Euroopa Komisjon kutsub üles austama humanitaarseid põhimõtteid | Uus Eesti\nUus Eesti / Hooliv Eesti / Ligimene / Euroopa Komisjon kutsub üles austama humanitaarseid põhimõtteid\nEuroopa Komisjoni humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraadi (ECHO) töötajad on maailma kriisikolletes alati kohal, tehes tihedat koostööd teiste humanitaarabi organisatsioonidega, nagu ÜRO ametid, Punane Rist ja Punane Poolkuu ning valitsusvälised organisatsioonid. Üheskoos tagatakse, et humanitaarabi jõuab tsiviilelanikeni erapooletul ja mittediskrimineerival viisil. Samas on humanitaarabi kohaletoimetamine ja humanitaartöötajate turvalisus üha sagedamini ohus.\nRahvusvahelise koostöö, humanitaarabi ja kriisiohjamise volinik Kristalina Georgieva ütles, et humanitaarabi päev annab meile võimaluse mõelda järele humanitaartöö tähtsuse üle inimelude päästmisel ja abivajajate aitamisel. “On ülioluline, et mõistame ja austame selliseid humanitaarabi keskseid põhimõtteid nagu inimlikkus, erapooletus ja sõltumatus. Peame tegema lõpu humanitaartöötajate tulistamisele, sest kui haavatakse neid, haavatakse ka usku meie laste tulevikku,” rääkis Georgieva.\nÜlemaailmset humanitaarabi päeva tähistati esmakordselt 2009. aastal, et suurendada avalikkuse teadlikkust humanitaartöö ja rahvusvahelise koostöö küsimustest. Samuti meenutatakse sel päeval 19. augusti 2003. aasta sündmusi, kui ÜRO esinduse hoones Iraagis plahvatas pomm, tappes 22 inimest. Sel aastal on humanitaarabi päeva teema “Ärge tulistage! Me oleme humanitaartöötajad!”.\nAllikas: Euroopa Komisjoni esinduse Eestis 19.08.2010 pressiteade


INGOMAR VIHMAR: looming toimub siis, kui enda mina kaob - MAALEHT\n29.november 2018 00:00\nIngomar Vihmar Pärnu Endla teatri fuajees koos lähedastega, nagu ikka. Oh, elu ja armastus.\nLavastaja Ingomar Vihmar ütleb, et teda kõnetab kummaline kunst. Tema mõttekäigud hämmastavad. Aga isegi ta kriitilisuses ei ole kriipsugi kurjust.\nKolmandat aastat Pärnus elav ja Endla teatrit loominguliselt juhtiv Ingomar Vihmar on 48 aastat vana, tal on viis last. Vihmari kitsukest kabinetti täidavad vinüülide riiulid ja kaks plaadimängijat. Kabineti kirjutuslaual jääb August Strindbergi “Surmatantsu” kõrval silma Lazar Lagini “Vanake Hottabõtš”.\nKolme aasta jooksul on Ingomar Vihmar Endla teatris lavastanud seitse näidendit, sh “Tramm nimega Iha”, “Surmatants” ja “Vedelvorst”. Ise on ta laval näitlejana kaasa teinud kahes etenduses ning olnud pea kõigi oma lavastuste muusikaline kujundaja.\nKas hakkad lastetükis peaosa mängima?\nIngo Normet pakkus seda siin teha. Sa mu habeme pärast mõtled? Ei, sellest ei ole juttu olnud. Mul oli eelmisel aastal isegi pikem habe kui sul.\nSul on laual “Vanake Hottabõtš” ja Urmas Vadi “Kohtumine trompetis”?\nJah, kaks näidendit. Noortestuudioga võib-olla on plaan seda teha.\nMa usun, et selle siin käivitas kunagi Ingo Normet (1969–1982 Endlas lavastaja ja 1982–1991 oli peanäitejuht. – M. M.). Siin on olnud kõvad stuudiod. Oma tunniplaaniga. Aarne Üksküla õpetas, Aare Laanemetsa stuudio oli. Viimati enne mind tegi Enn Keerd.\nMulle meeldib noortega teha. Kolm aastat tagasi võtsin vastu kõik, kes tahtsid. “Libahunti” tegime nendega. Sellel aastal tegin katsed. Mõtlesin, et on vaja enda ja ma ei tea mille jaoks veel midagi muuta.\nSee, kui teed katsed, valid inimesed välja, annab mingi teise suuna. (Stuudios on noored vanuses 15–18. – M. M.) Siiamaani oli see isegi kasvatuslik, toetav koht, kus kursuslased said käia ja ennast vabalt tunda.\nNüüd ma lähenen neile kuidagi professionaalselt. Tahan nendega tööd teha.\nKui teed midagi, ei saa ennast välistada, ikka mõtled, mida ise tahad. Ja mina mõtlesin, et valin ja pühendume teatritegemisele natuke rohkem. Äkki meil avaneb võimalus uurida mingeid muid asju, mida ma muidu ei ole teatris teinud!?\nSee on veel päris algus. Ei tea, kuidas läheb.\nMis sind ajendas Tallinna pudrupadade juurest Pärnusse tulema?\nSee valik oli mulle ka ootamatu. Kui tulin, siis küsiti seda palju. Eks ma midagi mõtlesin välja ja vastasin ka. Ma olin Ugala teatris 10 aastat ja draamateatris ka 10.\nIse mõtlen, et ma ei ole nii tohutu muutuste otsija. Ma olen ennast niimoodi näinud, aga näed, tuleb välja, et see, mida sa endast mõtled, ei pruugi üldse vastata sellele, mis tegelikult on. Olen ikkagi kuskil... Mingis mõttes oli Pärnusse tulemise otsus kerge.\nSamas ma ei saa öelda, et too liikumine kerge oleks olnud. See on seotud pere siia tulemisega. Kui sa lähed kodust ära... See ei ole nii, et järgmisel päeval on kõik korras.\nKas sa tahtsid või tahaksid olla hoopis draamateatri peanäitejuht?\nEi, mul ei ole kunagi sellist mõtet pähe tulnud. Aga kui mulle poleks nii palju peale käidud, ega ma oleks siis siia ka tulnud. Kutsujad olid väga järjekindlad. Mind kutsuti mitu korda. Kalju Komissarov kutsus, et tule, tule. (Kalju Komissarov on Ingomari lavakooli õpetaja. – M. M.) Pidime rääkima ja siis tuli ta ise siia kunstiliseks juhiks.\nMulle ei olnud see nii oluline, et tulla iga hinna eest. Kui sain teada, et kohale on konkurss ja ma pean avalduse kirjutama, siis oli tunne, et – kuu peale! Ma ei mõelnud seda niimoodi.\nJah, ja siis kirjutasid ikkagi ka visiooni?\nNo pidin. Kirjutasin vist neli rida. Ja nõukogu ees pidin rääkima. Selgitama.\nÜtlesin, et küll te siis näete. Mida ma ikka ütlen, et ma teen seda ja seda. Ma enamasti seda juttu üldse ei usu, mida ma loen kuskilt kandideerimisest. Mul on väga raske sellist ümmargust mulli ajada. Midagi ma ikkagi rääkisin. Seal, jah, oli mitu loobumiskohta.\nUjud vastuvoolu. Meil on asjad juba ammu nii, et teed projekti, lööd kella ja trummi, vahutad, milline see tuleb, leiad 10 soovitajat. Siis äkki saadki raha ja siis alles hakkab miski sündima?\nMulle – võib-olla teistele samamoodi – on see suhteliselt ebamugav, kui peaksin midagi taolist tegema. Õige on tõesti see, et ma ei saa kuidagi teada, milline on minu lavastatud “Surmatants”, milline ta tuleb. Ma ei saa seda ette öelda.\nLavastajana sa ikkagi pead alustades rohkem teadma kui teised?\nPean ikka. Aga esimene punkt teatrist rääkimise juures on see, et teater on paradokse täis.\nMina siiamaani imestan, kuidas seda saab teatrikoolis õpetada nagu mingit teadust. Sa võid mingisugused väited alati täiesti vabalt oma kogemuse pealt ümber lükata. Kuskil mingeid asju kontrollides saan praegu öelda, et see, mis mulle koolis räägiti, on absoluutselt, täiesti vastupidi.\nKoolis öeldakse, et laval kehtib esimese ja teise repliigi seadus.\nSee, et sa mõtled sellel ajal, kui teine ütleb, ja siis on pausid välistatud. Laval olles saab selle kohe ümber lükata – pausid ei allu seadustele, vaid ainult sinu osategemisele. Sa võid pausi teha seal, kus ise tahad. Võid siis, kui oled täiesti kohal ja adekvaatne. Partner küsib, sa vastad, ja kui tahad teha minutise pausi, siis mitte ükski seadus ei ütle sulle, et seda teha ei tohi.\nMinu jaoks see on nii, et kui mina kaob, siis võib minna kõrgustesse. Kellegi teise jaoks on see võib-olla teistmoodi.\nLaval on see jama, kui hakkad reeglite peale mõtlema, sellele, kuidas peab tegema, siis sa lähed ju kohe kohalt minema. Lähed segadusse. Muidugi ei mõtle ka ükski õpetaja seda, et mõtle laval reeglitele. Algtõed peavad olema nii veres, et sellele ei mõtle.\nAga pahatihti on ikkagi nii, et autoriteet, kes sul on, räägib kogu aeg su peas. Ja see tuleb lava peal meelde, kui midagi mängid, ja jälle – see viib sind kohapealt minema. Mängid ja meenub, kuidas õpetaja ütles või karjus – ei kuule! See tuleb meelde ja sellest sekundist piisab, et sa lähed situatsioonist laval välja.\nKatkeb lõng, ego tuleb mängu, mina – ja mäng katkeb. Looming toimub siis, kui enda mina kaob.\nEgo kaob. Sa lähed mingisse uude kohta ja lased sellel lihtsalt voolata. Sa ei mõtle argisele, et kui etendus lõpeb, lähen lastele järele, ei mõtle hommikusele koosolekule... Minu jaoks see on nii, et kui mina kaob, siis võib minna kõrgustesse. Kellegi teise jaoks on see võib-olla teistmoodi.\nLaval olemine on mingis mõttes meditatsioon. Ma ei taha seda kuidagi esoteerikaga siduda, see polegi. Meditatsioon on seesama asi kui see, kes sul peas räägib. See mõttemula vaikib. Laval on samamoodi – su oma mõtted vaikivad ja sa oled selle tegelase sees ja see on midagi muud kui see su enda igapäevane tark mees, kes sind õpetab, kamandab ja kritiseerib.\nSee sisemine kriitika segab meid. Ta ütleb sulle, et sa pole piisavalt hea. See peaks vaibuma, siis juhtub.\nSee, mis sa räägid ja kuidas seletad loomingut, on mulle hästi tuttav ja üsna sama, aga seoses kirjutamisega.\nSeda peab ikka silmas pidama, et me oleme mingis mõttes täiesti sarnased. Aga mingis mõttes, mis puudutab maitset, esteetikat, oleme täiesti erinevad. Esteetika, kõik selline on sulle jäänud kellegi teise poolt, õpetajad ... see on kuskilt jäänud. Aga see ei tule hingest. Eks hing võtab kõik vastu, aga seesama ego, need õpetajad ... ega ma ka ei tea.\nIga intervjuuga ma toon nähtavale kõik selle, mis parasjagu on, oma lavastuste puhul ka. Mingid asjad on need, mida oled kogu aeg kasutanud, aga kuskil tahad alati laieneda, edasi minna. Siis alati on hea meel, kui suudadki teemat laiendada.\nMinna sellisesse kohta, kus sa ei ole käinud. Rääkides vahel tajud, et on mingid sellised kohad, kus saad minna väga sügavale. Ses mõttes on rääkimine kasulik. Räägid ja siis teed ka.\nSa tulid Pärnusse perega?\nTeisiti tundus see võimatu. See oli meie ühine otsus.\nSee on intuitsioon, millele sa toetud? Elus, lavastades?\nIkka jah. Ma ei ole loogikainimene.\nKas sa ei ole või ei taha olla?\nMa arvan, et inimene... Mingi kohaga ma usun, et inimene võib kõike teha. Kui ikka midagi tahad – siis... Ütleme, et ma võin matemaatikuks ka saada lõpuks. Aga mis on see koht, millele ma peaksin keskenduma, kui mul seda huvi ei ole?\nRääkides vahel tajud, et on mingid sellised kohad, kus saad minna väga sügavale. Ses mõttes on rääkimine kasulik. Räägid ja siis teed ka.\nKui mulle on antud mingi... Kui kõikides numbrites ja kõikides asjades, mida ma näen elus ja kus teised näevad numbreid neli, viis ja kuus, näen mina vaid kolmesid ja kolmnurki, mis on teatri number. Kui ma saan nii palju kinnitust, siis ei saa sellest mööda minna. See on midagi, mis on kaasa antud.\nKõik on juba tehtud, kaasa antud, kõik on kirjas.\nMa olen katsunud elada nii, et ei tee suuri plaane. Uskunud, et kõik antakse. See õnnestub, kui on kannatust, ja ikkagi lähed sageli liiga ärevile. Aga kui see juhtub, on seda suurem heameel.\nTegelikult ma olen nagu sina. Teatris peanäitejuhina või ükskõik, mis selle nimi on, sa pead tegema plaane. Aga selles mõttes, mis sina räägid – sa usaldad oma elu. Elu toob sulle. Muidugi, ilma kahtlusteta ja hirmudeta magaksime seisundis, kus ei peaks midagi tegema.\nMa olen korra elus tajunud seda seisundit – mitte magada, vaid olla. See on võimalik, et võidki nii olla sada aastat – tajud seda sekundi, see kaob, aga jääb kuskile alles. Selliseid taju valgustushetki on mul elus olnud kolm-neli. Ma elan nende najal. Kui kõik on ikka väga halvasti, siis need tulevad meelde. Saan aru, kuidas tegelikult on maailm mõeldud.\nOlen korra näinud ka seda, milline on maailm siis, kui inimestel pole enam süütunnet. Olen seda pilti näinud. Mitte et ma mõtlen välja, aga olen seda kogenud oma kehas. Pool sekundit, ja see kaob ära. Teoreetiliselt on seda väga raske seletada, mitte ainult sulle, vaid ka iseendale.\nKus see kirjas on, mis on õige, mis vale otsus?\nSee on nagu religiooniga. Kui papp või Buddha sulle räägib, siis sellel ei ole mingit mõtet. Loeb ainult isiklik kogemus. Seda ei saa edasi anda. Konflikt tuleb siis, kui sa arvad, et saad kedagi õpetada või et keegi saab sinu sõnadest targemaks. Ususõjad hoopis tekivad.\nUsaldust on kõige raskem õppida.\nMu jaoks oli üsna ootamatu, et sa tegid suvel Raudsepa “Vedelvorsti”.\nOligi ootamatu. Õnneks meeldis mulle seda teha, meeldib vaadata ka. Ootamatu selles mõttes, et ma ei mõelnud seda välja. Teed ja pole kindel ja siis käib plõks, mingil hetkel lähevad näitlejad põlema ning kõik tuleb.\nIkka sees keegi ütleb, et nii ei tehta, teed täiesti valesti, pead tegema nii, nagu kõik on teinud, sa pead olema kogu aeg krampis, kogu aeg kontrollima. Kõik need mõtted. Ja siis, kui sellest vabaned, siis juhtub. Kus see kirjas on, mis on õige, mis vale otsus?\nTagantjärele mõeldes alles näed, et sa ei saanud teha teist otsust. Sa ei saa seda, mis juhtus, muuta, järelikult pidi kõik nii minema. Elus ei saa minna kuidagi teistmoodi, kui läheb.\nNo see on ka vastus sellele, miks sa oled Pärnus.\nSee selgub ehk hoopis hiljem.\nIngomar Vihmar: kust see tuli, et saalid olgu täis?\nPärnu ja Tallinna draamateatri publik on mingis mõttes isegi sarnased. Et kui sa juba natukene teistmoodi mõtled kui lineaarselt, siis jookseb neil juhe kokku. Mitte kõigil, aga suuremal osal. Ja see määrab, mis tükke saad kauem mängida. See ei tähenda, et peab tegema ühesuguseid tükke.\nDraamateater ja Endla teater on kõige suuremat omatulu teenivad teatrid Eestis. Seega see, mis me peame teenima, on 50%. Miks see niimoodi on?\nMa olen küsinud direktorite käest, aga seda mulle keegi hästi seletada ei oska. Kuid see nõue paneb teatri mingisugusesse olukorda. Sa pead teenima. Mul tekib küsimus, kas see on riigiteater? Me oleme kokku leppinud, et inimestele on kunst oluline. See on see, mille kaudu me saame ennast määrata.\nRahvus ja riik ilma kultuurita? Ma arvan, et iseenesest on see võimalik. Mingis mõttes on, aga kas me seda tahame? Tekib veel hulk küsimusi. Kas rahastaja – riik, kultuuriministeerium – tahab tõesti, et me teeksime ainult komöödiaid ja muusikale? Kas tõesti kultuuriminister tellijana tellib kultuuri ja tõesti tahab seda?\nMa ei halvusta midagi, kuid minu jaoks pole siin loogikat.\nKui aga lähen sinna laua taha, tekib tunne, et oleme küll kunstiasutus, aga tegelikult ikka ei ole. Ma vist oma positsioonis ei tohi seda rääkida, aga kust see on tulnud, et kõik saalid peavad täis olema?\nMe mängisime suvel suures saalis sajale inimesele, kes tulid teadmisega, mida nad vaatama tulid. See oli palju meeldivam, kui mängida täissaalile, kes täpselt ei tea, kuhu nad on sattunud.\nNäitlejatel on ka mingi paine, et oi, täna polegi täissaal, kümme kohta jääb vabaks. Oi, nüüd pannakse teater kinni. Elame, nagu sõda oleks just lõppenud. Kohe tuleb nälg. Kümme inimest on Pärnus 570st puudu ja nüüd on häda käes, peame ennast kokku võtma ja tegema ühe toreda komöödia. Ning seda kokkuleppel, et meil on vaja kultuuri ja elu mõtestamist, mitte ainult ühtemoodi sellist, mis kõikidele meeldib.\nKui ma lähen teatrisse, siis mind kõnetab väga kummaline kunst. Ma tahan, et mind hämmastataks.\n“Portugal” ehk Igatsusel on nimi 12.04.2018\nKui vabaks jäi teater 25 aastat tagasi 18.08.2016\nIha – 60aastane tuttavlik tramm (1) 21.11.2015\nKunstnike ja rahvaesindajate leivad jäävad uues kunstihoones ühte kappi 29.11.2018\nWeekendi minekuga ei lõpe suvi ega üritused 29.11.2018\nJanika Kronberg: Repinski võiks kirjaniku jaoks olla ammendamatu maardla 28.03.2019\nTEATRIAUHINNAD | Kinos võidutseb “Tõde ja õigus”, teatris “Kalevipoeg” 27.03.2019


Prada uusehtekollektsioon | Stilist.ee\nGalerii: Prada uus ehtekollektsioon\nMiuccia Prada esimese ehtekollektsiooni fotod on jõudnud avalikkuse ette. WWD teatas, et see tuntud Itaalia moemaja kombineerib oma suvises ehtekollektsioonis ebatavalisi materjale. Hinnad algavad 448$ dollarist ning neid leiab müügilt Prada butiikidest üle maailma. Aksessuaare võib näha ka Prada Resort 2012 kampaanias (modell Lea Seydoux, fotograaf Steven Meisel).\nPiilu ka galeriid!\nPrevious article Külm kahjustab nahka – mida teha?\nNext article Noor ja ambitsioonikas fotograaf Anrike Piel\nMaailmakuulsad luksusbrändid ei hoia end tagasi ka vabaaja jalatsite disainimisel. Julgelt kasutatakse naturaalset nahka, neete, litreid, mustreid. Vaata galeriist Stilist.ee lemmikuid! [nggallery id=4] More


USA investorid mängivad väga heade kvartalitulemuste peale - Äripäev\nUSA investorid mängivad väga heade kvartalitulemuste peale\n13. jaanuar 2004, 09:32\nEile pärastlõunal kasvas USA investorites usk kompaniide 4. kvartali tulemustesse ja tulevikuväljavaadetesse, mille tagajärjel lõpetasid aktsiaid tõusuga.\n?General Electricu ja Inteli sel nädalal avaldavad tulemused on väga tähtsad,? ütles uudisteagentuurile CBS Holland Balanced Fund fondijuht Mike Holland. ?Kui kumbki neist kompaniidest üllatab positiivselt või negatiivselt omab see märgatavalt suuremat tähtsust kui möödunud nädala tööturunumbrid,? lisas ta.\nReedel teatas USA tööministeerium, et detsembris loodi riigis juurde 1000 uut töökohta ehk tugevalt vähem kui loodeti.\n?Hetkel veetakse turul kihla, et tulemused ületavad ootusi,? sõnas Holland.\nIntel avaldab oma neljanda kvartali tulemused kolmapäeval pärast turu sulgemist ning General Electric reedel enne börsi avanemist.\nDow Jones tööstuskeskmine tõusis eile 0,3%, tasemeni 10485 punkti.\nNasdaqi koondindeks lõpetas päeva 2112 punktil ehk 1,2% plussis. Tegemist on indeksi kõrgeima sulgemistasemega pärast 2001. aasta juulikuud.\nDow Jones tööstuskeskmine komponentidest said suure hoobi aga farmaatsiafirma Merck ja alumiiniumitootja Alcoa. Esimene langes 2,6%, kuna CSFB analüütik Ken Kulju väljendas muret farmaatsiafirma nõrga kasvu, uute ravimite väljatöötamise ja aktsia kõrge hinna üle.\nTeisena mainitu vajus 3,4%, sest Pridential analüütik John Tumazos kirjutas oma analüüsis, et võimaliku alumiiniumihindade languse ning tõustavate kulude tõttu ei suuda Alcoa oma 2004. ja 2005. aasta kasumiprognoose täita.


Kuidas saada hea õpilane, nüüd huvi paljudele noortele meestele ja naistele, kes soovivad edu oma õpinguid. Soov oleks loomulikul viisil, kuid sageli lükatakse tema ümber: vanemad, kes soovivad, et nende laps elus läbi lüüa, klassikaaslased, mis mõnikord erinevad vägivaldne käitumine ja vaimselt maha suruda "nõrk" laste ja sõpradega, kui need erinevad umbes käitumist ja nende pingerida on piisavalt kõrge koolis.\nEt saada suurepärane õpilane, peate hea harjumuste, arendada oma luure ja muidugi on suur soov teenida seda staatust.\nEnne kui võtta esikoha kooli, on vaja, et vältida ühest "set komplekside" minema teisele: nii piiratud nende rikete laps saab õppida raske teha, et saavutada soovitud asendisse ja seejärel veelgi kardab kaotada teda. Sellisel juhul on oht, et moodustada nn "kompleks suurepärase töötaja": isik, kes kardab eksida ja alaealine rike sel juhul võib põhjustada depressiooni. Ka "kurikuulsat" kiitusega võib olla liiga nõudlik, mitte ainult endale, vaid ka teistele, ta tõrjub neid kõige tuttav. Täisealise sündroom kiitusega väga Artist tööl, kuid võttes juhtpositsiooni, see võib olla liiga liialdatud nõuded töötajatele, et ei soodusta sõbralik õhkkond ja muudab raske saavutada edu. Seetõttu on oluline viidata uuringud vastutustundlikult, kuid kui midagi ei tööta, see ei tohiks pidada katastroofi.\nSamm 1: Kuidas saada suurepärane õpilane distsipliini kaudu\nEsiteks peaks laps õppida distsipliini, sest läheb kooli - see ajakava: võttis töö - möödas. Seetõttu on vaja harjutada end asjaolu, et esiteks sätestada samal ajal magama ja ärgata sama, isegi kui see on puhkepäev, ning teiseks, iga päev teha kodutöö liiga korraga. Öö intelligentne inimene võimet vähendada, sest bioloogiline organism on konfigureeritud magada, ja see kahjustab õppe kvaliteeti. Seetõttu viivitus ülesande ei ole vajalik.\nEtapp 2: kuidas saada suurepärane õpilane abiga head harjumused\nFakt on, et olla suurepärane õpilane, lihtsalt üleandmine tööd õigeaegselt, on võimatu, sest need kutid õpetajad ootavad suur võimeid kui õpilased peamine mass. Seepärast, et arendada oma luure - on üks põhialustest teel pealkiri "Suurepärane".\nSamal ajal on praegune koormus on piisavalt tugev koolid, nii laadimisel täiendavaid kursusi, maleklubi, jne - .. ei ole lahendus, sest kõik jõud ei raisata neid keskkooli klassides.\nLugemine öösel - väga hea viis suurendada oma vaimseid võimeid, lisaks see lõdvestab. Õpime koos aega veeta kasu - edu alus sellisel juhul seetõttu, sealhulgas TV, see on parem , et peatada oma silmad mitte telesaateid ja intellektuaalse programmide kasuks eruditsioon. Need tervislikke harjumusi aitab kuu jooksul, et "elustada" mõtteprotses- ja lisage uusi teadmisi, mis on kasulik ka tulevikus.\nSamm 3: Kuidas saada suurepärane õpilane abiga motivatsiooni\nJa nüüd kõige tähtsam, ilma milleta ei ole võimalik täita kõiki varasemaid soovitusi. Break traditsioonilise eluviisi on väga raske, ja seda teha, pead olema kaalukas eesmärk, mille idee on teha lapse teatud ajal istuda ja teha lugu, mitte ärgata pühapäeval kell 10 ja kell 06:30 ja lülitage kanali lemmik meelelahutus näita teiselt koos kasulikum programm, mis viib teda tema eesmärk. Motiveerida ennast olla juhtiv pingerida saab kasutada kujutlusvõimet, kaardid ja soove tema pere, sest pere on väga hea meel, kui nad avastavad, et nende laps on parim mitte ainult neile, vaid ka õpetajatele.\nEnesekehtestamine - on ... The isikliku vastutuse põhimõtet. General psühholoogia\nHarilik hakklihast valmistatud lasagne: küpsetusretseptid\nMaailma fotopäev: kirjeldus, ajalugu ja huvitavad faktid\nKuidas venitada pilduma? Töö loomuliku karusnahk


Teisenda AU mõõtühikuks Mil / Thou (Astronoomiline ühik mõõtühikuks Mil / Thou)\nAU to Mil / Thou\nAstronoomiline ühik to Mil / Thou\nTeisenda Astronoomiline ühik mõõtühikuks Mil / Thou (AU mõõtühikuks Mil / Thou):\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '968 Astronoomiline ühik'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühenditnäiteks 'Astronoomiline ühik' või 'AU'. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Pikkusühikud'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Teisendatava väärtuse võib sisestada ka järgmiselt: '88 AU na Mil / Thou' või '52 AU to Mil / Thou' või '32 Astronoomiline ühik -> Mil / Thou' või '2 AU = Mil / Thou' või '76 Astronoomiline ühik na Mil / Thou' või '71 Astronoomiline ühik to Mil / Thou'. Selle alternatiivi puhul arvutab kalkulaator välja kohe, millisesse ühikusse algne väärtus teisendatakse. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(25 * 14) AU'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '968 Astronoomiline ühik + 2904 Mil / Thou' või '48mm x 59cm x 62dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.\nKui palju on Mil / Thou ühes Astronoomiline ühik?\n1 Astronoomiline ühik [AU] = 5 889 679 948 818 900 Mil / Thou - Mõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada Astronoomiline ühik mõõtühikuks Mil / Thou teisendamiseks.


Õhuniiskus (Mikro- ja megamaailma füüsika)\nJoonis 1.3.1 Mis muutub, kui õhk ei ole kuiv? Õhu koostise diagrammile tuleb lisada veel üks väike lõik. Teised diagrammi osad ja protsendid siis muidugi muutuvad veidi. Lõigu suurus oleneb kindla koha kliimast ja sellest, milline on parasjagu ilm. Oluline on ka temperatuur ja see, kust puhuvad tuuled, aga üldiselt on lisatav lõik väike. Parasvöötme kliimas suvisel ajal keskmiselt ilusa ilmaga võiks see lõik olla umbes üks protsent. Nii et vett on õhus vähe. Ometi on atmosfääri veeaurul oluline osa meie tervise, kliima, ilmaennustuse, viljasaagi, suvepuhkuse jms seisukohalt vaadates.\nÕhu komponentide mahuline vahekord on üsna püsiv. Kuiv õhk koosneb lämmastikust (78%), hapnikust (21%) ja veel umbes kümnest gaasist (kokku 1%). Selle viimase ühe protsendi hulgas on kõige rohkem argooni (0,93%), aga ka atmosfääri toimimise seisukohalt väga olulist süsinikdioksiidi ja metaani. Selline oleks kuiva atmosfääri koostis, aga meie igapäevane õhk sisaldab peale nimetatu alati veel väikeses koguses veeauru. Veeaur on ainus atmosfääri komponent, mille sisaldus õhus pidevalt muutub. Õhus olev veeauru kogus muutub nii ööpäeva jooksul kui ka aastaaegade lõikes. Muutused on tihedalt seotud temperatuuriga ja omavad suurt tähtsust kliima kujunemisel. Kogu atmosfäärist on mahuliselt umbes 0,4% veeaur. Maapinna lähedal on veeauru õhus tavaliselt 1-4%. Veeauru sisaldust õhus nimetatakse õhuniiskuseks.\nSoojal suvepäeval (õhutemperatuur 25°C) võib ühes kuupmeetris õhus olla näiteks 15 g vett. Veeauru sisaldust õhus võib arvuliselt väljendada mitmel moel, massi, ruumala või rõhu kaudu. Kõige lihtsam ongi märkida ühes kuupmeetris õhus sisalduva vee mass. Seda nimetatakse absoluutseks õhuniiskuseks (a) või veeauru tiheduseks. Grammi kuupmeetri kohta ongi tiheduse ühik, õhu tihedus on näiteks 1,29 kg/m3 ehk 1290 g/m3.\nNiisiis, kirjeldataval suvepäeval võib näiteks olla õhu absoluutne niiskus\nSamadel tingimustel (õhurõhk ja temperatuur) võib absoluutne niiskus olla väiksem, aga ka veidi suurem, kuid üle 23g/m3 see olla ei saa, kui temperatuur ei tõuse. Kui õhk muutub näiteks veekogudest aurustumise tõttu järjest niiskemaks, siis ühel hetkel tekib küllastunud veeaur. Küllastus tähendab seda, et nii palju, kui molekule läheb üle gaasi faasi, läheb neid ka tagasi vedeliku faasi. Normaalsel atmosfäärirõhul 25°C juures ei saa veeauru tihedus olla suurem kui 23g/m3. Seda nimetatakse küllastunud veeauru tiheduseks (A). Kui vesi veekogude pinnalt, vihmapiiskadelt või taimede lehtedelt aurustub, siis absoluutne niiskus kasvab, aga ei ületa tavaliselt küllastatud auru tihedust. See tähendab, et maksimaalne absoluutne niiskus samadel tingimustel on\nKüllastumine sõltub temperatuurist, igal õhutemperatuuril on oma küllastunud auru tihedus, mis on laboratoorselt määratud (ptk 1.6.) ja mida võib vaadata vastavast tabelist. Kõrgemal temperatuuril on küllastunud auru tihedused suuremad. Väga kuuma ja märja ilmaga (37°C) võiks ühes kuupmeetris õhus olla isegi 44 g veeauru, aga tihtipeale on kuumad ilmad pigem kuivad ja küllastus saabub hoopis temperatuuri langemise tõttu. Enamasti on õhus veeauru küllastusest vähem, aga välitingimustes võib õhuniiskus küllatuseni tõusta näiteks vihmase ilmaga või veepinnalt aurustumise tulemusena. Kuigi väike vihmasadu ei pruugi küllastuse saabumiseks piisavalt auru lisada, on siiski kindel, kestva saju ja uduga on õhu absoluutne niiskus maksimaalne võimalik.\nKuidas veeaur õhus püsib?\nÕhu veesisaldust kirjeldatakse mõnikord nii, nagu imaks õhk endasse vett või hoiaks kõrgemal temperatuuril tänu soojusliikumisele rohkem veeauru kinni. See pole õige ettekujutus.\nOn tõepoolest ahvatlevalt lihtne kirjeldada õhuniiskust, eriti küllastumist, nagu hoiaksid õhu gaaside molekulid vee molekule (veeauru) õhus justkui üksteisele palli põrgatades. Kuna kõrgemal temperatuuril on soojusliikumine intensiivsem, siis tundub loogiline, et kiiresti liikuvad lämmastiku ja hapniku molekulid nügivad vee molekule enam, ei lase neil kokku saada ja piiskadeks kondenseeruda. Tegelikult see nii ei ole.\nBrowni liikumise kirjeldused, eriti arvutimudelid, on meile siin karuteene teinud. Kipume mõtlema, et nii nagu vee molekulid põrgatavad ringi väikseid tahkeid kehakesi, nii ka molekulid poksivad üksteist. Tegelikult on vee molekulid õhu põhiliste koostisosade molekulidest väiksemad ja neid on õhus väga vähe. Ka lämmastikku ja hapnikku on tegelikult üsna vähe, st molekulid on gaasis päris hõredalt ja tühja ruumi jääb palju. Toatemperatuuril on õhu molekulide vahelised keskmised kaugused umbes 10 korda suuremad molekulide mõõtmetest ja keskmine molekuli liikumiskiirus umbes 600 m/s. Kui vaadata mõnda arvutimudelit, kus soojusliikumist visualiseeritakse, siis on molekulid enamasti kujutatud üsna suurelt, nad liiguvad väga aeglaselt ja kohtuvad liiga tihti. Näitlikkuse mõttes on see vajalik, sest 600 m/s liikuva molekuli kujutamine tühise kihutava täpikesena arvutiekraanil ei visualiseeriks midagi.\nKüllastunud veeauru tihedus ei sõltu teiste gaaside juuresolekust. Vabalt veepinnalt auraks ka täiesti tühjas ruumis temperatuuril 25°C nii palju vett, et küllastunud auru tihedusoleks ikka 23 g/m3. Kõrgemal temperatuuril rohkem, madalamal vähem. Lämmastiku molekulid ei takista molekulide lahkumist veepinnalt ega ka soosi seda.\nTuleb meenutada, et vesi on teistest õhu gaasidest erinev. Lämmastik ja hapnik on maapealsete temperatuuride juures alati gaasid, aga vesi tuleb ette tahkes, vedelas ja gaasifaasis (ptk 1.1 ja 1.2.). Kui veepinnalt aurustub sama palju molekule, kui sinna tagasi kondenseerub, siis ongi tegemist küllastumisega. Madalal temperatuuril tekib samasugune tasakaal jää ja auru vahel. Lisaks sellele on vee molekulid polaarsed, mõjutavad üksteist teatud määral ja veeaur ei käitu seepärast päris ideaalse gaasina (ptk 1.2.).\nSuhteline õhuniiskus. Kui on teada, et õhus on tõesti kuupmeetri kohta 15 g veeauru (a), aga nimetatud temperatuuril võiks olla kuni 23 g (A25°C), siis ei ole raske välja arvutada, millise osa (mitu %) võimalikust moodustab tegelik. Seda suhet väljendatakse peaaegu alati protsentides ja nimetatakse suhteliseks (relatiivseks) õhuniiskuseks (ϕ). Suhteline õhuniiskus on inimeste tervise ja enesetunde hindamise seisukohalt oluline näitaja. Ka ilmaennustuses on suhteline niiskus parem näitaja kui absoluutne.\nKui juba nimetatud arvud valemisse panna, siis tuleb välja, et meie näidispäeva suhteline õhuniiskus on\nMugav on, kui eluruumides on õhu suhteline niiskus parajalt keskmine. Nii liiga kuiv kui ka liiga niiske õhk on pikema aja jooksule tervisele kahjulikud. Näiteks kooliruumides peab vastavalt tervisekaitsenõuetele õhuniiskus olema 30%–70%. Eluruumides peetakse siiski paremaks hoida niiskus vahemikus 40%–60%. Kahjuks on talvisel ajal köetud ruumides õhuniiskus tihti alla 30%, mis pole tervisele hea.\nTabel Küllastunud õhuniiskus erinevatel temperatuuridel.


Mihkelson: Eesti tark diplomaatia on sisepoliitika tõttu tõsise surve all | Page 3 | Reformierakond\n3 kuud 19 minutit tagasi\n11. Veebruar 2020 16:30\nRiigikogu väliskomisjoni aseesimees Marko Mihkelson ütles täna parlamendi välispoliitika arutelul, et maailmapoliitika muutub aina turbulentsemaks, Eesti senine tark ja poliitiliselt ühtehoidvat diplomaatia on aga viimaste kuude sisepoliitiliste arengute tõttu sattunud tõsise surve alla.\nMaailmapoliitikat mõjutavate suurte trendidena eeloleval kümnendil nimetas Mihkelson Hiina mõju jätkuvat kasvu ja USA tähelepanu nihkumist Hiinale. “See eeldab omakorda Euroopa Liidu välis-, julgeoleku- ja kaitsepoliitika vormimist viisil, mis võimaldaks tavapärasele pehmele jõule projitseerida kõrvale ka sõjalise heidutuse komponendi,” ütles Mihkelson.\nEuroopa poliitika kohta ütles Mihkelson, et Suurbritannia lahkumist Euroopa Liidust ei saa kuidagi pidada Lääne liitlasruumi tugevdavaks sammuks, samuti häirivad ühtse välis- ja julgeolekupoliitika edendamist suurenev rabedus Saksamaa sisepoliitikas ja teisalt Prantsusmaa ambitsioon ümber kujundada kogu Euroopa julgeolekuarhitektuur. Samal ajal on Ameerika Ühendriikide praegune administratsioon tagandamisprotseduuride järgselt keskendumas uuele valimiskampaaniale.\n“Lääneriikide seas valitsevad segased meeleolud on omakorda innustanud Venemaad tugevdama revanšistlikku välispoliitikat. Teist maailmasõda puudutava ajaloo väänamine teenib muuhulgas just seda eesmärki. Eesti ja teised Balti riigid on siin hübriidse iseloomuga rünnaku sihtmärgid, mis sunnib meid erilisele valvsusele ja nõuab rahvuslike huvide tagamiseks koalitsiooni-opositsiooni piire ületava, meile alati edu toonud konsensusliku välispoliitika elluviimist,” märkis Mihkelson.\nMihkelsoni sõnul oleme paraku just praegu jõudnud Eestis olukorda, kus valitsuse osapooltel napib ühisosa meie välispoliitikas. “Nii katki pole meie välispoliitika veel kunagi olnud ja kui see pole oht meie julgeolekule, siis mis see on? Valitsuse osapoolte sisepoliitilise maiguga mängud teevad mõistliku ühisosa leidmise üha keerukamaks,” sõnas Mihkelson.\nVäliskomisjoni aseesimehe sõnul on hapra hingerahuga ühiskonnas hirmudele panustamine eriti võimas ja ahvatlev relv. “Vastutus selle pingeseisundi ees lasub poliitilistel liidritel. Teadlikult vihakõnet ja trollimist stimuleeriv käitumine on eriti vastutustundetu ühiskonnas, kus julgeolek sõltub viimase sidususest ja sellele ehitatud konsensuslikust välispoliitikast,” ütles Mihkelson.\n“Kui ühe väikeriigi sisepoliitika matab enda alla välispoliitilise järjepidevuse ja hägustab riigi rahvusvahelist kuvandit, siis geopoliitiliselt seismilisel alal asuvana on see oht kogu riigi julgeolekule. Eesti vajab igal ajahetkel tarka ja usaldusväärset diplomaatiat, sest meil lihtsalt on vaja liitlasi ja tubli annust ettenägelikkust,” lõpetas Mihkelson.


HUAC - määratlus, ärakuulamised ja uurimised - AJALUGU - Teemadel\nMaja mitte-ameerika tegevuskomitee (HUAC) oli USA esindajatekoja komitee, mis uuris väiteid kommunistliku tegevuse kohta USA-s külma sõja algusaastatel (1945–91). See kaotati 1975. aastal.\nKülm sõda: punase ähvarduse uurimine\nKohtukutsed ja mustad nimekirjad\nSihtimine Hollywoodi ja Alger Hissile\nUSA esindajatekoja komitee Ameerika Ühendriikide esindaja Ameerika ameerika tegevuskomisjon (HUAC) uuris väiteid kommunistliku tegevuse kohta USA-s külma sõja algusaastatel (1945–1991). 1938. aastal asutatud komitee kasutas relvana oma kohtukutse võimu ja kutsus kodanikke tunnistama Kongressi eel toimunud kõrgetasemelistel kuulamistel. See hirmutav õhkkond tekitas sageli dramaatilisi, kuid küsitavaid ilmutusi Ameerika institutsioonidesse tungivatest kommunistidest ja tuntud kodanike õõnestavatest tegudest. HUACi vastuoluline taktika aitas kaasa 1950. aastate antikommunistliku hüsteeria ajal valitsenud hirmule, usaldamatusele ja repressioonidele. 1950. aastate lõpus ja 1960. aastate alguses oli HUACi mõju languses ja 1969. aastal nimetati see ümber sisejulgeoleku komiteeks. Kuigi ta lõpetas sellel aastal kohtukutse väljaandmise, jätkus tema tegevus kuni 1975. aastani.\nAsutamisel 1938. aastal oli Ameerika Ühendriikide ameeriklaste tegevuskomitee ametlik roll uurida Suure Depressiooni ajal aktiivseks muutunud kommunistlikke ja fašistlikke organisatsioone, kuigi uuriti ka teiste poliitiliste vasakpoolsete rühmade tegevust. Algusest peale osutus komitee poliitilise ebakõla tekitajaks. Selle kaitsjad väitsid, et see paljastas ülitähtsat teavet, mis tugevdas riiklikku julgeolekut, samas kui kriitikud süüdistasid seda kui parteilist tööriista, mis oli suunatud presidendi New Deali programmide diskrediteerimisele Franklin D. Roosevelt (1882–1945).\nKas sa teadsid? Üks HUAC-i liikmetest 1940. aastate lõpul oli USAs Californiast pärit esimene esindaja Richard Nixon. Nixon mängis 20 aastat hiljem 1948. aastal Alger Hissi spioonide kuulamistel silmapaistvat rolli. Ta valiti Ameerika Ühendriikide 37. presidendiks.\nKuna pärast II maailmasõda (1939–45) USA ja Nõukogude Liidu vahelised pinged tugevnesid, asus komitee kommunistliku tegevuse uurimisele uue hooga. Eriti pärast 1947. aastat omandas HUAC uued silmapaistvuse ja tuntuse kõrgused ning komitee korraldas rea kõrgetasemelisi kuulamisi, milles väideti, et USA-le lojaalsed kommunistid on tunginud valitsusse, koolidesse, meelelahutustööstusse ja paljudesse muudesse Ameerika eluvaldkondadesse.\nKomitee kasutas mitmeid vastuolulisi meetodeid, et täita oma eesmärk arvatavate kommunistide äratundmine. Tavaliselt sai HUAC-i kahtluse tekitanud isik kohtukutse komisjoni ette ilmumiseks. Istungi ajal grilliti arvatavat kommunisti oma poliitiliste tõekspidamiste ja tegevuste üle ning paluti seejärel esitada teiste väidetavalt õõnestustegevuses osalenud inimeste nimed. Kõik sel viisil tuvastatud täiendavad arvud said ka kohtukutsed, mis laiendasid komitee tegevust.\nIsikud, kes keeldusid komisjoni küsimustele vastamast või nimede esitamisest, võidakse süüdistada Kongressi põlguses ja saata vanglasse. HUACi uurimisalustel oli võimalus viidata viienda muudatusettepaneku alusel oma õigusele ennast süüdistada, kuid „viienda väitmine” tekitas mulje, et nad on kuriteos süüdi. Lisaks olid tööandjad sageli nimekirja need, kes keeldusid koostööst. Nad kaotasid töö ja neid takistati tõhusalt töötamast valitud valdkonnas.\nKriitikud väitsid, et HUACi taktika oli nõiajaht, mis tallas kodanike õigused ning rikkus nende karjääri ja maine. Need kriitikud väitsid, et enamik inimesi, kellele helistati enne komisjoni, ei olnud seadusi rikkunud, vaid olid suunatud nende poliitiliste veendumuste või sõnavabaduse õiguse kasutamisele. Komitee toetajad seevastu uskusid, et selle pingutused on õigustatud, arvestades kommunismi tõsist ohtu USA julgeolekule.\nHUACi uurimine süvenes paljudesse Ameerika eluvaldkondadesse, kuid erilist tähelepanu pöörati filmide tööstusele, kus arvati olevat palju kommuniste. Kuna filmitööstuse juhid ei soovinud sattuda valele poolele Kongressis ega kinodes, ei võtnud nad juurdluste vastu sõna. Lisaks kehtestasid paljud suuremad stuudiod range mustade nimekirja poliitika näitlejate, lavastajate, kirjanike ja muu kommunistliku tegevusega seotud personali suhtes.\nFilmitööstuse uurimised jõudsid haripunkti, kui seda ümbritsevad sündmused Hollywoodi kümme , kirjanike ja režissööride rühm, kes kutsuti tunnistusi andma oktoobris 1947. Stsenaristide, produtsentide ja režissööride kogu meesrühm (Alvah Bessie, Herbert Biberman, Lester Cole, Edward Dmytryk, Ring Lardner Jr., John Howard Larson, Albert Maltz, Samuel Ornitz, Adrian Scott ja Dalton Trumbo) keeldusid uurimises koostööst ja kasutasid oma HUAC-i esinemisi komisjoni taktika taunimiseks. Kõiki neid süüdistati Kongressi põlguses ja neile määrati vanglakaristused, lisaks nende must nimekirja kandmine Hollywoodis töötamise eest.\nHUAC andis ka alarmi föderaalvalitsusse tungivate kommunistide kohta. Kõige kurikuulsam juhtum sai alguse 1948. aasta augustis, kui komisjoni ette astus ennast tunnistanud endine Ameerika Kommunistliku Partei liige Whittaker Chambers (1901–61). Oma dramaatiliste ütluste andmise ajal süüdistas Chambers endist välisministeeriumi kõrget ametnikku Alger Hissi (1904–96) Nõukogude Liidu spioonina. Chambers'i esitatud väidete ja tõendite põhjal tunnistati Hiss süüdi valetamises ja ta kandis 44 kuud vangistust. Ta veetis terve ülejäänud elu oma süütust kuulutades ja süüdistades süüdistusi.\nHissi veendumus kinnitas väiteid, et HUAC tegi kommunistliku spionaaži paljastamise kaudu rahvale väärtuslikku teenust. Ettepanek, et kommunistlikud agendid olid tunginud USA valitsuse kõrgematele tasanditele, lisas ka laialt levinud hirmu, et “punased” (termin, mis tuleneb Nõukogude punasest lipust) kujutavad tõsist ohtu rahvale. HUACi töö oli USA senaatori taktika kavand Joseph McCarthy 1950. aastate alguses. McCarthy juhtis omaenda agressiivset antikommunistlikku kampaaniat, mis tegi temast võimsa ja kardetud tegelase Ameerika poliitikas. Tema terrorivalitsus sai otsa 1954. aastal, kui uudisteajakirjandus paljastas tema ebaeetilise taktika ja kolleegid kongressis andsid talle tsensuuri.\n1950. aastate lõpus ja 1960. aastate alguses oli HUACi tähtsus languses ja 1969. aastal nimetati see ümber sisejulgeoleku komiteeks. Kuigi ta lõpetas sellel aastal kohtukutse väljaandmise, jätkus tema tegevus kuni 1975. aastani.\nHillary Clinton oli 21 -aastane


F1 aastal 1963: Jim Clarki võiduga algas Lotuse meeskonna hiilgav ajastu - Forte\nVahelduseks jälle aasta, mil ükski vormelipiloot rajal surma ei saanud. 1963. aasta MM-il võisteldi kümnel etapil, millest parimad kuus läksid ka punktiarvestuses arvesse. Sedapuhku võis ennekõike pidutseda Lotuse meeskond.\nMeeskond ATS, mille rajasid aasta varem Ferrarist minema marssinud töötajad, koges hooajal täielikku hävingut, rikkudes ühtlasi ka selle nimel võistelnud eksmaailmameister Phil Hilli karjääri. Tema ainsaks finišiks sel aastal jäi Monza rajal 11. koht. Kuigi mees võistles ka veel aasta hiljem Cooperil, enam võiduröömu F1-sarjas kogeda ei saanudki.\nTeine eksmaailmameister Jack Brabham oli omanimelise autoga tugevalt pildis küll ka pärast 1963. aastat, mis tal üsnagi aia taha läks.\nSuuremaid tehnoloogilisi murranguid küll 1963. aasta ei toonud, aga eelmise aasta parim meeskond BRM pidi nüüdsest leppima Lotusele allajäämisega.\nSeekord algas hooaeg jälle Monacos. Parimad stardikohad said Jim Clark, Graham Hill ja John Surtees. Clark langes küll sõidust välja, Surtees lasi terve rea masinaid mööda, maailmameister Graham Hill võis ka uut hooaega võiduga alustada.\n3 Bruce McLaren NZL Cooper-Climax 4\n4 John Surtees GBR Ferrari 3\n5 Tony Maggs RSA Cooper-Climax 2\n6 Trevor Taylor GBR Lotus-Climax 1\nF1 aastal 1961: Kui ta surma poleks saanud, oleks esimene sakslane tiitli koju toonud (12) 02.04.2017\n2. etapp Belgia GP\nNagu ikka Spa-Francorchamps' rajal, kus startis parimalt kohalt BRMi-i piloot Graham Hill, Brabhami autoga sõitva Dan Gurney ja Ferrari-mehe Willy Mairesse ees. Ferrari vedas küll viimast kohe alt, ka ATS-i mehed jäid kõik riketega raja äärde. Graham Hill katkestas veidi enam kui poolel maal. Lotuse pidu aga algas, kuigi sarja liidriks tõusis kümne punktiga korraks Cooperi juht Bruce McLaren.\n3 Dan Gurney USA Brabham-Climax 4\n6 Carel Godin de Beaufort NED Porsche 1\n3. etapp Hollandi GP\nZandvoortis startisid esireast kõrvuti Clark, Graham Hill ja McLaren. McLaren katkestas üsna pea, Hill enne finišit, Clark võitis jälle, üheringise eduga enne järgmisi masinaid. Ühtlasi tõusis ka Clark selgelt sarja liidriks.\n2 Dan Gurney USA Brabham-Climax 6\n4 Innes Ireland GBR BRP-BRM 3\n6 Ludovico Scarfiotti ITA Ferrari 1\nReimsis näitas Clark jälle kõikidele teistele vaid oma auto "tagatulesid", startides eest ja hoides kõik konkurendid finišijoonel selja taga. Tema kõrvalt startinud Graham Hill pidi ka kolmanda kohaga rahul olema, olles vajanud lausa mehaanikute tõuget, et autot stardis käima saada ja kandes seejärel ka minutilist trahvi boksirajal. Punktidest jäi Hill ilma. Kolmandat (ja paraku ka viimast korda) oli poodiumil lõunaaafriklane Maggs.\n2 Tony Maggs RSA Cooper-Climax 6\n3 Graham Hill GBR BRM 0\n5 Dan Gurney USA Brabham-Climax 2\n6 Jo Siffert SUI Lotus-BRM 1\nSel aastal jälle Silverstone'i rajal, kuhu parimatelt kohtadelt startisid Clark, Gurney ja Graham Hill. Neist Gurney küll katkestas, teisele kohale tõusis aga finišis motikastaar Surtees. Võidukal Clarkil koos juba 36 punkti Gintheri 14 ees. Lotuse ülekaal konstruktorite arvestuses BRM-i ees pea sama mäekõrgune 37:18 vastu.\n3 Graham Hill GBR BRM 4\n5 Lorenzo Bandini ITA BRM 2\n6 Jim Hall USA Lotus-BRM 1\nTavalisel ülipikal Nürburgringil, täpsemini selle 22,81-kilomeetrisel Nordschleife-rajal, startisid esireast Clark, Surtees ja Bandini. Viimane põrkas küll kohe kokku Irelandiga ja jäi raja äärde, ka Graham Hilli ja McLareni sõit ei kestnud palju kaugemale. Surtees suutis aga Ferraril seekord Clarkist mööda sõita. Punkte koos juba Clarkil 42, Surteesil 22...\n2 Jim Clark GBR Lotus-Climax 6\n3 Richie Ginther USA BRM 4\n4 Gerhard Mitter GER Porsche 3\n5 Jim Hall USA Lotus-BRM 2\n6 Jo Bonnier SWE Cooper-Climax 1\nMonza rajale startisid eest Surtees, Graham Hill ja Clark. Surteesi auto ütles küll üles 16 ja Hilli auto 59. ringil. Võiduga kinnitas Clark oma üldvõitu juba kolm etappi enne hooaja lõppu 51 punktiga, samas kui Ginther tõusis 24 ja Surtees jäi 22 punkti peale. Edasi seisis ees juba reis üle ookeani.\n5 Jack Brabham AUS Brabham-Climax 2\n6 Tony Maggs RSA Cooper-Climax 1\nVideopilti pakume seekord mängust:\n8. etapp USA GP\nWatkins Gleni rajal New Yorgis võis Clark juba kergemalt võtta ja seega kujunes stardirea järjestuseks: Graham Hill, Clark ja Surtees. Neist Surtees lõpuni välja ei vedanud, Ginther sai aga Clarkist rajal mööda. Peter Broeker, esimene kanadalane kes üldse F1 rajal sõitnud, jäi aga autol Stebro-Ford seitsmendaks, ehk esimesena punktita. Lotusel koos 51, BRM-il 35 punkti, ehk konstruktorite sarjas oli veel kõik lahtine.\n3 Jim Clark GBR Lotus-Climax 4\nWatkins Gleni rajalt on meil näidata vaid sportautode sõitu:\n9. etapp Mehhiko GP\nKuigi kohalikud lootused olid purunenud Ricardo Rodríguezi hukkumisega aasta varem, sai Mehhiko GP nüüdsest ka F1 MM-sarja. Tema vanem vend Pedro Rodríguez küll sõitis 1963 Magdalena Mixhuca rajal kaasa, aga katkestas 26. ringil. Eest startisid jälle Clark, Surtees ja Graham Hill. Surteesi auto vajas küll stardis lükkamist ja ta diskvalifitseeriti. Hill lasi aga Brabhami ja Gintheri endast ette. Ühtlasi kindlustas oma võidu konstruktorite sarjas Lotuse meeskond.\n2 Jack Brabham AUS Brabham-Climax 6\nVideot näeb vaid YouTube'i keskkonnas (kliki siia)\n10. etapp Lõuna-Aafrika GP\nEast Londonis asuval Prints George'i rajal sõideti MM-punktidele juba teist korda, päris aasta lõpus 28. detsembril 1963. Rajale said eest Clark, Brabham ja Gurney, kuid Brabham langes liidrite mängust välja, kolmandale kohale tõusis seekord mullune võitja Hill. Maggs jäi kodurajal aga esimesena punktita.\n4 Bruce McLaren NZL Cooper-Climax 3\nNiisiis 1963. aasta maailmameistrivõistluste esikaheksa:\n1 Jim Clark Lotus-Climax 54 (73)\n2 Graham Hill B.R.M. 29\n3 Richie Ginther B.R.M. 29 (34)\n4 John Surtees Ferrari 22\n5 Dan Gurney Brabham-Climax 19\n6 Bruce McLaren Cooper-Climax 17\n7 Jack Brabham Brabham-Climax 14\n8 Tony Maggs Cooper-Climax 9\nClark oli end näidanud F1-sarjas küll juba 1960. aastast peale, aga see oli ta esimene MM-tiitel (kokku kahest). Kõik tema punktid ja võidud võeti Lotuse autodel. Lotuse meeskonna oli rajanud Colin Chapman juba 1958. aastal.\nKonstruktorite sarjas läks kirja seitse meeskonda:\n1 Lotus-Climax 54 (74)\n2 B.R.M. (British Racing Motors) 36 (45)\n3 Brabham-Climax 28 (30)\n5 Cooper-Climax 25 (26)\n6 BRP (British Racing Partnership)-B.R.M. 6\nAlates 1963. aastast võitis Lotus kokku seitse konstruktorite karikat ja kuus MM-tiitlit, ehk meeskonna hiilgeajad olid veel ees.\nF1 aastal 1955: Autospordi ajaloo rängim, 84 hukkunuga katastroof rikkus terve hooaja


Uudis rahastuse peatamisest puudutab ka Feministeeriumit - Feministeerium\nMeile meeldib meie töö, väga, aga see nõuab sitkust. Foto: sacreb1eu, Unsplash\nUudis sellest, et võrdsete võimaluste ja soolise võrdõiguslikkuse edendamise projektide rahastamine peatati, puudutab ka Feministeeriumit. Oleme üks projektikonkursist osa võtnud ja selle edukalt läbinud konsortsiumi partner.\nSotsiaalministeerium kuulutas 2019. aastal välja strateegilise partnerluse konkursi vooru “Soolise võrdõiguslikkuse toetamine ja edendamine”. Lõime käed Eesti Naisuurimus- ja Teabekeskuse, MTÜ BPW Estonia (Eesti Ettevõtlike Naiste Assotsiatsioon) ja Eesti Personalijuhtimise Ühinguga PARE.\nKavandasime ja kirjutasime koos projekti “ENUT ja partnerid edendavad soolist võrdõiguslikkust”. Olime rahul, et saame tööd teha. Projekt on kestnud kuus kuud, poolteist aastat tegevusi on veel ees. Reedel saime ootamatu teate, et samal päeval toimuma pidanud kolmanda perioodi väljamakse on peatatud, kuigi periood ise juba jookseb ja projekt kestab. Oleme praegu olukorras, kus meil on kohustused, täidame projektis võetud ülesandeid, aga väljamaksed on ilma mingisuguse õigusliku aluseta peatatud.\nMe ei tea praegu, kui kaua aega selle olukorra lahendamine aega võtab, aga üürilepingud, honorarid ja tööjõumaksud ei oota.\nKui sul on võimalus, siis palun toeta meid siin.\nRahastus hoiab Feministeeriumi toimetuse töös – selle eest tasume ürituste korraldamise ja kogukonnaruumiga seotud kulud, külalisautorite, illustraatorite ja tõlkijate honorarid, samuti tasume väikese koormusega töötavate toimetajate ja projektijuhi töötasu. Meie kohustuste hulka käib ka vabatahtlik töö, mida usinasti teeme. See projekt on mõeldud võrdsete õiguste eest seismiseks. Meile meeldib meie töö, väga. Hirmsasti tahaks sellele keskenduda, selle asemel, et selliste jamadega tegeleda.\nKogu asi algas SATPKu kaebusest, et hasardi seaduses ei ole eraldi võrdõiguslikkuse teemasid toetatava valdkonnana mainitud, erinevalt meditsiini, hoolekande, perede, vanurite ja puuetega inimestega seotud projektidest. Aga teemad ei ole eraldi silotornid. Kõik, kes meie tegemisi on jälginud, teavad, kui oluline meile on intersektsionaalsus. Sooline võrdõiguslikkus on küll läbiv joon, aga me pöörame oma tegemistes palju tähelepanu sellele, kuidas rõhumisvormid koos mõjuvad. Oleme käsitlenud puuetega naiste õiguseid, eakate naiste diskrimineerimist, mitmesuguseid naiste tervise teemasid, vaimse tervise teemasid ja loomulikult pereteemasid. Koostame koos Eesti Inimõiguste Keskusega, kelle rahastus samuti praegu peatatud, ÜRO-le inimõiguste variraportit naiste, laste, noorte, puuetega inimeste ja LGBT+ inimeste olukorrast Eestis. Teeme väga head koostööd Eesti Puuetega Inimeste Koja, Lastekaitse Liidu ja teiste võrdse kohtlemise võrgustiku liikmetega. Kõik naised – ja teised – ei ole ühesugused ja sellepärast on nii oluline perspektiivide paljusus. Ja sellepärast mahuvad kõik need teemad sinna hasardi seaduse alla.\nMe ei tea praegu, kui kaua aega selle olukorra lahendamine aega võtab, aga üürilepingud, honorarid ja tööjõumaksud ei oota. Kui sul on võimalus, siis palun toeta meid.


R&H SINILILL OÜ: Sünnilugu 26.02.2021\nValga linna kandis toimetav ettevõte, R&H SINILILL OÜ sündis 18 aastat tagasi, veel tormilise kasvu aastatel ja pikalt mõtlemata alustati äritegevusega mis on aga tänaseks koomale tõmmanud. Kui keskmiselt elab Eesti ettevõte kuni 6 aastat, siis R&H SINILILL OÜ on selle vanuse juba 3 korda ületanud! Noh ja nende ilus 3009.00 aasta käivegi (1112.00 eurot) kinnitab, et küllap juhid ikka teavad, mis teevad. Selle firma pani püsti R. H.. R&H SINILILL OÜ juhatuse liikme toolile istus tol ...\nR&H SINILILL OÜ: Tegevuslugu 12.02.2021\nR&H SINILILL OÜ alustas peaaegu 18 aastat tagasi, mil juhatuse liige R. H. selle asutas, kes alles alustas ettevõtlusega.R&H SINILILL OÜ...\nR&H SINILILL OÜ: Tudulugu 17.09.2020\nValga kandi aadressiga ettevõte, R&H SINILILL OÜ registreeriti 16 aastat tagasi, veel kuldsel krooniajal. See äsjasündinud ettevõte ei teinud aga...\nR&H SINILILL OÜ: Sünnilugu 26.02.2021 Valga linna kandis toimetav ettevõte, R&H SINILILL OÜ sündis 18 aastat tagasi, veel tormilise kasvu aastatel ja pikalt mõtlemata alustati äritegevusega mis on aga tänaseks koomale tõmmanud. Kui keskmiselt elab Eesti ettevõte kuni 6 aastat, siis R&H SINILILL OÜ on selle vanuse juba 3 korda ületanud! Noh ja nende ilus 3009.00 aasta käivegi (1112.00 eurot) kinnitab, et küllap juhid ikka teavad, mis teevad. Selle firma pani püsti R. H.. R&H SINILILL OÜ juhatuse liikme toolile istus tol ...\nR&H SINILILL OÜ: Tegevuslugu 12.02.2021 R&H SINILILL OÜ alustas peaaegu 18 aastat tagasi, mil juhatuse liige R. H. selle asutas, kes alles alustas ettevõtlusega.R&H SINILILL OÜ...\nR&H SINILILL OÜ: Tudulugu 17.09.2020 Valga kandi aadressiga ettevõte, R&H SINILILL OÜ registreeriti 16 aastat tagasi, veel kuldsel krooniajal. See äsjasündinud ettevõte ei teinud aga...\nR&H SINILILL OÜ Член правления 380 пунктов\nРег. код: 10983953


Ehitusalased konsultatsioonid – Ehituskorralduse OÜ\nEhituslikud konsultatsioonid (s.h. auditid ja ekspertiisid)\nKonsultatsioonid on võimalikud erinevatel perioodidel. Kõik sõltub vajadustest. Anname konsultatsioone ning korraldame vajadusel auditeid ja ekspertiise ehituse planeerimise, -projekteerimise ja -teostamise käigus. Samuti konsulteerime tellijaid ehitus- ja remonttööde planeerimisel ning teostamisel. Konsultatsioonid on vastavalt vajadusele kas juriidilist või tehnilist laadi. Tihti vajatakse konsultatsiooni selleks, et likvideerida juba tehtud vigu. Kindlasti on kasulikum konsulteerida enne ehitusprotsessi, kuna vigade hilisem likvideerimine on oluliselt kallim, kui kohe õigesti tegemine.


Põhjas. Kuidas jääda inimeseks? | Linnateater\nKohtume Linnateatri Teatrisõprade klubis, et arutada värske lavastuse ja selle tagamaade üle. Räägime lavastuse loomeprotsessist, Gorki sobitumisest praegusesse Eesti teatrikonteksti ja näidendi temaatika päevakohasust kaasaegses üleilmastunud ühiskonnas. Leidub neid, kelle jaoks idealistlikud revolutsiooniootused ja kuulutused võrdsemast ning inimlikumast maailmast kipuvad kõlama naeruväärsetena. Leidub neid, kes näiliselt vankumatu status quo’ga ei ole nõus leppima. On meil veel lootust? Või oleme ammu juba põhjas ja katsume lihtsalt halva mängu juures head nägu teha?\nSeekordse vestlusõhtu teemaks on „Põhjas. Kuidas jääda inimeseks?“ Tuleme kokku 26. aprillil kell 17.00 Linnateatri Teatrisõprade klubis (sissepääs Lai 23). Trupi poolelt on kohal lavastaja Uku Uusberg ja näitleja Alo Kõrve. Vestlust juhib ajakirja Teater. Muusika. Kino peatoimetaja ning teatrikriitik Madis Kolk.\nSissepääs on kõigile huvilistele prii. Ootame kõiki diskussiooniga liituma.


Vabalog: Vahelduseks natuke EL'i põhiseadusest\nEL konstitutsiooniga on ka nii, et kui pead õigeks Eesti astumist EL-i, siis tuleb ka konstitutsiooni ühel või teisel moel toetada. Kui oled Eesti EL-i astumise vastu, siis oled loomulikult ka konstitutsiooni vastu. Seletus on lihtne - konstitutsioonita, mis tegelikult tähendab mõningast võimu (otsustamise) tsentraliseerimist, EL mõne aja pärast (nii 5-10 aastat) lihtsalt jookseb laiali.\nVanamoodi saab n.ö. inertsist veel mõnda aega edasi minna, kuid mitte kaua. Bloggeri seisukoht on eriti taunitav seetõttu, et ta ei ütle otse, et "ma olen Eesti EL liikmelisuse vastu" - ei, blogger väidab silmakirjalikult, et on konstitutsiooni vastu. Tegelikult on aga konstitutsiooni vatased ka EL vastased!\n19. aprill 2005 22:13


Paavst Franciscus I on astumas revolutsionääride kilda - Forte\nPaavstimobiilis sõitvat paavsti ei ümbritse enam kuulikindlad klaasseinad.AFP / Scanpix\nKeskajal sai rooma-katoliku kirikust suur maailmavõimu kese, kuid siis tuli peale reformatsioon. Ja paavstid istusid Vatikanis justkui vangid, oodates, et maailm nende juurde tagasi jõuaks. 20. sajand tähistas siin muutust, paavstid hakkasid maailmas ringi liikuma, ja katoliiklus leidis järjest uut pinda, eriti kolmandas maailmas. 2011. aastaks oli kirikuga liitunud juba 1,2 miljardit inimest.\nSkandaalid, mis saatnud katoliiklust eriti läänemaailmas, ei ole just kolmandas maailmas ka katoliikluse levikut pidurdanud, samas kui Euroopa ja USA-s on kirik kistud lausa vihasesse ideoloogilisse võitlusse ateismi, viimasel ajal ka abordi- ja homoliikumisega.\nPaavst Franciscus I üritab nüüd teha katoliku kirikust uuesti maailmapoliitika suurjõudu. Ta püüab leida tuge naistelt, kuulutades, et Neitsi Maarja on kirikule tähtsam kui ükski meessoost apostlitest. Ta nõuab, et kogu kirik end ärkvele raputaks. Ta üritab kirikut esitleda eriti vabadusvõitlejana kolmandas maailmas, mis kaitseks vaeseid ja väeteid, mitte ei istuks kuuria vangina Vatikanis.\nUus avatus, suhtlemine tavaliste inimestega, just sellele on argentiinlasest paavst otsustanud panustada, kirjutab Spiegel. Twitteris, Facebookis, tänavail. Paavstimobiilis liikuvat paavsti ei ümbritse enam kuulikindlad klaasseinad.\nGeipreestrid Vatikanis? Jah. Geivandenõu? Seda mitte (32) 05.08.2013\nPaavst tagandas skandaali tõttu Sloveenia kirikuisad (9) 31.07.2013\nPaavst kutsub 7. septembril palvetama rahu eest Süürias. Sõda kestab seal juba kaks aastat:\nRevolutsioon algab noorenduskuuriga Vatikanis - kuna Püha Tooli tähtsuselt teine isik - 76-aastane kardinalriigisekretär Tarcisio Bertone vahetatakse välja 58-aastase peapiiskopi Pietro Parolini vastu. Parolin on tuntud kui kardinal, kes suutis parandada suhteid Vatikani ja kommunistliku Vietnami vahel, Venezuelas aga pidi tõrjuma Hugo Chavezi rünnakut kirikule.\nSuuri väljakutseid praegusele katoliiklusele:\nHiinas on katoliiklust järjest maha surutud, Mao Zedongi-aegse terrori jäljed on siiani tunda. Kommunistlik Hiina sundis sealset katoliku kirikut 1957. aastal Vatikanist üldse lahti ütlema. Ja see tüli vajab lahendust.\nLähis-Idas on katoliiklased islamiäärmuslaste rünnaku all, ning paljud on pidanud kodud maha jätma ja põgenema. Just Süüria sõjas on katoliiklaste elud eriti ohus. Paavst ei saa põhimõtteliselt toetada sõda, aga ei saa ka massimõrvade jätkumist heaks kiita.\nIslamiäärmuslus on alustanud verist sõda katoliikluse vastu ka Aafrikas, nii Nigeerias kui Keenias. Ning sealsed katoliiklased karjuvad abi järele.\nLõuna-Ameerikas on evangelistlikud usuvoolud trügimas katoliikluse pärusmaadele ja katoliikluse mõju vähendama hakanud. Argentiinlasest paavst ja Venezuelast Vatikani koliv Parolini peavad siin uut aktiivsust ilmutama.\nPedofiiliaskandaalid, mida meedia ilmselt ka üle võimendanud, on määrinud katoliikluse mainet eriti Põhja-Ameerikas.\nEuroopas on kirikut ründamas ateistlik vasakpoolsus, ja vaidlus homoabielude teemal on veelgi võimendanud ideoloogilist vaenu katoliku kiriku vastu. Uus paavst otsib juba homodega lepitust. Ja siit tekib paras tüli ka kirikus sees.\nPaavst Franciscus: kes olen mina, et homosid hukka mõista?\nPaavst püüab päästa kaduvat katoliiklust\nCopacabana rannal tervitas paavsti miljon inimest\n400 000 katoliiklast osales Rios noortepäevade avamisel\nSuur palverännak matkabussis


Pakkemasin DINO STRETCH HOOD – Melker Baltik\nEsileht Pood Pood Laosisustus ja -tehnika Pakkemasin DINO STRETCH HOOD\nOn aeg automatiseerida oma ladu ja toodete pakkimine! Aitame leida lahenduse vastavalt Teie vajadustele!\nVõimalik kiletada aluseid, mis on kuni 2.5 m kõrged. Masin tõmbab veniva kile ümber paki kiirelt ja kvaliteetselt.\nSobib kõikjale, kus on vajalik tooteid kiletada – tööstusesse, põllumajandusse jne\nStandard DINO 120 alust tunnis.\nSobitub ideaalselt Nipper alusesiirdajaga.\nMiks eelistada aluste pakkemasinat:\nOdavam, kiirem, säästvam ja kompaktsem kui teised masinad\nGaranteeritud vee- ja tolmukindlus\nStandard Dino pakkemasinaga saate pakkida kuni 120 alust tunnis\nDino pakkemasinaga on võimalik pakkida rohkem aluseid tunnis, kui stretch pakkijaga.\nPakkemasinaga säästate juba kilekulu pealt


Nicozero mis see on? Hind. Aus ülevaade 2020. aastal\nAvaldanud 24-09-2020 Muudetud 24-09-2020\nNicozero Kust osta – apteekides?\nNicozero on tilgad. See on määratud inimestele, kes võitlevad suitsetamisega. See leevendab suitsetamistungi ja parandab suitsetamise käigus tekkinud kahjustused. See kehtib nii südame-veresoonkonna süsteemi komplikatsioonide kui ka seedeprotsesside halvenemise kohta. Suitsetamisest loobumise katsete tõttu, kuid ilma nõuetekohase järelevalveta, seda kõike ei õpetata. See sobib kasutamiseks igas vanuses ja ilma kõrvaltoimete või sõltuvuseta. Toote mõju on suunatud käitumuslikele, kognitiivsetele ja füsioloogilistele aspektidele.\nVastuvõtt toimub joomisega 2-3 korda päevas, 10 tilka igal ajal, mitte ainult toidu tarbimisega. Üldise vastuvõtu kestus sõltub suitsetamisharjumuse olemusest ja see jaguneb 3 kursuseks.\nMinimaalne ravikuur 40 päeva. See viiakse läbi minimaalse sõltuvusega ja on soovitatav keha ennetamiseks ja üldiseks tugevdamiseks.\nKeskmine kursus kestab 1,5 kuud. Kasutatakse peamiselt hingamisteede ja immuunsüsteemi ägedate sümptomite ja talitlushäirete korral.\nMaksimaalne ravikuur on 2 kuud ja see on ette nähtud krooniliste tüsistustega ja pikaajalise suitsetamisega inimestele. Selle tagajärjel täheldatakse kaasuvate haiguste kroonilisi ja ägedaid ilminguid.\nKasutades ainet, mis toimib kõigepealt kahjustatud süsteemide (hingamisteede, vereringe, seedetrakti) taastamisel. Siis tuleb mõju närvisüsteemile, eriti selle psühholoogilisele komponendile. Sõltuvust tekitava toime kõrvaldamiseks. Seejärel toimub üldine immuunsuse tugevdamine ja paranemine. Mis viib suitsetamisest täieliku iseseisvumiseni. Kõik see juhtub elundite puhastamise tõttu toksiinidest ja nendega seotud hoiustest. Ainevahetus ja üldine psühholoogiline seisund paranevad.\nŽenšenni juureekstrakt mõjub närvisüsteemile. Stimuleerib seda, mis viib üldise rahunemiseni. Üldine toon omandatakse hüpertensiini, hüperglükeemia tõttu. See sisaldab ka panaxisoide, eeterlikku õli, B-vitamiine, rasvhappeid ja mikroelemente.\nAktiivsete polüsahhariidide ja beeta-glutiinide toimel saadud shiitake puuviljaseente ekstrakt taastab immuunsuse, psühholoogilise tervise ja vereringesüsteemi.\nHibiscuse kroonlehe ekstrakt on küllastunud orgaaniliste hapetega, mis parandavad hingamissüsteemi kahjustusi, parandavad kahjustusi ja parandavad elundite limaskesta.


MAGIC FLESH, REALISTLIK IHUVÄRVI VIBRAATOR, müük, kuulutus 39686703 - Kuldne Börs\nMAGIC FLESH, REALISTLIK IHUVÄRVI VIBRAATOR\nID: 39686703, muudetud 13:04 20.03.2019\nKlassikaline peenisekujuline vibraator. Mõnusalt realistliku välimusega ja ihuvärviline. Natuke kumerdatud otsaga G-punkti masseerimiseks. Reguleeritav vibratsioon, materjaliks: PVC. Töötab kahe AA patareiga. Mõõtmed: ca 12 x 3,5 cm


Õpetajate Leht 20. septembril : Õpetajate Leht\nÕpetajate Leht 20. septembril\n18. sept. 2019 - Kommenteeri artiklit\nKirevkultuurisügis on alanud ning tänase lehe külgedelt leiab häid soovitusi, milliseid lavastusi, kontserte, näitusi, filme tasub kindlasti vaatama minna.\nNäitleja Katariina Unt räägib oma hiljuti esietendunud lavastusest „Kosmilised saialilled“, teatri- ja filmirollidest ning tööst TÜ Viljandi kultuuriakadeemia näitlejatudengite õppejõuna.\nKuidas tänapäeva last lugema õpetada\nEmili koolis on laste lugema õpetamiseks välja töötatud põhjalik süsteem, mille üks pool on tekitada huvi, teine aga võetud kohustuste täitmise kontroll. Tuleb ette sedagi, et vähese lugemisega laps jääb suvetööle. Laste lugema õpetamisel löövad aktiivselt kaasa ka lapsevanemad.\nSotsiaalkindlustusameti seminaril kutsuti lastega töötavaid inimesi üles märkama traumeeritud lapsi ja teatama nendest lasteabi telefonil 116 111. Teatada võib ka anonüümselt.\nArvuti asendab õpetaja häält, tahvlit ja kriiti väga hästi!\nViis õpetajat räägib, kuidas on nende õpilased interaktiivsed digiõpikud vastu võtnud. Selgub, et õpilastele arvutipõhine õpe meeldib. Digiülesanded on arvutimängude moodi, on õpilased öelnud.\nKuidas oma kooli ja kodukohta paremaks muuta?\nTallinna ülikool katsetab koostöös koolidega elulähedase õppe uut meetodit, milles töötavad õpilased ainetundides välja projekte oma kooli ja kodukohta paremaks muutmiseks. Tänu nendele projektidele on üks kool saanud uued tööõpetuse ruumid, õpilased saanud noortekeskuse, kooli garderoob ilusamaks muutnud jne.\nGTL – kolme kooli kogemus\nTallinna ülikooli teadur Merike Saar kirjutab, kuidas Tallinna prantsuse lütseumi, Saue gümnaasiumi ja Tallinna Pae gümnaasiumi õpilased lahendasid inglise keele tundides oma kooli ja kodukoha elulisi probleeme.Olukord koolides muutus paremaks, paranes õpilaste inglise keele oskus, sest kõike tehti inglise keeles.\nKolm võõrkeelt on mõistlik plaan\nEuroopa majandus- ja sotsiaalkomitee ning regioonide komitee eesti keele kirjaliku tõlke osakonna juhataja Aivar Paidla kirjutab Õpetajate Lehe veebiküsitlust kommenteerides, et vanemaid tuleb veenda valima lapsele esimeseks võõrkeeleks inglise keelest erinevat võõrkeelt, sest õpetamise põhiraskus jääb siiski koolile ja õpetajale. Kaks võõrkeelt põhikoolis ja gümnaasiumis üks võõrkeel (humanitaarklassis kuni kaks) veel lisaks oleks tema hinnangul täitsa mõistlik plaan.\nRahvusvahelise maateaduste olümpiaadi koordinaator, Eesti geoloogiateenistuse direktor Alvar Soesoo kirjutab, et Maal toimuvate protsesside mõistmine on vajalik oskus kõigile planeedi asukatele, aga kohustuslik kõrgtehnoloogilistele ühiskondadele, kus loodusvarasid kulub mugava elu toetuseks oluliselt rohkem kui madala tehnoloogilise arengutasemega ühiskondades.


Tollitöötajad pidasid kahe kuuga kinni ligi 1,2 miljonit sigaretti ja suures koguses võltskaupa | Maksu- ja Tolliamet\nAvaleht Uudised Tollitöötajad pidasid kahe kuuga kinni ligi 1,2 mi...\nTollitöötajad pidasid kahe kuuga kinni ligi 1,2 miljonit sigaretti ja suures koguses võltskaupa\nJuunis ja juulis viisid Maksu- ja Tolliameti tollikontrolli üksused Eesti piiridel läbi 2195 kontrolli, millest 694 olid tulemuslikud. Maanteedel oli kokku 2134 kontrolli, mille ajal avastati 73 rikkumist.\nKontrolliti 42 kütusekäitlejat (sh tanklad). Dokumentidega seotud rikkumisi ja mittevastavat kütust avastati 6 juhul.\nErinevaid tubaka- ja alkoholikäitlejaid kontrolliti kokku 116 korral, rikkumisi leiti 20 juhul. Kahe kuu vältel peeti kinni 1 178 799 sigaretti ja 434 319 liitrit kütust. Alkoholi peeti kinni absoluutarvestuses 113,5 liitrit. Keeldude ja piirangutega seotud juhtumeid oli 460. Intellektuaalset omandit rikkuvat kaupa avastati 86 532 ühikut. Narkootilisi aineid peeti kinni 142,9 grammi.\n2. juuni hilisõhtul avastasid tollitöötajad Narvas kontrollitud maasturi rataste seest 42 800 peidetud sigaretti.\n3. juuni hommikul korraldasid Ida maksu- ja tollikeskuse ning Ida politseiprefektuuri töötajad ühise reidi. Saagiks saadi Venemaalt pärit sealsete maksumärkidega 7600 sigaretti, 176 ühikut ravimeid ja 0,83 liitrit absoluutalkoholi.\n6. juuni varasel hommikul proovis Narvas üle piiri sõita mees, kelle autost leidsid tollitöötajad 19 000 Venemaa maksumärkidega sigaretti. Suitsud olid peidetud sõiduauto rehvidesse ja tagavararatta sisse.\nPäev ei jõudnud veel lõppeda, kui pool tundi enne südaööd tabati Koidula tollipunktis IVECO veoki ja selle haagise kontrollimisel 4200 Venemaa maksumärkidega sigaretti. Suitsud oli autojuht peitnud salongis asuva madratsi sisse.\nKohe selle veoki järel, vaid mõnikümmend minutit hiljem oli Koidula tollitöötajatel taas õnne. Üht teist IVECO veokit üle vaadates tabati sealt 7800 Venemaalt toodud sigaretti. Seekord olid suitsupakid peidus salongi magamisaseme all olevates panipaikades.\n8. juuni öösel proovisid kaks meest Narva tollipunkti kaudu Eestisse tuua suurt kogust sigarette. Peterburist saabunud liinibussi kaks juhti ei soovinud kumbki midagi deklareerida. Bussi läbivaatamisel leidsid tollitöötajad aga juhi magamisruumist tühimiku, mille sees olid suitsupakid. Täpsemal uurimisel avastati bussi kõigi nelja ratta pealt samuti sigaretipakke täis topitud tühimikud. Kokku tahtsid bussijuhid sel kombel Eestisse toimetada 220 180 Venemaa maksumärkidega sigaretti.\n13. juunil proovis meeskodanik oma sõiduautoga üle piiri tuua Valgevene maksumärkidega suitsu. Kaheksast pappkastist leiti kokku 400 blokki ehk 80 000 sigaretti.\nSamal päeval kontrollisid tolliametnikud ka Tallinna–Pärnu–Ikla maanteel liikuvaid sõidukeid. Õhtul peatatud MBst saadi kätte erinevatesse kohtadesse pakitud ja peidetud kanepit kokku 5,41 grammi, 2,06 grammi hašišit ning elektrišokirelv.\n19. juuni keskpäeval proovis meeskodanik taas Narvas kaasa tuua odavamat suitsukraami. Mercedese veoki ja haagise läbivaatamisel avastati haagise raami alla kinnitatult ja kahe tagavararatta seest kokku 62 280 Vene maksumärkidega sigaretti.\n20. ja 21. juunil tegid tolliametnikud koos Lääne prefektuuri Kärdla konstaablijaoskonna ametnikega ühise reidi. Heltermaa sadamas kontrollitud sõidukist leidis narkokoer 1 g rohekas-pruunikat taimset puru, mis reageeris kanepi kiirtestile. Nii juhile kui kaassõitjale tehtud test andis samuti kanepi suhtes positiivse tulemuse.\n21. juunil Rohukülast saabunud parvlaevalt sõitis maha VW Passat, sees 4 noort meest, kelle suhtes kontrolliti testiga narkoaine kahtlusi. Kõik olid mingit narkoainet tarbinud. Lisaks andis üks meestest ära ka neli taimse puruga pakikest ja veel minigrip-kotikesse pakitud taimse puru. Kokku seega 6 grammi.\nLuhamaal avastasid tolliametnikud 28. juunil Venemaalt saabunud Volvo veoki laepolstri taha peidetud Venemaa maksumärkidega 5560 sigaretti.\n1. juuli varasel õhtul proovis meeskodanik Tallinna Vanasadamas laevale Viking XPRS kaasa viia erinevaid ravimeid – 29 tabletti Tramadol, 7 tabletti Diazepeks ja 6 tabletti Xanax.\n2. juulil Venemaalt Narva saabunud liinibussi panipaikade läbivaatusel leitud musta koti kohta ütles bussijuht, et ta deklareerib kaubaks lennukitele mõeldud andureid. Kokku oli suuremas kotis 24 kilepakendit. Tollitöötajatel polnud andmeid kauba hinna ega päritolu kohta ja kuna mees ise ei osanud seda samuti öelda, siis peeti kaup kinni.\n5. juulil püüdis üks mees Soomest laeva pealt tulles kaasa tuua ka 58 kasutatud autoakut. Dokumente ohtlike jäätmete kohta tal ette näidata ei olnud ja nii jäi ta kaubast ilma.\n29. juulil oli taas autoakude päev. Tallinna Reisisadama D-terminalis jäi keskhommikul silma sõiduk, millest leiti 207 kasutatud autoakut. Veose dokumente Soomest tulnud mehel ei olnud ja akud võeti ära.\nTrendiks tõotab kujuneda sigarettide vedu liinibussides. Narva tollitöötajad said juulikuu viimase päeva öösel Peterburist saabunud liinibussis reisinud Venemaa kodanikult kätte 4000 deklareerimata ja Vene maksumärkidega sigaretti. Need oli ta pannud reisikotiga bussi pagasiruumi.


Outlooki ühendamine selle kontoga - office365 suite\nOutlooki ühendamine selle kontogaOma Office 365 või mõnele muule Exchange'i-põhisele e-postile pääsete juurde nii Microsoft Outlooki veebiversiooni, Outlook Web Appi kui ka Outlooki töölauaversioonide kaudu, mis pakuvad optimeeritud meili- ja koostöövõimalusi. Outlooki häälestamine\nOffice 365 ühendusprobleemide tõrkeotsing\nMõnel inimesel, kes on hiljaaegu versiooniuuenduse-eelselt Office 365 komplektilt uuemale versioonile üle viidud, esineb Outlookis ühenduse loomisel probleeme. Kui soovite nende probleemide lahendamiseks abi, lugege artiklit Office 365 versiooniuuenduse järel ilmnenud meiliühendusprobleemide lahendamine. Kui olete Office 365 administraator, lugege Office 365 veebifoorumi postitust Outlooki ühendusprobleemide lahendamine pärast Office 365 versiooniuuendust (inglise keeles).\nE-posti ja kontaktide teisaldamine uuele Office 365 kontole\nE-posti saate häälestada ka järgmistes programmides:\nLehe algusesse Rakenduskoht: Office 365 Enterprise, Office 365 Enterprise'i haldus, Office 365 Midsize Business user, Office 365 Midsize Businessi administraator, Office 365 Small Business, Office 365 väikeettevõtete väljaande administraator, Outlook Web App, Outlook Web App Office 365 Enterprise’i jaoks, Outlook Web App Office 365 Small Business Premiumi jaoks SaidikataloogKontaktteaveTagasiside saatmineJuriidiline teaveKaubamärgidPrivaatsus ja küpsisedHõlbustusvahendid© 2014, Microsoft Corporation. Kõik õigused on reserveeritud.


MEEDIAKANGELASED 2018: Aasta päike - Kadri Jalonen - Põhjarannik\nEsileht / MEEDIAKANGELASED 2018: Aasta päike – Kadri Jalonen\nAasta päike – Kadri Jalonen. KALEV PRITS\nKui taevas Ida-Virumaa kohal säraks päike sama tihti ja eredalt nagu kohaliku turismiklastri eestvedaja Kadri Jaloneni nägu, ei tuleks kohalikel turismiettevõtetel ilmselt väga palju pead murda selle üle, kuidas madalhooaegadel toime tulla. Sest neid lihtsalt poleks.\nKadri Jalonen on ligemale kümme aastat suutnud koos hoida siinse turismiäriga tegelejaid. Vaatamata sellele, et osa neist on omavahel konkurendid või siis on neil lihtsalt küllaltki erinevad huvid, on Jalonen osanud leida selle ühisosa, mis paneb neid koos tegutsema. See suur ühine eesmärk on kogu Ida-Virumaa vastu pidev tähelepanu äratamine. Ta on teinud seda sellise sära, kire ja pühendumisega, et tulemused pole lihtsalt saanud tulemata jääda. Nii saab ka lõppeval aastal rääkida Ida-Virumaad külastanud turistide arvu uutest rekorditest.\nKui norida tahaks, siis ehk vaid selle üle, miks sellisel vahval kooslusel peab nii jube nimi olema nagu klaster. Aga küllap on siinkohal tegu projektikirjutajate kohustusliku sõnavaraga.\nSamasugust indu selle koosluse vedamisel jagus Jalonenil suvel ka aktsiooni “Ida-Virumaa tantsib” korraldamisel, kus ühel nädalavahetusel tantsiti viieteistkümnes põnevas paigas, millest valmis ka äge videoklipp. Seegi oli osa Jaloneni teoreemi “Ida-Virumaa on äge ja põnev paik” lõputust tõestamisest.\nKes olid teised Ida-Virumaa meediakangelased 2018, saab lugeda ja vaadata 29. detsembril ilmunud Põhjaranniku paberlehest.


Eesti Energia kasum kukkus 40% - ärileht.ee\nEesti Energia kasum kukkus 40%\nEesti Energia pressikonverentsFoto: Rauno Volmar\nEesti Energia müügitulu oli 2017. aastal 754 miljonit eurot, kasvades aastavõrdluses 2%. Kulumieelseks ärikasumiks kujunes 264 miljonit ehk 20% vähem kui 2016. aastal, puhaskasumit teeniti aga 101 miljonit, mida on aastatagusest 40% vähem. Põhiliselt on 2017. aasta väiksemad tulud seotud Auvere elektrijaamaga seotud leppetrahvide vähenemisest, teatas ettevõte. Eesti Energia on teinud omanikule ettepaneku maksta 2017. aasta eest dividendi 15,8 miljonit eurot, millele lisandub tulumaks summas ligi 4 miljonit eurot.\nAuvere jaam kavatsetakse sel aastal ehitajalt vastu võtta\nAuvere elektrijaam töötab 2015. aastast. „2017. aastal ehitas General Electric Auvere elektrijaamale uue kottfiltri süsteemi, mis tagab jaama madalad tolmuheitmed ka maksimaalsete koormuste juures. General Electric viis elektrijaamas läbi erinevaid võimekuse ja töökindluse teste ning katsetas kütusesegusid. Jaam on planeeritud ehitajalt vastu võtta käesoleval aastal,“ rääkis Avila. Auvere elektrijaam tootis 2017. aastal 1,4 TWh elektrit.\nEesti Energia alustas 2017. aasta teises pooles elektri ja gaasi müüki äriklientidele Poolas, kus praeguseks on leitud üle 50 kliendi. Lätis tõusti pärast sealse gaasituru avanemist riigi suuruselt teiseks gaasimüüjaks. Käesoleva aasta kevadel alustab Eesti Energia elektri müügiga ka Soomes ja Rootsis. Soomes pakutakse energiateenuseid koduklientidele, Rootsis aga nii kodu- kui ka äriklientidele.\nGRAAFIK | Eesti Energia juhatuse esimehe aastatasu tõusis mullu 40 000 eurot (107) 27.02.2018\nEnefit Energiatootmine saab uue juhi (1) 07.03.2018\nAvila sõnul on kontserni strateegia suunatud kasvule ja puhtamale energiale. „Vastavalt strateegiale on meie eesmärgiks toota 2021. aastal 40% elektrist taastuvatest ja alternatiivsetest allikatest. Selle ambitsioonika sihi täitmisel on oluline roll Eesti Energia taastuvenergia ettevõttel Enefit Green, kes plaanib enda tootmist laiendada kontserni senistel koduturgudel Läänemere piirkonnas,“ ütles Avila. Valitsus on kokku leppinud Enefit Greeni vähemusosaluse börsile viimises.\nElektrihind püsis samal tasemel\nEesti Energia finantsdirektor Andri Avila ütles, et 2017. aastal jäi elektri turuhind Eesti hinnapiirkonnas samale tasemele 2016. aastaga. „Elekter maksis Eestis sama palju kui Soomes, samas meie lõunanaabrite Läti ja Leedu elektriturul on hinnad endiselt kallimad kui Eestis. Tänu NordBalt merekaablile on hinnad ka lõunanaabrite juures siiski aasta-aastalt langenud ja Eesti-Soome hindadega sarnasemaks muutunud."\nAndri Avila sõnul tootis Eesti Energia 2017. aastal viimase nelja aasta suurima koguse elektrit – 9,7 teravatt-tundi. „See näitab selgelt, et Eesti Energia juhitavad elektritootmisvõimsused on vajalikud ning püsivad regionaalsel elektriturul hästi konkurentsis ja toovad sisse eksporditulu,“ lausus Avila. „Arvesse tuleb võtta ka seda, et nii Soome kui ka Leedu on endiselt suures elektridefitsiidis ning peavad enda tarbimise katmiseks elektrit Venemaalt importima,“ lisas Avila.\nKogu Eesti elektritoodang oli 2017. aastal 11,1 TWh, mis on 2,8 TWh suurem kui tarbimine. Eesti eksportis Nord Pooli elektrituru kaudu ligi veerandi oma elektritoodangust. Eurostati andmetel on Eesti Euroopa Liidu kõige energiasõltumatum riik.\nÕlitootmine kasvas veerandiku\nEesti Energia majandustulemusi mõjutavad oluliselt ka kütteõli maailmaturuhinnad. Kõige sarnasem maailmaturul laialdaselt kaubeldav toode põlevkiviõlile on 1% väävlisisaldusega kütteõli, mille hind kasvas aastavõrdluses 39% ja maksis keskmiselt 271 eurot tonni kohta. Õli paranenud turuhind võimaldas Eesti Energial õlitoodangut 2016. aastaga võrreldes 24% võrra kasvatada.\nKokku tootis Eesti Energia 2017. aastal 395 000 tonni põlevkiviõli, mis on rekordiline kogus. „Enefit280 õlitehas on praeguseks saavutanud enda projekteeritud võimsuse ning suudab periooditi ka sellest enam toota. Käesoleval aastal plaanime tehase toodangut veelgi suurendada ennekõike töökindluse tõstmisega,“ selgitas Avila. 2017. aastal tootis Enefit280 45% rohkem õli kui aasta varem.\nEstonia kaevandusest väljati aastaga 10 miljonit tonni põlevkivi. „Nii palju põlevkivi pole Estonia kaevandusest kunagi varem ühe aastaga kaevandatud, see on ligi kaks korda suurem kogus kui kaevanduse algne projekteeritud võimsus,“ ütles Avila. Kokku kaevandas Eesti Energia 2017. aastal 16 miljonit tonni kaubapõlevkivi.\nKontsern investeeris 2017. aastal 144 mln eurot ehk 2% rohkem kui aasta varem. 75 miljonit eurot investeeriti elektri jaotusvõrku selle kvaliteedi järjekindlaks parandamiseks. Kontserni võrguettevõte Elektrilevi rajas 221 uut alajaama ning 1572 kilomeetrit elektrikaablit. Elektrilevi võrgust on praeguseks 64% ilmastikukindel. Olulises osas tänu efektiivsuse kasvule oli Elektrilevil võimalik 2017. aastal võrgutasu elektritarbijatele 9% võrra langetada.\nEesti Energia kasum kasvas Lätis pea veerandi võrra\nReitinguagentuur tõstis Eesti Energia krediidireitingu väljavaadet\nLiit: Nelja Energia omandamisel tekiks Eesti Energiast riiklik tuuleenergiamonopol


ARVUTI TAASKÄIVITUB IGA KORD - MÄNGUD(2020)\nArvuti taaskäivitub iga kord\nKuna te installisite Windowsi uude kõvakettale, peaks see probleemi lahendama. Võib-olla on teil mälukaart või halb ühendus mäluga. Ma eemaldan mälu ja lisan selle uuesti, et näha, kas see aitab. Samuti võite proovida töötada ainult ühe mälumooduliga, mis võib probleemi tuua.\nVõite lugeda ka sündmuste vaatamise süsteemi vea logi. Lähete juhtpaneelile - haldustööriistad - arvuti haldamine - sündmuste vaataja - süsteem. Mitte kõik, mida siin näete, on kriitiline viga. Kuid võite näha riistvaraviga.\nTeine vahend on keelata automaatne taaskäivitamine vea korral\nKui teil on BSOD (Blue Death of Death), siis peatub arvuti seiskamisvea tõttu ja seejärel vaikimisi konfigureeritakse automaatselt.\nVõimalik on hea, et tahad teada, mis valesti läheb ja kuidas peatamisvead parandada. Noh, sa ei saa lihtsalt öelda: "See on taaskäivitamine, mis on valesti." Selle vähe informatsiooni abil ei saa keegi seda parandada. Selle asemel peame teadma "stop error" ja täpse sõnastuse põhjusel, et see peatus, et saaksime probleemi diagnoosida. Siis ja alles siis, kas meil on piisavalt teavet, et aidata teie probleemi lahendada.\nVanemad operatsioonisüsteemid tegid seda kenasti ja lihtsalt peatus ... Nüüd? Nüüd taaskäivitub teie jaoks, sest see on üldiselt lihtsam kui probleemi pärast muretsema. Lõpetame selle? See oleks meile kõigile lihtsam, kui me saame teada täpse veateate pärast ...\nKlõpsake käsku Käivita ...\nKlõpsake aknas Süsteemi atribuudid vahekaarti Täpsemalt\nKlõpsake Startup ja Recovery piirkonnas nuppu Settings\nAknas Startup and Recovery (Käivitus- ja taastamise aken) märkige "Automaatne taaskäivitamine" (süsteemi tõrke piirkonnas)\nKlõpsake nuppu OK ja seejärel uuesti OK\nSeejärel, kui arvuti jookseb kokku, märkige ära stop-viga ja sellega seotud teave\nLoodan, et leiate probleemi. Edu\nTänu xpcmanile selle foorumi vihje eest.\nKuidas pääseda töögrupi arvutile parooli küsimiseks\nAnTuTu võrdlusalus - kontrollige oma Android-seadme toimivust\nNokia C3 - traadita ruuteri ühendamine\nQuicktime - kioskirežiimi lubamine\nPhotoshop - pildi vaatamine täissuuruses\nPeida oma tegumiriba täisekraani rakendustele\nTraadita USB-adapteri paigaldamine ilma CD-plaadita\nSamsung S3653 - tehase lähtestamine\nSkype for Windows 8 - käivitab automaatselt videokõned ja ekraani jagamise\n© 2020 Arvuti taaskäivitub iga kord


Rootsi muretseb koroonaviiruse delta variandi pärast - Uudis.net\n641 Rootsi muretseb koroonaviiruse delta variandi pärast\nEWR Online @ eesti.ca · 11.06.2021 17:17\nRootsi, mis on kogu koroonapandeemia kestel järginud suhteliselt vaba käitumist, kutsus reedel kõiki elanikke vaktsineerima, et hoida ära COVID-19 neljas laine. "Horisondil on tumedad pilved, ma pean silmas viiruse delta-tüve," ütles Rootsi tervishoiuameti juht Johan Carlson.\nEKRE volikogu kinnitas erakonna presidendikandidaadiks Henn Põlluaasa, teisted parteid oma kanditaate veel avalikustanud ei ole\nEWR Online @ eesti.ca · 07.06.2021 15:32\nEesti Konservatiivne Rahvaerakond kinnitas pühapäeval Paides toimunud volikogu istungil presidendikandidaadiks Henn Põlluaasa. EKRE on Eestis esimene partei kes on avalikustanud oma presidendikanditaadi. Sellega, kes vastaskandidaatideks kujuneda võivad, Põlluaas praegu spekuleerima ei hakanud — parlamendis liikuvat praegu palju erinevaid nimesid. Vaata lähemalt\nMart Helme Kalle Laanetile: minister, teie ja kaitseväe juhataja väristate kogu aeg käsi!\nEWR Online @ eesti.ca · 08.06.2021 01:25\nKolmapäeval käis Riigikogus aru andmas kaitseminister Kalle Laanet ja pärast tema äärmiselt sisutühja esinemist 9. mai mundrikeelu teemal võttis vastuseks sõna EKRE aseesimees Mart Helme. “Meil on väga napisõnaline minister arupärimisele vastamisel. Ma saan aru, see annab märku sellest, et ta on hea poliitik, kes ei taha ennast kuidagi sisse rääkida. Hindame seda poliitilist oskust, aga me ei hinda seda informatsiooni külluse seisukohast. Arupärimised on esitatud ikkagi selleks, et saada… Vaata lähemalt\nEesti suursaadik Soomes: Eesti-Soome töörände olukord on vale, ebaõiglane ja traagiline - ERR\nEWR Online @ eesti.ca · 08.06.2021 01:33\nSoome otsus töörännet Eestiga jätkuvalt piirata on ebaõiglane ja arusaamatu. Eesti suursaatkond Soomes on selle taastamiseks aasta algusest vaeva näinud, kuid käega katsutavaid tulemusi soomlaste vastumeele tõttu pole, ütles Eesti suursaadik Soomes Sven Sakkov ERR-ile. Vaata lähemalt\nPiirangud baaridele kaovad selle nädala reedel. Taastuvad ka kruiisid Rootsi. Ärileht.\nEWR Online @ eesti.ca · 08.06.2021 14:41\nKaitseminister Kalle Laaneti umbusaldamine kukkus läbi\nEWR Online @ eesti.ca · 08.06.2021 16:12\nIsamaa ja EKRE algatatud hääletus kaitseminister Kalle Laaneti (RE) umbusaldamiseks kukkus läbi. Umbusaldamise poolt hääletas 42 riigikogu liiget ja selle vastu 57. Isamaa esimehe Helir-Valdor Seederi sõnul on kaitseministri tegevus andnud tõsise hoobi Eesti julgeolekule ja inimeste kaitsetahtele. "Otsus asuda õõnestama kärbetega kaitseväge, Kaitseliitu ning olulisi riiklike sümboleid on vastuvõetamatu. Need sammud näitavad, et Kalle Laanet ei mõista oma rolli kaitseministrina Eesti julgeoleku tagamisel ja ei teadvusta Eesti keerulist geopoliitilist… Vaata lähemalt\nAlates reedest võivad väljuda Tallinna-Stockholmi kruiisid, kuid kindlat sõiduplaani veel ei ole\nEWR Online @ eesti.ca · 08.06.2021 16:23\nEesti valitsus otsustas teisipäeval, et alates reedest on taas lubatud Tallinna-Stockholmi kruiisid. Tallink aga on äraootaval seisukohal, kuna Rootsi nakatumisnäitaja on kõrge. „Tallink loodab avada Rootsi reisid juuli keskel, hetkel ootame veel täpsemaid tingimusi reisimiseks ning jälgime Rootsi nakkuskordaja langust, et ka reisilt naasmine oleks kõikidele huvilistele piirangutevaba,“ kommenteeris Tallink Grupi juhatuse esimees Paavo Nõgene. Vaata lähemalt\nKaja Kallas: kaitseväe mundri kandmine on uhkuseasi, aga seda ei tohi kanda, et mitte anda vaenlasele tööriistu infosõjas - UU\nEWR Online @ eesti.ca · 08.06.2021 16:30\nEsmaspäeval toimus Riigikogus arupärimine korralduse kohta mitte kanda 9. mail kaitseväe vormi ning lisaks kaitseminister Kalle Laanetile pidi sellele vastama ka peaminister Kaja Kallas, kelle jutust jäi kõlama pealkirjas olev mõte. Vaata lähemalt\nFive Muslim pedestrians deliberately hit by driver, four dead, in alleged hate attack in London, Ont. - G&M\nEWR Online @ eesti.ca · 08.06.2021 16:39\nPolice say a 20-year-old London, Ont., man deliberately struck down five members of a Muslim family with his truck in a hate-motivated act of mass murder, an attack that prompted an outpouring of grief and calls for the accused to face terrorism charges. Vaata lähemalt\nEWR Online @ eesti.ca · 09.06.2021 00:58\nKoroona-aasta mõjust haridusele ja sellest, kas põhjust on pigem pessimismiks või optimismiks, kirjutas Tartu Ülikooli õppeprorektor Aune Valk Postimehes. Kõik, mis ei tapa, teeb tugevaks. Raske õppustel, kerge lahingus. Kellel on, sellele antakse. Vaata lähemalt\nEWR Online @ eesti.ca · 09.06.2021 01:02\nEesti Keele Instituut ning Haridus- ja Teadusministeerium algatasid seni suurima keeletehnoloogilise arendusprojekti, mille tulemusel Tartu Ülikooli arvutiteaduse instituut ning Balti keeletehnoloogia- ja lokaliseerimisettevõte Tilde hakkavad looma vabavaralist ja suure usaldusväärsusega masintõlkeplatvormi kolmele keelepaarile: eesti-inglise-eesti, eesti-vene-eesti ja eesti-saksa-eesti. Vaata lähemalt


Hoidke toitu korralikult: miski pole halb! - cooking\nFaltanleitungInleitung: lihavõttepühade ajal valmistame volditud jänkukaste\nPäeval kadus ema jäljetult\nSuhete näpunäited: Armasta 20-aastaselt! Mehed, eesmärgid ja õnn\nPõhiline / cooking / Hoidke toitu korralikult: miski pole halb!\nHoidke toitu korralikult: miski pole halb!\nKas teie toidud muutuvad kiiresti halvaks? Võib-olla salvestad seda valesti\nIkka ja jälle peate toidu ära viskama, sest neil on liiga kiiresti halvasti läinud? Võib-olla salvestate seda valesti! Täpselt nii.\nIga sakslane viskab aastas ära ligi 82 kilo toitu. Fraunhoferi instituudi uuringu kohaselt satuvad puu- ja köögiviljad, aga ka piimatooted sageli prügi hulka. See ei pea olema - kui hoiate toitu õigesti.\nEnamasti viskavad paljud toidu lihtsalt külmkappi. Sest külmik hoiab toitu värskena, eks? Üldse mitte!\nPaljudel toitudel pole külmkapist midagi otsida või kui need tulevad külmikusse, siis ainult väga erilisel kujul.\nSiin on loetelu toitudest, mida Saksamaal sageli valesti hoitakse - ja kuidas seda õigesti teha:\nAvokaadod: Avokaadod koristatakse ebaküpsena ja maitsevad siis mõrult. Nad peavad valmima - ega tee seda külmkapis. Kui jätate need 1–3 päevaks toatemperatuuril ajalehtedesse mähituna, on see ideaalne, kui nad jõuavad õigele küpsusastmele. Kui kest jõuab sõrmega puudutada, on vili just õige. Kui ta aga ei tunne, et valmisoleku ajal pole avokaadot söömiseks aega, jääb ta veel paariks päevaks külmkapi köögiviljasahtlisse.\nKartul: kui kartulid pidevalt liiguvad, idanevad need kiiremini, nii et neid tuleks hoida kuskil, kus te ei pea nii tihti jooksma. Päikesevalguses moodustavad nad taimemürgi Solaniini, nii et paremini varuda pimedas. Samuti ei tohiks hoiustada kohe pliidi kõrval, kraanikausi all või akna lähedal. Kuumus põhjustab kartulite idanemist, külmus aga muudab kartulitärklise suhkruks. Kartuli hoidmise parim koht on külm, niiske kelder. Kui teil pole ladustamiskeldrit, peaksite kartuleid ostma ainult nädala jooksul tarbitavates kogustes, vastasel juhul idanevad need varsti.\nTomatid: Liiga palju inimesi hoiab oma tomateid külmkapis. Külmkapis kaotavad nad aga oma aroomi. Parim on hoida seda soojas, pimedas kohas. Muide, tomatid saadavad küpsemisgaase. Sel põhjusel hoidke eraldi, muidu võivad puu- või köögiviljad nende läheduses kiiremini halveneda.\nSibul: hoidke sibulad jahedas, pimedas ja kuivas (mitte külmikus) korvis. Nii et nad on kinni 2-3 nädalat.\nPirnid ja õunad: küpsed pirnid ja õunad vabastavad etüleeni. See gaas põhjustab teiste puu- ja köögiviljade kiiremat valmimist ja riknemist. Hoidke õunu ja pirne alati eraldi.\nVõi : Või maitseb naljakalt? Kõik võiderasvad nagu või või margariin omandavad kiiresti võõrad maitsed. Võid ei tohiks kunagi hoida vürtside või soolaste köögiviljade (nt porrulaugu) kõrval.\nLeib: sahvris peaks leiba hoidma vaid lühikest aega. Kuid kui olete palju ostnud, saate ka midagi lõigata ja külmutada. Tegelikult on ideaalne leivakast. Värske leib eraldab aga niiskuse, mis suurendab leivakarbis niiskust. Vanemad sordid hakkavad varsti hallitama. Seetõttu: hoidke värskelt küpsetatud leiba alati vanematest eraldi.\nSeened: seeni müüakse tavaliselt plastpakendites. Kuid need moodustavad plastist kiiresti kondensaadi. Parem: pärast ostmist otse paberkotti või köögipaberi ülekandmisse. Seejärel külmkapi köögiviljaosa.\nIngver: Ta püsib mitu nädalat külmkapis. Kui mähkida see fooliumisse või plastmahutisse, ei kuiva see nii kiiresti ära.\nRooskapsas: rooskapsas peaksite kohe pärast ostmist lööma kergelt niiskesse paberrätikusse ja hoidma külmkapi köögiviljaosas. Ta viibib seal kuni neli päeva.\nLisatasu: ideaalne külmik\nHoidke juustu ja valmistoitude temperatuuril 8 kraadi. Keskel piimatooted 5 kraadi juures. Sealhulgas vorst ja kala (3 kraadi). Köögiviljasahtes puu- ja köögiviljad (vt eespool). Ja ukses või, munad, joogid, kastmed 8 kraadi juures.


Mis lapsel mureks on? - Alkeemia\nMis lapsel mureks on?\nKui vanemad õpiksid laste käitumisse peidetud sõnumitest paremini aru saama, läheks elu palju lihtsamaks\nKui laps on kurb, agressiivne, ärrituv, ei kuula vanemat jms, siis nimetatud käitumised ei viita peaaegu mitte kunagi ebanormaalsusele ega arenguhäirele. Reeglina on laps lihtsalt hädas. Ta ei saa veel aru ei iseenda sees ega maailmas toimuvast, ta vajab abi: kuulamist, toetamist, mõistmist, mõistlikke ja toimivaid piire.\nVäikelaps ei oska öelda: palun ära ole nii kaua tööl, mul on sind väga vaja. Selle asemel hakkab ta õhtul issiga unetsirkust tegema: ei jää kuidagi magama, tahab teist patja, veel üht kaisukaru, juua, pissile, veel üht muinasjuttu. Laps ei oska öelda: emme, sinu tempo on liiga kõrge, ma tunnen end kiirustades hirmus halvasti. Selle asemel heidab ta hommikul esikuvaibale pikali, keeldub riidesse panemast, jopevarrukas läheb tagurpidi, saapad sassi.\nKui vanemad õpiksid laste käitumisse peidetud sõnumitest paremini aru saama, läheks kummagi elu palju mõnusamaks.\nKui laps on kurb, agressiivne, ärrituv, ei kuula vanemat, keeldub koostööst jms, siis nimetatud käitumised ei viita peaaegu mitte kunagi ebanormaalsusele ega arenguhäirele. Reeglina on ülereageerivalt käituv laps lihtsalt hädas. Ta ei saa veel aru ei iseenda sees ega maailmas toimuvast, ta vajab abi: kuulamist, toetamist, mõistmist, mõistlikke ja toimivaid piire.\nVanemad, seistes silmitsi nutva või agressiivse lapsega, tunnevad tihti abitust ja pahameelt. Kui õpitakse aru saama lapse kogemusest, tema tunnetest ja vajadustest, tuleb ka mõistmine, et laps ei tee midagi niisama, ta lihtsalt seisab ausal ja eakohasel moel enda eest.\nMõistagi on lapse arengusse puutuvate küsimustega loomulik pöörduda spetsialisti poole, kuid esimene spetsialist, kelle poole vanem pöörduma peaks, on ikka ta ise. Oluline on märgata, et kõik see, mis juhtub meiega, juhtub ka meie lastega. Meie ärritus, viha, rahulolematus, õnnetuolek jms peegeldub meie laste käitumistes, seda väga erinevatel viisidel. Ka nii, et pealtnäha tundub seoste loomine võimatu.\nTäiskasvanu elab tihti oma kiire ning stressirohke elumulli sees, ega pruugi tähele panna, kui kõrvalejäetu, kurva või ärevana võivad tema kõrval tunda end lapsed.\n2011.a. jaanuaris Tallinnas toimunud vanemahariduse konverentsil küsis peaesineja, Taani pereterapeut Jesper Juul: kuidas me saaksime oma armastavad tunded muuta armastavaks käitumiseks? Me kinnitame oma lastele alatasa (ja teistelegi, kellest hoolime), et armastame neid – ja lahkume siis kiirustamisi oma tähtsate tegemiste juurde. Ent kui lähisuhetes puudub emotsionaalne kättesaadavus, on armastussõnum tegelikult tühi.\nLoomulikult on tore armastust ka sõnadega öelda, kuid veel olulisem on vanemal endalt küsida: kas minu laps saab piisavalt minu aega ja tähelepanu? Kas me usaldame teineteist? Kas ma respekteerin tema tundeid, vajadusi, arvamusi, lahendusi? Kas pean teda täisväärtuslikuks, eraldiseisvaks isiksuseks? Kas ma olen kohal, kui ta mind vajab? Kas meil on koos tore olla?\nKa siis, kui vanem vastab jaatavalt peaaegu kõigile neile küsimustele, tuleb ikka ette, et laps emotsionaalselt üle reageerib. Kui vanem vastab neis olukordades rahulikkuse ja aktsepteerimisega, kinnistub lapses teadmine, et tundeid pole võimalik vältida, kuid kindlasti on võimalik kõiki tundeid mõista ja valitseda.\nKui vanem arvab, et tema hoolitsus ja tähelepanu on olnud kõigiti piisav, kuid lapse areng ja käitumine teevad ikkagi suurt muret, võiks rääkida perearstiga, kes on pädev soovitama pöördumist nt psühholoogi, psühhiaatri või lasteneuroloogi poole.\nAutor: Meelike Saarna, pere- ja paarinõustaja


Peenis suuremaks Suurus on suurim munn\nRõnga mummud masseerivad mõlemat partnerit, lisavad särtsu ja naudingut. On väga suur üleelamine tulla meestearsti juurde, kolmandik meestest leemendab esimesel visiidil higist ja neil on väga raske end avada. Kindlasti oled juba aru saanud, et XXX filmide staaridel pole keskmise suurusega meessuguorganid. Ta ei saa kanda vormiriietust, suuruse tõttu ei saa ta ka joosta ning põlvitada. Kuidas suhtute Viagrasse?\nTa arvab, et eesti meestes selline standard alaväärsuskompleksi ei tekita, kuigi ajakirja Pere ja Kodu andmeil on keskmise eesti mehe peenis vaid 15 cm pikkune, seksuoloog Imre Rammul pakub pool sentimeetrit pikemat. Kondoomi otsa peab jääma kuni 1,5 cm vaba ruumi seemnevedeliku jaoks ja tagantpoolt võib kondoom ka rulli jääda. Teisisõnu - kui suurele peenisele see peale läheb. On ju eri kasvu mehi, kelle suguelundidki on ise suurusega.\nEesti meest pole mõõdetud Poolametsa kinnitusel kasutavad eesti mehed praegusel aidsi ajastul kondoome rohkem kui varem. Arst pole aga siiani kohanud ühtki meest, kes kurdaks, et ei leia endale sobivat Murgu liikmed ja suurused. Seksuoloog Imre Rammul nendib, et keskmise eesti mehe kõvastunud peenise pikkus on puhas spekulatsioon.\nMehe suguorganeid vaadeldakse, tuvastamaks, kas kusitiavaus on õigel kohal ja munandid on laskunud munandikotti. Seksuoloogi sõnul vastavad euronõuded Suurus on suurim munn keskmise eesti mehe parameetritele.\nTa teab üksikuid juhtumeid, kui mees pole endale sobivat kondoomi leidnud, sel juhul on leitud mõni teine sobiv lahendus.\nSee ei tohi olla liiga lühike, vältimaks mahalibisemist. Samuti ei tohi kondoom olla nii tihke, et seda on raske peale panna. Eesti kaubamärgiga Suvest Suveni kondoomid valmistatakse hoopis Jaapanis. Firma Trade turundusjuhi Tuuliki Kasoneni sõnul on Eestis kaheldud, kas Jaapanis valmistatud kondoomid ühele tõsisele Põhjamaa tõugu mehemürakale üldse sobivad.\nJaapanlased on põhjamaalaste anatoomiaga ehk pareminigi kursis kui meie ise. Küsitletu ei osanud aga öelda, kui pikki kondoome kõne-alune tehas koduturu jaoks valmistab. Indias, Tðehhis ja Poolas valmistatud kaitsevahendeisse peab tema sõnul suhtuma väga ettevaatlikult.\nNõunik ei oska öelda, kas ka eesti mehed kondoomistandardi väljatöötamisel kaasa lõid. Elektrontest ja pumpamiskatse Eurostandardi järgi Suurus on suurim munn kondoomi miinimumpikkus 17 ja -läbimõõt 5,6 cm.\nKõigi eurokondoomide lekked ja nõrgad lateksi kohad on elektrooniliselt testitud. Peale selle võetakse igast imporditud partiist kindel kogus kondoome ja testitakse ka nende vastupidavust.\nKaitsevahend peab katkemata pikenema 7 korda kuni sentimeetrini ja kannatama jõudu 39 njuutonit, seega umbes 4 kg raskust. Tehakse ka pumpamistest: kondoomi pumbatakse õhku ja mõõdetakse purunemisrõhku. Kondoomi ruumala peab paisuma vähemalt 18 liitrini ning see peab taluma vähemalt 1 kilopaskali suurust survet.\nRavimi- ja tolliameti andmetel toob Eestisse kondoome umbes 30 firmat.\nNo paper pattern! How to connect diamonds freely with a sewing machine\nEnne andmebaasi kandmist tuleb kaup kõigiti testida. Selle pikkus on eri andmetel 39 või 42 cm. Eesti suurim meheuhkus on cm pikkune.\nRekordlühikeste peeniste kohta SL Õhtulehel andmeid pole. Kadri Jakobson.


Tormituul tõstis merevee taset - Meie Maa\nTormituul tõstis merevee taset\nSaaremaa Laevakompanii parvlaevad liikusid Kuivastu – Virtsu liinil terve eilse päeva, kuid Rohuküla-Heltermaa liinil liiklus katkes. Firma pressiesindaja Anne Saar ütles, et tuule kiirus Virtsus ulatus laevameeste sõnul 30-34 m/s ning veetase oli tõusnud õhtuks tavapärasega võrreldes meetri võrra.\nSaaremaa päästeteenistuse pressiesindaja Sirle Matt ütles, et hommikul kukkus Kihelkonna alevikus bussiootepaviljonile puu, mille kohalikud päästjad ära koristasid.\nOrissaares aga sõitis kella 16 paiku üks Moskvitsh mööda üleujutatud rannaäärset teed, vesi sattus mootorisse ja auto suri välja. Juht väljus autost ja läks asja uurima, seejärel tõstis aga laine auto veelgi sügavamale.\n“Auto oli nii sügaval vees, et ainult autopagasniku kapott, mis oli lahti tulnud, paistis veest välja,” sõnas Sirle Matt.\nPäästeteenistujad sidusid autole trossi külge ja tõmbasid sõiduki kuivale.\nIlmajaam teatas, et kuni esmaspäevani on oodata veetaseme ohtlikku tõusu 100 – 200 cm üle Kroonlinna nulli Pärnu, Narva-Jõesuu, Tallinna ja Haapsalu piirkonnas. Selline veetaseme tõus võib kaasa tuua rannikuäärsete alade üleujutuse. Juba eile oli üle ujutatud mereäärseid jalakäijate teid Haapsalus, Pärnus tungis aga linna üle ujutanud merevesi kanalisatsioonitrassidesse.\nTormituule tekitatud voolukatkestused häirisid Eesti Telefoni teatel telefonsidet lisaks Saaremaale ka Võru-, Viljandi- ja Pärnumaal. Ka murdis tormituul Saare – ja Mulgimaal kümneid telefoniposte.\nEelmine artikkelTorm nurjas madalikule jooksnud pargase päästmise\nJärgmine artikkelTäna on Eesti taassünnipäev


EPL: Valimistest jääb eemale 17 Toompea poliitikut\n23. detsember 2002 kell 6:09\nKevadistel valimistel ei kandideeri Toompeale tagasi 17 praegust Riigikogu liiget, kellest kaheksa on Reformi- ja neli Keskerakonda poliitikud.\nKandideerimisest loobujate seas on reformierakondlastest ligi 13aastase parlamendistaa?iga Ignar Fjuk ning kolm koosseisu Riigikogus töötanud Valve Kirsipuu ja Uno Mereste. Kõik reformierakondlased langetasid oma loobumisotsuse ise, kirjutab Eesti Päevaleht.\nÜllatuslikult liitus eelmisel nädalal teiste mittekandideerijatega Erika Salumäe, kes pidi saama Keskerakonna esinumbriks Võru-, Valga- ja Põlvamaal. ?Salumäe oma avaldusse loobumise põhjuseid ei kirjutanud. Need on isiklikud. Ta tahab leida uut algust,? ütles Keskerakonna infojuht Evelyn Sepp.\nLahtine on tänavu Rahvaliiduga ühinenud Ülo Nugise osavõtt valimistest. Nugis ei soovinud sel teemal veel rääkida. Ei teda ega ka tuntud maapoliitikuid Ants Käärmat ja Arvo Sirendit Rahvaliidu valimisnimekirja tipust ei leia.\nIsamaaliidu volikogu liikme Andres Ammase sõnul ei püri tervislikel põhjustel parlamenti ka Peeter Olesk ega Sirje Endre.\nPeale Mihkel Pärnoja kandideerivad kõik teised Mmõõdukate fraktsiooni liikmed, ütles mõõdukate peasekretär Tõnu Kõiv.\nAastaid Reformierakonna tippu kuulunud Valve Kirsipuu lahkub suurest poliitikast vastuvõetamatute kompromisside ja üleliia karmiks läinud poliitilise võitluse pärast.\n?Poliitika on märkimisväärselt muutunud. 10?11 aastat tagasi polnud erakondade vahel sellist hõõrumist. Siis tahtsime koos Eesti nullist üles ehitada. Vundament on nüüd laotud, kuid mind teeb murelikuks, et seda kiputakse lammutama,? lausus Kirsipuu.\nKirsipuu tunnistas, et talle on siiani arusaamatu Reformierakonna ja Keskerakonna liit, mille vastu ta tänavu jaanuaris oma partei volikogus ainsana hääletas.