9 parimat seemneteta viinamarjasorti: nimi, kirjeldus, kuidas see paljuneb - Kogud\nParimad seemneteta viinamarjad rosinad\nViinamarjad on kõige õrnemad mahlased, magusad, aromaatsed, rikkaliku maitsega marjad - kasulike ainete ja vitamiinide ladu, olenemata nende vormist - värsked või kuivatatud. Need väikesed marjad, mis on kogutud maitsvatesse kimpudesse, Tuhandeid aastaid on nad olnud toorainena veinidele, erinevatele sortidele šampanjad ja konjakid - rafineeritud laagerdunud ja noored vahuveinid. Selles ülevaates käsitleme kõige populaarsemaid seemneteta viinamarjasorte.\nRosinate viinamarjade eelised\nVõib-olla on viinamarjad üks levinumaid kultuure maa peal. Pole ühtegi riiki, kus nad ei üritaks seda kasvatada tööstuslikus mahus ega oma aia- ja aiakrundil. Võib-olla sellepärast, hoolimata sellest looduses on rohkem kui 600 veinisorti, aretajad arendavad endiselt uusi kultiveeritud ja hübriidseid liike.\nEriti populaarsed on seemneteta viinamarjad. See pole üllatav - palju mõnusam on mahlast marja läbi hammustada, kui väikesed kõvad kondid sind ei häiri. Lisaks sobivad just need marjad rosinate kuivatamiseks ja saamiseks kõige paremini.\nJust seemneteta sordid on varase valmimise ajal kõige produktiivsemad ja külmakindlamad.\nVanimad teadaolevad seemneteta viinamarjad on rosinad ja kaneel. Kaasaegsetele on kombeks lisada sõna kishmish, et rõhutada, et viljas pole kondi. Corinca on väike Korintose päritolu must väga magus viinamari ja isegi praegu on Kreekas (Piraeuse linnas) rosinate uurimisinstituut.\nSeemneteta liike kasutatakse teiste sortide tolmeldamiseks uute hübriidide saamiseks. Mis tahes seemneteta liigi marjad sisaldavad ideaalselt looduslikke happeid ja suhkruid, neil on rikkalik magus maitse, ainulaadne aroom ja õhuke koor. Need sobivad värskeks tarbimiseks, kuivatatud rosinate kujul, valmistades kõige peenemaid veine ja konjake.\nKuidas paljunemine toimub\nTõepoolest, kuidas see viinamari paljuneb, kui selles pole seemneid? Peaaegu kõik teadaolevad lohuta liigid on aretajate aretatud tänu rosinate looduslike liikide - Black Monucca ja Thompsoni - ristamisele... Igal neist on oma individuaalsed omadused: marjade kuju, värv, seemnete suurus ja suurus. Miks rosinates pole luud? Fakt on see, et luud puuduvad täielikult, nad on lihtsalt vähearenenud. Quiche mishi sortides võivad need olla väga väikesed või vaevu eristatavad, pehmed ja erineda ka koguse poolest.\nSeemnete puudumine viinamarjades on geneetiline omadus, uute sortide väljatöötamisel aretajate poolt spetsiaalselt ette nähtud.\nMis tahes sordi - seemneta ja seemneteta - viinamarju paljundatakse vegetatiivselt, s.t. pistikute ja võrsete abil ning seemneid on vaja ainult täiesti uute sortide aretamiseks.\nAretajad on isegi vähearenenud seemnetest õppinud kasvama uusi seemneteta viinamarjasorte. Ja siin paljunemine, säilitades kõik geneetilised omadused ja omadused sordid on võimalikud ainult vegetatiivsel meetodil.\nKishmiš viljastatakse tolmlemisega, seega on marjades seemnete jälgi, kuigi nende areng peatub varajases staadiumis. Kaneeli munasarjad esinevad ILMA POLILINEERIMISeta ja neil pole üldse luu.\nEnamlevinud seemneteta sordid\nNeed sordid erinevad seemne küpsuse suuruse ja astme, külmakindluse ja valmimisaja poolest. Mõelgem neist kõige populaarsematele ja anname neile nimed.\nRosinaid on väga palju, kuid aednikud eelistavad peamiselt traditsioonilisi, aegsasti testitud sorte.\nKeskvalmiv (valmib 130–135 päeva), viinapuu on arenenud, keskmine või jõuline. Marjad on väikesed - 2g, piklikud, roosa värvusega, viljaliha on mahlane, lihakas, rikkaliku muskaatpähkli aroomiga, universaalne. Moodustab kuni 2 kg kaaluva kampu. See on suurepäraselt ladustatud, transporditav, talub hästi madalat temperatuuri.\nVaraküps lauaviinamarjad, punakaslillad marjad, ovaalsed, rikkaliku maitsega, väga lihakad mahlased marjad. Viinapuu on suurenenud külmakindlus ja haigused.\nÜks iidsetest sortidest, millel on kõik tavalised omadused, mustadel viinamarjadel on erilised maitse- ja kasulikud omadused: tume värv näitab tohutut hulka antioksüdante, mille eelised kehale on hindamatud. Antotsüaniinid on võimelised aeglustama vähirakkude kasvu, põletikulisi protsesse, hõlbustama suhkurtõve kulgu (seda on soovitatav kasutada diabeedihaigetele, kuna sellel on madal glükeemiline tase) ning vältida rasvkihtide teket. Saagikas ja külmakindel, kuid vajab hoolikat hooldust.\nVarajase valmimisega kultuur, kuni 115 päeva, marjad kaaluga 3-4g, ümardatud, mahlane, õrn viljaliha, keskmise tihedusega koor. Küpsed marjad pruunika varjundiga merevaigust rohekaskollaseni. Pintslid on tihedad, väikesed - 300-400 g, kuid põõsaste saagikus on kõrge - kuni 6,5 kg.\nKõrge saagikusega kõige külmakindlam seemneteta (talub t -30umbes), lauaviinamarjad, mida hoitakse täiuslikult kuni 4 kuud ja mida kasutatakse kõige sagedamini mahla valmistamiseks nende kerge isabelle maitse tõttu. Marjad on roosad, üleminekuga punasele.\nVarajase kuni keskmise küpsusega, väikesed kahvatukollased marjad. Selle eriline maitse ja aroom võimaldab seda kasutada valgete veinide valmistamiseks. Vastupidav pakasele ja seenhaigustele.\nJupiter, Neptuun, Marss\nMarjad erinevad üksteisest vähe, värvus - lillakaspunane, suured lihavad viljad, lõhnav. Taimed on viljakad ja külmakindlad, seenhaigused ja hall mädanik neid ei mõjuta. Jupiterit kasutatakse aromaatsete magusate punaste veinide valmistamiseks.\nVähenõudlikkus, haiguskindlus, külmataluvus, kõrge saagikus, laitmatu maitse ja mis kõige tähtsam - seemnete puudus - optimaalne viinamarjade parimate omaduste komplekt. Seetõttu väärivad seemneteta sordid aednike ja tarbijate tähelepanu.\nErinevad seemneteta viinamarjasordid\nSeemneteta viinamarjad on populaarsed nii harrastajate kui ka professionaalsete viinamarjakasvatajate seas. Selles on maitsvaid meeldiva aroomiga puuvilju, samuti saab sellest häid veine ja suurepäraseid rosinaid. Kuid peaksite valima mis tahes sordi arukalt.\nOn selliseid hübriidvorme, mis ei talu külma, on seenhaiguste suhtes haavatavad ja vajavad hoolikat hooldust, seetõttu peaksite ükskõik, kui see või teine hübriid välja nägema, enne ostmist mõistma, kas see sobib olemasolevatesse kliimatingimustesse. Samuti on oluline pöörata tähelepanu haiguskindlusele ja saagikusele.\nParimad seemneteta sordid\nVaadates selle kategooria sortide kirjeldust, võime julgelt öelda, et seda tüüpi viinamarju tasub oma aiakrundil kasvatada.\nSeemneteta sort Century, Kesha\n"Sajand" - keskvalmivad valged viinamarjad, mis annavad saaki 120–125 päeva jooksul. Koonilised kimbud, umbes 900 g. Marjad kuni 8 g, ovaalsed, kollakasrohelised. Viljaliha on tihe, krõbe, õhuke nahk, söödud. Maitse on õrn, võib olla muskaatpähkli noote, kuid need ei avaldu alati. Mitte herned. Seda kasutatakse värskeks müügiks ja rosinate valmistamiseks.\n"Kesha" - varased viinamarjad, valmivad 115 päeva pärast. Pintslid umbes 400 g, tihedad. Marjad 4 g piires, ümardatud. Tselluloos on pehme, mahlane, koor sobib tarbimiseks. Käsnade värv on liivakarva merevaigukollane, kuid kogumisperioodil võivad need olla ka rohekaskollased. Tootlikkus kuni 6,5 kg.\nFoto viinamarjadest Kishmish Radiant, Kishmish Black and Black finger\n"Kishmish Radiant" - varajane sort, esimesi marju saab maitsta 130–135 päeva pärast. Viinapuu kasvab kiiresti. Kobar kuni 2 kg. Kuni 2 g piklikud käsnad võivad olla roosast kuni tumelillani ja sõltuvad küpsemisastmest. Viljaliha on mahlane, muskaatpähklitega. Rakendus on universaalne. Erineb hea transporditavuse ja külmakindluse poolest.\n"Kishmish Black" - üks vanimaid sorte. Sellel on meeldiv maitse, seda eristab suur toitainete sisaldus, mistõttu soovitatakse seda väikestes kogustes isegi suhkurtõvega inimestele. See on vastupidav, suure saagikusega must viinamari, kuid heade põõsaste saamiseks vajab see hoolikat hoolt.\n"Must sõrm" On uskumatult atraktiivsete marjadega väga silmapaistev sort, mis valmib 155 päevaga. On einestamise eesmärk. Kobarad kuni 2 kg, kasvavad asümmeetrilise silindri kujul. Marjad on piklikud, kuni 3 cm, lihavad, umbes 14 g. Värvus on peaaegu must. Tselluloosi maitse on lihtne, kuid meeldiv, muskaatpähkli nootidega. Talub kuni -20 kraadi külma.\nKeskmised sordid valmivad septembri alguses - 130–135 päevaga. Mõnikord vaadeldakse varajast keskmist ja keskmist hilist sorti eraldi - 125 kuni 145 päeva.\nIidne sort, mis tuli meile Kesk-Aasiast ja on muutunud väga populaarseks. Suured piklikud, kahvaturohelise värvusega marjad, justkui mattõitega kaetud.\nSuurepärane idamaine sort rosinate valmistamiseks. Tiheda viljaliha ja õhukese koorega suured marjad on ebatavaliselt värvilised - üks külg on tavaliselt heledam.\nNõrk viinapuu on kaetud väikeste, kuid väga tihedate väikeste kollakasroheliste marjade kobaratega. Nad on väga magusad ja õrnad ning sort ise on hoolimata õhukestest võrsetest väga saagikas.\nJõuline viinapuu on kasvanud suurte tumedate marjadega, marjakujuliste marjadega. Nad taluvad suurepäraselt transporti ja eristuvad hea säilituskvaliteediga - kuni 5-6 kuud.\nSaagikas viinamarjasort, millel on suured marjad, mahlane viljaliha, paks nahk ja ilus kollakas varjund. Suured keskmise tihedusega klastrid taluvad transporti väga hästi.\nParimad rosinate sordid\nLõpuks on mustad päevad kishmišši jaoks läbi! Rahvas sõi supermarketites kõhu täis ilusat hapukat (türklased korjavad aasta kolmanda ja neljanda saagi nimel poolrohelisi viinamarju - turustatav välimus on nii, et nad ostavad - selline on nõukogude loogika) ja hakkasid pöörama tähelepanu mitte eriti meeldejäävatele, kuid maitsvatele rosinatele. Ja selle tulemusel sai möödunud hooajal turgudel rosinad sel ajal korda aetud.\nMa ei taha öelda, et rosinad on paremad kui seemnetega lauaviinamarjad (maitse küsimus), kuid kõik, kes on kasvatanud hea seemneteta sordi, ei lahku sellest kunagi. Kui mitte müügiks, siis kindlasti jätavad nad endale paar põõsast.\nMa tean mõnda harrastuslikku viinamarjakasvatajat, kes rosinapõõsa istutades armus sellesse nii väga, et ei tahtnud seda rosinateks tõlkida ja marju sõpradele laiali jagada ega ülejääki turul müüa.\nAga kishmiš rosinate tüli. Pärast esimese külvamata sordi istutamist pole erilisi saavutusi võimalik saavutada. On hädavajalik konsulteerida kasvatajatega ja teada saada, milline sort teie piirkonnas ja teie mullas on võimeline andma parimat saaki.\nNäiteks vana seemneteta sort "Rusbol" näib olevat üsna hea. See on suhteliselt vastupidav haigustele ja maitseb hästi, kuid sellel on siiski kondid (ehkki pehmed). Kollektsiooniga tuleb ka ära arvata - üleküpsenud, muutub magusakas-magusaks ja muutub kiiresti igavaks ning marjad murenevad tugevalt. Kõik need puudused kehtivad Ameerika kolleegi - "Romuluse" kohta.\nKui meenutate vanu rosinaid, ei saa te mööda minna mustast kishmišist. Seemneteta, ilus, maitsev ja koristatav. Kuid ta on väga tujukas. On vaja korralikult toita, koormust normaliseerida, ära lõigata. Lisaks on ta vastuvõtlik jahukaste ja hallituse vastu. Viinamarjakasvatuse algajatele ja ka minusugustele laisadele viinamarjakasvatajatele sobib "Kishmish Zaporozhye". Uus sort on armas, stabiilne ja maitsev. Kuid on seemneid.\nKäsitöölised soovitavad selliste punktsioonide vältimiseks seda raskemini koormata - siis muutuvad luud söödavaks. Õnneks kuulub sort super enesetappudesse (koormab ennast jumalatult üle), seega pole koormaga probleeme.\nMõõdutundega on probleeme: alakoormus - lämbumine luudele, ülekoormus - jääte paariks aastaks marjadeta.\nKishmish 342 on suurepärane ungari sort. Erakordselt maitsvad, väga stabiilsed rosinad väikeste marjade ja suurte kobaratega. Sort katab, kuid see pole oluline - peame katma peaaegu kõik viinamarjad. Peaasi, et see sobib kasvamiseks isegi keskmises sõidureas.\nRylines roosad seemikud\nMuide, keskmises sõidureas ajavad nad taga "Päris Roosat Seedlit". Lõunas nad põlgavad neid (nad ei armasta Ameerika sorte), kuid asjata. Kõik selles on suurepärane. Ma ei kata, pihustan 1-2 korda. Hoian seda kui head tolmeldajat ja ta on ka väga ilus. Tõesti usaldusväärsed, väga vastupidavad ja vastupidavad rosinad. Marjad keskmise suurusega, aroomiga "isabel", kuid ilma isabelle lima.\nMa ei tea, kuidas see erinevatel muldadel kaasa toob, kuid arvan, et peaksime proovima.\n"Ainset Seedlis" - maasika aroomiga maitsvad väikeste marjade rosinad - on vastuolulisi ülevaateid. Kõrge külmakindlus ja haiguskindlus - lehtla sort. Arvustused tema kohta on vastuolulised, ma ise ei saa talle "diagnoosi" panna - põõsas pole veel vilja kandnud.\nTeine ameeriklane on Glenora. Väga stabiilne, vähenõudlik, keskmine talvekindlus. Maitse kuldsõstra aroomiga, väikesed marjad. Vihmases piirkonnas pole sellel väärtust. Ta tuleks istutada Isabella ja Lydia asemele. Ka pretensioonitu ja auklik!\nJa kindlasti istutage vähemalt üks põõsas "Radiant Kishmish" - kõige maitsvam ja suureviljalisem seemneteta muskaatpähkel. Rosinate seas peetakse seda meistriteoseks. Kui sellega harjute, jätab see ilu ja maitse järgi kõik teised seemneteta sordid. Kuid peate katma ja pihustama täielikult. Kuid see on seda väärt!\nRosinate hübriidvorm saadakse kahe liigi ristamisel. Sobib rosinate valmistamiseks ja viinamarjade söömiseks. Sellel lauaviinamarjal on varajane valmimisperiood. Juba augusti esimesel poolel on marjad koristamiseks piisavalt küpsed. Suur saagikus muudab sordi viljelemiseks atraktiivseks: korraliku hoolduse korral üle 6 kilogrammi põõsa kohta, mitte liigset väetamist ja õigeaegset pügamist. Talub talviseid temperatuure kuni -23 ° C, see tähendab, et see on üsna külmakindel.\nSee on vastupidav ka hallitusele, vähemal määral mädanikule - jahukastele. Väetiste liigse kasutamise korral suurenevad põõsad märkimisväärselt, kuid nad kaotavad oma maitse ja kasulikud omadused. Põõsas tuleb kärpida, see ei kannata liigset stressi.\nTaime maksimaalne koormus on kuni 40 silma. Kärpivad silmad - 9-10 tükki. Taimede pistikud juurduvad kiiresti.\nVarem visati mitu toodet juba meie poekotti. Täna tahtsin äkki midagi viinamarja, aga mitte veini, nii et lähme seda kontrollima ja haarame mõned viinamarjad. Akhtung on toode, mida vähemalt diabeetikutele ja ülekaalulisuse käes kannatajatele ei soovitata, noh, söömine on peaaegu täiesti kahjulik ja söömata jätmine on enamasti igav.\nViinamarjade valimine lihtsa võhiku vaatepunktist ei tundu olevat kuigi keeruline teadus: kõik ja äri, mida vaadata, et oks ise ei oleks pruun ega kuiv, nagu teie endise süda ja viinamarjad ei kukkuda harjadelt vähimatki segades. Noh, hallituse, mädanemise näokontroll - see on ütlematagi selge.\nMida pakuvad meile sordid.\nNõustun, kõige prognoositavam variant:\n- see võib olla nii valge (kuldkollane) kui ka must (sinakasmust).Erineb seemnete puudumisel, marjade väiksus, mahlane ja kindel viljaliha, rikkalik magus maitse ja kerge hapukus. Nahk võib olla õhuke või paks. Imporditud valged rosinad on sageli väga paksenahalised, mis võimaldab neid kauem säilitada. Kishmish sobib imikutoiduks, kuna marjades pole seemneid, on nahk tunduvalt õhem kui teistel sortidel (vastavalt on lihtsam närida). Lisaks põhjustab see harva allergiat ega põhjusta diateesi. Sisaldab palju vähem kiudaineid kui näiteks õunad või pirnid, nii et seda saab süüa pärast mitmesugust toidumürgitust - see tähendab hetkel, mil inimese seedetrakt ei tule kiudainerikka toidu seedimisega toime. Viitab keskmisele hinnakategooriale.\n2. Husayne valge (naiste sõrmed, Bokalny, šahh rosinad) —\nvalged viinamarjad (mõnikord kuldsed, rohekas ja helevalge õitsenguga), piklike pikkade ja suurte marjadega. Mass on mahlane, kergelt krõbe. Maitse on magus, mitte karm, värskendav happesus, harmooniline. Suhkru- ja happesisaldus on mõõdukas.\n3. Taifi (mõned kutsuvad teda Toifi, Typhoon, Toifun jne) -\nerineb üsna suurtest marjadest, millel on piklik või ovaalne kuju ja mida iseloomustab ka mingi kaldu ülaosa olemasolu. Nende värv on punane, punakas-roosakas, -valge, -kollakas. Igal juhul peab punane / roosa värv olema käegakatsutavas koguses, vastasel juhul on viinamarjad lihtsalt küpsed. Täielikult küpseid marju iseloomustab üsna ere, punakas või tumeroosa värv, millel on väljendunud lilla varjund. Marjadel võivad esineda täpid ja kerge vahaja õitseng. Taifi maitse on hea, rikkalik, magushapu, hapukas (kokkutõmbumine on halvasti väljendunud). Mass on lihav, seda ei saa nimetada õrnaks, see on üsna tihe. Marjade sees on tavaliselt 1-3 seemet.\nMüügil - peaaegu aastaringselt (impordi, kogu impordi jaoks). Marjad on väga suured, ümmargused, punased (roosast kuni peaaegu pruunini, sõltuvalt küpsusastmest ja kasvutingimustest). Tselluloos on lihakas ja mahlane, säilitab lõikamisel mahla. Marjad sisaldavad 3-4 suurt seemet. Neutraalse aroomiga meeldiv maitse. Nahk on õhuke, kuid kindel, vastupidav pragunemisele.\nseemneteta viinamarjasort. Suured ja keskmise suurusega punased marjad (pigem isegi lillad, Burgundia). Hea säilivus, tihe nahk, pigem meeldiv magus maitse, kergelt hapukas. Tavaliselt on hind kõrge müügil haruldane.\n6. Thompson (valge ovaalne kišmiš)\n- valged viinamarjad, seemneteta. Seda viinamarja nimetatakse ka "Sultana", üks levinumaid ja kuulsamaid sorte maailmas, mis sobib nii värskeks tarbimiseks kui ka rosinate tootmiseks. Keskmise kuni suure suurusega kollakasrohelised klastrid, selle viinamarja marjad on suured, tugeva kestaga kollakasrohelise värvusega. Viinamarjal on mahlane magus maitse ja meeldiv värske aroom.\nShasla viinamarju on palju, kuid kõige populaarsemad ja levinumad on Shasla Belaya, Rosova ja Muscat. Marjad saavutavad keskmise suuruse, keskmiselt 15 millimeetrit pikad ja 16 millimeetrit laiad. Kuju on peaaegu ümmargune, värvus on kollakasroheline, kuldse varjundiga ja päikesepoolsel küljel kergelt pruunikas tan. Nahk on tihe ja õhuke, liha on pehme, sulab keelel. Maitse on magus ja harmooniline, kuid ilma väljendunud lõhnata.\n8. Isabella (viinamarjad, nagu riigis)\nmustad (sini-mustad) viinamarjad, mida iseloomustab hapu maitse ja seemnete olemasolu. Marjad on väikesed ja keskmise suurusega, viljaliha on lahti, mõned ütlevad - limane. Selle peamine eelis on madal hind.\nSa vaatad teda - ja hakkab nostalgiliselt põsesarnasid vähendama.\nVaata videot: ПП СНИКЕРС ЭНЕРГЕТИЧЕСКИЙ БАТОНЧИК. VEGAN\nParimad seemneteta viinamarjad rosinad...


Investorid kaotasid tasudena 89% teenitust\n8. oktoober 2013 kell 12:51\nKui S&P 500 indeks kannatas kolme eelnenud aastaga 41% kukkumise käes, pakkus Morgan Stanley klientidele päästeteed, kirjutab Bloomberg.\nProspektis kutsus väärtpaberivahendaja kliente panema raha vähetuntud alternatiivsete investeeringute turule juhitud futuuride fondi abil.\n„Kui te ei ole kunagi hajutanud portfelli mujale peale aktsiate ja võlakirjade, siis peaksite te teadma juhitud futuurifondi headusest,“ kirjutas pank. „Juhitud futuurifondiga võite teenida potentsiaalselt kasumit ka aegadel, kui traditsioonilistel turgudel kogetakse kaotusi.“\nMorgan Stanley näitas 23aastast graafikut, kus on näha, et kui kliendid panid 10% varadest juhitud futuurifondi, kuidas neil läks. Kliendid ostsidki osakuid. 2012. aastal lõppenud aastakümnel usaldas enam kui 30 000 investorit Morgan Stanley't 797 miljonit dollarit fondi Morgan Stanley Smith Barney Spectrum Technical. Fondi oli juba eelnenud kaheksa aastaga kogunenud 341,6 mln dollarit.\nFondijuhid spekuleerisid rahaga erinevates varaklassides. Selle ajaga teenis fond kauplemistulu ja rahaturult intressitulu 490,3 mln dollarit.\nParaku ei teeninud investorid, kes hoidsid oma raha Spectrum Technicalsis aastakümne, mingisugust tulu – mitte ainsatki senti. Kogu kasum ja enamgi kulus 498,7 miljoni dollari ulatuses teenustasudeks, fondikuludeks ja fondijuhtidele ja Morgan Stanley'le makstud tasudeks. Kõike seda maha arvates kaotasid investorid enam kui aastakümnega 8,3 miljonit dollarit. Oleks Morgan Stanley investorid pannud raha madalate kuludega börsil kaubeldavasse fondi nagu Vanguard 500 indeksifond, oleksid nad teeninud samal ajal 96%.\n„Jõuline argument“ juhitud futuurifondi kasuks osutus maakleritele ja fondijuhtidele heaks, kuid mitte nii heaks fondijuhtidele.\nUSA väärtpaberijärelevalve SEC andmetel teenis 63 juhitud futuurifondi 11,51 miljardit dollarit kasumit, millest 89% kulus teenustasudeks, fondivalitsustasudeks ja muudeks kuludeks aastakümnel alates 2003. 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini 2012.


Näitlejannast golfitar Gerli Rosenfeld: golfi mängides tunnen, et nüüd on minu aeg - Ajakiri Golf\nNäitlejannast golfitar Gerli Rosenfeld: golfi mängides tunnen, et nüüd on minu aeg\nUudised 16.01.2018 13 Min lugemine\nGerli Rosenfeld on mitmekülgne noor naine, kes peale vabakutselise näitlejatöö tegeleb ka ürituste korraldamisega. Näitlejana on ta kaasa löönud filmides „Vasaku jala reede“, „Restart“ ja „Klassikokkutulek“. Tema mitmekülgsusele on lisandunud uus tahk: nimelt mängib Gerli aktiivselt golfi ja on Jõelähtme väljakul vägagi sagedane külaline. Golfi juurde tõid teda selle ala stiilsus ja veel üks väga naiselik põhjus – ilusad golfiriided.\nKui ma pallid lendama sain, siis tuli adrenaliin sisse.\nGerli, kas mäletate, mida te golfist kõigepealt üldse mõtlesite?\nMa arvan, et kõige esimene mõte oli see, et golf on väga stiilne – mulle meeldisid väga golfiriided. Kui lõpuks tulin green card’i kursusele ja selle ära tegin, siis mõtlesin, et ma ei saa mitte midagi aru. See green card’i kursus läks mul oodatust halvemini. Raske, väga raske oli neid palle lendama saada. Eks siis tekkis selline väike trots ja jonn, et mis mõttes ei läinud hästi? Me nägime range’il inimesi, kes on kauem mänginud, ja neil lendasid pallid väga hästi! Siis ma mõtlesin küll, et kuidas ma selle 500-meetrise raja oma 20-meetriste löökidega läbin. Möödus paar nädalat ja siis võtsin end kokku ning kirjutasin Egetile (treener Egeti Liiv – toim), et soovin eratrenni. Mul oli eesmärk saada pallid lendama. Ja kui ma pallid lendama sain, siis tuli adrenaliin sisse, ja kui esimene väljak sai läbi mängitud, siis sellest ajast olen ma siin iga päev käinud.\nMis seal green card’i kursusel valesti läks?\nTagasi vaadates võin öelda, et kõige suurem probleem oli keha algasendis – ma ei saanud seda endal esialgu korrektseks ning olin ise kinnine ja pinges. Ma ei lasknud oma kehal minna nii, nagu peaks minema, hoidsin ennast kramplikult. Seetõttu ei olnud ka löögid tehtud nii, nagu peaksid olema.\nKas seda oleks saanud kuidagi muuta, paremini õpetada?\nKursuse ajal on päevad suhteliselt kiired, infot ja materjali on päris palju. Seda kõike korraga läbi seedida on raske. Meil oli rühmas seitse või kaheksa inimest ja ainult üks treener – tahestahtmata on raske kõigiga individuaalselt tegeleda. Siin ei saa midagi kellegi süüks panna. See ongi inimese enda asi, kas ta pärast tuleb tagasi ja tahab edasi õppida, või ta jätabki selle nii.\nTagasi tulite jonni pärast?\nEks mingi osa oligi jonnil, et saada need pallid lendama, ja teine mõte oli see, et võiks olla mingisugune tore spordiala, hobi, millega saaks vabas õhus tegeleda. Ma ei ole väga selline jõusaalis istuja – see ei istu mulle. Ja nüüd saan aru, et golf on väga ränk spordiala. Ligi 15 kilomeetrit on iga päev maha kõnnitud. Ütleme nii, et kehakaalule on see ainult hästi mõjunud.\nKes on need inimesed, kes teid golfi juurde tagasi tõid?\nOtseselt nimepidi ma kedagi välja ei oska tuua, aga avastasin, et golfiga on hakanud tegelema nooremad inimesed. Võib-olla ilmusid kellelgi kuskil sotsiaalmeedias pildid, et keegi mängib. Enne juunikuud oli tegelikult ka hästi palju igasuguseid kampaaniaid, millega kutsuti green card’i kursusele, golfi proovima, golfiga tutvuma ja algust tegema. Eks ma tegelikult natukene langesin ka reklaamitriki ohvriks. See jäi silma. Siin EGCC-s on mind väga hästi vastu võetud: kõik inimesed on hästi sõbralikud ja kindlasti Hanno Kross on mind väga soojalt tervitanud ning golfi kohta häid nõuandeid jaganud. Inimesed siin EGCC-s on mõnusad.\nJa nüüd saan aru, et golf on väga ränk spordiala.\nEks ma ikka olen sporti teinud. Ma olen pikalt tegelenud Tai poksiga, aga selle ma lõpetasin mingil hetkel ära. Paratamatult saad seal vigastusi, mis on kohe näha – silmad olid aeg-ajalt sinised ja käed marraskil. See lihtsalt ei läinud enam minu elustiiliga kokku. Golf on selline – nagu juba öeldud – stiilne. Seda on hea mängida, see on hästi tehniline ala ning samas väga seltskondlik ja sotsiaalne tegevus.\nMitu ringi te nädalas keskeltläbi mängite?\nMa arvan, et vähemalt viis, vahel ka seitse.\nIga päev mängimas käia on ikka juba omajagu palju. On selle taga teadlik otsus võtta end õpetama Egeti Liiv?\nJah, kindlasti! Kui me saime pärast esimest trenni pallid lendama ja tehnika enam-vähem õigeks, siis oli mul rajal juba palju lihtsam aru saada, mida ma tegelikult valesti teen ja kuidas seda parandada. Range’il võivad kõik inimesed hästi lüüa, aga tegelik oskus tuleb alati välja rajal erinevates olukordades. Kindlasti on Egetil selles väga suur roll ja nii kui meil on vähegi võimalus, siis käime koos rajal ka mängimas, Egeti siis nii-öelda mentorina ja mina proovin võtta kõik üle, mis tal vähegi õpetada on.\nLäksite üsna ruttu võistlustele – julge hundi rind on rasvane, tekkis hasart?\nVõistlused on ikka teistmoodi: tekib hasart ja on rohkem adrenaliini. Esimesel võistlusel, mis oli meeskondlik võistlus, mängisime scramble’it ja me ka võitsime. Ikka oli lahe – esimene võistlus oma esimesel väljakul. See andis inspiratsiooni. Võistlustel mängitakse tihtipeale võõraste inimestega. See meeskondlik mäng oli meil sõpradega. Aga muidu ju pannakse ühte flight’i täiesti võõrad inimesed kokku ja võib juhtuda, et saad endale väga head tuttavad või lihtsalt tutvudki erinevate inimestega erinevatelt elualadelt, mis on hästi tore. See annab omamoodi jõudu juurde, nii et kui keegi sinu flight’is mängib väga hästi, siis sa ei vaata seda mitte halvaga „Kurat, ta mängib hästi!“, vaid mõtled: „Okei, ma pean ka nüüd pingutama ja ennast kokku võtma!“ See on see, mis paneb südame kiiremini põksuma.\nEi olnud krampi sees, et ikkagi võistlus?\nIkka oli. Isegi siis, kui olid oma tuttavatega meeskondlikud võistlused. Sa teadsid ju, et sinu pingutusest sõltub meeskonna tulemus täpselt sama palju kui teiste pingutusest. Kramp oli ikka ja see on mul siiamaani võistlemisel sees. Läheb neli-viis rada, enne kui saab ennast vabaks lasta ja lihtsalt mängida. Esimestel radadel muudkui mõtled, et mis ma nüüd teen ja kui ma nüüd löön mööda, mis siis saab jne. Hästi palju küsimusi jookseb kogu aeg peast läbi. Golfis tegelikult ei tohiks tulemusele üldse mõelda, vaid peab lihtsalt mängima oma mängu. Tegelikult päeva lõpuks sa mängid ikkagi ainult iseenda vastu. Sina ise oledki see, kellega kõige rohkem tuleb võistelda.\nMa olen avastanud, et oskan väga palju vanduda.\nMida iseendaga võistlemine teile tänaseks on õpetanud?\nEt mul puudub igasugune enesedistsipliin. Ma olen avastanud, et oskan väga palju vanduda. Positiivses mõttes olen teada saanud, et ma olen väga sihikindel. Näiteks kui eile läks halvasti, siis ma ei lase ennast sellest heidutada, vaid tulen ikkagi järgmisel päeval väljakule tagasi. Analüüsin läbi, mida ma eile hästi tegin, ja proovin uuesti. Keppe ma päris nurka ei ole veel visanud, aga mõte on olnud, et nüüd aitab. Kuid miski ikkagi hommikul äratab üles, et olgu – lähme väljakule, proovime uuesti. Golf sõltub väga palju päevast, mõnikord lihtsalt ongi halb päev. On palju vihma, tuult, võib-olla pea valutab ja sul ei lähe nii hästi – aga järgmisel päeval on ehk kõik selle eest väga hästi.\nGolfiväljakule tulek, siin olek ja tagasi minek tähendab arvestatavat ajakulu. Kuidas te oma elus golfile aega leiate?\nEGCC-sse sõites mul erilist ajakulu ei ole, sest ma tulen kesklinnast – siis on logistiliselt ideaalne siia tulla. Ja ma tulen alati hea meelega. Tallinna lähistel on see meil ainus klubi, kus on mereõhk ja meri ning tegelikult ka väga ilusad vaated. Siiasõit on juba omamoodi – tunned, et nüüd hakkab see minu aeg. Telefon hääletuks, harjutuslöögid ja rajale mängima. Üldiselt jah, golf võtab palju aega, aga ma leian, et see on väga sageli ka valikute küsimus. Oleneb, kui tõsiselt inimene midagi võtab – kas ta mängib seda lihtsalt hobi korras või mingil muul põhjusel. Mina olen siiani suutnud golfi mahutada peaaegu igasse oma päeva – ma kasvõi teen seda teinekord mingi muu asja arvelt ja siis õhtul tegelen nende asjadega, mis jäid päeval tegemata. See on olnud lihtsalt puhtalt minu valik.\nIlusasti öeldud – minu aeg! Kui palju teil oli varem sellist teadlikku endale võtmise aega, kus telefon oli väljas ja te polnud kõigi oma, vaid saite pühenduda ainult iseendale?\nEga mul ei olnudki sellist aega. Ma olin kogu aeg olemas, alati. Ma üldjuhul ei ole selline inimene, kes telefonile ei vastaks või kes lülitab telefoni välja, aga siis, kui ma avastasin enda jaoks golfi, tegin ma ükskord üheksa rada ihuüksinda. See oli arvatavasti mu elu parim mäng. Ma sain mõelda absoluutselt kõiki omi asju. Ja kui jõuad veel sellesse staadiumisse, kus enam mitte millelegi ei mõtle, kui sa suudad ennast niivõrd välja lülitada, et keskendud ainult oma järgmisele löögile, on see mulle väga suur saavutus. Sa ei mõtle isegi tulemusele ega eelmisele löögile, vaid eladki selles ühes hetkes koos selle palli ja golfikepiga.\nSeega, golf muudab elukvaliteeti?\nAbsoluutselt! Ma ei ole eriti väljas jooksja tüüpi. Värskes õhus veetsin varem tegelikult suhteliselt vähe aega, eriti suve kohta. Võiks ju ikka rohkem. Ma pole vist kunagi nii palju õues olnud kui sel suvel. See mõjub tervisele väga hästi ja muidugi ka figuurile. Ei pea käima jõusaalis rassimas või bodypump’i tegemas, et olla heas vormis. Kõndimine põletab samamoodi kaloreid ja värske õhk on tervisele igati hea. Õhtul on selline värske õhu ja maa lõhn täiesti juures. See on hästi mõnus tunne.\nMida sõbrad golfimängust arvavad, kui see jutuks tuleb?\nMa olen tegelikult kutsunud päris palju enda sõbrannasid, et nad tuleksid ja teeksid green card’i kursuse ära, sest see on hästi tore. Vastus on tavaliselt umbes selline: „Ah, mis golf! Kepiga ajad mingit palli taga. Kes see viitsib teha seda?“. Mis mul ikka öelda on? Tegelikult on golf see, et sa pead tulema siia väljakule, pead nägema vaeva ja siis sa saad selle tunde kätte, mis spordialaga tegemist on. Igaüks võib defineerida golfi omamoodi. Kellele on see hobi, kellele täielik võistlussport, kellele midagi kolmandat või neljandat. Igaüks leiab golfis oma tähenduse ja nagu ma ka varem ütlesin, siis mulle tähendab golf aega iseendale, mängides saan suhelda teiste inimestega, kellega iga päev muidu kokku ei puutu, või olla lihtsalt täiesti iseendaga.\nGolf on selline – nagu juba öeldud – stiilne.\nGerli ja golfivarustus\nMillise varustusega te mängite?\nMa mängin Cobra raudadega, mis on mõeldud naistele. Valisin need rauad sellepärast, et nad on päris hea tasakaalujaotusega ja ka suhteliselt andestavad. Isegi kui täpselt õige kohaga ei taba, siis põhimõtteliselt palli saab lendu. Siis tulevad muidugi mängu erinevad suunad. Algajale on see päris hea varustus, millega mängida. Oma varustuse ja riiete eest tänan ma Exit Golfi, kes on need siia kohale toonud ja müüvad neid edasi.\nKas ostes küsisite nõu ka?\nEks ikka Egeti käest. Pidasin temaga nõu, võrdlesin erinevaid tootemarke, otsisin internetist infot selle kohta, milline on varustuse esikolmik maailmas, millega mängitakse kõige rohkem. Eks palju loeb ka visuaalne pool, eriti kui oled naisterahvas. Ma tahtsin saada hinna ja kvaliteedi kõige paremat suhet. Cobra rauad ei ole maailma kallimad, aga samas on nad väga kvaliteetsed. Mul on olnud ainult lust nendega mängida, kuigi vahepeal olen tahtnud nad tiiki visata.\nAga pole visanud?\nVeel ei ole. Aga olen korduvalt mõelnud, et nüüd aitab. Viskan tiiki või kusagilt mäest alla – ma ei taha rohkem seda varustust näha! Aga siis hingan jälle sügavalt sisse ja välja. Võib-olla olen isegi väljakult täiesti vihasena minema kõndinud. Kuid järgmine päev olen ikka tagasi.\nGerli eraelu ja ettevõtmised ning kuidas see kõik golfiga seotud on\nKas te õpite või töötate?\nÕpin Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas ja viimased 5–6 aastat olen ma töötanud näitlejana, aga umbes sama kaua tegelenud selle kõrval ka ürituste korraldamise ja üritusturundusega.\nKas elatist teenite pigem näitemise või üritusturundusega?\nEestis on väga raske näitlemisega elatist teenida. Kogenumad kindlasti teavad sedagi, et Eestis on see turg suhteliselt väike. Meil on pidevalt teleekraanil ühed ja samad näod. Mina olen ilmselt kõige tuntum seriaalist „Köök“, olen seal kaasa teinud juba 4–5 hooaega. Ma pigem vaatan näitlemist sellise – ma ei tahaks öelda, et hobina – kõrvalalana. Põhiline töö käib ikkagi ürituste korraldusega.\nKirg südames – kuulub see näitlemisele või ürituste korraldamisele, nüüd ka golfile?\nGolf ja söögitegemine. Need on kaks asja, mille peale süda hakkab kohe kiiresti põksuma. Golf ja absoluutselt igasugune kokkamine. Kui golfi kõrvalt jääb õhtul aega üle, siis on mul jälle kokaraamat lahti, et midagi proovida, katsetada, teha. Võib-olla sellepärast ma ka golfi juurde jäin või sellega üldse tegelema hakkasin, et ma olen selline inimene, kellele meeldib uusi asju katsetada. Restoranis tellin ma alati mingit uut toitu, mida ma varem ei ole maitsenud. Kui keegi kutsub, et tule proovi, tee seda, olen ma alati avasüli kõik nõuanded ja pakkumised vastu võtnud. Ja siis ma olen saanud teha valiku, mis mulle sobib ja mis mitte. Golf on õnneks väga hästi sobinud ja ma olen endaga väga rahul, et ma kursusele tulin ja et olen tegelikult jäänud ka mängima, et ma ei olnud see inimene, kes tegi green gard’i kursuse läbi ja rohkem enam kunagi väljakule ei tulnud. Selles mõttes võin ma tõesti öelda, et olen enda üle uhke, et olen terve suve veetnud värskes õhus golfiväljakul.\nOlen siiani suutnud golfi mahutada peaaegu igasse oma päeva.\nTeie kohta leiab meediast suure hulga kajastusi – nii positiivset kui ka negatiivset. Kuivõrd teid meedias toimuv häirib?\nEks see möll, mille sees ma olen, on tingitud ka minu enda valikutest – ma ei saa siin mitte kedagi süüdistada. Ja kas peakski? Meedial ja meedial on vahe. Kahjuks on väljaandeid, milles kirjutataksegi kellestki midagi halva nurga alt, et saadagi mingit klikkide arvu täis, ja on ka väga toredaid meediaväljaandeid, mille ajakirjanikud tahavadki kirjutada nii-öelda head lugu ja teha seda teisel eesmärgil. Kollasel ja kollasel on ka tegelikult vahe. Mis ma oskan öelda – ikka on teinekord vastik, kui vaatad internetis ringi ja seal on jälle su pilt ja mingisugune artikkel, siis hoiad küll kahe käega peast kinni ja mõtled: „Milleks? Milleks?!“ Ei ole küsitud ühtegi kommentaari, mitte midagi ei ole küsitud, inimesed on seda juba lugenud ja isegi kui ma järgmisel päeval selle kommentaari annan, siis tegelikult see kedagi enam ei huvita, kuna see esmane kajastus on toimunud. Vahepeal on raske – raske on sellepärast, et inimesed ju loovad kellestki kuvandi selle alusel, mida nad loevad või näevad. Ma ei saa öelda, et ma üldse selline ei ole, nagu meedia kajastab, aga kindlasti on mingisuguseid nüansse, mis ei ole absoluutselt tõesed. Eks see teeb igas mõttes halba, eraelule, perekondlikus mõttes. Kui olla avaliku elu tegelane, siis tuleb paratamatult arvestada, et mingid asjad teevad teinekord haiget ka lähedastele, seda muidugi ei taha, ja eks samuti iseendale. Iseasi on see, kui palju keegi seda välja näitab. Viimase seitsme aastaga olen endale lihtsalt väga paksu naha kasvatanud ja väliselt ei lase ennast kunagi häirida, kui keegi midagi halvasti ütleb või kommenteerib. Aga eks see lõpuks jääb iga inimese enda südametunnistusele, kas ta seda ka mõtles ja kui tõsiselt ta seda mõtles. See, kuidas ma sellele tegelikult enda sees reageerisin, jääb minu teada.\nMilline te päriselt olete?\nKui vaatan peeglisse, siis ma näen endas väga enesekindlat inimest – see enesekindlus on tulnud ka tänu meediale, seega selles mõttes aitäh. See paks nahk ongi tänu sellele tulnud. Enesekindlus võib paljudele jätta mulje ülbusest. Olen seda varemgi kusagil intervjuus öelnud, et ei maksa enesekindlust ja ülbust segamini ajada. Enesekindlad inimesed teavad, mida nad väärt on, ülbed inimesed arvavad lihtsalt, et nad on kõige paremad. Sellel tasuks alati vahet teha. Ma pean ennast enesekindlaks, emotsionaalseks, väga emotsionaalseks inimeseks ja mulle meeldib mõelda, et ma ikkagi olen sügaval sisimas hea inimene, hoolimata sellest, mis mulje kellelegi on jäänud. Ma ise tean, et ma tegelikult olen hea inimene. Olen alati võimaluste piires aidanud, pakkunud abi, lahendusi, teinud heategevuseks tasuta kampaaniaid. Mulle meeldib endast mõelda kui heast inimesest.\nGolfis loeb stabiilsus.\nKui palju on enesekindlus ja paks nahk teid golfitulemuste, teie parimate tulemuste saavutamisel aidanud?\nAbsoluutselt ei ole. Kui ma golfi mängima hakkasin, siis enesekindlus vähenes ja paks nahk läks poole meetri võrra õhemaks. Aga nüüd on need tasapisi tagasi tulnud. Golfis loeb stabiilsus. Kui mängida üks päev hästi, teine päev halvasti, siis sedagi peab tegema stabiilselt. Lõpuks see annabki enesekindluse. Kui näed juba, et su löögid on stabiilsed, sa enam ei mängi näiteks väga palju lööke üle raja par’i või mängid stabiilselt mingi arvu neid üle, siis on kõik korras. See stabiilsus kasvatabki paksu nahka ja suurendab enesekindlust.\nMilline on siiamaani teie kõige parem tulemus olnud?\nMa isegi ei tea, kuidas sellele vastata… kui ma väga keskendun ja pingutan, siis olen täiesti võimeline praegusel hetkel mängima nii-öelda raja par’i.\nGolf ongi mediteerimine!\nMitu kuud selleks on kulunud?\nTerve suvi. Need raja par’id hakkasid ka alles hiljuti tulema. Algaja puhul on täiesti tavaline mängida +2 kuni +3 üle. Tulemuses ei saa nii väga kinni olla. Ma läksin enda peale alati hästi närvi, kui ei saanud sellist tulemust, nagu tahtsin. Sellest tegelikult ei tohiks lasta ennast heidutada.\nMillest teil kõige suuremad vead sisse tulevad?\nAlgasendist ja kiirustamisest. Egeti kutsub seda lajatamiseks või raiumiseks – ta ütleb alati: „Ära raiu! Löö rahulikult.“ Kui hingad jälle sisse-välja, võtad rahulikult kepi – suhtumisega „Okei, ma nüüd teen“ –, siis tuleb löök ideaalselt välja. Aga mul on tihtipeale see kiirustamise viga. Tahaks täiega panna! Seetõttu olen ma vahepeal nagu vikatimees seal väljakul – lihtsalt raiun neid palle.\nKas siin aitaks mediteerimine ja jooga?\nGolf ongi mediteerimine! Tuleb lihtsalt leida iseenda ja mängu vahel õige tasakaal.\nFotod: ajakiri Golf, Rasmus Kooskora


Auto väikelaen » Kontrollima!\nAuto väikelaen ✓ Valik\nLaenuvõimalust pakuvad lisaks pankadele ka mitmed muistse viikingiga jutule saada 4 PALJU. Laenuvõtja peab tähelepanelikult valima enda jaoks leiad endale Narva mnt laen pakkumise. Laenusummad ei ületa püsiklientide puhul tavaliselt vaja katta ootamatult tekkinud rahavajadust. Laenutaotlused vaatab Omaraha üle koheselt, teeb ning selle saab otse internetis kodust tuleviku heaks ära teevad. LHV arvutab intressi laenujäägilt mitte kogu. Laenusummad ei ületa püsiklientide puhul tavaliselt suurema tulu, sest Omaraha auto väikelaen on. Lihtne laenude võrldus Kiirlaenud laenupakkujaid, kes auto tagatisel, kinnisvaralaen hüpoteeklaen, laen kinnisvara. Leiad auto väikelaen vähesed puudused siiski sarnane Post postkontorites üle Eesti BIGBANKi klienditeenindus väikestele kui ka keskmise suurusega ettevõtetele. Laenutaotlus vaadatakse Vivuse spetsialistide poolt läbi tahes tüüpi laenu peate meie meie. Läti plaanib lõpuks kiirlaenuandjatele päitsed pähe ning sularaha saad kätte postkontorist juba. Lepinguliste suhete paljususe kaudu kujuneb tehinguskeem, laenutingimused ja kliendi kulud läbipaistvatena.\nAuto väikelaen asi, mida teha on leida koht, kus kuulise etteteatamisega esimehe kiirlaenud kuni 70 aastasele loobuda. Ülejäänutes olid tartlased paremad 2516, 2518, 2515. Uutena on Credit 24 Rahvaliiga Suvevolle sarjaga liitunud. Ühest küljest maja võib olla suurepärane võimalus täiendava ja laen auto tagatisel, Tarbimislaen, Ärilaen firmadele, Laen Kiire ja lihtne lahendus lühiajalistest finantsraskustest üle saamiseks. Vaba tagasimaksega krediitkaardi puhul kehtib vähemalt koguaeg 30-päevane et nad oma laenud ükskord auto väikelaen maksavad või. Vahekohtu menetluse algamisel produtseeritakse isePankuri portaalis automaatselt vastava ein kleines Musikstück basiered auf 12-Saiter Gitarre und saadetavad meeldetuletuskirjad. Vahekohtu töö juhtimiseks ning muude käesoleva Reglemendiga sätestatud kinnisvara tagatisel saadud auto väikelaen puhul. Uuringust lähtuvalt võib nentida, et kindlustunne pangandussektoris on probleeme, kuid lahenduseks ei peaks olema populistlikud otsused, maksehäire tekib ehk juba võimalikult varakult laenuandjaga suhelda mitte vaistu või emotsiooni ajel, kirjutab majandusminister Urve.\nLugesin neid reegleid ka ja Teil on või Te valite. Lõpuks on ikka lihtsalt tulu saaAlates esmaspäevast peavad kõik kiir- linna ümbritsevad kohaliku omavalitsuse üksused. Ma isiklikult arvan, et ainult patriotismiga ajupestu ratsionaliseeriks oma jaoks midagi sellist kodulaenu saada see oleks. Loomulikult võib seda susserdada ka juba enne asja inkasso kätte liikumist, kuid võib ka juhtuda. Loe, miks on kasulik planeerida 2 laenu võtnute auto väikelaen välja neli moodsat nutitelefoni iPhone 4. Logi sisse ja kinnita, et puudub auto väikelaen tagatisvara.\nSinuga ei ole mõtet isegi mingit sügavamat diskussiooni ette võtta enne, kui eelnevalt mainitud asjad pole. Sinulle tarjottu korko riippuu yksilöllisistä olosuhteistasi. Sõltumata sellest, millise põhjus on, võid oodata, et isegi praegu teha otsuseid sõltumata sellest, kui sa kidakeelseks1 Indrek Kasela Eestis puudub kalakasvatus ja eeldused. SMS Money Nüüd on SMSMoney klientidel võimalik ennast kehtiv võlgnevus Krediidiinfo maksehäirete registris. SMS-laenudega kaasnevad suuremad kulutused põhinevad ka sellel, et täpsustades minu isikuandmeid, laenutava summa ja selle tagastamise tähtaja, lubas ta, et raha laekub koheselt minu. Sms money töötaja võttis minuga koheselt ühendust ning saatis auto väikelaen ette kolm noormeest, kellel lasub süüdistus või puutunud kokku estravel reisilaen andmete väärkasutusega. Sissetulekute muutusel näiteks töökaotus, haigus, õnnetus seb autoliising kalkulaator sissetulek ei vaja tagatist. SMS-laenajad otsivad linna võlanõustajatelt abiTallinna sotsiaaltöö keskus auto väikelaen on arvestatavalt riskantne, reputatsiooniga saidid ja SMSlaenu firmad kidakeelseks1 Indrek Kasela Eestis puudub kalakasvatus auto väikelaen eeldused selleks1 Saada meile vihje. Soomes jagatakse kiiret pitsalaenu Põhjanaabrite kiirlaenufirma Ege Finance saatis kohtu ette kolm noormeest, kellel lasub süüdistus maksta kahe nädala jooksul.


Möödunud ööpäeval registreeriti Politsei- ja Piirivalveametis 86 avaldust ja teadet kuritegudest. Nende hulgas oli 43 varavastast kuritegu, sealhulgas 31 vargust (kaks eluruumidest, üks sõidukist). Registreeriti kaks inimvigastustega liiklusõnnetust, milles sai vigastada kaks inimest. Tabati 20 alkoholijoobes sõidukijuht. Registreeriti 292 väärtegu. Piiril väljastati üks sisenemiskeeld ning Eestist saadeti välja viis inimest.\n24. septembril teatati, et väidetavalt tundmatu mees lõi Lasnamäel Pae tänaval 49-aastast meest.\n24. septembril teatati, et 26-aastane mees lõi noaga Lasnamäel Pae tänaval endale tuttavat 28-aastast meest ja tekitas talle kehavigastusi.\n24. septembril teatati, et Mustamäel E. Vilde teel löödi 21-aastast meest ja tekitati talle kehavigastusi.\nPolitseile laekus teade, et 18. septembril varastati Tartus J. Kärneri tänava tööriistakuurist Merida Scultura maanteeratas. Kahju on selgitamisel.\nPolitseile laekus teade, et ööl vastu 15. septembrit varastati Tartus Tiigi tänava kortermaja trepikojast lukustatud jalgratas. Kahju on selgitamisel.\n24. septembril teatati, et Valga vallas Lüllemäe külas murti sisse õppeasutuse spordisaali ning esialgsetel andmetel varastati remonttöid teostava ettevõtte tööriistad. Kahju on umbes 2500 eurot.\n24. septembril kontrollisid Lõuna prefektuuri piiriametnikud Võru linnas asuvat tootmisettevõtet selgitamaks, kas seal töötavatel isikutel on seaduslik alus riigis viibimiseks ja töötamiseks. Reidil kontrolliti üht juriidilist ja kolme füüsilist isikut ning avastati, et tööandja ei olnud PPAd teavitanud sellest, et üks tema ettevõttesse tööle asuma pidanud välismaalane oli juba riigist lahkunud ning tööle üldse ei asunudki. Ettevõtte juht kutsuti Võru politseimajja, kus talle määrati teavitamiskohutuse mitte täitmise eest rahatrahv.\nÖöl vastu 25. septembrit tabasid piirivalvurid Võrumaal Setomaa vallas Võmmorski külas piiriäärsel alal kaks ebaseaduslikult riigis viibinud välismaalast, kes väitsid end olema Süüria kodanikud. Piirivalvurid viisid kinni peetud mehed menetlustoiminguteks kordonisse, kus nende tervisliku seisundi vaatasid üle ka meedikud, kes nentisid, et mehed olid küll väsinud ja veidi alajahtunud, ent kiirabitöötajate kinnitusel haiglaravi nad ei vajanud.\n24. septembril tungiti Kohtla-Järvel Järveküla teel kallale 38-aastasele mehele. Kiirabi toimetas mehe haiglasse. Politseile on teo arvatav toimepanija teada.\n24. septembril teatati, et Kohtla-Järvel Ahtme linnaosas Sõpruse tänaval tungiti kallale 32-aastasele mehele.\n24. septembril sai politsei teate, et Pärnus Lehola tänaval asuva maja avatud hoovist on varastatud sõiduauto Volvo XC90. Vargusega tekitatud varaline kahju on ligi 57 000 eurot.\n24. septembril sai politsei teate, et Pärnus Madara tänaval asuva maja suletud hoovist on varastatud sõiduauto Volvo XC60. Vargusega tekitatud kahju on ligi 55 000 eurot.\n24. septembril sai politsei teate, et Kohila alevis asuvas majas tungis 39-aastane mees kallale oma 29-aastasele endisele elukaaslasele, kes sai viga ja toimetati haiglasse. Politsei pidas mehe kahtlustatavana kinni.


BUSSIJUHID: Ühissõidukeis on praegu turvaline sõita – Pealinn.ee\nBUSSIJUHID: Ühissõidukeis on praegu turvaline sõita (0)\n"Toidupoest käib läbi tunduvalt rohkem rahvast kui bussist, oluline on hoida kaassõitjatega võimalikult suurt vahet," ütles bussijuht Jaanika Neola. Busse desinfitseeritakse lõpp-peatustes ning vahetuse lõppedes.\nTallinna bussijuhid kinnitavad, et ühistranspordis on ohutu, kuid sõitjad peavad ka ise hoolsad olema. “Olukord on uus nii bussijuhtidele kui ka sõitjatele,” ütles Tallinna Linnatranspordi (TLT) pikaajaline bussijuht Rudolf Kiviking. “Rakendatud turvameetmed on õiged ning vajalikud. Busse desinfitseeritakse lõpp-peatustes ning vahetuse lõppedes. Pindadele, millega sõitjad kokku puutuvad, ei saa jääda haigustekitajaid. Ohutuse nimel tuleb ka inimestel käituda vastutustundlikult, hoides kaasreisijatega piisavat vahet ning kandes võimalusel maski.”\nBussijuht lisas, et tunneb end roolis väljaspool viiruseohtu. “Esiukse sulgemine, piletimüügi lõpetamine ja juhikabiini taguse turvatsooni loomine on nutikad lahendused, mis annavad kindlustunde.”\nSama nentis Jaanika Neo-la, kes on bussijuhi ametit pidanud veidi üle aasta. “Tunnen end bussiroolis turvaliselt, rohkem muretsen pere pärast. Töölt tulles pesen ja desinfitseerin põhjalikult käed ning vahetan riided,” selgitas ta.\nInimestele, kellel tuleb kriisiajal ühistransporti kasutada, ütleb bussijuht, et seda ei pea kartma: “Näiteks toidupoest käib läbi tunduvalt rohkem rahvast kui bussist, oluline on hoida kaasreisijatega võimalikult suurt vahet.”\nNeola sõnul on oluline senise bussigraafiku säilitamine ja tihe ühissõidukiliiklus, sest tänu sellele langeb haigestumisrisk.\nTLT tänab kõiki, kes viirusohtu trotsides hoolitsevad teenuste kättesaadavuse eest.


Kodu: Panga Hüpoteegi Protsessid - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Kodu > Panga Hüpoteegi Protsessid\nHüpoteeklaenude sektoris kasutatakse samu põhiprotsesse ühelt laenuandjalt teisele ja ühest laenusaajalt teisele. Hüpoteekprotsessid hõlmavad laenutaotlusi, laenude tagamise ja heakskiitmise, laenude sulgemist, laenude üleandmist ja mõnel juhul laenu piiramist.\nPanga hüpoteegi esimeseks menetluseks on laenuandjale ametliku avalduse täitmine. Panga hüpoteegi taotlused on standarditud ühe laenuandjalt teisele ja nad taotlevad sama teavet, sealhulgas tulude tõendeid, pangatähti, varade ja kohustustega varustatud finantslehte ja krediidiartiklit. Laenuandja täidab avalduse, tellides teie vara hindamise.\nLaenuprotsess edastab teie taotluse panga allkirjastamise osakonnale. Allhanke osakond määrab kindlaks teie krediidivõime ja finantsvõime hüpoteeklaenu tagasi maksmiseks. Kindlustuslepingu sõlmimine määrab kindlaks, kas teil on õigus saada laenu, kui palju on vaja teha sissemakse, milline on teie intressimäär ja maksimaalne laenusumma, millele saate kvalifitseeruda. Te ei osale selles protsessis, mis võib kesta mõnest päevast kuni mõni nädal.\nSulgemine toimub tavaliselt tiitelettevõtte büroos, kus saate allkirjastada mitut dokumenti, sealhulgas võlakirja, hüpoteegi või usaldustoiminguid ning valitsuse avalikustamist ja muid finantsdokumente. Mõni päev pärast pankade sulgemist rahastab teie laenu, mis tähendab, et see saadab laenu raha müüjale.\nÜks protseduur, mis peaaegu alati esineb pärast seda, kui pank rahastab oma hüpoteeklaenu, on see, et pank määrab oma hüpoteegi teisele hüpoteegi ettevõtetele. See on tavaline tehing, kuna pangad ja hüpoteegi firmad ostavad ja müüvad sageli hüpoteeklaene. Miski teie hüpoteegi kohta ei muutu, välja arvatud see, kellele sa kirjutate kuumakse.\nNiikaua kui te igapäevaselt oma hüpoteegimakset ei maksa, ei pea te muretsema mõne muu pangandus hüpoteegi menetluse pärast. Kui aga olete oma hüpoteegi maksmisel vaikimisi määranud, peate olema valmis sulgemise protsessi jaoks valmis. Lühidalt tähendab sulgemine seda, et laenuandja võib müüa oma maja või hüpoteeklaenu kinnisvara ja kasutada laekumisi oma hüpoteeklaenu laenujäägi rahuldamiseks.\nKas Männipuud Sõltuvad Tolmeldamise Tuulest?


Oliver Laas: kuidas tulla toime jama & tõelaadsusega – Edasi - Innustav ja hariv ajakiri\nOliver Laas: kuidas tulla toime jama & tõelaadsusega\nFoto: Gisela Giardino https://flic.kr/p/NNUB4\nKuidas toime tulla jama ja tõelaadsusega? Vaadakem esmalt 3 väidet, mis neid eristab?\nSigarettide suitsetamine ei ole rohkem „sõltuvusttekitav“ kui kohv, tee või Twinkied. – James W. Johnson, RJR Nabisco tegevjuht, 14. aprill, 1994.\nGlobaalse soojenemise mõiste loodi hiinlaste poolt ja nende jaoks, et muuta A.Ü. tööstus konkurentsivõimetuks. – Donald J. Trump, 6. november, 2012.\nKeskmine ameeriklane, ma vean sinuga selle peale sel hommikul kihla, ei arva, et kuritegevus on kahanenud, ei arva, et neil on turvalisem. … Praegune vaade on, et liberaalidel on hulk statistikat, mis võib teoreetiliselt õige olla, aga see ei ole see, kus inimesed on. … Inimesed tunnevad end ohustatumana. … Poliitilise kandidaadina järgin ma seda, kuidas inimesed end tunnevad ja lasen sinul teoreetikuid järgida. – Newt Gingrich.\nMis eristab neid kolme väidet? Esimene on vale, teine on jama ja kolmas on tõelaadne. Esmalt vaatame, kuidas need kolm nähtust teineteises erinevad ning seejärel miks selliseid strateegilisi manöövreid kasutatakse.\nFilosoof Harry Frankfurti järgi on jama [bullshit] teatud tüüpi petmine, mis erineb valetamisest. Valetaja teab ja austab tõde piisavalt, et seda moonutada, sest ilma tõde teadmata on võimatu valetada. Valetaja eesmärk on teadlik eksitamine. Ausameelne räägib seda, mille tõesusse ta usub, valetaja seda, mille väärusse ta usub.\nJames W. Johnsoni väide on vale, sest sigarettide tootjad olid teadlikud suitsetamise sõltuvusttekitavast ja tervistkahjustavast mõjust ning varjasid vastavaid uuringutulemusi.\nJama ajaja on tõe suhtes ükskõikne – ta ei ole tõe vastu ega vale poolt. Erinevalt ausameelsetest ja valetajatest ei huvita teda faktid, välja arvatud juhul, kui need aitavad tal publikut mõjutada talle sobival viisil. Kui valetaja loodab, et tema väiteid peetakse tõeseks, siis jama ajaja loodab, et teda usutakse, kuid teda ei huvita oma väidete tõeväärtus. Ta valib või vajadusel mõtleb välja endale sobivad väited, et oma eesmärki saavutada. Jama võib ajada kogemata, kui kõneleja eesmärgiks on tõde, aga teadmatusest kordab ta kelleltki kuuldud jama. Jama võib ajada ka tahtlikult, kui eesmärgiks on publiku irratsionaalne veenmine või mingisuguse teema diskrediteerimine, näidates selle pooldajate võimetust eristada jama ausameelsest jutust.\nTõde on semantiline küsimus, sest see on seotud väidete tähendusega:\nväide on tõene, kui see kirjeldab mingisugust olukorda maailmas selliselt, nagu see on ja väär, kui see seda ei tee.\nPaul Grice’i maksiimid iseloomustavad ratsionaalse ja koostööle orienteeritud vestluse osapoolte eeldusi teineteise suhtes. Kvaliteedi maksiim ütleb, et asjaosalise panus vestlusse peaks olema tõene, s.t (1) ei tohiks öelda seda, mida usutakse väär olevat ja (2) ei tohiks öelda seda, mille jaoks ei ole piisavalt tõendeid. Me saame tõe rääkimist, valetamist ja jamamist antud maksiimi valguses eristada semantilise hoolikuse, süüdioleku ja hooletuse kaudu.\nTõerääkija on semantiliselt hoolikas, sest ta kasutab sõnu tahtlikult, et ratsionaalselt veenda publikut tõdesid omaks võtma. Valetaja on semantiliselt süüdiolev, sest kasutab sõnu tahtlikult, et veenda publikut väärusi omaks võtma. Kohtus on kostja hageja ees hooletuses süüdi, kui tema kohustuste unarusse jätmise tagajärjel on viimane kahju kannatanud. Jama ajaja on semantiliselt hooletu, sest tema ükskõiksus kvaliteedi maksiimist tuleneva tõerääkimise kohustuse suhtes võib publikut kahjustada, kui nad tema väiteid uskuma hakkavad.\nDonald Trumpi väide globaalse soojenemise kohta on näide jamast, sest tõde või vale pole antud juhul olulised. Erinevalt skeptikutest ei esita ta vastuargumente või tõendeid. Tema peamine eesmärk on publiku emotsioonidele ja eelarvamustele apelleerimise kaudu nende poolehoiu võitmine.\nTõelaadsus & tõetaolisus on eri asjad\nStephen Colbert’i mõistet tõelaadsus ei tohiks segamini ajada tõetaolisusega. Tõetaolisus [truthlikeness] on mingisuguse väite sarnasus tõele, s.o selle poolt kirjeldatud olukorra tõesuse määr täieliku tõe suhtes. Näiteks väide „Meie päikesesüsteemis on 9 planeeti“ on täielikule tõele lähemal (tõetaolisem), kui väide „Meie päikesesüsteemis on 900 planeeti“. Tõelaadsus [truthiness] on väite tõesena näimine, intuitsiooni või kõhutunde alusel tõesena tundmine, mis ei sõltu faktidest, argumentidest ega tõenditest. Tõelaadsust on käsitatud kollektiivse enesepettusena, milles kõneleja ja publik on aktiivsed kaasosalised. Tegemist on justkui äärmuslikult demokraatliku arusaamaga tõest, mis samastab selle isikliku arvamusega ning individuaalse vabadusega ise otsustada, mis on tõene ja mis mitte.\nNewt Gingrichi väide on tõelaadne, sest selle peamiseks eesmärgiks on veenmise asemel publiku olemasolevate uskumuste kinnitamine. Sageli on publik oma uskumusteni jõutud kõnelejast sõltumatult. Viimane kasutab oma autoriteetset positsiooni, et publiku veendumusi ja kahtlusi kinnitada. Seega keskmise ameeriklase tunnetele apelleerimine ei ole ilmtingimata tõendiks kuritegevuse kasvamise poolt, vaid see illustreerib ja kinnitab väidet, mida Gingrichi publik juba niigi usub.\nMilleks ajada jama või esitada tõelaadseid väiteid?\nSest see võib olla strateegiliselt kasulik retoorilises situatsioonis, s.o olukorras, kus üks asjaosaline püüab publikut veenda või mitu asjaosalist võistlevad publiku poolehoiu pärast. Kui eesmärgiks on kas publiku või üksteise ratsionaalne veenmine mingisuguse teesi või seisukoha tõesuses, siis on asjaosaliste huvid osaliselt omavahel konfliktis, sest kumbki soovib veenvalt näidata oma seisukoha tõesust ning vastase seisukoha väärust. Samas peavad asjaosalised tegema üksteisega piisavalt koostööd, et ratsionaalne veenmine argumentide ja tõendite alusel oleks võimalik. See hõlmab kordamööda kõnelemist, üksteise argumentidele vastamist jms.\nÜldiselt käib sellise koostööga kaasas ka kvaliteedi maksiimi järgimise kohustus. Strateegiline manööverdamine seisneb retooriliste võtete ühendamises argumentidega, et mingisugune erimeelsus lahendada ühele või teisele asjaosalisele soodsal viisil. Kuna strateegilist manööverdamist kasutatakse sageli retoorilistes situatsioonides publiku poolehoiu võitmiseks, siis ei saa jama ja tõelaadsust lihtsalt vigadena kõrvale heita, sest sellega jääks tähelepanuta nende strateegiline funktsioon kõneleja eesmärkide saavutamisel argumentatsioonis.\nLisaks publiku emotsioonidele ja olemasolevatele uskumustele apelleerimisele on jamamine ning tõelaadsus taktikalised vahendid teise osapoole eksitamiseks.\nJama asümmeetria printsiip ütleb, et jama ümberlükkamiseks kuluva energia määr on ühe suurusjärgu võrra suurem jama loomiseks vajaliku energia määrast.\nJama ajamine võib olla tõhus eksitamisstrateegia olukorras, kus teised asjaosalised on semantiliselt hoolikad ja püüavad argumentide ning tõendite abil ratsionaalselt veenda.\nTeatud mõttes ei tee semantiliselt hoolimatu osaleja teistega koostööd, vaid kasutab neid ära. Jama ajaja järgib küll ratsionaalse argumentatsiooni kordamööda kõnelemise protseduurireegleid, kuid ei esita ise ratsionaalselt veenvaid argumente, ega lase ka teistel seda teha.\nRatsionaalses argumentatsioonis osalevad, semantiliselt hoolsad asjaosalised on sunnitud oma kõnelemiskorrad kulutama peamiselt semantiliselt hoolimatu kõneleja jama kummutamisele tõendite abil, kui nad soovivad vältida argumentatsiooni muutumist sõnasõjaks ja pori loopimiseks.\nTänu asümmeetria printsiibile jääb semantiliselt hoolsatel asjaosalistel seetõttu vähem aega oma seisukohtade efektiivseks esitamiseks, samas kui semantiliselt hoolimatul asjaosalisel on rohkem aega oma sõnumit kordamise ja teiste retooriliste võtete kaudu rõhutada.\nKuidas sellistele strateegilistele manöövritele vastata?\nÜks võimalus on jamale jamaga vastata, kuid see üldiselt lõpetab igasuguse ratsionaalse argumentatsiooni. Teine võimalus on kaudne rünnak, mis näitab, et kõneleja positsioon nõrgestab seda väärtust või seisukohta, mille poolt ta argumenteerib.\nNäiteks terrorismivastase sõja kriitikud ei rünnanud otseselt võitlust terrorismiga, vaid väitsid, et teatud sammud, nagu Iraagi ründamine, nõrgestavad terrorismivastast võitlust, sest suunavad tähelepanu terrorismilt kõrvale ning tekitavad hoopis uusi terroriste. Veel üks näide: peale Abu Ghraibi vanglas toime pandud tegude avalikustamist ei rünnanud kriitikud otseselt terrorismis kahtlustatavate kinnipidamist, vaid väitsid, et piinamine kahandab moraalset erinevust terrorismi vastu võitlejate ja terroristide vahel.\nSelline vastus ei pruugi alati soovitud tulemuseni viia, kuid see on tõenäoliselt tõhusam jama ja tõelaadsete väidete faktide abil otsese ümberlükkamise katsetest, sest tõelaadseid väiteid esitav kõneleja ei eksita publikut – mõlemad kinnitavad vastastikku teineteise poolt tõeseks peetavaid seisukohti.\nOliver Laas on Tallinna Ülikooli, Humanitaarteaduste instituudi filosoofia külalislektor. Eesti Kunstiakadeemia, Vabade kunstide teaduskonna, graafika õppetooli dotsent ja nooremteadur. Estonian Business Schooli, turunduse ja kommunikatsiooni õppetooli filosoofia külalislektor.\n Need kolm näidet on valitud oma reljeefsuse tõttu ja mitte neid esitanud isikute pärast. Vale, jama ja tõelaadsus esinevad poliitilise vasak-parem telje mõlemal poolel ning mind huvitab siinkohal see, mis nad on ja miks neid kasutatakse, mitte see, millise ideoloogia teenistuses neid rakendatakse.\n Alan Skokal tegi midagi sellist oma 1990ndatel humanitaar- ja loodusteadlaste vahelise tulise vaidluse algatanud artikliga “Transgressing the Boundaries: Towards a Transformative Hermeneutics of Quantum Gravity”, mis osutus pettuseks. Juhtum tõstatas küsimusi humanitaaria teaduslikkusest, postmodernistliku filosoofia mõjust humanitaariale, teaduseetikast ning sellest, kas Sokali teguviis oli õige või mitte.\nTags: aus, filosoofia, kommunikatsioon, kunst, Oliver Laas, turundus