselt. Iga päev kuu jooksul peate võtma želatiini, segades seda purustatud kestadega, pestes koostisosi mineraalveega. Kuu aja pärast seda protseduuri ei tehta enam iga päev, vaid kahe päeva pärast.\nSelle retsepti kasutamise tulemusena täheldavad patsiendid ravi positiivset dünaamikat, mis väljendub valutundlikkuse vähenemises, Piirideta liigeste tootlemine ja turse eemaldamises.\nPiiri 2, Jõgeva\nSalvi valmistamiseks jahvatage loorberilehed ja segage need võiga. Seejärel kuumutage koostisosad veevannis ja laske jahtuda. Salvi tuleb hõõruda probleemsetele piirkondadele kaks korda päevas kahe nädala jooksul. Vann Vannipuljongi jaoks võtke 20 loorberilehte ja täitke need kahe liitri veega. Keetke segu 10 minutit ja valage see vannituppa. Vees peate viibima minutit. Selline vann aitab mitte ainult lõõgastuda, vaid eemaldab ka liigestes ebameeldivad aistingud.\nLiigeste valulike aistingute eemaldamiseks ja soolade eemaldamiseks, samuti luu- ja lihaskonna haiguste ennetamiseks on vaja süstemaatiliselt juua taimeteed, lisades loorberilehti.\nMida me vajame liigeste haiguste ajal suua\nSUHTES KASUTAMINE Klopsake ravi\nKulmutatud kaed ja valulikud uhendused\nValu liigestes kuunarnukkide ravi


Iga hommik algas keelekohvikuga. Esimesel päeval olid „kohvikus“ sõnasedelid levinumate vestlusteemadega ning püüti meelde tuletada kõik sõnad, mis selle teemaga haakusid. Seejärel moodustati lauseid, nii tõsiseid kui ka lõbusaid. Pärast keelekohvikut sai laulumängude saatel liikuda, tantsida ja kaasa laulda. Rõõm oli näha, et laulud „Kui sul tuju hea“ ja „Bugi“ meeldisid lastele ning sõnad jäid kergesti pähe.\nSeejärel sai grupitööna osaleda viktoriinis „Kas tunned hääli?“ Mõni hääl tundus nii tuttav, aga sõna eesti keeles meelde ei tulnud. Rühmas arutledes leiti õige sõna. Järgmiseks suuremaks ülesandeks oli riimuvate sõnade abil luuletuste kirjutamine. Grupijuht tõmbas pakist vähemalt kuus sõna, mida tuli luuletuses kasutada. Moodustati nelikud, kes läksid laagripesadesse omaloomingut ette valmistama. Kui luuletus valmis, sai rühm aulas ilmekalt oma vaimusünnitised ette kanda. Väike valik nendest:\nMutt kõnnib rõõmsalt hundiga,\nnad lõikelauda otsivad.\nKuid lõikelaud on ufo käes,\nei saa nad üle sellest mäest.\nAkna peal sädelevad jäälilled,\nakna taga liiguvad pilved.\nLumi keerleb kalliskividena õhus\nJa langeb maapinnale.\nTaevas lendas nõid,\nmeile midagi teha ei või.\nVälja läks lülitit,\nkukkus nõid küliti.\nOleme nüüd rõõmsad kõik-\nsee on meie võit!\nLaual arvutil on hiir,\ntuppa tungib päiksekiir.\nMind ei lasta internetti,\ntunnen end kui pandud ketti.\nMeil on peres armastus,\nigal ühel ema- isa kallistus.\nVahepeal ka väike tüli,\nmeie majja tuli.\nÕpilased tõdesid päeva lõpuks, et luuletamine on vahva ja korraldajad pidid uhkusega tunnistama, et meie õpilased on luuletajad! Nii see esimene meeleolukas päev lõppes.\nTeine päev algas järjekordse keelekohvikuga. Seekord sai oma grupiga tahvelarvutist vaadata ettevalmistatud naljakaid pilte ning vastata küsimustele, mis on pildil naljakat, kirjeldada seda ning üksteiselt uurida, kas on kellelgi samamoodi juhtunud. Seda tegevust ilmestasid naeruturtsakud ning itsitused, hea tuju oli garanteeritud ning jutt jooksis ladusalt. Pärast laua taga istumist sai selga sirutatud ning laulumängud „Me lähme rukist lõikama“ ning „Mul on üks tore tädi“ kutsusid kõiki kaasa laulma ja liikuma. Mängu kaudu sai nii mõnigi uus sõna jälle selgeks ning õpilased muutusid julgemaks eestikeelsete lausete moodustamisel. Viktoriinis „Kas tunned hääli?“ teritati kõrvu ning leiti sobivaid eestikeelseid sõnu. Grupid tegid oma tööd vaikuses, et mitte teistele vastuseid reeta.\nTeise päeva kõige suurem ülesanne oli väljamõeldud luuletusele leida viis ja rütm ning kandis väärikat nime „Luuletusest lauluni“. Tänu kahele muusikaõpetajale, Mairile ja Pillele, leidis iga grupp just talle sobiva meloodia. Sai harjutatud ja proovitud ja lihvitud oma laulu, ikka selleks, et kolmandal päeval kontserdil särada.\nKa kolmas laagripäev algas keelekohvikuga, teemaks olid seekord naljakad videod. Läbi nalja ja naeru vesteldi üksteisega juba vabalt eesti keeles, kommenteerides ning vesteldes videote üle. Seejärel toimusid vahvad ühismängud, sai liikuda ning sõpradega arutada oma pikkuse, vanuse, meie koolis õpitud aastate üle. Lauamänge mängides tuli meelde tuletada eesti keeles nimisõnad, omadussõnad ning tegusõnad. Ja siis algaski ettevalmistus kontserdiks. „Luuletusest lauluni“ sai lõpuks lavale. Õpilased olid uhked ja kaunid oma laule ette kandes. Pealtvaatajatele tundus üks laul ilusam kui teine. Aplaus kestis pikalt ega tahtnud raugeda. Lapsed olid tõsiselt vaeva näinud ja oma etteastetega suurepäraselt hakkama saanud. Õnneks kontsert ka jäädvustati ning peagi saavad kõik meie tegemistest osa. Pilte laagrielust näeb juba praegu siit:\nIga laagripäeva lõpus toimus päeva lõpetamine ja lõpuring. Lapsed ütlesid, et neile meeldis laagris rühmaöö, meeldis luuletusi teha, meeldis laval laulda, meeldis keelekohvik, meeldisid ühismängud ja lauamänge koos mängida. Mõni laps märkis ära, et leidis uusi sõpru. Mõni ütles, et KÕIK meeldis. Korraldajad omakorda tänavad õpilasi selle eest, et nad olid väga aktiivsed, osavõtlikud, leidlikud, loovad. Tänu neile sai meie laager teoks. Suur aitäh!\nLaagri korraldajad Pille, Triinu, Mairi ja Maaris\nKirja pani Maaris


neiud ärevil: detsember 2018\nMõned asjad siin elus ei muutu vist kunagi. Tundub, et sellest hakkab juba meie pere traditsioon saama.\nHommikul FB mälestusi vaadates nägin pilti, kus mu noorem poeg oli karkudega.\nMäletan seda vana-aasta ööd hästi. Läksime öösel jäätmejaama mäele kelgutama. Ronisime kõik üle aia, tuju oli nii hea ja sealt mäelt sai pika ning kiire sõidu.\nNoorem poeg oli endale veel oranzi kiivri pähe pannud ja ütles, et ohutus kõigepealt. Mina naersin, et sinu puhul ei aita ilmselt kiiver ka, sest sul juhtub alati midagi. Ilmselt oleksin pidanud suu kinni hoidma, sest sealt ta kihutaski täie hooga vastu tuulutustoru. Põlveliigese side sai kannatada. See oli omaette ooper kuidas me teda üle aia tagasi vinnasime ja kelguga koju vedasime. Ta on ju meie peres kõige pikem.Temale tegi see muidugi ainult nalja. Kargud ja kips ei takistanud teda mitte milleski. Järgmisel päeval sõitsime juba Haapsallu ja käisime haiglas vanatädi vaatamas.Seal toodi talle kohe ratastool ja taheti arsti vastuvõtule sõidutada. Arvati, et trauma on alles juhtunud.\nPaar aastat hiljem õnnestus tal jälle jõulude paiku varbaluu ära murda.\nEga ma väga ei imestanudki kui minia mulle helistas ja küsis kas mu kargud on veel alles.\nNo loomulikult minu noorem poeg oli jälle oma jõulud eriliseks teinud.\nLähettänyt neiud ärevil kell Esmaspäev, detsember 31, 2018 2 kommentaari:\nJärjekordselt hakkab üks aasta läbi saama.\nMis seal salata-minu jaoks oli see ilus aasta.\nSuvi oli just selline nagu mulle meeldib. Muidugi natuke vihma oleks võinud ka olla, aga aed oli ikkagi õisi täis ja tomatisaak päris suur.\nSõitsime läbi enamuse Eesti linnadest, vaatasime üle kõik paremad filmid, käisime kontserditel.\nKui enamik käib Lätis alkoholi ostmas, siis mina avastasin seal väga vahvad lõngapoed. Pole kunagi nii palju lõnga korraga ostnud, aga kogu aeg oli selline tunne, et kõige ilusam jääb veel ostmata. Sellepärast käisimegi Lätis mitu korda. Muidugi on seal ka meie lemmik restoran, kus on väga maitsvad söögid, hinnad odavad ja teenindus väga sõbralik ning kiire. Kõige toredam on veel see, et meie väike laud on alati vaba.\nFilmidest jätsid mulle sügava mulje "Täht on sündinud" ja "Bohemian Rhapsody".\nKäisime mõned aastad tagasi ansambel Queeni kontserdil Lauluväljakul ja see tunne tuli jälle meelde. "Täht on sündinud" vaatasime viimast seanssi ja öösel läbi jõulutuledes linna jalutades ning Lady Gaga imeilusaid laule meenutades oli nii hea ja rahulik olla. Ma ei ole kunagi enne tema laule eriti kuulanud, aga nüüd sain endale uue lemmiku juurde.\nHüvasti jätsin ka oma patsiga. Juuksuris ehmatasin isegi kui juuksur mu juuksed laiali laotas kui pikad nad tegelikult olid. Igapäevases kiiruses pole vahel aega pisiasju märgatagi. Siiamaani kahetsenud pole. Vähemalt ujulas on kergem ja lihtsam käia\nMuidugi ei jätnud sellel aastal lapsi külastamata ka Pääsküla päkapikud.\nKui nüüd kõik korrad kokku lugeda, siis 10 tuleb mul ikka täis.\nKeerulisemaks läheb hoopis sõiduvahendi valimine. Sellel aastal siis kepphobused. Ajas ikka ennast ka naerma, aga kõik aiakärud ja muud lisandid on läbi proovitud. Järgmisel aastal siis ehk jalgrattad.\nLaste jõulupidu oli pisut teistsugune. Kuna nad on veel päris tillukesed, siis otsisime sellist varianti, mis neile meeldiks ja kus nad ise ka pisut osaleda saaks.\nOlen oma pikkade tööaastate jooksul kõiki tegelasi mänginud, aga nukuteatris osalesin küll esimest korda. Muidugi jälle karuna, aga võtan ka kõigi näitlejate ees mütsi maha, sest pole sugugi lihtne kätt pikka aega üleval hoida. Vahepeal lausa kahte kätt, sest tegelasi oli palju ja meid ainult 3.Lastele väga meeldis sest nende naerukilkeid oli kogu aeg kuulda.\nAkna taga käib meil iga päev oma orav. Vahel võtab sõbrad ka kaasa. Lapsi ta ei karda ja laseb ennast imetleda igast küljest. Kui pähklid ja seemned on otsas, siis sööb hea meelega ka õuna.\nAvastasin, et leiva küpsetamine on tegelikult nii lihtne ja saad teha just sellist, mis perele maitseb. Eriline boonus on leivalõhn, mis tervet maja täidab. Poest pole enam ammu ostnud. Seisab kaua värske ja koorik on meeldivalt krõbe.\nSiimu näol saime endale uue klaverivirtuoosi.\nEhmatasime ennast peaaegu poolsurnuks kui keset ööd keegi äkki klaverit mängima hakkas.\nMuidugi oli kaas lahti ununenud ja tema siis proovis oma andeid. Tundus, et see meeldis Siimule ka, sest teda ei häirinud kui ma tuled põlema panin ja pilti tegin. Edaspidi kontrollime ikka, et kaas oleks kinni.\nAh jaa. Kõige tähtsama oleksin peaaegu unustanud. Meie suur pere saab täiendust. Varsti on meid siis juba 14.See, kuidas mulle sellest jälle teada anti, on omamoodi jutt. Mulle väga meeldib kuidas mu minia mind üllatada oskab.\nIgal aastal mõtleme, et kus me siis sellel aastal jõulud koos vastu võtame. Valik on muidugi suur, sest mu lastel on kõigil oma majad ja ruumi on küllaga. Hinge läks minia soov ja ma loodan, et see traditsioon jääbki meie perre nii kauaks kuni mina elan. Nimelt arvas ta, et kuna meil on kokkuhoidev pere, siis ta sooviks, et nende esiklapsele jääks alatiseks meelde see traditsioon, et jõulude ajal on ta alati vanaema juures oma issi lapsepõlvekodus vanaisa ehitatud majas. See oli tõesti nii armas, et võttis lausa silma märjaks.\nMida siis teile soovida kallid sõbrad uueks aastaks?\nKui kõik oleks elus nii lihtne ja ilus, siis oleks igav.\nEhk siis juba need soovid, mis keegi tark on juba välja mõelnud sest nendel on tõetera sees.\nLähettänyt neiud ärevil kell Pühapäev, detsember 30, 2018 Kommentaare ei ole:\nOlete tundnud seda tunnet kui ärkate hommikul, teete silmad lahti ja ümberringi on veel nii pime.\nVaatate kuidas teie elukaaslane nohisedes teist külge keerab, aga teie peas juba mustmiljon plaani keerleb. Haarate oma spordikoti ja tormate ujulasse.\nUjulas valitseb veel tühjus. Ainult üks varane ujuja jagab sinuga basseini. Taustaks laulab Bryan Adams ja sa tunned, kuidas rahu ning energia sinusse iga tõmbega järjest rohkem sisse voolab.\nSiis veel mõnus pooltund leilisaunas ja sa oled nagu uuesti sündinud.\nKahe tunni pärast koju jõudes avastad, et elukaaslane polegi veel ärganud. Suudled teda äratuseks ja ta teeb suured silmad:"Kust sina kalla nüüd tuled?"\n"Paradiisist, ikka paradiisist."\nJa sa tead, et sul on ees veel pikk\nLähettänyt neiud ärevil kell Pühapäev, detsember 16, 2018 6 kommentaari:\nTegijal ikka juhtub. Mõned asjad siin elus ei muu...\nDetsembrikuumuses. Järjekordselt hakkab üks aasta...\nPühapäevaselt. Olete tundnud seda tunnet kui ärka...


mai 2012 – Kristjani mõtted\n27. mai 2012 Kristjan Uncategorized\n21. mai 2012 Kristjan Uncategorized\nTäna sai jälle grillitud Kristi ja Elariga. Kõik oli nii mõnus soe õhk, mõnus päike ja grill. Muidugi ega see kaua nii ideaalne polnud, tulid pilved ja vihma piisad. Mõneks minutiks kolisime koridori oma asjadega, kuid siis tundus see veidi awkward ja liikusime õue tagasi 😀 Pm oli meil "Grill party lvl: Estonia" aga saime hakkama … Loe edasi: Grill tšill\nOtsustasin nüüd hakata siia midagi taas kribama. Vahepeal on palju muutunud, kuid mõned asjad ei muutu mitte kunagi. Töötan taas Postipoisis- küll mitte selles vahetuses kus ennem, aga siiski töötan 🙂 Kool hakkab vaikselt vaheaja poole liikuma ning suvi juba tungib meile kõigile turja peale. Mõned viperlused on tänu tööle juhtunud. Üks toredamast tore näide … Loe edasi: Tagasi.


Süvistatav segisti Classic - RAVAK a.s.\nAvaleht : Tooted : Segistid : Segistid : Classic : Süvistatavad segistid Classic : Süvistatav segisti Classic\nSüvistatav segisti Classic\nSüvistatav vanni/dušisegisti, ümberlülitiga\nCL 061.00 Süvistatavate segistite Classic lihtne disain võimaldab pääseda esile vannitoa ülejäänud sisustusel ning sobib suurepäraselt vannidele, mida kasutatakse ka duši võtmiseks. Segisti korpuse elegantsed saledad jooned on kooskõlas samanimelise sarjaga, milles sisalduvad vann, kraanikauss ja mööbel.\nsobib: vannile Classic või vannidele (ülevooluga täidetavatele vannidele, mida saab kasutada ka dušivõtmiseks) või dušinurkadele, millel on fikseeritud pea- ja käsidušš\nsobib: vannile Classic ning kõigile teistele RAVAKi ja muudele vannidele või dušikabiinidele, millel on kaks veeliitmikku\nKuju kopeerib sundimatult vanni Classic vormi. Vannitoa tervikliku lahenduse ja disaini kooskõla tagamiseks soovitame kombineerida segisteid Classic teiste toodetega sarjast Classic ja RAVAKi muude tarvikutega. Väliseks puhastamiseks soovitame kasutada vahendit RAVAK Cleaner Chrome.\nX070086 CL 061.00 süvistatav segisti ümberlülitiga 119,00


Saksa kantsler ja siseminister islami asjus raksus - Objektiiv\nMaailm » Saksa kantsler ja siseminister islami asjus raksus\nPotsdami vaade käesoleva aasta 16. märtsil. Foto: Scanpix\nKantsler Angela Merkel väitis vastulöögina Saksamaa kristlikku pärandit rõhutanud siseminister Horst Seehoferile, et "islam on osa Saksamaast."\n"Islam ei ole osa Saksamaast," ütles Seehofer läinud reedel. "Saksamaad on kujundanud kristlus."\nMinister rõhutas kiriku mõju igapäevaelule ja kultuurile, tuues esile traditsiooni poode pühapäeviti mitte lahti hoida ning tähistada jõule ja muid kirikupühi.\nSeehofer täpsustas, et "ilmselgelt on osaks Saksamaast meie keskel elavad moslemid," kuid selgitas, et "see ei tähenda, et me peaksime loobuma meie maale omastest traditsioonidest ja kommetest tulenevalt väärastunud vajadusest teistega arvestada."\nOtsekohe korrigeeris ministrit kantsler Merkel, kes tuletas koos Rootsi peaministri Stefan Löfveniga peetud pressikonverentsil meelde, et riigi neli miljonit moslemit "on samuti osa Saksamaast ning koos nendega on [ka] nende religioon – islam – täpselt samapalju osa Saksamaast."\nSeehoferi poolt on aga tema erakonna Baieri Kristlik-Sotsiaalse Liidu uus esimees Markus Söder, kes selgitas rahvusringhäälingu vahendusel, et kui "siin elavate ja integreeruvate moslemite" kohta võib öelda, et nood "on osa" Saksamaast, siis "islam ei ole osa [meie] kultuuriajaloost."\nSeehoferi ja Söderi leeri kuuluvad äsjase küsitluse valguses omakorda 74 protsenti ehk umbes kolm neljandikku kodanikest.\nSeejuures usuvad 54,6 protsenti vastanutest, et islam "pole absoluutselt osa Saksamaast" ning 19,7 protsenti on päri väitega, et "tõenäoliselt pole".\nSildid Angela Merkel Horst Seehofer islam kristlus moslemid Saksamaa


Rituaalimaastikku kaitseb kõige paremini kogukond | Müürileht\nIllustratsioon: Maris Siimer\nEesti looduslike pühapaikade tähtsaimad liigid on hiied, pühad kivid, pühad puud, ristipuud ja ristimetsad, pühad allikad ja muud veed, nagu järved ja jõed. „Looduslik pühapaik” on katusmõiste, mille Rahvusvahelise Looduskaitseliidu (IUCN) kaitsejuhend sisustab üsna üldiselt kui „maa- või veeala, millel on rahvastele ja kogukondadele eriline vaimne tähendus”. Säärane üldistustasand on vajalik, kui arvestada loodusliku ilmega pühapaikade väga suurt mitmekesisust.\nMeie varasem suulise kultuuri pärimus, mis puudutab looduslikke pühapaiku, on tekkinud vastastikmõjus inimese ja maa vahel ning väljendab kohaliku rahvaliku usundi ja maakasutuse tavasid ning arusaamu. Viimasel kahel aastasajal on sellele lisandunud rahvusliku ärkamise järgses eesti kirjavaras sündinud pühapaikadest kõnelemise viis, milles toetatakse ristiusule eelnenud vanale usule viidates sümboolselt eesti rahvuse eluõigust. Need kaks kõnelemisviisi põimuvad ja vanem kohapärimus on liitnud endale edasikestmise toetamiseks üsna tihti juurde kirjanduslikke motiive.\nNagu ülejäänud maastikku, on pühapaiku kujundanud kohalik maakasutus ja praktikad, milles väljendub lisaks põllu- ja metsamajanduslikele ning muudele utilitaarsetele kaalutlustele ka üldisem arusaam keskkonnast. Selle hulka on kuulunud alati teadmine üleloomulike vägede ning olendite tegevusest, elukohtadest ja harjumustest, mis elab tänapäeval edasi teatud paikade kultuuriliselt ja sümboolselt väärtuslikuks pidamise varjus. Mõne maa- ja loodusvara kasutamine on olnud traditsioonilises ühiskonnas piiratud keeldudega, nagu kündmis- ja raiumiskeelud. Tavad piiritlevad kohad, kus pöörduda üleloomulike olendite poole ja neile ande anda või aasta ringi pühi tähistada. Tänapäeva ühiskonnas toetavad sääraseid traditsioone kohati looduskaitseseaduse ja muinsuskaitseseaduse alusel seatud ametlikud piirangud.\nPühapaigad kui üleloomulike olendite kaitsealad\nPüha paika võib tähistada kohapärimuses väide üleloomuliku olendi või väe asukohast. Pühapaigas kehtivate eripäraste käitumisreeglite seost tarvidusega saada hästi läbi seda asustavate üleloomulike olenditega näitlikustab lugu endisest Kassari hiiemetsast: „Tagakülas oli olnud hiiemets. See olnud nii tihe, et pole läbi saand. Sääl eland hiieneitsid ja hiiekoerad. Kes pole mõistnud hiielaulu, sellele tulnud hiiekoerad kallale ja murdnud ära; kes jälle mõistnud, saanud ilusasti läbi.” (Rääkinud 80-aastane Villem Vahe 1924. aastal Kassari Esikülas.)\nPaiga pühadust võib tähistada ja kinnitada lugu või pärimus, mis meenutab mõnda üleloomulikku sündmust minevikust, näiteks inimeste muutumine keelu rikkumise tõttu või muul põhjusel puudeks või kivideks (nagu Iru ämm). Hiiemägi või hiis võib olla ka taevast sadanud või kohale lennanud, härjad ees. Pühapaiga võib olla sundinud asukohta vahetama sellega seotud keelu rikkumine endises asupaigas. Rapla kihelkonna Ohekatku hiiemäe kohal olla olnud jutu järgi enne järv, millest järvevesi lahkus lapserätikute pesemise pärast. Samale kohale tuli härgade veetud hiiemägi.\nPühapaikades on käidud kõige rohkem ande ehk ohvreid viimas selleks, et paluda inimeste või loomade tervist ja õnne, näiteks karjaõnne, et loomad edeneks ega sureks, ning viljaõnne, et saada paremat saaki ja vältida ikaldust.\nPühapaigas järgitavad kogukondlikud kombed rõhutavad ja edendavad inimkogukonna head läbisaamist sellest väljapoolsetega, nagu jumalad, muud üleloomulikud olendid, surnud ja metsloomad, kuid aitavad samas hoida või kehtestada inimkogukonna sisemist sidusust valitsevaid suhteid ja reegleid (see kehtib näiteks hiites ja muudes niinimetatud maa-alalistes komplekssetes pühapaikades peetud kogukondlike pühade kohta) või siis parandada kriisiriituste kaudu suhteid jumalate või üleloomulike olenditega (nagu Gutslaffi 1644. aastal kirjeldatud härja andmine Piksele Võhandu jõel põua leevendamiseks; samuti tuleks siia liigitada eraviisilised raviriitused ja muud tihtipeale salajased nõidumised pühapaikades, millega mõnda tõbe või muud häda leevendatakse).\nÜheks kogukondliku tähistamise viisiks on olnud kooskäimised ja tants hiites. Eelmise aastasajavahetuse aegu olnud ka Viru-Nigula kihelkonna Samma küla Tammealuse hiie keskse tamme ümber kombeks tantsida, nii et puu juures oli maa nii ära tallatud, et seal rohtu ei kasvanud. Samuti on Lehmja tammik Jüri alevikus tänapäevalgi rahva kooskäimise paik, kus tehakse jaanituld ja kiigutakse külakiigel.\nTeisalt võivad pühapaikadega seotud keelud püsida kauem kui positiivsed kombed, mida seal täidetakse, ning pühapaigast võib valdavalt kristlikus ühiskonnas saada näiteks kummitav koht, mis on ühenduses inimeste suhtes vaenulike üleloomulike olenditega, kellega on parem mitte tegemist teha.\nAktiivne kasutus tagab pühapaiga säilimise\nLooduslike pühapaikade teadvustamisele ja säilitamisele on pühendatud muinsuskaitseameti veetav riiklik arengukava. Inventuuri käigus annavad asjatundjad ka oma soovitused selle kohta, mis pühapaigad tuleks täiendavalt kaitse alla võtta. Osa looduslikest pühapaikadest, nagu allikad, ohvrikivid või pühad puud, on võetud varem looduskaitse alla just kultuuriväärtustena. Praegu ähvardab aga mõnda sellist muistist looduskaitse alt väljaarvamine: keskkonnaministeerium on algatanud tänavu Vetla Pühaallika, Sõtke küla Pühajõe allika ja Rapla orjakivi looduskaitse alt väljaarvamise, kuna neil ei ole looduskaitselist väärtust.\nKultuurimälestiseks kuulutamine või ka looduskaitse alla võtmine on administratiivselt mõistagi keerulisem kui kaitse alt väljaarvamine. Kuna praegusest õigusest tulenev kaitsekorraldus ei pruugi vastata täielikult vanadele keeldudele, aitab pühapaiga säilimisele kas või sümboolselt kaasa iga täiendav riikliku või kohaliku kaitse meede.\nKuid ka looduskaitsest või kultuurimälestise staatusest ei pruugi piisata, nagu näitab kogemus raietöödega Maardu hiiemetsas ja Karksi kihelkonna Annemäel. Seepärast on tarvilik lisaks riiklikule kaitsele ka kohalik teadmine ja huvi – aktiivses kasutuses pühapaiga hävitamist on raskem põhjendada.\nKa IUCN soovitab anda pühapaikade üle otsustamise õiguse eestkostjatele ehk neile inimestele või rühmadele, kes pärimust järgides pühapaiga eest hoolt kannavad. Seda soovitust on järgitud näiteks Austraalias, kus põliselanike tavasid järgides keelati hiljuti turistidel pühale Uluru mäele ronimine. Eestkostjad võivad olla looduslike pühapaikadega seotud ajalooliselt, kultuuriliselt, enesemääratluse ja usutalituste kaudu ning elada nii nende läheduses kui ka neist suhteliselt kaugel.\nMinu meelest ohustabki looduslikke pühapaiku praegu kõige rohkem inimeste teadmatus: kui põhimõtteliselt on huvi pühapaikade vastu võrdlemisi suur, siis vähesed oskavad oma kodu- või päritolukandi kõiki vanu pühapaiku üles leida. Õnneks on viimastel aastakümnetel ilmunud Mari-Ann Remmeli, Marju Kõivupuu, Kristel Vilbaste ja Ahto Kaasiku sulest mitu raamatut, mis aitavad seda teadmisjanu kustutada. Samuti on Hiiepaiga lehel kättesaadav pühapaikade kaardirakendus.\nOluline on ka märkida, et pühapaikade parim tundja Ahto Kaasik veab MTÜ Põline Pere korraldusel hiieretkede sarja, mis on teinud praeguseks ringi peale kogu Eestile. Iga retk keskendub kihelkonna või paari pühadele paikadele ning annab igale huvilisele võimaluse oma kodukandi, päritolupaiga või muidu huvi pakkuva piirkonna pühapaikadega tutvust teha. Nii tekib huvilistel võimalus neile seni tundmata paiku taas tarvitusele võtta.\nOtt Heinapuu lõpetab Tartu Ülikooli semiootika osakonnas doktoritööd looduslike pühapaikade teemal ja on teeninud elatist kirjatööga ajakirjanduses ning avalikus teenistuses.\nSilmapaistvaid looduslikke pühapaiku Eestis\nPühajärv Otepää lähedal\nLegendi järgi sadanud järv taevast maa peale, kui inimesed pühas tammikus seda maa pealt taevas nägid ning selle kohinat kuulsid ja üks nende seast öelnud: „Kohiseb teine taevas nagu meie püha tammik maa peal.”\nEbavere hiiemägi Virumaal\nRahvapärimuse järgi on mäel aeg-ajalt mõnele inimesele ilmunud ja ootamatult kadunud uhke linn, kus on saanud endale uhkeid asju soetada ning kõrtsis käia.\nPaluküla hiiemägi Rapla kihelkonnas\nMäel elavat jumal Hiie Tõnn. Mäel asuvate puude alla, okste ja tüvede peale pandud ohvreid, näiteks vilja, leiba, jahu, loomi jne. Mäe sees on Tõnniauk, kust on leitud ka toidu toomiseks kasutatud kausside tükke.\nTaevaskojad Ahja jõe ürgorus\nEmalätet on peetud pühaks paigaks juba aegade algusest. Räägitakse, et kui Emalätte veega 40 korda nägu pesta, võib seitse aastat nooremaks saada. Neitsikoopas kuduvat aga kangast linalakk neiu, kes kunagi jõkke uppus.\nKuremäe hiietamm ja ohvriallikas Virumaal\nMuistendi järgi istutanud hiietamme Kalevipoeg. Ühe väite kohaselt hakanud see kasvama tema maasse torgatud jalutuskepist. Ohvriallika vett peetakse tervendavaks.\nPärimuse järgi on tamme nimi tuletatud tulejumal Lauritsast, kes elanud puu tüves ning saatnud ümbruskonda õnnetust ja kurja, kuid vahel ka head. Tulevaim olevat Urvaste koolimaja mitu korda põlema pannud.\nPanga pank Saaremaa põhjarannikul\nMustjala panga 102-jalalise järsu kalju kohta jutustab rahvasuu, et sealt olla varem iga aasta üks inimene või loom merejumalale või näkile ohvriks alla tõugatud, et veevalitseja muid inimesi õnnetuse eest hoiaks.\nVt ka: maatundmine.estinst.ee\nEesti rahvapärimus seostab hiitega mitmeid rituaale ja üleloomulikke olendeid. Mariliis Mõttus koostas lühikese ülevaate tegelastest, kes hiites toimetavad, ja rituaalidest, mida pühapaikades täidetakse.\nHiite uurija, hoidja ja tutvustaja Ahto Kaasik toob raamatus „Põlised pühapaigad” välja teatud hiite tekkelood, lisades: „Looduslikud pühapaigad on kasutusele võetud nii kauges minevikus, et sellest kõnelevad vaid muinaslood.” Nii saame lugeda, kuidas mõned hiiepuud on olnud varem inimesed, kes on mingil põhjusel puudeks moondatud. Näiteks saanud Lehmja hiietammik alguse pulmalistest, keda tabas pikne. Viduvas asuv hiigelsuur kadakas olnud varem aga rehepapp, kes rahvale salaja seemnevilja andis, mõisahärrale vahele jäi ning põgenedes sellekssamaks kadakaks muutus.\nHIIENEITSID JA HIIEKOERAD\nKuulsaim hiieneitsite elupaik on Hiiumaa Kassari hiiemets, kus nad olla valvanud pühapaika üheskoos hiiekoertega. Hiiemetsast läbi kõndides pidi laulma lepituseks erilist laulu või lausuma õigeid sõnu. Mõnes jutus on nad riietatud valgesse nagu surnud, teises loos on nad ihualasti, kolmandas kannavad hoopis punaseid rõivaid ja tantsivad. Samas leiab uuemates, 20. sajandi alguse pärimuslugudes oletusi, et hiiekoerteks olid ennast riietanud mõisnikud, kes talurahvale ristiusu palveid pähe tahtsid saada, või „koeranahas ja raudhammastega sakslased”, kes inimestele ristiusku tahtsid õpetada. Hiieneitsiks on nimetatud ka Kose kihelkonna Oru küla sanglepahiit. Laiemalt tuntud hiieelanikud on hiie noormehed, kellega lepituse sobitamise kohta on levinud regilaul, ja hiiehobused, kes on tegelased ühes ringmängulaulus.\nHiiepuuks nimetatakse pühaks peetud põlispuud, mille juures taotleti rituaalide ja ohvritalitustega kõrgemate jõudude soosingut. Eesti rahvaluuleteadlane Matthias Johann Eisen on kirjeldanud oma raamatus „Esivanemate ohverdamised” mitmeid hiiepuudega seotud rituaale ja uskumusi. Hiiemetsas ja hiiepuude juures käidi näiteks neljapäevaõhtuti palumas ja palvetamas. Hiiepuid arvatakse nii pühadeks, et nende oksi ei tohi murda. Puude alla on toodud andidena eri toiduaineid, näiteks kanamune, viljateri ja meekärgi. Mõnikord hoopiski raha, mis maeti puu juurde mulla alla, või ülikondi. Puu varju ulatuses ei tohtinud levinud tava järgi kasvavaid marju korjata. Samas on kasutatud hiiepuu lehti ja oksi ning puualust mulda haiguste arstimiseks. Mullaga hõõruti paiseid ja nahahaiguseid, Hiiumaal suitsutati haiget hiiepuu samblaga. Hiied on eriti Lääne-Eestis seotud koduloomade heaolu ja edenemisega, hiiepuude raiumise keelu rikkumine võib tuua kaasa kariloomade haigusi ja surma.\nNagu nimigi viitab, on ohvrikivi püha kivi, millele on toodud ohvreid ehk ande. Ohvrikivisid võib leida enamasti heina- ja karjamaadelt, põldudelt ja hiitest, mõnikord isegi taluõuest või -aiast, harvem metsast, soost, kalmetelt ja ristteedelt. Ohvrikive kasutati ka haiguste ravimiseks. Eisen kirjutab, kuidas Tõstamaal asuv kärnakivi saanud nime just selle järgi, et seal vanasti kärnasid ja teisi nahahaigusi arstimas käidi. Selle tarbeks pidi ohvrikivile jätma hõbevalget, raha või muid ande. Samuti arvati olevat imettegev jõud ohvrikivide lohkudesse kogunenud veel, millega pesti või määriti haigeid, kuid ravi vajavaid kohti pandi ka vastu kivi. Ohvreid toodi ka haldjate ja jumalate auks ning vihma väljakutsumiseks, kuid teatavatel juhtudel ka armastuse leidmiseks. Armastusmaagiat harrastati end näiteks neljapäeviti ohvrikivil viheldes, mis olevat paljud neiud tanu alla viinud. Levinud on ka arvamus, et ohverdamata jätmine olevat toonud kaasa õnnetuse või ebaloomuliku sündmuse.\n Kaasik, A. 2016. Põlised pühapaigad, lk 248–256.\n Loorits, O. 2001 . Kassaare hiiemets neitsite ja koertega. – Endis-Eesti elu-olu II: Lugemispalu metsaelust ja jahindusest.\n Hiie noormees. – Eesti rahvalaulud. Antoloogia.\n Ränk, G. 2000. Hiiehobune. – Müüt ja ajalugu, lk 346–368.\n Eisen, M. J. 1996 . Esivanemate ohverdamised, lk 46–47.\n Tvauri, A. 1999. Ohvrikividest. – Mäetagused, nr 11.\n Eisen, M. J. 1996 . Esivanemate ohverdamised, lk 86.


EPL: turismiäri nõuab enamat kui raha\n8. november 2000 kell 5:51\nTalupuhkuse või soo- ja rabamatkade huviline saaks Eestis küll vabalt mitmenädalase puhkuse sisustada, aga tüüpturisti jaoks ammendab Eesti ennast praegu 3-4 päevaga, kirjutab Eesti Päevaleht tänases juhtkirjas.\nVõimalik, et tulemuslikum kui suured Eestit tutvustavad kulukad reklaamikampaaniad oleks tõhus koostöö naabritega - Läti, Leedu, Venemaa ja ka Soome turismiedendajatega. Eesti kipub siiski olema liiga väike, et kaugemalt Euroopast, rääkimata Ameerikast või Austraaliast, üksnes meie pärast siia tasuks tulla.\nNii et Eesti tutvustamise kampaania poleks kuigi tõhus, kui potentsiaalne Eesti külastaja ei saa teada, millised võimalused on tal oma reisi jätkamiseks pärast Eestist üle käimist.\nÜks asi, mis siin käinute (praegu head arvamust) Eestist rikkuda võib, on see, kui turismiarendajad ülemäära pingsalt raha peale hakkavad mõtlema. Eestil ei ole selliseid tõmbenumbreid, mis sunniksid välisturiste iga hinna eest siia tulema.


Nädala juubilar: Gustav Naan 100 – Kesknädal\nNädala juubilar: Gustav Naan 100\nGustav Naan (17. mai 1919 Vladivostok, Južnaja Lifljandija – 12. jaanuar 1994 Tallinn) oli eesti kosmoloog ja filosoof. Ta oli „Eesti nõukogude entsüklopeedia“ (ENE) peatoimetaja (1966–1989), publitsist ja teadusadministraator, kelle sulest ilmus rohkesti irriteerivaid publitsistlikke artikleid ja esseid.\nTeadusjuhina toetas ta uue observatooriumi ehitamist Tõraverre ja küberneetika arendamist Tallinnas. Aastatel 1958–1961 oli Gustav Naan Eesti NSV Teaduste Akadeemia tegelik juht. Kokku oli ta Teaduste Akadeemia juhtorgani liikmeks 32 aastat (presiidiumi liige 1951–1964 ja 1968–1987).\nNaan oli aastatel 1960–1964 Eestimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee liigeja aastatel 1951–1963 Eesti NSV Ülemnõukogu saadik. Ta oli üks Eesti ajaloo stalinistliku käsitluse alusepanijaid.\nÜhena esimestest astus Gustav Naan NSV Liidus avalikult välja relatiivsusteooria kaitseks. Universaalteadlasena ta kaitses moodsaid seisukohti maailma lõpmatusest ja paisumisest ajal, mil Nõukogude Liidus kehtis veel valdav seisukoht, et mingit universumi paisumist pole olemas. Norbert Wieneri vaadete vahendajana, globaalprobleemide käsitlejana ja publitsistina avaldas ta märgatavat mõju Eesti 1960.–1970. aastate mõttekultuurile.\nNii on Wikipedias kokkuvõtlikult kajastatud akadeemik Gustav Naani elulugu ja tema tegevuse põhiaspekte. Samast leiab ka väga põhjaliku ülevaate tema elust ja tegevusest.\nTeeksin rõhuasetuse tema lapsepõlvele ja noorusele. See annab ehk seletuse karmile väitele „Eesti ajaloo stalinistlikule käsitlusele aluse panemisest“.\nGustav Naan sündis Kaug-Itta välja rännanud eestlaste perekonnas, kui tema isa Johannes Naan, põline meremees, oli 50-aastane. Naan on meenutanud, et üks lapsepõlves omandatud harjumusi oli isa eeskujul pidevalt lugeda. Kooli läks Gustav Liivikülas asuvasse eestikeelsesse neljaklassilisse kooli. Esimese klassi läbitegemiseks kulus tal viis nädalat. Seitsmeklassilise kooli viiendas klassis aitas ta juba seitsmenda klassi poistel füüsikaülesandeid lahendada. Keskkooli lõpetas 1937. aastal Vladivostokis – lõputunnistus oli kuldraamis, mis tähendas, et kõigis õppeainetes olid tal väga head hinded.\nTänu komsomoli oblastikomitee rahalisele toetusele võis Gustav Naan sõita Vladivostokist Leningradi, et asuda riigi parimate sekka arvatud Leningradi Riikliku Ülikooli silmapaistvate õppejõudude juures füüsikat õppima. Ta valmistus saama eksperimentaalfüüsikuks, kuid ajalugu ja filosoofia ning eriti filosoofia ajalugu köitsid teda üha enam. Kõige põhjalikumalt kiindus ta Aristotelesse, hiljem Hegelisse.\nÜlikoolis tegi Naan läbi ka sõjalise kasvatuse. Kui puhkes sõda, läks ta vabatahtlikult rindele, partisaniks Leningradi oblastis ja sai 1941. aasta oktoobris haavata.\nHiljem võitles Gustav Naan roodukomandörina Eesti Laskurkorpuses. Ta on meenutanud, et vist 1943. aasta lõpul kutsuti ta rindelt ära ja määrati Eesti Partisaniliikumise Staapi. 1943. aastal astus Naan NLKP liikmeks.\nMiks nii põhjalik ülevaade tema noorusaastatest, mitte aga süngetest 1950-ndatest? Aga selleks, et osutada, et Gustav Naan oli siiski geenius. Kas ka kuri geenius, nagu väitis Eva Kübar 2008 „Postimehes“, arvustades Enn Vetemaa Naani-ainelise näidendi „Sigma Tau.C705“ lavastust Eesti Draamateatris? Kõik sõltub sellest, mis ajastus elavad hindajad ja arvustajad. Oleks raske ette kujutada, et Naanist oleks võinud ka relatiivsusteooriasse uskudes saada Eesti Vabariigi taastamise innustunud eestvõitleja.\nPigem ta oma viimaseil eluaastail uues ja vabas Eestis vireles. Kui ta kopsupõletiku ja infarkti tõttu 1994. aasta talvel suri, tõdes patoloog, et lahkunu oli olnud kohutavas alatoitumuses. Ta keeldus lähedaste abist ning tollast suhtumist temasse kui „kurja geeniusse“ kajastas ilmekalt see, et akadeemikutasu muutus rahareformi käigus tühiseks. Et elus püsida, oli akadeemik sunnitud müüma oma mööblit ja rõivaid. Loomulikult ei avaldatud vana kommarit enam ajakirjanduses ega makstud talle nappigi honorari.\nMillest selline terav langus, kui veel 1989. aastal oli ta ENE peatoimetaja, ehkki juba geeniuse oreooli kaotanuna? Minu vähesed isiklikud kontaktid temaga pärinevadki ENE peatoimetamise perioodist. Üks neist oli seotud ENE artikliga „Ameerika Ühendriigid“, mille teabelevi-ossa soovitas ta lisada mõningaid karmimaid väljendeid Ameerika imperialismi kohta. Entsüklopeedia artiklite käsikirjade juurde ilmusid aeg-ajalt ka Naani kommentaarid. Elades ja töötades tollases ajaloolises kontekstis, tundusid need üsna arusaadavad, rääkimata sellest, missugune suure teadlase ja mõtleja maine oli Gustav Naanil olnud alates aastast 1969, kui ilmus tema legendaarne essee „Vaim ja võim“. Seda on hiljem esile tõstnud ka tänased „legaalsed“ arvajad. Mul isiklikult on täna häbi, et tollase entsüklopeediategijate töökollektiivi nõukogu esimehena olin ka mina nõudmas tema mahavõtmist ENE peatoimetaja kohalt.\n[Wikipedia: Peatoimetaja Gustav Naani meenutuste kohaselt lausa „maailmarekordiliselt“ populaarse ENE esimene väljaanne ilmus aastail 1968–1976 Tallinna kirjastuses „Valgus“ kaheksas köites. ENE teine väljaanne hakkas ilmuma 1985. aastast ja jätkus alates 1990. aastast (5. köitest) pealkirja „Eesti entsüklopeedia“ all Eesti Entsüklopeediakirjastuse väljaandena.]\nMiks teen vihje ajaloolisele kontekstile ja Gustav Naani noorpõlvele? Minu ema oli tema eakaaslane, kes sündis juba Eesti Vabariigis. Õnneks see nii juhtus, sest muidu poleks ma saanud Eesti Vabariigi kodakondsust. Karmid kodakondsusseaduse sätted oleksid toonud mulle halli passi ja parimal juhul vaid naturalisatsiooni-võimaluse. Ema kinnitas mulle kogu eluaja: „Ärge ihake tagasi seda „esimest“ vabariiki, sest tööinimese elu oli seal karm ja riik oli üksnes valitute jaoks!“ Mida aga mõtleb Eestist täna väliseestlane, kes pärast „paadimatka“ sai sealmaal pikaks ajaks hea elu peale või isegi miljonäriks? Inimesi ei saa hukka mõista oma vaadete pärast, sest need on kujunenud elukogemuse põhjal selles ajaloolises ruumis, kus inimesed isegi on kujunenud.\n2011 ilmus „Sirbis“ Teet Kallase arvustus Enn Vetemaa raamatule „Akadeemik Gustav Naani hiilgus ja viletsus“. Tsiteerin: „Meie pooleldi mälutuks röövitud põlvkonna ette ilmus Gustav Naan möödunud sajandi kuuekümnendatel /—/. Noortest ja mässumeelsetest ümbritsetud, isegi nende seltskonda otsiv. Head veini ja keni tüdrukuid nautiv. Teadlane, keda oli kuradi raske siduda kasvõi meie rämevõltsitud kooliajalooga või kurikuulsa märtsipleenumiga. Lihtsalt võluv, kuidas ta nii romaanis kui ka teatrilaval vähemalt marjulauristinliku tasemega noortele ja mässulistele elegantselt tõestas, et Eesti esimene dissident oli Lydia Koidula! Kui järele mõtelda – äkki oligi?“\nEhk sobib lõpetuseks literaat Märt Väljataga hinnang 2015. aasta „Loomingus“: “… selliseid literaate ja teadlasi, kes võitlevad ebaõigluse vastu, püüavad parandada rahva kombeid, populariseerivad teadust või ajavad lihtsalt ladusat juttu maast ja ilmast, on leidunud igal pool, nii siin- kui ka sealpool Inglise kanalit ja Atlandi ookeani. … Kuigi Eestis seda sõna [intellektuaal] enne 1980. aastate lõppu ei kasutatud, on intellektuaali kuju ka siin juba ammu olemas olnud: Gustav Naan, Jaan Eilart, Jaan Kaplinski või Linnar Priimägi, rääkimata Kreutzwaldist ja Jakobsonist.”\nEuroopa peamised väljakutsed\nEestisomm\t7 kuud ago\nMilleks seda reeturit, venestatud jeestlast, peaks geeniuseks uppitama? Ossa, isegi kuldraamid oli diplomis, riigis, kus tavatööline ei omanud päris lugemisoskust. Nõukogude aja haritluse tase polnud muidugi eriti kõrge. Tõelised vaimuterad lasti ammu maha või muidu represseeriti. Sellises olukorras mees nagu Gustav Naan oli kohe geenius. Isegi relatiivsusteooriat toetas, mis oli täiesti normaalne Läänes, aga väga progressivne lollide hulgas. Pimede hulgas isegi kurt on kuningas. Aga mees, kes ütles, et eestlastel pole tulevikut ning nende peaks lihtsalt harjuma sellega, et nad jääks suure Vene rahva teenriks, pole mingit kohta Eesti ajaloos. ENE oli okupatsioonientsüklopeedia, mida okupantide ja kolonistide käsilane Gustav Naan toimetas.\nJa sellel pole üldse vahet, kas EW-s oli töölise sissetulek hea või mitte. Ega see töölise elu suusatamist pudrumägedel ka 30-ndate Soome Vabariigis olnud, aga ikkagi oli parem kui NSV Liidu poolt okupeerituks saamine. Muidugi oma riiki peab ihkama nagu alati seda, mis on äräröövitud! Reetur oleks somm, kes oma lastele oleks öelnud, et oleks pidanud sõjad täielikult kaotama, kuna 30-ndatel oli tööline vaene, ja et parem oleks kui kõik oleksid koos vaesed ja ära ihka sellist, mis sult vaenlane ära võtnud on. Ummelase ema oleks pidanud häbi tundma sellise pasa ajamise pärast.\nKas keegi seletaks lollile Pasale ära, miks on viimasel ajal hakatud “meie kalleid” bolzevikke üles haipima? No mina ei saa aru! Kas põhjus selles, et meie valitsusse sai partei, kus esimesi viiuleid mängivad hirmuäratav hulk endisi ÜLKNÜkeskomitee liikmeid(mitte tavakomsomole, vaid ikka ladvikut), kiitusega leningradi kõrgema parteikooli lõpetajaid ja endisi sõjakomissare? Rääkimata Eesti esibolzevikust?\npole raske seletada. Kui omal mõistust pole, siis jääbki üle minevikus tuhnida. Kas seda minevikutegelast kiita või laita, tuleb juba süvariigi tellimusest, sest vahel on eesmärgiks hoopis rahva ärritamine, et kergesti vihaseemneid külvata.\nRüütli Arnoldit eriti ei vihata, sest ta oli teiste lükata-tõmmata ja ta ise püüdis kõigest väest mitte midagi teha.\nVaino Karlat sõimati, sest temas polnud midagi eestilikku.\nKäbina Iivanisse suhtuti tagasihoidlikult, sest ta sattus varasemasse ajajärku, kui polnud eestluse nöökimise kasvu. Ka leppis ta mõnusa äraelamisega ega näidanud erilist agarust välja.\nVaderit ja Müürisseppa enam paljud ei mäletagi, sest nad olid kannupoistena nagunii mitte esimeses reas.\nLauristini Olgat sõimatakse, kuid mitte sellepärast, et ta oli Marjustini emme, vaid sellepärast, et tema oli omal ajal õige ässitaja ja reetur.\nMarjustinisse suhtutakse kahtviisi: varasemasse mittepoliitilisse tegevusse hästi, 90ndatel alguse saanud politikaanlussesse aga eitavalt, eriti praegu, kus ta on ühetähenduslikult pedesots ega salli eestluse eest seisjaid.\nNaani Gustavisse suhtutakse samuti kaheti: tema kunagist andekust ja võimeid kadestatakse ja kadedus ise tekitab paljudes oma võimetuse varjamiseks viha. Hästi suhtuvad tasse aga paljud kaastöötajad, sest olude tõttu ei kasutanud ta sugugi ära kõiki võimalusi lollusi ellu viia ehk ajalugu ümber teha. Seda eriti 60ndatel, 50ndad olid nii-öelda kohavõitlemise ajajärk ja siis ta juhtivast kommunistist eriti ei erinenud. Samas on tema tegevustest paljugi teadmata. Paljud seostavadki teda hoopis ENE-ga.\nVäljase Vainosse suhtutakse üllatuslikult leebelt, et mitte öelda hästi. Sest ta oskas erinevalt Arnoldist ja paljudest teistest õigel ajal reelt maha hüpata ja vait jääda.\nEdgarisse suhtutakse samuti kaheti: ühed ülistavad ja peavad teda meie Leeniniks, teised isekaks aferistiks, kes kasutas ära kõiki võimalusi, et eestlust alla suruda ja venelikku peale määrida.\nOsa neist on veel elus, kes kuidagi, ning ehk tuleb ka hinnangumuutusi. Kuid tõik on, et nad on siiski ajaloos sees ja vaevalt kõiki suudetakse hinnata nii nagu mingi tegevuse või otsustamise ajal.\nMart ise\t1 aasta ago\nSest ajaloo pidev ümberkirjutamine ajalugu ennast muuta ei saa. Nagu ka inimeste tõelist suurust!\nTänan selle kommentaari eest, aga siiski, milles on süüdi INIMENE?\nInimese\t1 aasta ago\nkui põhimõtteliselt olendi süü peitub selles, et just tema on võimeline otsustama teiste inimeste elude üle. Kunagi arvutati, mitu miljardit on maamunal üldse inimesi elanud ja palju neist on massimõrvatud. Ei peagi siin silmas otseseid peadelennutajaid, vaid ka neid, kes sellistele tegudele on loonud aluse ja andnud õnnistuse. Ning 100% on need olnud vaimuinimesed!\nÕnneks\t1 aasta ago\nvõi kahjuks mina Gustaviga kokku ei puutunud, ehkki suvilad olid Vääna-Jõesuus lähestikku. Gustavile meeldis just üksi tööd teha, vahel käis herneid näksimas, need talle meeldisid. Vahel käis tal ka poeg kõhna abikaasaga “külas”, too moskvalasena eesti keelt ära ei õppinudki, nagu teati rääkida. Pärast Gustavi surma müüsid nad ruttu suvila maha ja unustasid Estonija üldse ära.\nMõned korrad sattusin ka TA raamatukogus teatmikke tuhnima, kui ka Gustav sinna tuli, istus nagu oma kohale ees vasakul akna alla. Tellis mingeid varjulolevaid teatmikke, mille saamiseks oli vaja mingit eriluba. Ning töötas hoolikalt, kirjutas andmed üles ja pani hiljem vahu ümber. Nii ta tagas endale nagu kaitse, kust võetud ja et midagi pole välja mõeldud. Ka olevat tal olnud komme tehtut mitte kohe välja lennutada, vaid ajas seedida ja mitu korda ümber teha. Et sõna jõud oleks tugevaim. Mäletangi, kuidas ta enne SSSR-i kokkuvarisemist kord juba nädala pärast kellelegi vastas. See töö oli kaugel varasematest asjalikest ja hästi läbimõeldutest. Puhas rohmaka kiirustamise vili. Hüplik ja sõnavalin nagu praegu sopalobjakatel kombeks. Ja pisut hiljem ta ka lehtedest kadus.\nKindlasti ta oskas mõelda ja suuresti ka püüdis erapooletu olla. Kuid kui aju on juba risustatud ning punane kõnts ajusoppi settinud, siis ei saanudki ta uuega kaasa minna. Isegi asjalikke kirjutisi vigadest ja puudustest talt ei ilmunud. Nagu oleks olnud oma elutöös pettunud, et kasutegur on olnud 0. Ei oskagi oletada, kas ta siis oleks midagi asjalikku öelnud, kui ta elutee oleks veel 10 aastatki kestnud. Popp ta enam kindlasti poleks olnud, ka sõnaoskusele vaatamata. Siis sõideti juba teerullidega üle kõige.\nVasta Õnneks-le Tühista vastus\nTelevisiooni vabalevi muutub interneti programmiks\nPosted on 2. juuni 2020 2. juuni 2020\nVabalevis on tagasi erakanal Kanal 2 ja reklaamid. ERR avas internetis saadete vaatamiseks lehekülje jupite.err.ee ja televisioonist sai programm arvutis või nutiseadmes. Televisiooni mõiste...\nEestimaa Aasta Pere 2020