Hälbiv käitumine ja selle põhjused, tüübid, funktsioonid - Stress 2021\nHälbiv käitumine: tüübid, põhjused ja ilmingud\nTere, kallid lugejad! Selle kohta, milline on hälbiv käitumine, saate lugeda minu artiklist "Hälbiva käitumise teooriad" ja selles töös räägime selle nähtuse sellistest omadustest nagu põhjused, tüübid ja vormid, nende ilmingute eripära. Artiklis esitatakse mitu hälbiva käitumise klassifikatsiooni, arvestatakse ülevenemaalisi ja konkreetseid tegureid, võetakse noorukite ja lapsepõlve kõrvalekaldeid veidi arvesse..\nHälbiva käitumise põhjuste uurimise viisid läbi sellised teadlased nagu E. S. Tatarinova, N. A. Melnikova, T. I. Akatova, N. V. Vorobieva, O. Yu. Kraev jt. Autorite uurimistöö kokkuvõtteks võib välja tuua järgmised hälbiva käitumise kujunemise põhjused.\nPerevanemate eksimused, mis hävitavad perevanemaks olemise stiile.\nSpontaanse grupisuhtluse negatiivne mõju ("halb ettevõte").\nEbanormaalne isiksuse areng, kriis ja rasked elusituatsioonid.\nMärkide rõhutused (selle kohta saate lähemalt lugeda artiklitest "Märkide rõhutamised psühholoogias: normid või patoloogia", "Märkide rõhutamised noorukieas").\nPsühhofüüsilise arengu anomaaliad.\nElustiil ja riskitegurid (välised asjaolud).\nNegatiivsete tegurite hulgast võib üldistada kahte rühma: avaliku ja erasektori tegurid. Esimene hõlmab riigi poliitilist, majanduslikku, sotsiaalset seisundit, moraali üldist taset. Privaatsed tegurid tähendavad isiklikke motiive, veendumusi, eesmärke. Märgitakse, et hälbiva käitumise aluseks on isiklikud tegurid ja välised tegurid on juhtiv element, see tähendab, et nad dikteerivad hälbe variandi.\nKui arvestada kliinilise psühholoogia positsioonilt hälbivat käitumist, siis saab eristada kahte tegurite rühma: bioloogilisi ja sotsiaalseid.\nEsimesed hõlmavad vanusega seotud kriise, samuti kaasasündinud ja omandatud ajukahjustusi..\nTeine rühm sisaldab keskkonna, hariduse ja kasvatuse eripära. Pealegi täheldati nende tegurite vahel stabiilset suhet, kuid siiani pole kindlaks tehtud, kui täpselt need omavahel seotud on..\nÜlevenemaalised negatiivsed tegurid\nPärast mitmete teaduslike tööde ja aruannete analüüsimist suutsin tuvastada mitu juhtivat ülevenemaalist tegurit, mis aitavad kaasa hälbiva käitumise kui sotsiaalse massinähtuse kujunemisele. Negatiivsete tegurite hulka kuuluvad:\nfüüsilise jõu ja edu kasvatamine;\ndigitaalsete materjalide, alkoholi, sigarettide ja narkootikumide kättesaadavus;\nebakindlus elu suunistes;\npidevalt arenev meelelahutustööstus;\npuudused kõrvalekallete ennetamise süsteemis;\nelanikkonna haigestumus (sotsiaalselt ohtlike haiguste kasv);\nVenemaa informatsiooniline areng, üleminek virtuaalsetele tehnoloogiatele.\nMassimeedia mängib olulist rolli hälbiva käitumise kujunemisel ja arenemisel. Nad propageerivad mitmesuguseid kõrvalekaldeid, antisotsiaalset käitumist, mõjutades peamiselt veel vormimata teadvust (lapsed, noorukid). Seega moodustavad nad isiksuse käitumisega, mis ületab aktsepteeritud norme..\nIlmekaks näiteks teadvusele avalduvast mõjust on Internet, kitsamas tähenduses - arvutimängud. Sageli viiakse virtuaalne maailm reaalsusesse, mis põhjustab üksikisiku valesti kohanemist.\nTeine Interneti negatiivse mõju variant on soov "hüpata" (populaarsust koguda). Ja siin leiame Mertoni teooria kajasid (kirjeldan seda allpool). Inimesed püüavad oma eesmärki (populaarsust) saavutada igal viisil. Ja kahjuks, nagu näitab praktika, on seda lihtsam teha kellegi tapmisega (või peksmisega) ja video võrku postitamisega, rahvarohkes kohas seksimisega jne. Kuulsuse ja "meeldimise" poole püüdlemisel unustavad inimesed kõik sündsuse normid.\nSiiani pole ühtset hälbiva käitumise klassifikatsiooni. Ühel või teisel põhjusel on mitu erinevat tõlgendust. Võrdlusklassi valik sõltub piirkonnast, kus hälbivat käitumist analüüsitakse, ja selle peamistest omadustest..\nN. V. Baranovski klassifikatsioon\nAutor tõstis esile sotsiaalselt positiivset ja sotsiaalselt negatiivset hälbivat käitumist.\nEsimene tagab kogu ühiskonna edasiliikumise. Me räägime teadlastest, kunstnikest, kindralitest, valitsejatest. Just need inimesed kahtlevad asjade väljakujunenud järjestuses, näevad maailma teisiti ja üritavad seda muuta. See tähendab, et see on produktiivne hälbiva käitumise tüüp..\nSotsiaalne negatiivne hälbiv käitumine on oma olemuselt hävitav, tagab kogu ühiskonna taandarengu. Me räägime kurjategijatest, sõltlastest, terroristidest.\nSee on peamine esmane klassifikatsioon. Ta selgitab, millest ma rääkisin artiklis "Hälbiva käitumise teooria". Produktsiooniga on kõik selge: tema tüüp on ainus võimalik. Kui miinusmärgiga käitumise kõrvalekalletel on mitu eksimust. Allpool esitatud klassifikatsioonid tõlgendavad hävitavat käitumist.\nV. D. Mendelevichi klassifikatsioon (vene psühhiaater, narkoloog, kliiniline psühholoog)\nTahan kaaluda selle autori klassifikatsiooni üksikasjalikumalt ja pidada seda oma töös keskseks. Autor teeb kindlaks järgmised hälbiva käitumise tüübid:\nLisaks märgib V. D. Mendelevich, et käitumise tüübi (hälbiva või normaalse) määrab see, kuidas indiviid suhtleb ümbritseva maailmaga. Ta toob välja viis peamist inimese suhtlemisstiili ühiskonnaga, see tähendab viis käitumisstiili, millest neli on hälbiva käitumise variatsioonid:\nKuritegelik (kuritegelik) käitumine. Selline käitumine toimub siis, kui inimene on veendunud, et reaalsusega on vaja aktiivselt võidelda, st sellele vastu astuda.\nHälbiva käitumise psühhopatoloogiline ja patokarakteroloogiline tüüp. See avaldub valusas vastasseisus tegelikkusega. See on tingitud psüühika muutustest, mille puhul inimene näeb maailma eranditult tema suhtes vaenulikult.\nSõltuvust tekitav käitumine. Seda iseloomustab kõrvalekalle tegelikkusest (psühhoaktiivsete ainete kasutamine, kirg arvutimängude vastu jne). Seda tüüpi suhtlemisel ei taha inimene maailmaga kohaneda, uskudes, et selle tegelikkusega on võimatu leppida.\nReaalsuse ignoreerimine. Tavaliselt on see tüüpiline inimesele, kes tegeleb mingisuguse kitsa ametialase suunitlusega. Ta on justkui kohanenud maailmaga, kuid ignoreerib samal ajal kõike muud kui oma käsitööd. See on kõige levinum käitumistüüp, mis on ühiskonnale kõige vastuvõetavam. See käib normaalse käitumise kohta. Indiviid kohaneb reaalsusega. Tema jaoks on oluline leida ja realiseerida ennast reaalses elus, päris inimeste seas.\nEksperimentaalselt on tõestatud, et igasuguse hälbiva käitumise vahel on seos, samuti kõrvalekallete sõltuvus indiviidi suhetest ühiskonnaga..\nKlassifikatsioone on teisigi, kuid ma tahan neid teile lühidalt tutvustada. Kui miski teid huvitab, siis võite leida lisamaterjali autori järgi.\nR. Mertoni liigitus\nSotsioloog tuvastas viis tüüpi kõrvalekaldeid:\nuuenduslikkus (eesmärgi saavutamine mis tahes viisil, isegi kuritegelikul teel);\nrituaalsus (reeglite järgimine iseenda rikkumise teel);\nretreatism (põgenemine reaalsuse eest);\nmäss (mäss, revolutsioonid, asotsiaalne käitumine).\nSee tähendab, et klassifikatsioon põhineb inimese eesmärgi ja selle saavutamise vahendite suhtel..\nA. I. Dolgova klassifikatsioon\nJagab kõrvalekalded kahte rühma:\nSeda jaotust kasutatakse sageli laste ja noorukite käitumise tõlgendamisel. See tähendab, et sõnakuulmatuse ja raskete õigusrikkumiste vahele tõmmatakse piir..\nKlassifikatsioon O. V. Polikashina poolt\nMäärab järgmised kõrvalekallete vormid:\npsühhotroopsete ainete kasutamine;\nvarajane seksuaalne ebaselgus.\nKliinilise psühholoogia üldine klassifikatsioon\nKliinilisel psühholoogial on oma hälbiva käitumise mõisted ja variatsioonid. DSM IV klassifikatsiooni kohaselt võib käitumishäirete korral (see on psühholoogia meditsiinivaldkonnas hälbiva käitumise nimi) esineda nelja tüüpi käitumisprobleeme:\nmuud tõsised reeglite rikkumised.\nRahvusvahelises haiguste klassifikatsioonis, 10. versioon (ICD-10), eristatakse mitut tüüpi käitumishäireid (edaspidi - RP):\nRP, perekonna piiratud (asotsiaalne või agressiivne käitumine, mis avaldub kodus või lähedastega);\nsotsialiseerimata RP (dissotsiaalne või agressiivne käitumine teiste laste suhtes);\nsotsialiseeritud RP (eakaaslaste rühma hästi integreeritud laste dissotsiaalne või agressiivne käitumine);\nopositsiooniline trotslik häire (puhangud, tülitsemine, trotslik käitumine).\nPüüan selgitada mitme klassifikatsiooni tähendust ja nende rakendamise võimalusi. Näiteks kui on kindlaks tehtud, et kõrvalekallete põhjus peitub aju patoloogilistes muutustes, peate keskenduma ICD-10 ja DSM IV-le. Kui käitumist mõjutas sotsiaalne (psühholoogiline) tegur, mitte bioloogiline, siis on parem pöörata tähelepanu V.D. Mendelevichi klassifikatsioonile.\nLaste ja noorukite hälbiva käitumise tüübid ja vormid\nEraldi kategoorias tahan teha laste ja noorukite kõrvalekaldeid, mis tulenevad eelkõige vanuse enda eripäradest. Üldistest kõrvalekalletest võib eristada järgmisi vorme:\nhälbiva käitumise uued vormid (osalemine totalitaarsetes destruktiivsektides ja teistes avalikes organisatsioonides, mis manipuleerivad teadvuse, terrorismi, Interneti ja arvutite abil kõrvalekalletega).\nSuunahälbe järgi võib jagada:\negoistliku orientatsiooni kõrvalekalded;\nisiksuse vastu suunatud agressiivsed kõrvalekalded (enesehävitamine);\nsotsiaalselt passiivsed kõrvalekalded (igasugused põgenemised reaalsusest).\nEnesehävitava käitumise raames saab eristada veel mitmeid vorme:\nvarjatud ja otsene enesetapp;\nharjumuste ja impulsside häired;\nainete tarvitamise häired;\nisiksuse käitumise häired seksuaalsfääris.\nSeega avaldub noorukieas ja lapsepõlves hälbiv käitumine sagedamini agressiivsuse, kooli vältimise, kodust põgenemise, narkomaania ja purjusoleku, enesetapukatse, asotsiaalse käitumise kaudu..\nKõige populaarsem noorukiea kõrvalekalle on sõltuvuskäitumine.\nPole haruldane, et vormimata isiksus soovib põgeneda reaalsuse, probleemide ja arusaamatuste eest. Võib-olla on see kõige lihtsam viis..\nLisaks sellele võivad sõltuvused tekkida nooruki täiskasvanuiha järgi. Ja kõige lihtsam täiskasvanuiga on väline kopeerimine.\nTeine sõltuvuste levinud põhjus on teismelise soov kehtestada end eakaaslaste ringis, saada autoriteeti ja usaldust. Lõppude lõpuks on selles vanuses eakaaslased peamised "kohtunikud" ja "publik".\nNoorukieas tütarlastel tekivad tõenäolisemalt seksuaalsed kõrvalekalded. Aktiivne puberteet on otseselt seotud sekundaarsete seksuaalomaduste kujunemisega, mis võib põhjustada eakaaslaste naeruvääristamist või soovimatut seksuaalset rünnakut. Lisaks alustavad tüdrukud sageli suhteid vanemate noortega, mis aitab kaasa seksuaalsele tegevusele, mitmesugustele riskantsetele ja asotsiaalsetele tegevustele..\nTuleb märkida, et noorukite hälbiv käitumine ei ole alati negatiivne. Mõnikord tahavad teismelised leida midagi uut, ületada stagnatsiooni, konservatiivsust. Selle põhjal on olemas:\nLaste ja noorukite hälbiva käitumise tunnuste kohta saate lähemalt lugeda minu tööst "Hälbiv käitumine lastel ja noorukitel: põhjused, ennetamine ja korrigeerimine".\nSeega võib üldtunnustatud normidest (hälbiv) kõrvalekalduv käitumine ilmneda bioloogiliste, sotsiaalsete ja sotsiaalpsühholoogiliste probleemide taustal. Kõrvalekallete tegurid on sisemised ja välised. Mõju avaldavad reeglina mitu tegurit korraga, mis raskendab klassifikatsiooni ja hälbiva käitumise korrigeerimise plaani..\nKõrvalekalded erinevad skaalal (perekonnas või riigis), mõju tugevusele isiksusele, mõju spetsiifikale (hävitavad või arenevad) ja isiksuse deformatsiooni sfäärile.\nÜhtset korrigeerimisskeemi pole, kava valitakse individuaalsete isiksuseomaduste, olemasolevate negatiivsete tegurite ja kõrvalekallete algpõhjuste järgi. Diagnostikameetodite kohta saate lähemalt lugeda minu tööst "Laste ja täiskasvanute hälbiva käitumise diagnostika".\nVideo: elu nukuna: eneseväljendus, kõrvalekalle, põgenemine reaalsusest või ärist?\nTäname teie aja eest! Loodan, et materjal on teile kasulik!\nKaasaegsete noorukite seas on selge kalduvus sellise käitumismudeli aktiivsele levikule, mis on vastuolus üldtunnustatud normide ja reeglitega, kuid mida lapsed kasutavad eneseväljendamise ja oma vajaduste rahuldamise vahendina. Millist käitumist nimetatakse "hälbivaks"?\nHälbiv käitumine on inimtegevuste kogum, mis on käitumis- ja reageerimismudeli aluseks ning läheb vastuollu ühiskonna käitumisnormidega. See rikub sotsiaalse suhtluse tavapäraseid tingimusi. Kehtivad õigusaktid näevad selliste ilmingute eest ette sanktsioonid.\nSotsioloogias mõistetakse hälbivat tegu kui reaalset ohtu inimese elule ja tervisele antud olukorras.\nArstid, tõlgendades hälbiva käitumise nähtust, keskenduvad inimese suhtlemisstandardite rikkumisele vaimse arengu kõrvalekallete tagajärjel.\nPedagoogikas ja psühholoogias on hälbiv käitumine seotud sotsiaalsete moraalinormide rikkumisega, kultuuriväärtuste unarusse jätmisega. Pedagoogid usuvad, et reeglite ja määruste rikkumine võib olla üksikjuhtum, mis ei kordu pärast teismelisega peetud harivat vestlust. Kuid väärkäitumise eest karistamise puudumisel on selline käitumismudel fikseeritud ja sellest saab harjumuspärane stereotüüp inimese reageerimisest välistele stiimulitele..\nPsühholoogid on veendunud, et kõrvalekallete ilmnemine käitumises ei ole juhuslik, enamasti on see omane noorukitele - üleminekuaega iseloomustab hormonaalne torm, isikupäraste struktuuride ebaühtlane arengukiirus ja intrapersonaalsete konfliktide tekkimine. Praegu on pingeline suhe vanematega. Soovides näidata oma küpsust, iseseisvust ja iseseisvust, käitub teismeline trotslikult.\nLisainformatsioon. Deviant on tavaliselt teismeline. Hälbivate ilmingute tipp saabub 13-16-aastaselt. Psühholoogiliste uuringute statistilised andmed näitavad, et pärast 18. eluaastat kalduvus hälbivale käitumisele kaob.\nKõrvalekalle on kõrvalekalle psühholoogia standardist. See on inimeksistentsi ja tegevuse normide rikkumine. See on protest kehtestatud reeglite vastu. Kõrvalekalle on inimese keeldumine stereotüüpide järgimisest, ohustades teisi ja inimest ennast. Hälbe vastupidine mõiste on vastavus.\nÜhiskonnas ilmnevad kõrvalekalded teadmatusest, narkomaaniast, alkoholismist, kleptomaaniast ja revolutsioonilistest tegudest. Kõrvalekallete põhjuseks on indiviidi sotsialiseerumise raskused..\nTähelepanu! Kõrvalekalle pole mitte ainult negatiivne, vaid ka positiivne. Nii hõlmavad näiteks positiivsed kõrvalekalded loovuse, andekuse, innovatsiooni avaldumist ühes või teises valdkonnas. Kuid nii negatiivsed kui ka positiivsed kõrvalekalded põhjustavad teiste suhtes ettevaatlikku, halvustavat suhtumist..\nIsiksuse kõrvalekaldumise põhjused\nHälbiva käitumise peamiste põhjuste hulgas on:\nHormonaalne torm ja puberteet. Nende protsessidega võivad kaasneda emotsionaalsed puhangud, seksuaalse soovi patoloogiad, enesekindlus, kohanemisraskused, impulsiivsus, kiire meeleolu kõikumine, varajane täiskasvanute tunne..\nKriitika valulik tajumine. Olukorda raskendab teismelise füsioloogilise arengu spasmiline olemus: välise ebaproportsionaalsuse, nurgelisuse, akne tõttu on noorukid keerulised ega pruugi välimuse osas oma reaktsioone kontrollida.\nLapse väärkohtlemine eakaaslaste või vanemate poolt.\nIseloomu rõhutamine, negatiivsed isiksuseomadused.\nKellel on vaimne alaareng või psühhopatoloogia.\nTeismeliste jonnakus, lapse soov tõestada kõigile, mida ta tegelikult seisab ja milleks ta on võimeline. Noorukid kaitsevad raevukalt õigust vabadusele ja iseseisvusele.\nPüüab laiendada sõprade ringi.\nGeneetiline eelsoodumus. Perekonna ebasoodne olukord, puudulikus perekonnas lapse kasvatamine loob tingimused kasvava inimese moraalsete aluste deformeerimiseks.\nÕpilase kontrolli puudumine, vanemate vähene osalemine teismelise elus. Sageli viib kehv vanemlik kontroll teismelise teismelise alkoholi varakult proovima ja suitsetama. See on täis asjaolu, et psühhotroopsete ainete noorukieas kasutamise oht suureneb. Teismelised ei saa sigarettidest, laskudest ega narkootikumidest loobuda, sest eakaaslased tähendavad neile palju. Lisaks proovivad teismelised uudishimust keelatud toite, uskudes, et saavad tulevikus soovi korral neist täielikult loobuda..\nHälbiva käitumise sümptomid ja tunnused\nNormist kõrvalekalduvaid toiminguid iseloomustavad järgmised omadused:\nEbaseaduslike tegude üleminek stabiilseks käitumismudeliks;\nInimeste tegevuse hävitav või ennast kahjustav olemus;\nHälbija käitumuslikud reaktsioonid põhjustavad teiste negatiivset hindamist ja hukkamõistu.\nTähelepanu! Kõrvalekaldumist ei saa samastada eneseväljenduskatsetega, mida nimetatakse ekstsentrilisuseks ja mida saab seletada individuaalsete omadustega. Erinevalt teistest isiklikest ja vanuselistest omadustest kahjustavad need alati inimest ennast ja ühiskonda.\nKõrvalekallete klassifikatsioon vastavalt probleemile lähenemise tüübile\nTeaduskirjanduses on tavapärane klassifitseerida kõrvalekalded sõltuvalt nende uurimise lähenemisviisist..\nSotsiaal-õigusliku lähenemisviisi kohaselt hõlmavad hälbivad käitumisvormid kõiki toiminguid, mille eest karistatakse, kuna neid käsitletakse seaduse rikkumisena. Neid peetakse õiguslikult sotsiaalselt ohtlikeks ja jagunevad distsiplinaarkuritegudeks, kuritegudeks ja delikatsioonideks..\nKaristus ebaseaduslike tegude eest valitakse sõltuvalt toimepandud teo raskusest. Kriminaalkoodeks näeb ette vastutuse kuritegude eest:\nEriti rasked kuriteod.\nSotsiaal-õiguslik lähenemisviis jaotab kuriteod ka tegevuse olemusest lähtuvalt. Esiletõstetud:\nRiigiasutuste vastased kuriteod;\nSõjaväeteenistuse vastased kuriteod;\nHälbiva käitumise klassifitseerimisel kasutatav meditsiiniline lähenemisviis võtab arvesse noorukiea füsioloogilisi omadusi, iseloomu rõhutamist ja neuropsühhiliste kõrvalekallete mõõtmist, psühhobioloogiliste vajaduste väärastunud vorme. Selle lähenemise toetajad on veendunud, et käitumuslikud kõrvalekalded iseenesest ei kao, peate otsima abi spetsialistidelt.\nMeditsiinilise lähenemisviisi kohaselt on tavaks eristada selliseid hälbiva käitumise vorme nagu:\nVaimne ebastabiilsus, mis avaldub erksas emotsionaalses reaktsioonis;\nHälbiva käitumise klassifitseerimine psühholoogilises lähenemises põhineb selle sortide sotsiaal-psühholoogilistel omadustel. Psühholoogid tuvastavad sellised hälbiva käitumise tüübid:\nNegatiivne tüüp (uimastite tarvitamine, alkoholi tarvitamine);\nPositiivne tüüp (noorukite igat liiki loovus ja positiivne eneseväljendus);\nSotsiaalselt neutraalne tüüp (kerjamine).\nLiigitamine hälbiva käitumise struktuuri järgi\nVastavalt kõrvalekalde struktuurile on tavaks jaotada antimoraalseks, sõltuvust tekitavaks, kurjategijaks, enesetapuks.\nSee põhineb soovil vabaneda psühholoogilisest ebamugavusest selliste vahendite abil nagu hasartmängusõltuvus, alkohol, töönarkomaania, ülesöömine. Sõltuv kõrvalekalle on sõltuvus, mõtete ja tegude allutamine teatud objektile. Seda tüüpi hälbiva käitumise korral ei ole inimene võimeline tegevuste ja hobide enesekontrolliks.\nSee reageerimismudel on täis ohtu inimeste elule ja tervisele. Niinimetatud kuriteod, mille eest on ette nähtud kriminaalvastutus.\nSee on hälbiv tüüp, mis rikub ühiskonna moraalseid ja moraalseid aluseid. Moraali raamistik on väga individuaalne: ühe inimese jaoks on roppused vastuvõetamatud, kuna ta peab seda moraalivastaseks, teise jaoks on see tuttav suhtlemisstiil.\nEnesetapukäitumine on selline mõtteviis, mille korral inimene, kes satub raskesse eluolukorda, eelistab lõpetada sellega toime tuleku, enesetapu sooritamise. Enesetapukatse on riskifaktor - pärast seda registreeritakse teismeline kliinilise psühholoogi ja psühhiaatri juurde.\nHälbiva käitumise ennetamine on kooli haridustöö üks põhisuundi. Ennetusi on kahte tüüpi: üldine ja eriline. Üldine ennetusskeem eeldab kõigi kooliõpilaste kaasamist õppetegevusse, akadeemiliste ebaõnnestumiste ennetamist. Spetsiaalne ennetus põhineb riskilaste tuvastamisel ja nendega töötamisel.\nHälbiva käitumise korrigeerimine on üks psühholoogi töövaldkondi. Esiteks määratakse kindlaks põhjused, mille tõttu laps hakkas normist kõrvale kalduma. Sõltuvalt kõrvalekallete põhjusest valib psühholoog alaealisega töötamise meetodid. Töö on suunatud hariduse motivatsiooni, väärtussüsteemide ja isiklike hoiakute kujundamisele ning üldisele käitumise korrigeerimisele.\nPsühholoogiliste tegevuste edukus sõltub nooruki tahteomadustest, tema soovitusest ja huvist positiivsete muutuste vastu. Positiivsete muutuste jaoks on väga oluline ka toetav perekeskkond..\nKursuse tulemuste põhjal annab spetsialist lapsevanematele lühikesi soovitusi teismelisega suhtlemise korraldamiseks. See tähendab, et konsultatsioonidel ei käi mitte ainult teismeline, vaid ka tema seaduslikud esindajad..\nTähtis! Positiivne näide on teismelise ühiskondlikult heakskiidetud käitumise kujundamiseks äärmiselt oluline. Probleemi märke ei saa eirata. Isegi kui lapse käitumises on ilmnenud kõrvalekaldeid, saab neid parandada, kui te ei lükka visiiti spetsialistide juurde edasi..\nHälbiva käitumise mõiste ja tüübid\nHälbiv (hälbiv) käitumine on käitumine, mis rikub konkreetse ühiskonna sotsiaalseid norme. See väljendub nii üksikisikute kui ka sotsiaalsete rühmade tegevustes, käitumises (või tegevusetuses), mis kalduvad kõrvale seaduses kehtestatud või konkreetses ühiskonnas kehtestatud üldtunnustatud normidest, reeglitest, põhimõtetest, käitumismustritest, kommetest, traditsioonidest..\nAjaloolises aspektis seostatakse hälbiva käitumise sotsioloogia tekkimist E. Durkheimi nimega, kes pakkus välja anoomia mõiste ("normaalsus"). Tema arvates on anoomia kriiside ja järskude sotsiaalsete muutuste tagajärg ning see on olukord ühiskonnas, mida iseloomustab normide nõrgenemine või hävitamine, sotsiaalsete suhete juhtimise reeglite ebajärjekindlus. Seetõttu kaotavad indiviidid oma sotsiaalse orientatsiooni, mis aitab kaasa hälbiva käitumise kujunemisele. Nii märkis Durkheim oma töös "Suitsiid", et sotsiaalse majanduslanguse ja tõusuperioodide ajal suureneb enesetappude arv, näidates, et hälbiva käitumise põhjuseks on sotsiaalne organiseerumatus..\nSotsioloogias käsitleti hälbiva käitumise probleeme ka kulturoloogilistes teooriates, mis näevad sotsiaalsete kõrvalekallete põhjuseid subkultuuride normide ja domineeriva kultuuri vastuolus. E. Satterland - diferentseeritud suhtlemise teooria autor väitis, et kriminaalsust õpetatakse, et kuritegelik hälve on üksikisiku korduva ja pikaajalise suhtlemise tagajärg hälbivate käitumisnormide kandjatega.\nErinevalt kriminoloogiast, kriminaalõigusest ja teistest õigusteadustest, mis käsitlevad hälbivat käitumist õigusriigi rikkumise vaatenurgast, kasutab sotsioloogia kõrvalekalde laiemat määratlust kui kõrvalekaldumist üldtunnustatud väärtustest ja normidest. Ta viitab hälbivale käitumisele lisaks kuritegudele ja muudele kuritegudele, vaid ka alkoholismile, purjusolekule, narkomaaniale, hulkumisele, parasiitidele, laste kodutusele, ebamoraalsele käitumisele jne..\nSellest hoolimata on välja kujunenud stereotüüp, mille kohaselt hälvikute - hälbiva käitumise subjektide - hulka kuuluvad inimesed, kes kujutavad endast teatud ohtu, teatud ohtu stabiilsusele ja ühiskondlikule korrale. See pole päris tõsi. Sotsiaalsed kõrvalekalded võivad avalduda erinevates vormides, sealhulgas kuriteo, narkomaania, alkoholismi vormis. Poliitilisi radikaale, innovaatilisi kunstnikke, suuri väejuhte ja riigimehi võib aga sama hästi nimetada hälvikuteks. Nende käitumine on samuti hälbeline.\nVene teadlane Y. Gilinsky tuvastab negatiivse hälbiva käitumise, mis kahjustab ühiskonda ja takistab sotsiaalset arengut, ning positiivsed kõrvalekalded on sotsiaalse loovuse erinevad vormid.\nProbleem ei seisne lihtsalt käitumise kõrvalekaldumises olemasolevatest normidest, vaid ühiskonna suhtumises sellesse. Sellega seoses võib kõrvalekalde ühiskondlikult heaks kiita või hukka mõista. Siinkohal on vaja anda veel üks tõlgendus hälbivast käitumisest - hälve on määratletud kui tegevuste vastavus (või ebajärjekindlus) sotsiaalsetele ootustele. Sel juhul on äärmiselt keeruline kindlaks teha, mis on hälve ja mis mitte..\nHälbiv käitumine kui sotsiaalne nähtus on teatud ajalooliste juurtega, seda iseloomustab stabiilsus ja massiline iseloom. Ühiskonnas toimivate sotsiaalsete normide mitmekesisus - religioossed, esteetilised, poliitilised, õiguslikud jms - kätkeb endas mitmesuguseid kõrvalekaldeid (sotsiaalseid kõrvalekaldeid). Aja jooksul muutuvad nii sotsiaalsed normid ja reeglid kui ka sotsiaalsed kõrvalekalded. See, mida varem peeti hälbivaks, võib muutuda käitumisnormiks ja vastupidi. Uute seaduste ja määruste tekkimine toob kaasa uut tüüpi kõrvalekaldeid. Seetõttu peaks kõrvalekallete sotsiaalne hindamine toimuma ajalooliselt ja olema konkreetne..\nSotsiaalset hälvet saab kehastada nii indiviidi eraldi teos kui ka indiviidi käitumist iseloomustavate tegevuste reas. Sotsiaalsete gruppide (näiteks perekondade) tegevused võivad olla ka hälbiva iseloomuga, avaldades negatiivset mõju indiviidide suhetele nende rühmade sees ja väljaspool. Kollektiivide ja organisatsioonide esindajate tegevuses võib hälbiv käitumine avalduda nii bürokraatia, parohhialismi, altkäemaksu, ausa konkurentsi reeglitest kõrvalekaldumise, maksudest kõrvalehoidumise kui ka muude kehtestatud reeglite ning neile kehtestatud õiguslike, organisatsiooniliste või moraalsete nõuete rikkumise vormis..\nSotsiaalsete normide rikkumine toimub ka riikidevaheliste ja koduste suhete valdkonnas, mis viib sotsiaalsete kõrvalekallete leviku suurenemiseni ja intensiivistab hälbiva käitumise sotsiaalseid tagajärgi, mis väljenduvad agressiooni, genotsiidi, terrorismi, apartheidi, orjanduse, kultuuriväärtuste hävitamise või hävitamise jms.... Mitmed autorid liigitavad hälbiva käitumise kõige ohtlikumad tüübid sotsiaalseks patoloogiaks..\nKõrvalekalle (hälve) inimeste teadvuses ja käitumises küpseb tavaliselt järk-järgult. Pealegi on sotsioloogias mõiste „esmane kõrvalekalle“, kui teised vaatavad teatud kõrvalekaldeid „läbi sõrme“ ja teatud reegleid eirav inimene ei pea ennast rikkujaks. Sellised kõrvalekalded piirnevad väiksema väärkäitumise või ebamoraalse tegevusega ning neid ei pruugi esialgu märgata (hüvasti jätta, ignoreerida), näiteks juhuslike inimestega alkoholi joomine, mis viib avaliku moraali rikkumiseni.\nKuid on ka teine hälbiva käitumise tase (sekundaarne kõrvalekalle), kui ümbritsev sotsiaalne grupp või ametlikud organisatsioonid tunnistavad inimest avalikult moraali- või õigusnormide rikkujana, mis on alati seotud teatud reaktsiooniga tema tegevusele..\nHälbiva käitumise kaalumisel on oluline eristada hälbe individuaalseid ja kollektiivseid vorme. Kui esimest mõistetakse moraalinõuete rikkumisena, siis teisel juhul peegeldub hälbiv käitumine teatud sotsiaalse grupi - kuritegeliku jõugu või fanaatilise sekti - tegevuses, mis loob omamoodi oma “kultuuri” (subkultuuri) ja astub avalikult vastu tunnustatud normidele..\nSamal ajal, nagu järeldub paljudest uuringutest, on võimatu pidada kõrvalekaldeid hälbivaks käitumiseks. Sel juhul jäävad selle definitsiooni alla kõik sotsiaalsed rühmad ja kõik inimesed, sest ühiskonnas pole ühtegi inimest ja sotsiaalset gruppi, kes kõikides olukordades, kõigil elujuhtumitel absoluutselt vastavad normidele ja reeglitele.\n2. Kõrvalekallete põhjused. Hälbiv inimkäitumine on olemas, kuna:\nEsiteks ei teki uus sotsiaalne süsteem nullist, vaid kasvab välja paljudest eelmise, hävitatud süsteemi elementidest - kas me räägime inimestest või tootmisjõudude, vaimse või materiaalse kultuuri elementidest.\n§ Teiseks on uue sotsiaalsüsteemi arenguprotsess tavaliselt ebaühtlane ja see põhjustab ebaproportsionaalsust selle elementide vahekorras ning viib mõne neist mahajäämuse ja ühe või teise defektideni toimimises.\n§ Kolmandaks võib täheldada areneva süsteemi mittetäielikku kohanemist selle olemasolu väliste ja sisemiste tingimustega. teisisõnu, sotsiaalne, kultuuriline või tehniline areng ei pruugi sammu pidada uute tekkivate sotsiaalsete, vaimsete või majanduslike vajadustega.\n§ Neljandaks, juhuslikke sündmusi ei saa diskonteerida. Kõik see kokku ja toimib negatiivsete nähtuste konkreetse allikana..\nHälbivat käitumist vahendavad peamiselt majandussuhted. See ei sõltu otseselt nende seisundist. Suhe on keerulisem ja mitmetahulisem. Kuid selle olemasolu kohta annab tunnistust kogu ühiskonna olemasolu ajalugu..\nPeamine asi, mida ei tohiks tähelepanuta jätta, on sotsiaalse ebavõrdsuse erinevate vormide olemasolu. Mõned ebavõrdsuse vormid on eksisteerinud ja eksisteerivad ka edaspidi ning sageli ei põhjusta neid mitte objektiivselt kindlaks määratud põhjused, vaid deformeerunud sotsiaalsed suhted. Nõukogude perioodi hälbiva käitumise allikaks oli vastuolu oskusliku ja oskamatu, maineka ja mitteprestiižse töö vahel, mis lõi eelduse inimeste vastuolulisteks tegudeks. Muidugi ei tähenda see, et lihttööjõuga kaasneks kõrvalekaldeid..\n90ndate keskel. XX sajandil tõrjusid need vastuolud muud põhjused, mis on põhjustatud massilisest töötusest. Just töötusest sai kasvulava hälbiva käitumisega rühmade - kodutute, hulkurite, narkomaanide ja kurjategijate - moodustamiseks..\nKõrvalekallete tingimuste ja põhjuste analüüsimisel ei saa jätta tähelepanuta erinevate kihtide ja elanikkonnarühmade huvide vastuolusid. Vastuolude õigeaegne ja ebapiisav lahendamine jätab jälje inimeste teadvusse ja käitumisse. Avalike huvide eiramise põhjal kasvab vahe sõna ja teo ning sotsiaalse apaatia vahel. Nähes juhtimise halba juhtimist, ükskõiksust materiaalsete väärtuste suhtes, hakkavad inimesed kõigega passiivselt suhestuma, otsides võimalusi oma töö lihtsustamiseks ühiskonna arvelt..\nVead juhtimises, õigusriigi põhimõtete, demokraatia ja õigluse põhimõtete rikkumine muutuvad negatiivsete nähtuste allikaks..\nArvestades sotsiaalseid kõrvalekaldeid, ei saa sotsiaalse pärilikkuse küsimust eirata. See on seotud inimeste elustiili nii positiivsete kui ka negatiivsete aspektide taastootmisega. Sotsiaalse pärilikkuse mehhanism ei puuduta vastuolusid. Üks neist on see, et järjepidevuse teema pole mitte ainult normaalne, positiivne, vaid ka tige elukogemus, mis kandub sotsiaalse teabe kaudu põlvest põlve..\nJa lõpuks on hälbiv käitumine seotud mõne inimese mõtte ebapiisava peegeldumisega sotsiaalsete suhete arenguprotsessis ja toimimises. Esiteks, sotsiaalse arengu eelmises etapis välja kujunenud vaated ja meeleolud satuvad sageli vastuolusse uute tingimustega. Teiseks tekivad või elustuvad praktilise tegevuse käigus ideed, mis tõlgendavad ühepoolselt teisenduste tähendust ja suunda..\nHälbiva käitumise ilmingute analüüs hõlmab tüpoloogiliste rühmade tuvastamist, millel on nii ühiseid jooni kui ka eripära. Lisaks eeltoodule (jagunemine primaarseteks ja sekundaarseteks kõrvalekalleteks, üksik- ja rühmavormideks) saab seda tüüpi käitumist klassifitseerida vastavalt inimtegevuse sfääridele. Mõnikord on hälbiv käitumine tüpologiseeritud erinevatel alustel - ebaseaduslik (rikkumine) ja ebamoraalne, lähtudes asjaolust, et normid, normid ja reeglid määravad inimeste elu kaks peamist reguleerijat: moraal ja seadus. Loomulikult on nende omavaheline piir tinglik, sellegipoolest saab sellest juhinduda hälbiva käitumise konkreetsete vormide uurimisel..\nVaadeldavad hälbiva käitumise tüübid näitavad, et inimene üritab anoomiale vastu seista, arendades teatud kohanemisreaktsioone. Pealegi on oluline märkida, et mitte ühiskond ei otsi neid, vaid inimene. Kaasaegse arenenud ühiskonna ülesanne on täita see poolel teel, hõlbustada vastastikuse mõistmise otsimist, luua soodsad tingimused tegevuseks, mis vähendaks sotsiaalsete kõrvalekallete võimalust käitumises. Teisisõnu, tekib sotsiaalse kontrolli probleem..\n3. Sotsiaalne kontroll on süsteemi eneseregulatsiooni mehhanism, mis tagab selle koostisosade korrapärase vastastikuse mõju normatiivse reguleerimise kaudu.\nSelle termini tõi teadusringlusse esmakordselt G. Tarde, kelle sõnul on kontroll kurjategija normaalse elu naasmise vahend. Tarde ideedest mõjutatuna iseloomustasid Chicago sotsioloogiakooli esindajad sotsiaalset kontrolli kui ühiskonna sihipärast mõju üksikisikule, et luua ja tagada ühiskonnas ühiskondlik kord..\nSotsiaalset kontrolli on traditsiooniliselt vaadeldud osana üldisest sotsialiseerumisprotsessist. Sotsialiseerimine aitab kaasa indiviidi normatiivse käitumise kujunemisele, mis vastab antud ühiskonnas aktsepteeritud reeglitele, normidele, tavadele. Seega moodustab sotsialiseerumine sisekontrolli, vähendades seeläbi välise kontrolli vajadust..\nSotsiaalne kontroll avaldub grupisurve ja grupikontrolli kaudu. Indiviidi käitumist mõjutab nende rühmade normatiivne väärtusmehhanism, kelle elutegevusse ta kuulub.\nLisaks avaldub sotsiaalne kontroll sunnina sanktsioonide kaudu. Neid saab rakendada nii grupisurve raames kui ka institutsionaalsete ja sotsiaalsete mehhanismide kaudu. Sundimine on sotsiaalse kontrolli äärmuslik vorm.\nSamuti peavad välisriikide sotsioloogid sotsiaalset kontrolli igat tüüpi sotsiaalsete rühmade tavaks välja kirjutada ja julgustada vastavust ning rakendama aktsepteeritud norme rikkuva käitumise suhtes sanktsioone..\nSeega ei tähenda sotsiaalne kontroll mitte ainult kõrvalekaldujaid, vaid kõiki isikuid, tegu või tegevust, mida reguleerivad sotsiaalsed normid, väärtused ja standardid. Sotsiaalse kontrolli peamine ülesanne on ratsionaalselt organiseeritud ühiskonnas täielikult arvestada inimese huvide ja vajadustega.\n1. Millist käitumist nimetatakse hälbivaks?\n2. Milline on kõrvalekallete positiivse ja negatiivse orientatsiooni ilming?\n3. ++ Kirjeldage ja tooge näiteid erinevat tüüpi kõrvalekallete kohta.\n4. Mis on sotsiaalne kontroll? Milliseid sotsiaalse kontrolli liike te teate?\n5. Mis on Venemaa kaasaegses ühiskonnas kõrvalekallete eripära? Mis on nende põhjused?\nBogoyavlensky D.D. Vene enesetapud ja Venemaa reformid // Sotsiol. saarel. 2002. nr 5.\nBykov S.A. Noorte uimastisõltuvus väärkohtlemise näitajana // Sotsiol. saarel. 2000. nr 4.\nDvoimenny I.A. Kordusrikkumine: iseloom, tegurid, tase // Sotsiol. saarel. 2000. nr 1.\nHälve ja sotsiaalne kontroll Venemaal 19. - 20. sajandil: suundumused ja sotsioloogiline arusaam / Otv. toim. MINA JA. Gilinsky. SPb., 2000.\nDurkheim E. Suitsiid: sotsioloogiline uuring. M., 1993.\nOsipova O.F. Hälbiv käitumine: hea või halb? // Sotsioloogia. saarel. 1998. nr 9.\nE.V.Sadkov Marginaalsus ja kuritegevus // Sotsiol. saarel. 2000. nr 4.\nTatidinova T.G. Organiseeritud kuritegevus ja noored // Sotsiol. saarel. 2000. nr 1.\nMis on skisotüüpne häire ja kas seda saab ravida?\nSegude suitsetamine - tagajärjed kehale\nI. Pavlov, D. Watsoni refleksõpe\nPeamineNeuroloogiaNeuralgia Intercostal neuralgia: sümptomid ja ravi, pillid ja ebatavalised retseptidIntercostal neuralgia on levinud peamiselt vanemas eas inimeste seas.\nKuidas antidepressandid saavad meid aidata: MAO inhibiitorid


Keraamiline kaitse - Auto keraamiline vahatamine - TARTUS!\nKeraamiline vaha on rahvakeelne väljend vahendile, mis õiges kontekstis on auto keraamiline kaitse.\nKeraamiline vaha, vedelklaas või keraamiline püsikaitse- Oluline on teada, et tegemist ei ole vahaga vaid keraamilise pinnakaitse vahendiga, mille kinnitumine pinnale erineb täiesti klassikalistest vahadest. Kaasaegsed pinnakaitsevahendid on tarbijate seas muutunud üha populaarsemaks, aga mida see keraamiline vaha või keraamiline kaitse autole siis annab?\nKaitsekiht vähendab rooste ja korrosiooni teket;\nKeraamiline vahatamine / töötlusest lähemalt\nKeraamiline kaitse annab auto kahjustunud värvkattele küll silmnähtavalt juurde nii läiget kui ka värvi sügavust, kuid ei eemalda kriime!\nKuna keraamiline vahatamine on kõrgema hinnaklassiga teenus, siis oleme soovitanud klientidel enamasti ka auto eelnevalt poleerida või läigestada. Isegi korralik kaitsekiht ei asenda kuidagi auto poleerimist.\nKeraamiline kaitse püsib autol kuni 5 aastat (Nano Layer 272 Ultimate)- seega on mõistlik auto lakikiht alt korda teha. Kui tegemist on uue või väga hästi hoitud autoga, siis poleerimist ilmtingimata tegema ei pea.\nKriimulise auto puhul võib autoomanikku hiljem hakata häirima mõte, et oleks võinud ikka värvipinna päris korda teha. Aga siis peaks kriimude eemaldamiseks maha poleerima ka keraamilise kaitsekihi ning seejärel tuleks ka auto uuesti keraamilise kaitsega töödelda. See aga läheb juba veel kallimaks maksma kui töö esimese korraga ära teha. Seega palume kaaluda võimalust autot enne keraamilist töötlust auto ka poleerida.\nKeraamiline kaitse XR03 (kestvus kuni 1,5 a.) 400€ 608€\nKeraamiline kaitse NL272 (kestvus kuni 5 a.) 760€ 968€\nPalun sisestage enda andmed, et saaksime Teiega ühendust võtta ja sobiva aja broneerida.\nXR03 NanoLayer272 (NL272)\n1- või 3-etapiline poleerimine\nVärvkatte välipinna katmine keraamilise kaitsega (XR03 või NanoLayer 272)\nKeraamiline kaitse autole ei tähenda, et autot ei pea enam mitte kunagi pesema. Vastupidi – kui tahad, et töötlus ka kestaks, on oluline jälgida järgmisi nõuandeid: mitte pesta tugevalt happeliste või lahustit sisaldavate pesuainetega. Meie kasutame auto keraamika hooldamiseks spetsiaalseid neutraalseid puhastusvahendeid. Seda kõike selleks, et keraamiline kaitsekiht säilitaks oma maksimaalsed kaitseomadused võimalikult pikaks ajaks. Nii võib auto keraamika pakkuda kaitset pikkadeks aastateks!


Eesti rahvatantsu ajalugu - RMTantsustuudio\nDance Culture – The History of Estonia Dance Culture\nEesti tantsukultuur on kuulus oma iidsete rituaalidega, massiliste ringmängudega ja improvisatsiooniliste tantsudega. Juba vanasti oli kombeks, et tantsud kaasnesid laulude ja pillimänguga (kannel, torupill).\nEsimesed teated eesti rahvustantsust on pärit 13. sajandist. Tantsud Eesti külades olid tavaliselt pühendatud mingile tähtpäevale, tegule, nendel oli traditsiooniline tähendus ja kõige massilised tantsud tantsiti Jaanipäeval ja pulmadel. Eesti rahvatantsud olid sageli nii või teisiti seotud merega. Näiteks ühe eesti rahvatantsu nimetus on “Päev mere rannikul” ning see sümboliseerib Eesti kalurite elu.\nXIX sajandist Eesti tantsukultuuri hakkasid tungima teiste riikide traditsioonid. Näiteks, vene kultuur oluliselt mõjus eesti tantsu kultuuri. See kajastus ka eesti rahvatantsudes mis omakorda muutusid ka.\nSamal ajal laialt leveisid järgmised tantsud:\n“Laba Jala Valss” – omapärane valss teiste tantsuelementidega. Näidist saab vaadata siit.\n“Jooksu polka” – lõbus, lihtne ja kiire tants hüppete, jooksu ja pööretega\n“Jamaja labajalg” – aeglane ja rahulik paaristants\n“Ingliska” – massiline kadrilli tüüpi paaristants, kus on kasutatud liigutused polkast\n“Pulga tants” – meeste tants keepidega\nPõhiliselt Eesti tantsud on vaiksed ja rahulikkud, nagu Eesti rahvas.\nEestis aeg-ajalt toimuvad festivalid ja peod, kuhu kogunevad tantsijad, lauljad ja muusikud. Sageli artistid on riietatud eesti rahvariietes. Kõige populaarsem on Laulu- ja Tantsupidu, mis toimub regulaarselt lauluväljakul ja kogub palju rahvast. Esimest korda see toimus 1962. aastal Tallinnas. Iga aastaga esinejate arv suureneb. Nii 2014 aastal peol võtsid osa 30 000 lauljaid.\nSel aastal 30. juunist 2. juulini toimub XII noorte laulu-ja tantsupidu. See on suur au esinejatele ja suurepärane võimalus noortele tantsijatele näidata oma oskusi. Laulupidu toimub Tallinna Lauluväljakul, mis mahutab 120 000 inimest. Esinejad laulavad lava kaare all, tänu millele laul levib väga kaugele. Igal aastal peo temaatika muutub.\nTantsupidu toimub staadionil “Kalev”. Staadion mahutab 10 000 vaatajaid. Tantsupeol osalevad palju tantsukollektiivi ja -rühmasid. Programm on väga mitmekesine ja on mõeldud igas vanuses tantsijatele. Peol on esindatud nii kaasaegsed lavastused, kui ka traditsioonilised eesti tantsud.\naastal laulupidu toimub “Mina jään” loosungi all. See loosung tähendab eesti rahva jaoks oma maa, traditsioonide ja väärtuste austust.\nEesti rahva kostüümide hakati säilitama ja nendest kirjutama 19. sajandil. Naiste riided sisaldavad tavaliselt tuunika särki, triibulise villast seeliku (kus triibude arv on väga tähtis), kootud vöö ja kalevijakki või varrukateta vesti. Abielunaised kandsid põlli ja peakate. Meestel oli ka tuunika moodi särk, pikad või põlvini püksid, jope ja vildist müts. Rahvariided olid valmistatud linast. Peaaegu ükski eesti rahva pidu, olgu see tantsu- või laulupidu, ei toimu ilma eesti rahvariietuseta.\nEesti kostüümid aga erinevad üksteisest. Väga tuntud on soome-ugri rahva Setomaa rahvariided. Setumaal oli levinud Venemaa kultuuri kaudu tikand punasest puuvillasest niidist ja kangasteljega tehtud ornament.\nTänapäeval Eestis on juba ammu tekkinud palju erinevaid tantsustiile, mis tulid teistest maadest ja kultuuridest. Paljud tantsustuudiod õpetavad erinevaid stiile, salsast tangoni. Kuid ka eesti rahvatantsud on endiselt populaarsed. Neid tantsivad nii lapsed kui täiskasvanud paljudes tantsu kollektiivides üle Eesti ja ka teistes maailma nurkades. Need tantsu kollektiivid töötavad nii iseseisvalt, kui ka ülikoolides ja koolides. Ja mõned neist töötavad juba rohkem kui 30 aastat!\nElagu eesti rahvatants!\nTags: eesti rahvatantsud, laulupidu, rahva kostüümid, Setomaa rahvariided, tantsukultuur, tantsupidu


Tiia elu: LEEPÜst ja paljust muustki\nLEEPÜst ja paljust muustki\nToimus niisiis meie LEEPÜ koosolek - kohtumine Vilde kohvikus. Kõik oli täpselt nii nagu olime plaaninud... Kuigi oleme väike ühing väike, kuid minul oli küll hästi hea näha neid, kes mõtlevad rõõmudele ja muredele kaasa. Tuumik oli kohal :) Kuigi eilne lumi tegi juba oma töö ning kõik ei jõudnudki libeduse tõttu kohale...\nMina küll usun, et LEEPÜ tulevik saab olema edukas ja tarku mõtteid / tegusid täis. Ja hea on, kui olemegi omamoodi ja erilised. MTÜ minaga. Juba see meie iseolemine on rikkus ja väärtus. Võib - olla me ei suudagi midagi hiigelsuurt teha ühekorraga, kuid iga pisisamm edasi on lõpuks suur. Nii iseendale kui teistele. Ühiskond algab iseendast :)\nVeel oli mul rõõm näha sõpru :) Vaatamata kõigele tean ikka ja alati, et ma ei ole ega jää üksinda.\nJa mul on tõesti oma lemmikpood :) :) :) Või õigemini kaks lemmikpoodi. 1. Kunstipood kunstnike majas ja Zeppelini Sulemehe (uuema nimega Büroo Pluss) pood. Seal on super teenindus ja lahked/sõbralikud müüjad :), kes teavad isegi juba minu lemmikvärvi :) Ausalt, ma käin seal suurima hea meelega. Mis sest et Tartus on küll ja veel teisigi kontoritarbede kauplusi... aga need ei tõmba mind...\nIAT - päris huvitav tulemus tänaseni\nSel lumisel päeval...\nnet + mobla = OK + ja palju OK :) ;)\nEhee, ilusad ja head asjad...\nUPS, kastepiisad keset söögilauda\nUus näitus taas jamadele vahele\nVastus Elisalt - ehk teistelgi hea teada\nVajan kindlasti uut isikliku abistajat novembris\nMaailm keerleb tagurpidi :P\nPilte 16. septembrist ehk näituse avamisest\nHead - halvad...\nSee punane ja roosa õnn\nVajan taas isiklikku abistajat


Snapchat tasuta järgijaid suurendada Internetis kohtuprotsessi\nSnapchat tasuta järgijaid suurendada online update 3.0\nhei, hei, hei, ja täna me tuleme teile uus uuendus meie fantastiline Internetis Snapchat tasuta järgijaid korduva vahend! Uute järgijaid: Viimase nädala jooksul, oleme välja uue Snapchat tasuta järgijaid app mis hõlpsasti aitab teil kasvatada oma Snapchat konto, Meie New York serverid töötavad kõvasti ja botting Snapchat iga päev! jah, see on lõbus! nii, Mis on uut selle värskenduse? Nüüd saate valida võimalus saada rohkem Snapchat tasuta järgijaid või isegi saada tasuta Snapchat vaated. Samuti panime uue 60 PC serverite alustada uut Snapchat konto kasvav talud, see on lähedal 600.000 Uute Snapchat kontod, kujutada, kui palju saab suurendada! Samuti oleme loonud “Kuidas kasutada” video, mis aitab teil suurendada oma Snapchat konto tasuta järgijaid 5 lühike samme! Saate vaadata seda “Samm sammu haaval” juhendi.\nnii, palume teil viimast korda – Kas soovite testida meie online Snapchat tasuta järgijaid võimendi? Me teame, mida soovite meie kohtuprotsessi! Lihtsalt klõpsake meie “Proovi tasuta” nuppu ja vaadake meie hämmastav tööriist ja suurendada oma Snapchat tasuta järgijaid ja vaated Internetis!\n# 1: Post eksklusiivne sisu ainult\nPaljud märgid kasutada Snapchat sest nende sisu tundub rohkem autentne või “tõeline”. Et saada rohkem suhtlemist Snapchat järgijaid, saate seda funktsiooni kasutada, avaldades sisu, mis näitab sarnane, kuid erinevatel külgedel oma brändi.\nLase oma klientidele tunne, nagu nad on mõned “insaiderid”, avaldada sisu, mis on kättesaamatud muude kanalite umbes suhtlemist brändi. Tunne tähtsust ja osalust paneb oma järgijaid sügavamat emotsionaalset suhet teie ja teie sisu.\n# 2: Suhelge oma järgijaid oma lugu\nSuhtle oma Snapchat järgijaid sotsiaalsete võrgustike kaudu. Näiteks, küsi kasutajatel teha selfie oma toote või salvestada videot, miks nad tahavad oma toodet.\nNäiteks Brändi Everlane läks abiga Snapchat kutsus oma järgijaid rääkida oma uue kollektsiooni kingad või saata fotosid, mida nad olid hiljuti omandatud riided.\n# 3: Lisa brändi stiili elemente\nSnapchat võimaldab sul suhelda oma kogukonnas ning tugevdab oma brändi positsiooni mõju ja loominguline areng. Teie lugu Snapchat on peegeldus oma brändi, saate reklaamida oma tooteid, pakkumise taga-the-scenes hetked elus ettevõtte ja töötajate, või teha intervjuusid võtmeisikutega ettevõtte.\nVeenduge, et pildid, mida jagada oma tellijatele on ettevõtte stiilis oma brändi, olgu see siis ettevõtte logo, allkirja või mõne muu elemendi stiili.\nSnapchat tasuta järgijaid 2018\n6 mõtteid "Snapchat tasuta järgijaid suurendada Internetis – Küsige Snapchat tasuta järgijaid”


Kingiideed orhideesõbrale - 2020\nEsimene valik on muidugi elus orhideetaim. Orhideed kui kingitused on üks kenamaid asju, mida võite pühade jaoks mõelda. Meie sponsoril 1-888-Orchids on kena valik taimi, mis on saadaval pühadevärvides ja atraktiivseid istikuid. Kui soovite hakata uurima veebis pakutavate taimede ja tarvikute kohta, soovitan minna Orchidmall - see sait on orhideega seotud materjalide surfamise peamine portaal.\nPerenaise jaoks pakub see ebatavalist keskpunkti, millel on piiramatud võimalused. Valge või punane Phalaenopsis koos roheluse ja punaste pühade aktsentidega selle ümber muudab selle kauniks täienduseks igale kodule.\nTeie perekonna rohelise pöidla jaoks, kes pole tahtnud orhideed proovida? Taimed on tõesti kõvemad, kui enamik inimesi usub, ja vajavad vähem hoolt kui tavalised toataimed.\nSelle inimese jaoks, keda on raske osta, on see midagi, mida neil tõenäoliselt pole, ja see võib pakkuda neile kollektsiooni, mille toetamiseks võite igal aastal ka edaspidi osaleda!\nVeel üks aktiivse kasvataja idee on anda orhideede kuvamiseks atraktiivsed orhideepotid. Potte on kahte tüüpi: need, kuhu orhidee on istutatud, ja mida nimetatakse vahemähuks (prantsuse keeles lillepoti dekoratiivmahuti jaoks). Orhidee tegelikuks istutamiseks mõeldud dekoratiivpotid on tavaliselt klaasist potid, mille kujunduses on õhuaugud. Neid on mitmesuguses värvitoonis ja suuruses. Parim suurus, mida osta, oleks 6-tolline pott. Vahemähikuid kasutatakse lihtsalt õitsvate orhideede kuvamiseks ja tavalise savipoti peitmiseks, milles orhidee on kasvanud. Soovitan hankida 10-tollise vahemälu, kuna see mahutab peaaegu igas suuruses orhidee. Kui teie orhideehuviline kasvatab ainult kümbiidiume, siis tasub uurida spetsiaalselt nende jaoks mõeldud potte.\nIgasugune orhideepottide otsing veebis avab mitmeid saite ja enamikul tipptasemel puukoolides on väike pottide valik. Üks huvitavamaid veebisaite on Tinamou keraamika. Neil on mitmeid erinevaid stiile, aga ka muid huvipakkuvaid esemeid.\nOrhideehuvilise jaoks, kes on ka arvutipuhver, miks mitte uurida orhideede jälgimissüsteemi? Minu lemmik on Cattleya-Log. Seda on lihtne kasutada ja see on välja töötatud orhidee entusiasti silmas pidades. Kui teie entusiastil on ainult mõned taimed, on veel üks mõte paberleht. Orhidee Teataja on hea valik. See on ilus, kasulik ja annab teie orhideesõbrale palju ruumi oma taimedele märkmete tegemiseks.\nVideo Juhiseid: 100 viimase minuti kingi/soovi ideed! (Oktoober 2020).\nKingiideed orhideesõbrale, orhideed, orhideed, orhideetaimed, orhideepotid, orhideepotid, phalaenopsis, orhideetarkvara, orhideeajakiri, orhideekingitus, orhideekingitused, jõulukink, pühadekingitus\nEmadepäeva kingitused 2013. aastaks\nKui teie ema on aednik, on emadepäeva kingitusi valida nii lihtne. Tööjõudu ja aja säästmist võimaldavad aiakaubad, näiteks isekasvad potid, on teretulnud. Saadaval on palju stiile, suurusi ja värve....\nMaitsetaimed valu leevendamiseks\nMeie tänane elu on ekstreemne. Me lükkame end igapäevaselt oma kõige kaugematesse piiridesse ja olenemata sellest, kas mõistame seda või mitte, tuleb see meile ühel või teisel viisil järele. Teine on...


Psühholoog soovitab: ära suru muremõtteid ja tundeid alla, vaid jaga - Kõik\n4 Kliinik psühholoogi Kristjan Tamme sõnul mõjub kaotus, olgu ta hingeline või füüsiline, igale inimesele erinevalt.\n"Igaüks meist on omaette individuaal. See, kuidas mured ja rasked hetked inimesele mõjuvad, sõltub paljudest erinevatest faktoritest, nii soost, vanusest, emotsionaalsest enesetundest kui ka eelnevatest läbi elatud kaotustest. Üldiselt on igasugune kaotus inimese jaoks raskesti üle elatav ning kõik taandub sellesse, kui kiiresti suudetakse kaotusega leppida," ütles Tamm.\nKuidas aga leida peale rasket hetke jõudu eluga edasi minna? Psühholoogi sõnul on tänapäeva ühiskonnas ootused, et inimene peab olema tugev ja nõrkusi ei tohi välja näidata. Üks suurimaid vigu mida tema hinnangul tehakse, on tunnete allasurumine ja püüd näida tugev. "Paraku leiavad allasurutud tunded mingi hetk väljundi ja võimalik, et veelgi raskemal viisil. Parim asi mida teha keerulisel ajal, on lasta endal tunda tekkivaid emotsioone – see on loomulik kohanemisprotsess," selgitas Tamm.\nEestlastel on kombeks enda mured maha vaikida või üritatakse kõigega ise hakkama saada. Meie läänenaabritel on harjumuspärane käia spetsialisti juures abi saamas, kuid siin on veel levinud arvamus, et psühholoogi juurde peaks minema viimases hädas. "Õnneks on trend liikumas sinna poole, et vaimsele tervisele pööratakse aina rohkem tähelepanu," ütles Tamm.\nPsühholoogi sõnul võivad paljud vaimsed mured süveneda jõulude ajal. "See on perekondlik sündmus ja reeglina rõõmus ja rahulik aeg. Kui aga lähedase kaotuse või pere laiali minemise tõttu peab inimene jõule üksi veetma, võivad tekkinud emotsioonid probleemi süvendada," selgitas Tamm. Psühholoog paneb kõigile südamele, et pööraksime tähelepanu üksikutele lähedastele ja abi vajavatele tuttavatele ning annaksime neile võimaluse\nHuawei üleskutse "Kõige võimsam lugu oled sina ise" julgustab inimesi jagama enda inspireerivat lugu. Olgu see mõne raskuse ületamine, julge otsus elus või suur saavutus – alati on keegi, keda sinu kogemus julgustab järgmist sammu tegema. Eesmärk on innustada inimesi enda unistustest mitte loobuma, isegi kui seistakse silmitsi psühholoogiliste, füüsiliste või sotsiaalsete väljakutsetega.


Põllumehed ihkavad vihma: maasikasaak on hea, kuid teravili kidub (30)\nMAASIKASAAK PEAKS TULEMA HEA: Aga kui kahe nädala jooksul vihma ei tule, siis on halvasti, ütleb Marjamaa talu peremees Tõnu Oks.Foto: Aldo Luud\n„Kui kahe nädala jooksul vihma ei tule, siis läheb kriitiliseks, praegu ei ole häda midagi,“ ütleb Marjamaa talu peremees Tõnu Oks. Teraviljakasvataja Madis Avi sõnul on põud juba praegu põllumehe elu keeruliseks teinud ja kergendust ei paista.\nMarjamaa talu tegeleb nimele kohaselt marjade kasvatamisega – on maasikad, mustikad, sõstrad, astelpaju, vaarikad ja aedmurakad. Mitme põllu alla on veetud veetorud – seal on kastmine lihtne, ehkki peremees Tõnu Oks tunnistab, et tema neid kraane enam hästi ei jaga, sest iga päev põllul käimine ei ole tema töö.\nDROONIFOTOD | Lääne-Virumaa metsapõlengut kustutasid päästjad kolmest maakonnast


"LEA" LAVASTATAVUSEST | teater. muusika. kino.\nJuhan Smuul, „Lea”. Lavastaja: Elar Vahter. Kunstnik: Karmo Mende. Lavastusdramaturg: Sven Karja. Helilooja: Marianna Liik. Videokunstnik: Ave Palm. Liikumisjuht: Aare Rander. Osades: Piret Krumm, Piret Rauk, Lee Trei, Markus Habakukk, Kristjan Sarv, Jürgen Gansen ja Tanel Ting. Esietendus Kuressaare teatris 19. II 2022.\nSaja-aastaseks saanud Juhan Smuul on eesti kirjameestest vist ainus, kes on jätnud tugeva jälje kirjanduslukku nii poeedi, prosaisti kui dramaturgina. Isegi maailmakirjandusest ei tea selliseid näiteid tuua. Tema näidendite kohta on öelnud Voldemar Panso, et „kirjutada nii nagu Smuul ei saa, sest Smuulil endal standardit ei ole. Millega oleksidki võrreldavad „Atlandi ookean” ja „Polkovniku lesk”, „Kihnu Jõnn” ja „Lea” või kuidas neid võrrelda „Pingviinide eluga”? Need ei ole omavahel sugulased ja neil pole ka sugulasi teiste tükkide hulgas.”\n„Kihnu Jõnni” ja „Polkovniku leske” on lavastatud Eesti kutselistel lavadel kuus korda. Lisaks veel palju kordi välismaal. „Leaga” on lugu teisiti. Teda on küll mängitud Bulgaarias, Leedus, Karjalas ja Soomeski, kuid Eestis vaid kahel korral.\n„Lea”, mille kirjutamist Smuul alustas oma Antarktika-reisil 1957. aastal, ilmus 1959. aasta detsembrikuu Loomingus ning esietendus Vanemuises veebruaris 1960, mil Ird oli andnud Draamateatrist lahkunud ja lavakunstikooli juhtima asunud Voldemar Pansole seal võimaluse mitmed lavastused teha. Kirglikku poleemikat, mis lahvatas seoses „Lea” esmalavastusega, on kirjeldanud 2020. aasta „Teatrielus” Sven Karja. Autorile ehk mõnevõrra ootamatultki puhkes vaidlus, kas „Lea” on ateistlik või hoopis religioonile õigustust otsiv näidend ning lavastus. Päris naljakas on praegu lugeda, et tol ajal mõjusid võitlevatele ateistidele ärritavalt kommunist Endel Aeru sõnad, et on olemas ka tõsiseid ja ausaid usklikke. Või siis talle esitatud süüdistust silmakirjatsemises, kuna ta oli jaganud varem uusmaasaajatele maid, aga hakkas fašistide eest redus olles äkki piiblikäske tunnistama. Üsna omapärase ja kindlasti ausa mõttekäiguga esines Aira Kaal, kes oli tollal oma arengus parajasti poolel teel 1940. aasta tulihingelisest komnoorest 1980. aasta „40 kirjale” allakirjutajani. Ta leidis, et laval ei toimu võitlust elu eest, vaid hoopis hinge eest, kokku põrkavad armastusejumal ja askeesijumal. Usk ja ateism vahetavad Smuuli näidendis kohad, ja Aer muutub ateismimisjonäriks ning tegeleb Lea hinge päästmisega, aga kolmandas vaatuses võtab ateism lausa üle usu funktsioonid. Laval polevat võitlust elu eest, vaid hingede püüdmine eri usulahkude vahel. Autori eesmärk olevat mitte lihtsustada uskliku inimese hingeelu, kuid see saavutatakse kommunisti hingeelu ja käitumise lihtsustamise hinnaga, mis muidugi tollaselt Kaalult armu ei leidnud, sest kommunistlikku ja kristlikku moraali lepitada ei saavat, kuna usk takistab võitlust parema maailma eest. Huko Lumet nimetas Aeru koguni desertööriks. Smuul ise selles poleemikas vaikis, kuid Panso, aimates ilmselt võimalikke rünnakuid, kirjutas juba lavastuse kavalehel, et materialistina avab Smuul religiooni klassiolemuse, selle tekkimise ja leviku põhjused ning näitab, et nende põhjuste likvideerimise esimeseks tingimuseks on vaba, klassideta ühiskond, mis loob eeldused vaba ning harmoonilise inimese kujunemiseks. Tuleb tunnistada, et Moskvas lõpetatud kõrgkoolist oli Pansole ilmselt kasu olnud. Kuna Smuul oli tol ajal ikkagi EKP Keskkomitee liige, kellele valmistuti andma Lenini preemiat, tegi diskussioonile lõpu ajalehes Pravda 11. septembril 1960. aastal avaldatud hinnang, kus Vanemuise „Lead” nimetati üheks kõige suuremaks kordaminekuks kogu üleliidulisel teatrihooajal. Vaimukalt on tollase poleemika kokku võtnud Ülo Tonts, märkides, et Smuul unustas, et ta peaks kirjutama usuvastase näidendi.\nTeatrilooliselt oli oluline, et Lea roll sai Herta Elviste (kelle Ird Pärnust Vanemuisesse oli toonud) esimeseks peaosaks sel laval, millest algas hilisema rahvakunstniku tõeline tähelend. Esko Trahterit mängis Einari Koppel ja Endel Aeru Paul Ruubel.\n1972. aastal, varsti pärast Smuuli surma ning ilmselt tema 50. sünniaastapäevale mõeldes, lavastas Panso Draamateatris „Lea” uuesti. Muidugi ta kavaldas, vastates küsimusele kahe lavastuse erinevusest, et oma esimest lavastust ta enam ei mäleta. Karin Kask on öelnud, et kui Vanemuise lavastus rääkis inimese ja Jumala vahekorrast, siis Draamateatri oma räägib polüfoonilisemalt inimese ja inimese võitlusest, kus võitjaks jäävad inimlikkus, armastus ja teovalmidus. Lea rollis nägi Panso mõned aastad varem lavakooli lõpetanud Katrin Karismad, kuid avalduse sellele osale esitas ka tema kursusekaaslane Helle-Reet Helenurm. Eskot mängis Mati Klooren ja Aeru Tõnis Rätsep ning Rein Kotkas, Lea emana esines Aino Talvi ja esimese palveõena Salme Reek. Kriitikud kiitsid mõlemat, väga erinevat Lead ja eriti Mati Klooreni Eskot, kes liikus selle rolliga ilmselt positiivsete kangelaste à la Vargamäe Indrek mängimiselt talle paremini sobinud karakteersete negatiivsete tegelaste loomisele.\nLea — Piret Krumm ja Maria — Piret Rauk.\nPean tunnistama, et nüüd „Lead” üle lugedes sain elamuse osaliseks. Õigus on olnud Kaarel Irdil, kes juba 1960. aastal kirjutas, et „Smuul oma „Leas” ulatub kohati meie kõigi aegade suurimate sõnameistrite Kitzbergi, Vilde, Tammsaare tasemeni. See on tõesti gorkilik dialoog, kus on vähe sõnu ja tohutult palju mõtteid.” Ird leidis, et näidend on veel rikkam kui Panso lavastus, ja arvas, et kunagi tulevad selle näidendi etendused, mis lisavad veel palju sellele, mida Vanemuine on suutnud anda. Ka mulle tundub, et tegemist on eesti dramaturgia kullafondi kuuluva teosega, mis erinevalt Smuuli esiknäidendist „Atlandi ookean” hiilgab just dramaturgilise ülesehituse täpsuse ja hea kompositsioonitundega ning annab näitlejatele neli vägagi erinevaid tõlgendusvõimalusi pakkuvat rolli. Kolmanda vaatuse pikk dialoog Endel Aeru ja Lea vahel armastuse ja religiooni vahekorrast tõuseb oma mõttesügavuselt Tammsaare teostes esinevate religioonifilosoofiliste mõtiskluste kõrvale. Tegemist on Kitzbergi „Libahundi” mastaapi tõupuhta, tervikliku ja hingemineva tragöödiaga meie näitekirjanduses.\nVoldemar Panso ennustas 1973. aastal, et Lea on näidend, mille juurde tulevad tagasi veel mitmed näitlejate, lavastajate, kunstnike ja ka kriitikute põlvkonnad. Ja ometi järgneb pool sajandit vaikust, kui mitte arvestada Ago-Endrik Kerge 1982. aastal tehtud telefilmi „Musta katuse all”. Tekib küsimus, miks on siis selline näidend pidanud oma taassündi meie lavadel pool sajandit ootama, et Katrin Karisma tol ajal veel sündimata tütar Piret Krumm saaks nüüd oma emale üle aegade käe ulatada. Vastus on siin loomulikult selge ja see ei seisne mitte autori religioossete vaadete võimalikes tõlgendustes, vaid ajaloolise klassivõitluse koordinaadistikus, milles „Lea” tegevus toimub.\nEsko Trahterist, suurtaluniku pojast, üle valla poisist, kelle ees kõigi tüdrukute lakaluugid on lahti, saab teises vaatuses üle valla mees — hitlerlaste kannupoiss ja saksaaegne vallavanem. Endel Aerust, kes esimesel nõukogude aastal ka Trahteri talust uusmaalõike jagas ning noori komsomoli ja laulukoori meelitas, saab Trahteri jälitatav ohver. Kolmkümmend aastat on meil püütud kirjutada sellist ajalugu, kus hitlerlased polnud mitte vallutajad, vaid vabastajad ja Esko Trahter seega mitte mõrtsukas, vaid vabadusvõitleja. Aga teatavasti on raske laulust sõnu välja visata — ja looduse poolt hirmandeka Smuuli laulust seda enam. Seepärast ootasin suure huviga, mis loo siis kogenud teatrihunt Sven Karja dramaturgina ja Elar Vahter noore lavastajana Kuressaare teatris lavale toovad ja kas ning kuivõrd on Smuuli näidendist võimalik teha ajatu tragöödia. Teame ju, et isegi „Libahunti” on tõlgendatud nii, et Mari võitleb ausalt ja tulihingeliselt oma armastuse eest, mida tänamatu Tiina oma nõiatrikkidega temalt röövida tahab. Seepärast pakkus mulle erilist huvi, kuivõrd on tänase ajaloovaate seisukohalt võimalik ilma teksti vägistamata anda Esko Trahteri ja Endel Aeru vahelisele võitlusele tasakaalustatum iseloom. Sest lõpuks oli oma süü ja õigus mõlemal: ei toonud ju Aeru usk kommunistlikku utoopiasse saarerahvale võrdsust ja õnne ega teinud seda ka Trahteri kaasaminek hitlerlaste tapatöödega. Ning küüditamisele, millest Smuul pidi ju siiski teadlik olema ning mis mingil määral ehk põhjendas ka kättemaksu Aeru-taolistele aktivistidele, polnud 1959. aastal (sic!) kirjutatud näidendis vihjetki.\nEsko — Markus Habakukk, Lea — Piret Krumm ja Endel — Kristjan Sarv.\nMinu üllatuseks ei kuulunud selline näidendile lähenemine aga lavastaja ja dramaturgi prioriteetide hulka. Selle asemel on põhiaur kulunud Smuuli näidendile mingi kummalise kahekordse raami ümber ja sisse ehitamisele. Ühe osa sellest moodustavad fragmendid Smuuli eluloost ja loomingust. Näeme üsna seosetuid videokaadreid, kus keegi (sugulastest?) kurvastab, et poisist hoopis head põllumeest ei saanud, ning keegi teine heidab kirjanikule ette korraliku hariduse puudumist. Siis järsku ilmub ekraanile Smuuli suudlus NSVL Kirjanike Liidu ühe juhi Nikolai Tihhonoviga (kahtlustan, et mina olin saalis ainuke, kes tema partneri ära tundis), hiljem muretseb Smuul, et töö Jõgeva rajooni esindajana NSVL Ülemnõukogus võib paralleelselt EKP KK liikme rolliga talle üle jõu käia. Laval elusa Smuulina üles astuv Tanel Ting teeb kõik, mis ta suudab — nii luuletusi lugedes kui publikut vaheajaks puhvetisse meelitades (kas vihje Smuuli alkoholilembusele?) —, kuid on ilmselge, et täpne ja põhjendatud ülesanne, keda, milleks ja miks ta kehastama peab, on näitlejale andmata jäetud.\nKui Smuuli füüsilist olemasolu „Lea” uues lavavariandis võib ehk põhjendada sooviga seostada lavastust juubelitähtpäevaga, siis teise uue tegelase — keda kavalehel nimetatakse Saare Ruudiks, tekstiraamatus aga Keerubiks — seotus näitemänguga jäi mulle ka pärast kahte vaatamist arusaamatuks. Smuuli näidendi tekstis räägitakse Saare-nimelisest valla täitevkomitee esimehest, kelle tapmises Lea Trahteri Eskot süüdistab. Miks pidanuks selline tegelane ennast „Lea” lavastuses publikule ja Smuulile ingli kujul ilmutama, Nietzsche teost „Nõnda kõneles Zarathustra” tsiteerima ning koguni „Juhan Jurjevitšiga” dialoogi astuma, jääb aga lavastajapoolse selgituseta. Julgen oletada, et too selgitus on dramaturgi ja lavastaja erinevate nägemuste vahele lihtsalt maha kukkunud. Kui Jürgen Gansen mängib lavastuse algul (Smuuli teksti kohaselt) Lead piiranud palvevenda, teeb ta seda nüansirikkalt ja vaimukalt, kuid Ruudi/Keerubi rollis annab, nagu Tingi Smuuligi puhul, tunda arusaadava lavastajaülesande puudumine, mistõttu polegi näitlejale võimalik mingeid etteheiteid teha. Ja kui Pille-Riin Purje leiab Sirbis, et Keerubi tegevuse tulemusena „sünnib lustlik, jultunud kontrast vahetult eelnenud traagilise tunnetusega, aga see pole kurjast, vaid passib Smuuli stiiliga kokku küll”1, siis minu arvates näidendi taassünd sellist kontrasti ei vaja — see tekitab tahtmatu võrdluse lehmaga, kes värskelt lüpstud mannergutäie sooja piima lihtsalt jalaga ümber lööb. Sellepärast ei saagi ma rääkida lavastustervikust ja peatun edaspidises laval siiski tõsimeelselt edastatud Smuuli tragöödial.\nVõrreldes näidendi teksti laval räägituga, tekitab aukartust ja hämmastust, kui suurel määral on dramaturg võtnud ette Smuuli näidendi ümberkirjutamise. Näeme lausete ja episoodide stseenisiseseid ümbertõstmisi, stseenide vaatusesiseseid ümbermonteerimisi, dialoogide sagedast kärpimist, ühe tegelase teksti panemist teise tegelase suhu ja lõpuks ka Smuulile juurde kirjutamist. Kõige selle juures pole Karja muutnud tegelaste karakteriloogikat ega loo kulgemist ning on osavalt säilitanud ka Smuuli keele- ja kõnestiili (välja arvatud mõned apsud, nagu näiteks palveõe suhu pandud sõnad ateistliku kasvatustöö ohtudest ja Esko harituse viimine teadmiseni Augeiase tallidest). Nii võin ma kätt südamele pannes tunnistada, et Karja töö pole Smuuli näidendit halvendanud, aga lavastustervikut vaadates paraku ka mitte parandanud, mistõttu kerkib küsimus, mille nimel on nii suur töö üldse ette võetud. Igatahes mitte selle nimel, mida oleksin eeldanud: näidendi ideoloogilise kontseptsiooni ja kahe meespeategelase terava poliitilise vastasseisu korrigeerimiseks. Jah, Aeru enam kommunistiks ei nimetata ja „punaseks pööramise” asemel räägitakse „oma usku pööramisest” ning ka Esko tekstist on viited Hitlerile ja rahvussotsialismile välja roogitud — „füüreri” asemel on oma lipakatega vallamajja saabunud lihtsalt „üks kõrge ülemus”. Lavalt ei kostu isegi vihjeid, millise sõja ajal tegevus toimub, kuid jutud maade ümberjagamisest, nagu ka võrdsusideoloogia vastandumine rikkusideoloogiale on paratamatult alles jäänud, nii et üldistuseni, mingi abstraktse „kahe võimu vahelise” mõõduvõtmiseni siiski ei tõusta. Kuigi see eesmärk on ilmselt silme ees olnud, sest Lea räägib Esko soovist „riigivõimu ümber pöörata” ja Esko väidab, et „selle ohvriga me saaksime ära lõpetada selle Soodoma ja Komorra, mis meie riigis juba aasta otsa valitseb”. Kuna aga tolleks ohvriks, mis valitseva riigikorra lõpetaks, oleks Esko abiellumine Lea asemel hoopis rikka peretütre Murdpalu Manniga, jääb dramaturgi mõttekäik mõnevõrra hämaraks.\nKiita tahaks dramaturgi nii mõnegi Smuulile tundmatu mõttekäigu eest, kuid paraku on needki tihti kontseptuaalselt vastuolulised. Nii tervitab Esko esimesel kohtumisel Endel Aeru järgmiselt: „Ole tervitatud, seltsimees Aer! Või olete juba ennast ümber nimetanud? Sel juhul, tere, seltsimees Veslo [vene k „aer”]. Kui seni veel maarahva keeles tohib rääkida, siis olge tervitatud, kuulsus ja võim!” Seega selge vihje, et Aer on Eestimaale asunud Vene võimu teenistuses… ja äkki lavastuse lõpp, hetk, kui Esko ja Endel silmast silma kohtuvad ning Esko annaks „venelaste teenrile” justkui võimaluse põgenemiseks:\nESKO (Endlile): Mis sa vahid? Lase jalga!\nKõlab lask, Aer tapetakse. Siis kõlab veel üks lask ning langeb Esko käes olnud sümboolne (lavakujunduse üheks põhidetailiks olnud) latt ning meile jääb mulje, et tapetakse ka Esko. Smuulil sellist kahemõttelist lõppu pole ja selle eest võinuks lavastuse autoreid kiita, sest just sellele saanukski üles ehitada kogu lavastuskontseptsiooni. See eeldanuks aga, et tõsiseltvõetavaks tulnuks mängida ka Esko jutt, et ta tegelikult ei soovi Aeru surma, vaid pigem tõesti aidanuks tal varjuda.\nESKO: Ma ütlen teile ausalt, naised, kui see minu teha oleks, ma teeks nii, et teda kätte ei saadagi.\nSee tekst on nii Smuulil kui ka lavastuses olemas, kuid pigem Esko salakavaluse näitamiseks, nagu seda mõistab ka elukogenud Ema, kuid mida Lea jääb siiski hetkeks uskuma. Välja on aga kärbitud Esko sõnad oma vallavanematöö õigustuseks: „Oled sa kindel, et mõni teine poleks halvem olnud. (—)\nOma valla inimesi ma tunnen, saan neid aidata ja kaitsta.”\nJah, see on iga kollaborandi tuntud, aga sagedasti ka aus nutulaul. Muidugi oleks selline tõlgendus olnud Smuuli mõtte moonutamine, kuid Smuuli tekst oleks seda lubanud ja nii oleks ehk saanud tõsta näidendi aegadeülese tragöödia tasemele, sest milleks muuks on Karja kirjutanud juurde Smuulil puuduvad laused:\nLEA: Kas see võim jääbki igavesti niimoodi pöörduma nagu edelatuul? Ja alati peab keegi redus olema?\nEMA: See pole meie otsustada.\nSeda teed pidi lõpuni minnes oleksime saanud tragöödia kahest eesti noormehest, kes on jäänud ajaloorataste vahele ja sunnitud teineteist tapma. Tegelikult just sellise, nagu oligi kogu eesti rahva ajalooline tragöödia. Muidugi pole Smuul päris sellist lugu kirjutanud, kuid väidan, et niisugune tõlgendus poleks tähendanud Smuuli teksti vägistamist, vaid oleks andnud sellele hästi kirjutatud näidendile uue hingamise ja lavalise perspektiivi ka tulevikuks. Julgen arvata, et midagi sellist ongi dramaturgil tema suures ümberkirjutamise tuhinas meeles mõlkunud, kuid miks see on jäänud laval lõpuni viimata, seda teavad ainult tegijad ise.\nMargus Habakukk Esko Trahterina esitab meile, partnerluses Piret Krummi Leaga, nüansirikkalt ja detailitäpselt mängitud esimese vaatuse stseeni, kus Esko Least lahti ütleb. Teises vaatuses aga ilmub ta lavale väikese pahatahtliku kuradikesena, kelle sõnu (välja arvatud hetkeline armutõmme Lea poole) pole võimalik uskuda… kuni põlguseni Endli üles andnud palveõe Juula vastu näidendi finaalis ja kohtumiseni Aeruga, kus näeme jälle pigem esimese vaatuse Eskot. Karakteri arusaadavusest ja terviklikkusest paraku rääkida ei saa.\nKristjan Sarve mängitud Endel Aeruga on lood veel keerulisemad. 14. märtsil Tartus mängitud etendusel ilmus Sarve Aer lavale kohe oma kaotust ette nägeva ja murtud mehena (õlgadel ehk äsja toimunud küüditamise koorem?). Teise (Smuuli kolmanda) vaatuse pikk religioonifilosoofiline dialoog Leaga (Smuulil kogu näidendi võtmekoht) oli Sarvel mängitud sellisel vaevukuuldavuse piiril ja sisemise energiata, et teksti mõtte edastamine jäi sisuliselt partnerita mänginud Krummi õlgadele. Kuressaares 18. veebruaril nähtud nn kontrolletendusel mängis Sarv teistsugust, st ennast veel mitte ette surma mõistnud Aeru ja märkusi võiks teha vaid lavastajapoolse tekstirežii nõrkuse osas. Nüüd aga ei oskagi otsustada, kas tegemist oli vahepeal toimunud kontseptuaalse rollimuutusega (mis loo kontekstis oleks ju täiesti mõeldav) või polnud Tartus näitlejal lihtsalt hea päev. Küll aga võib lavastajat kiita osade jaotuse eest: on ju Sarv mänginud seni peamiselt „pahasid” poisse ja Habakukk pigem positiivseid kangelasi, nii et kui silmas peeti ikkagi kangelaste „võrdõiguslikkust”, oli valik täpne.\nNii kujunes Kuressaare teatri „Lea” kunstilises mõttes minu arvates rohkem naiste tükiks. Oma juba väga pika tugevate saare naiste osade slepiga Piret Rauk oskas leida Lea ema Maria rollis uusi, eriti jõulisi ja psühholoogiliselt usutavaid värve, mis andsid igale tema sõnale kaalu ning mõjukuse. Ta põhjendas ära Maria sügava usklikkuse, sellest ammutatava sisemise tugevuse ja sellest tulenevate väga raskete valikute ainumõeldavuse.\nPiret Krummi kutsumise eest Lea rolli saab teatrit vaid kiita, ja seda kaugeltki mitte ainult seetõttu, et see loob huvitava ajasilla sama rolli 1972. aastal mänginud Katrin Karismaga. Pärast Draamateatrist lahkumist (2017) on sellel andekal näitlejal olnud suhteliselt vähe eripalgelisi rolle. Hakkasime juba harjuma Krummi kui võimeka koomikuga, kuid nüüd tuletas ta meile meelde oma äärmiselt laia karakteridiapasooni. Krummi jõuline Lea on oma armastuses, vihkamises ja taastärganud õnnelootuses igal hetkel usutav ja kaasa elama kutsuv kangelanna. Ta täidab oma lavaletulekuga kohe kogu ruumi ja valitseb seda ka vaikides. Sellepärast on tõesti kahju, et „sõjanäidendile” laiemat tähendust andvas pikas lõpudialoogis on lavastaja näitlejanna suhteliselt üksi jätnud — just seal tahaks lisaks võrdse kaaluga partnerile näha ka täpselt paika pandud pause ja mõtterõhke, mis aitaksid ka vaatajal nende oluliste ja igavesti aktuaalsete arutlustega kaasa tulla.\nHämmastava metamorfoosi teeb etenduse käigus läbi Smuuli kirjutatud kahe palveõe koondkujuna dramaturgi poolt loodud Juula, keda kehastab Lee Trei. 2004. aastal lavakunstikooli lõpetanud ja seitseteist aastat Noorsoo- (Nuku)teatris töötanud Trei on nüüd kunagise kodusaare teatritrupis Piret Raugi kõrval teine koosseisuline naisnäitleja ning võib olla kindel, et see avab talle uusi huvitavaid võimalusi. Smuuli palveõed on elust kurnatud ja võimuvahetusest hirmunud variserid. Lee Trei Juulana näitab meile hoopis salakavalamat ja ambitsioonikamat tegelast, kelle käitumist juhib pigem naiselik (armu)kadedus Lea suhtes ja soov ise Esko Trahteri partneriks saada. Näitlejanna suhtelist noorust pole püütudki varjata, vaid seda on isegi rõhutatud. Arvestades, et valla komnoorte juhti mängiv Kristjan Sarv on ju mitu aastat vanem, kui oli 1940. aastal Eesti kompartei juhiks määratud Karl Säre, on näha, et teater pole osatäitjate vanusest endale erilist numbrit teinud.\nJuula — Lee Trei ja Maria — Piret Rauk.\nSeoses religiooniteemaga, mis lõi laineid „Lea” esmalavastuse ajal, kuid mis Vahteri/Karja tõlgenduses esiplaanile ei tõuse (erandiks vaid esimesse vaatusesse juurde kirjutatud ja Habakuke poolt emotsionaalselt esitatud Esko Trahteri seletamatult terav Jumala mõnitamine), tekib küsimus ka „Lea” põhiteema aktuaalsusest. Tuleb tunnistada, et võrdluses Kitzbergi „Libahundiga” jääb „Lea” kaotajaks. Kui „Libahunti” läbiv võõraviha teema on osutunud igikestvaks ja tänapäeval veel eriti aktuaalseks, siis „Lea” filosoofiline küsimus, kes sõjas Jumala ja inimese vahel peale jääb, on — vähemasti tänaste vaatajate enamiku jaoks — vist ikkagi lahenduse leidnud. Ning see ehk põhjendabki Kuressaare lavastuse autorite mõningast leigust selle probleemi käsitlemisel. Aga maailm on muutuv ja uue ilmasõja oht võib ka selles asjas massiteadvust vastupidises suunas mõjutada.\nJa lõpuks mõni sõna ka lavastuse atmosfäärist. Probleem algab, nagu öeldud, sellest, et me ei saa hästi aru, kas viibime Juhan Smuuli juubeliüritusel või tema kirjutatud draama etendusel. Kunstnik Karmo Mende pole rõhutatult tahtnud tuua lavale midagigi olustikulist. Kogu kujundus moodustub lauajuppidest, mille ümberpaigutamise ja -ehitamisega on nii näitlejad kui ka teatri napp tehniline meeskond pidevalt ametis. See viib alla etenduse tempo ja tekitab asjatuid pause. Lisaks sellele, et neist laudadest luuakse reaalseid konstruktsioone, alates näidendi alguse jutluses mainitavast Noa laevast kuni näidendi lõpus Endel Aeru varjava pööningupugerikuni, tähistavad latid ka munakorvi, mille Maria Eskole ulatab, ning selle eest makstavaid rahatähti. Hea kujutlusvõime puhul võiks sellise tinglikkusega harjudagi, kui sisse ei lööks videokunstniku (Ave Palm) fantaasia. Nimelt on osale lattidest kinnitatud videokaamerad, mille pilt projitseerub tagataustal olevale (ja publiku eest osaliselt lattkonstruktsioonide varju jäävale) ovaalekraanile. Lavastaja on välja mõelnud nipi, et kõik tegelased peavad lavale tulekul ning sealt lahkumisel (ja osaliselt ka tegevuse käigus) oma nägu kaamerale näitama, et saalile paistaks selle näo moonutatud kujutis. See loomulikult segab lavale ilmuva näitleja publikupoolset vastuvõttu. Lavastuses on stseene, kus selline videokasutus on mõjuv — olgu see siis Lea mäng ohjadega katsel end üles puua või Aeru vaikne hiilimine varjupaika otsides. Kuid on kurb, et lavastaja ei suuda eristada, millal videopilt loob stseeni võimendava atmosfääri ja millal ta selle lihtsalt hävitab. Sama võib öelda ka katse kohta lõhkuda tragöödiat mängides sein lava ja publiku vahelt, sundides Piret Rauki Mariana ja Kristjan Sarve Endlina laskuma vaatesaali publikult pärima, kas nad usuvad Jumalat. Ma tõesti ei tea, millist kiirvastust näitlejad meilt ootasid. On tore, et Pille-Riin Purje jaoks oli see lavastuse kõige mõjuvamaks(!) hetkeks. Minul oli sel hetkel küll niimoodi tegutsema sunnitud näitlejate pärast valusalt piinlik. Täpselt samuti nagu siis, kui Smuul ja Saare Ruudi/Keerub pärast esimest vaatust publikut puhvetisse kutsuvad ja tragöödia lõpul, pärast Endli ja Esko (aga sisuliselt ka Lea ja Maria) hukkumist vaatajatelt aplausi norima hakkavad. Aga nagu öeldud — kellele meeldib ema, kellele tütar; vaielda pole siin mõtet.\nSaare Ruudi — Jürgen Gansen ja Juhan — Tanel Ting.\nMari-Liis Nellise fotod\nMina oleksin tahtnud, et mulle meeldinuks Juhan Smuuli draama „Lea” uuslavastus Kuressaare teatris. Nagu kirjutasin, oli selles, eriti tänu kahele Piretile, paljugi huvitavat.Vastust oma põhiküsimusele, kas ja kuivõrd on „Lea” tänapäeval ja tulevikus aegadeüleselt lavastatav, ma aga ei saanud. Ehk katsetatakse lähima poole sajandi jooksul sellega veel kord.\n1 Pille-Riin Purje 2022. Kes kustutab prožektorid? Sirp 11. III.


Hip-hop | Muusika\nAutor valis antud referaadi teemaks hip-hop, kuna tegemist on autori lemmik muusikastiiliga.\nReferaadi eesmärgiks on saada rohkem teavet hiphopist. Ülesanneteks on uurida, millised on hip- hopi kultuuri subkultuurid .\nTöö koosneb ühest peatükist, milles räägitakse hip-hopist üldiselt ja selle subkultuuridest\nHip-hop või hip hop on 1970. aastatel New Yorgist alguse saanud ja üle maailma levinud muusika - ja elustiil, mille juurde kuuluvad erinevad etnilise kuuluvuse , tehnoloogia , linnakultuuri ja poliitika elemendid. Hip-hopi kui muusikastiili alusepanijad olid enamuses afroameeriklastest või Puerto Rico juurtega latinodest DJ-d. Iseloomuliku intensiivse sünkopeeritud trummirütmiga tantsumuusikale lisati räppimine - keerukaid rütme ja erinevaid riimivorme kasutav laulev rääkimine. (Vikipeedia, 2008c)\nHip-hop pärineb tänavalt ja selle algusaastatel olid riimid ja muusika mustanahalistele noortele ainus võimalus, kuidas eemalduda Bronxi destruktiivsest tänavavägivallast. Hip-hop on samas alati tähendanud ka võitlust rikkuse, prestiizhi\nReferaat hip-hopi liikidest\nhip-hop , räpp , graffiti , breik tants\nhip, ülesanneteks, hip, muusika, hip, hip, hip, hip, täiendasid, grafiti, karikatuursed kujutised, tag, dubleeris break, tants toprock, freeze, räpp, räpp, hip, prominentsed artistid, räp, hip\nkerly õ.: Tänan , esimene referaat üldse mis on kõige parem (y)\nrenarehrstein14: Väga hea,hoidsin palju aega kokku!\njanno25: Väga hea kokkuvõte.Aitäh\nHip-Hop Tallinna Tehnikagümnaasium Tallinn 2013 Hip-Hop  Hip-hop on 1970. aastatel New Yorgist alguse saanud ja üle maailma levinud muusika- ja elustiil, mille juurde kuuluvad er...\nHip-Hop Hip-hop või hip hop on 1970. aastatel New Yorgist alguse saanud ja üle maailma levinud muusika- ja elustiil, mille juurde kuuluvad erinevad etnilise kuuluvuse, tehnolo...\nHIPHOP Hiphop on pärit 80.aastate esimesel poolel Ameerika suurlinnade mustanahaliste tänavakultuurist ja selle juured ulatuvad rhytm and blues'i. Kaks olulist osa hiphopis on räppimine ja inst...\nPõhikool Hiphop Referaat Nimi Klass 2012 Sisukord: Hiphopist üldiselt Hiphop ...\nHip Hop Hip hop või hip-hop on 1970. aastatel New Yorgist alguse saanud ning ülemaailmselt levinud muusika- ja elustiil, mille juurde kuuluvad erinevad etnilise kuu...\nHiphopi ajalugu Levinud arvamuse kohaselt on hip hop lihtsalt üks paljudest muusikastiilidest. Tegelikult tähendab hip hop palju enamat. Ta kujutab endast iseseisevat kultuuri, mille peamised koostisosad o...\nKadrioru Saksa Gümnaasium Hip-hop räp-muusika Referaat ...


Ostu-müügi leping loetakse sõlmituks, kui ostja on saatnud Argadon Capital OÜ-le tellimuse ja Argadon Capital OÜ on talle vastu saatnud tellimuse kinnituse ning ostja on arve tasunud. Lisaks käesolevatele tingimustele reguleerivad e-poest www.organica4you.ee ostmisel tekkivaid õigussuhteid Eesti Vabariigis kehtivad õigusaktid.\nArgadon Capital OÜ ei vastuta toote kadumise või kahjustumise eest, mis on toimunud pärast toote üleandmist vedajale. Argadon Capital OÜ vastutab Sinu eest toote müügihinna ulatuses.\nArgadon Capital OÜ ei võta vastutust puudusega toodete poolt tekitatud kahjude eest nagu vara või informatsiooni kahjustumine, käibe või kasumi kaotamine.


ET TULEKAHJU JÄÄKS PUHKEMATA: Päästeameti soovitused eelseisvaks külmaperioodiks | Õhtuleht\nToimetas Geidi Raud, 3. jaanuar 2017, 16:44\nIlmateenistuste andmetel algab homsest vähemalt nädal aega kestev külmaperiood, mil temperatuurinäit langeb kuni -20 kraadini. Päästeameti varasem kogemus on näidanud, et krõbeda talveilma saabudes suureneb hüppeliselt põlengute ja tules hukkunute arv.\nKui külmalaine 2016. aasta jaanuaris Eestit tabas, hukkus kolme nädalaga 11 inimest, mis on ligi kolmandik kogu aasta tulesurmadest.\nSelleks, et tulekahjusid ennetada ja inimelusid säästa, teevad päästjad alates homsest suurema ohuga piirkondades kodukülastusi. Lisaks paigutatakse ajutiselt ümber päästemeeskonnad, seda riskipõhiselt.\nPäästeameti peadirektori asetäitja Tauno Suurkivi sõnul on päästeametile teada, millised Eesti piirkonnad on eriti suure tulekahjuriskiga ja nii paigutatakse päästeressursid ümber just nendesse paikadesse.\n"Kahe meeskonnaga komandode ressursi ümberpaigutamine on esmakordne ja uudne lähenemine. Kriitilisel ajahetkel on meeskonnad valmisolekus nii komandos kui ka suurema ohuga piirkondades kohapeal – inimestele ja õnnetustele lähemal. See tagab vajadusel kiirema reageerimise elupäästmist vajavatele sündmustele,“ lisas Tauno Suurkivi.\nTraagiliste tagajärgedega õnnetuste vältimisele saab igaüks ka ise midagi ära teha. Selleks võiks juhinduda ise ja suunata ka naabreid ning lähedasi juhinduma järgnevatest soovitustest.\nKülmad ilmad sunnivad ahjusid, pliite ja kaminaid rohkem kütma. Kütmisel soovitab päästeamet järgida põhimõtet "korraga vähem, aga sagedamini". Ahju, pliidi ja kamina läheduses ei tohi olla mööblit, vaipu, küttepuid, pappkarpe ja muid kergesti süttivaid esemeid.\nHoolega peab jälgima, et siibrit ei suletaks liiga vara. Kui lisasoojuse saamiseks on vaja kasutada elektrilisi radiaatoreid või soojapuhureid, tuleb seda teha mõistlikult, et elektrisüsteemi mitte üle koormata. Soojapuhureid ja radiaatoreid ei tohi riideesemetega kinni katta.\nÄra toas suitseta\nKülma ilma korral veedavad inimesed rohkem aega toas. Päästeamet paneb südamele, et suitsetamine toas on eluohtlik, eriti kui seda teha voodis. Möödnud aasta jaanuaris hukkus põlengutes 11 inimest, neist pooled kaotasid elu voodis suitsetamise tagajärjel. Ka pole kõige turvalisem variant sigaretti süüdata rõdul.\nKorralikult soojustamata torude jäätumine on talvekülma saabudes sagedane probleem. Torustike külmumise vältimiseks tuleb torustikud katta lisaisolatsiooniga. Mingil juhul ei tohi jäätunud torusid sulatada lahtise tulega, näiteks leeklambiga.\nJäätunud torude sulatamiseks soovitab päästeamet kasutada soojakaableid või järelevalve all olevat soojapuhurit.\n? 3. jaanuar 2017, 22:20\nTänapäevaseid veetorusid leeklambiga sulatada? Vot see peab "keenius" olema ...\n3. jaanuar 2017, 17:18\nnäe ametnike riik üritab ka omal kombel uusaastasoove edastada :D


Eesti Päevaleht 29.10.2005\nLasnamäe veerule Valgele tänavale kerkinud kortermajad on esimene märk selle piirkonna kvaliteetsemaks elukeskkonnaks kujundamisest.\nLasnamäe on kahtlane kant – geto, kus elavad narkomaanid ja saab kogu aeg peksa, võiks kõlada vulgaarne üldistus Tallinna suurima elanikearvuga linnaosa imagole. Juba eelmise sajandi algul Lasnamäe kaardil asunud Lasnamäe tänav on slumm, mida kajastatakse politseiuudistes: seal tulistab tundmatu mees Lidiat kätte ja alkoholijoobes Editha ähvardab õhupüssiga Aavot.\nKuid 1997. aastal tekkis Lasnamäe tänavale EMT peakontor, 2001. aastal nimetati tänav seal kunagi plinkinud majaka auks ümber Valgeks tänavaks. Pärast seda, kui kinnisvaraarendajad on kesklinna lähedased miljööväärtuslikud asumid enam-vähem anastanud, pöörataksegi pilgud Lasnamäe poole.\nLasnamäe algab kesklinna ja “rikaste rajooni” – Kadrioru – külje alt. Peale kinnistunud halva maine on seal vastukaaluks näiteks väljakujunenud liiklus-skeem. Kui Kadrioru vastutustundetu “lasnamäestamise” vastu tasub igal juhul võidelda, siis nüüd on avastatud, et Lasnamäe väljaarendamata piirkondi on võimalik omal tagasihoidlikul moel “kadriorustada”. Kui hea arhitektuuriga majade ehitamise kõrval muidugi haljastust ära ei unustataks.\nEsimesteks pääsukesteks kvaliteetse elukeskkonna toomisel Lasnamäe nõlvale on kinnisvaraarendaja AS YIT Ehitus ja arhitektuuribüroo Muru & Pere korterelamud Valge tänav 18.\nArhitektide liidu eramukonkursi võitnud Urmas Muru ja Peeter Pere mullu projekteeritud ja sama aasta lõpus valminud viis viie elukorrusega korterelamut Valgel tänaval meenutavad kujult rohkem kuupi, nende kõrvale kerkinud ja peagi valmivad neli neljakorruselist maja on risttahukad. Mõlema majatüübi soklikorrus on jäetud panipaikade ja parkimiskohtade jaoks. Varem valminud majad on vaatele orienteeritud, nende puitsõrestikuga ja rõdudega tänavapoolsed fassaadid kiikavad alla linna ja mere poole.\nUued majad on näo merevaatest kõrvale pööranud. Selle põhjus on lihtne, nagu kinnisvaraarenduses ikka ette tuleb – krundi ostmise ajal polnud korteribuum veel alanud ning pool krunti planeeriti büroohoonete ehitamiseks. Kuna planeeringut hiljem ümber teha ei saanud, on uued majaplokid ehitatud varasemale büroovisioonile tuginedes. Kuigi uutes majades on vähem merepoolsete akendega kortereid, on need elamud seevastu paremini orienteeritud päikese suhtes ning vaatavad rohkem lõunasse.\nKorterite põhiplaanid millegi erakordsega ei eputa, kuid tähelepanu väärivad osa esimese korruse korterite juurde kuuluvad 42–45 ruutmeetri suurused terrassid, mis annavad võimaluse elu toast õue kolida, jäädes samas ümbritsevast linnamürast eraldatuks.\nArhitekt Urmas Muru leiab, et korterid peaksid olema kättesaadavad võimalikult paljudele inimestele. Seetõttu peavad nad olema lihtsad, ökonoomsed ja funktsionaalsed ning sümboolsel tasandil võimalikult tagasihoidlikud, kuna kõik arhitekti ekstravagantsused tuleb lõpuks kellelgi kinni maksta.\nOma esteetilise programmi kohta kasutab Muru sõna “protestantlik”. Nii nagu põhjamaine ilumeel eelistab reformatsiooni tagajärjel kirikus kirevate dekoratsioonide asemel vaadata valgeks võõbatud seinu ja valguse langemist ruumis, võiks tema sõnul ka elumajade juures nautida pigem valguse-, varju- ja rütmimänge.


EOÜ - Kesktalvine veelinnuloendus\nKesktalvel toimuva veelinnuloenduse eesmärk on hinnata veelindude asurkondade seisundit ja arvukust. Jäävabadesse talvituspaikadesse koondunud veelindude kogumite uurimine ja loendamine on selleks parim viis.\nKesktalvine veelinnuloendus toimub tavaliselt jaanuari keskpaigas, 2021. aastal on kesksed loenduspäevad 16.–17. jaanuaril.\nOsalemiseks tuleb valida endale sobiv avatud veega mereranniku lõik või siseveekogu ning kokku lugeda kõik kohatud veelinnud. Ankeedile tuleb kirja panna täpne vaatluskoht, jääolud ja mitu protsenti vaatlusalast ehk sektorist kaeti. Loendusalade kaardid ja vaatlusankeedi leiab juhendite alt. Kui loendust ei ole võimalik teha kesksetel kuupäevadel, võib seda teha ka muul ajal jaanuaris. Vaatluse planeerimisel tuleb kindlasti arvestada ilmaga.\nKesktalvine veelinnuloendus Saaremaal Veerel. Foto: Triin Kaasiku.\nVaatlused palume sisestada otse andmehalduse keskkonda PlutoF või rakenduse Legulus kaudu, kust need jõuavad ka portaali eElurikkus. Märkuste lahtrisse palun kindlasti lisada jääolude kirjeldus ja sektori katvus. Tulemused saab kirja panna ka vastavasse ankeeti ning saata see elektrooniliselt koordinaatorile Leho Luigujõele aadressil leho.luigujoe@gmail.com või postiga aadressil Eesti Ornitoloogiaühing, Veski 4, Tartu 51005, märksõna "Talvitavad veelinnud".\nPeamiselt kühmnokk-luikedest ja sõtkastest koosnev veelindude kogum. Foto: Triin Kaasiku.\nEesti osaleb rahvusvahelise veelindude loenduste projektis 1967. aastast. Alates 1995. aastast on kesktalvine veelinnuloendus osa Eesti riiklikust bioloogilise seire programmist. Samast ajast on püsivateks seirekohtadeks kõik siseveekogud, kus talvitavate veelindude arv ületab stabiilselt 100 isendit ning rannikulõigud, mis on normaalsetel talvedel jäävabad või on teadolevalt olulised veelindude talvituspaigad.\nVarasemate kesktalviste veelinnuloenduse aruannetega saab tutvuda keskkonnaseire veebilehel.\nRahvusvaheline veelinnuloendus toimub 2021. aastal 55. korda.\n2020. aastal Soomest kuni Lõuna-Aafrikani tehtud loenduste kokkuvõtte saab alla laadida lehelt www.waddensea-worldheritage.org/node/1283/.\nkesktalvine veelinnuloendusveelinnudrahvusvaheline veelinnuloendus\nLoendusankeet mererannikul loendajatele\nHiiumaa ja Põhja-Läänemaa loendusalad\nSaaremaa ja Lõuna-Läänemaa loendusalad\nInternational Waterbird Census Coordinators Workshop protokoll


Tee Charms Bar vähem häiriv Windows 8.1 poolt osalise keelamine - aknad 8 juhendid\nCharms-baar on üks uutest funktsioonidest, mis on kasutusele võetud Windows 8-ga ja võimaldab teil kiiresti otsida otsinguid, seadeid, seadmeid ja jagada võlusid. Charms-riba saab avada Windows 8-s ja Windows 8.1-s, liigutades hiirekursorit ekraani ülemisse või alumisse paremasse nurka või vajutades samaaegselt Windowsi logo ja C-klahve. Puutetundliku ekraani kasutajad saavad siseneda samamoodi ekraani paremast servast.\nAlates Windows 8.1 vabastamisest on mitmed blogid katnud, kuidas Windows 8.1-s Charms-riba keelata ilma kolmandate osapoolte tööriistu kasutamata. Kõik juhendid näitavad, et paremklõpsate tegumiribal, klõpsake suvandil Atribuudid, valige vahekaart Navigation (Navigeerimine) ja eemaldage seejärel märkeruut pealkirjast „Kui ma osutan paremale ülanurgale”, näidake võlusid. Mõned blogid näitavad, et tühjendate Charms-riba väljalülitamiseks sama valiku PC-seadetes.\nTõde on see, et ükski Charms-riba ei saa täielikult välja lülitada, kui eemaldada ülalmainitud valikust märkeruut tegumiribal ja navigeerimise omadustes või arvuti seadetes. Teisisõnu aitab see valik Charms-riba osaliselt keelata, sest saate siiski paljastada Charms-riba, suunates hiirekursori ekraani paremasse nurka.\nEt Charms-riba täielikult keelata Windows 8.1-s, peate kasutama tasuta tööriistu, nagu Metro Killer, Skip Metro Suite või Classic Shell tarkvara. Kas ei oleks lahe, kui oleks võimalik takistada Windows 8.1-l näidata Charms-riba, kui osutad hiirekursori ekraani alumises või ülemises paremas nurgas ja tee on vähem tüütu?\nJah, on võimalik piirata Charms baari ilmumast, kui liigutate hiirekursorit ekraani ülemisse või alumisse nurka. Täitke allpool nimetatud juhised, et muuta Charms-riba Windowsis häirivamaks 8.1.\n1. etapp: avage dialoogiboks Run (Käivita), vajutades samal ajal klahve Windows + R. Tippige väljale Regedit.exe ja seejärel vajutage registriredaktori avamiseks klahvi Enter. UAC-kasti nägemisel klõpsake nuppu Jah .\nHKEY_CURRENT_USER Tarkvara Microsoft Windowsi versioon\n3. samm: Parema serva korral looge uus DWORD (32-bitine) väärtus, nimetage see ümber DisableCharmsHintiks ja seejärel muutke selle väärtust vaikeväärtusest 0 (null) kuni 1 (üks).\nSamm 4: Sulge registri redaktor, logige välja ja logige uuesti sisse, et rakendada näpistust. See on nii!\nSiiani ei kuvata Windowsi Charms-riba, kui liigutate hiirekursorit ekraani paremasse või ülemisse nurka. Siiski pääsete Charms-riba juurde, liigutades hiirekursorit paremast ülanurgast paremasse nurka (või vastupidi) või vajutades klahve Windows + C.\nJa kui soovite Charms-baari täielikult keelata, kasutage Skip Metro Suite'i.\nMuutke rakenduste ridade vaikimisi arvu Windows 8 Start Screen'is\nKuidas näidata raamatukogusid Windows 8.1 Exploreri navigeerimispaanis\nDELL diagnostikavahendid riistvaraprobleemide tuvastamiseks\nKuidas näidata “Sort Header” kõikides vaadetes Windows 7 Exploreris


Go-To tracker jõnksutab « Astronoomia foorum\nGo-To tracker jõnksutab\n7 postitust\t• Leht 1 koguhulgast 1\nPostitas Nielander » 19 Märts 2019, 14:48\nOlemas Exos2 Go-To tracker. Sinna külge 203mm/1200mm newton.\nAvastasin pikemaid särisid (40-50sek) tehes, et kui kusagil pooled kaadrid on ilusad ja tähetriivi ei esine, siis ülejäänud rikub tracker ilmselt jõnksutamisega ära (tuult ei olnud, toru ei näppinud, kõrval ei tammunud).\nKüsimus selline, et asi võib olla akus? Nimelt ostsin sinna külge üsna tavalise 12V geelaku (8 Ah), aga ei ole kindel kui pidev sellistel pinge olla võib. Kas tracker ise ei hoia voolu ühtlasena?\nLiitunud: 05 Oktoober 2015, 15:20\nRe: Go-To tracker jõnksutab\nPostitas Nielander » 29 Märts 2019, 13:54\nMõõtsin täna, et aku annab välja 13,2 volti. Seda on siis 1,2V rohkem kui vaja. Ei tea kuidas see trackimist mõjutada võib, aga igatahes on plaan sinna pingeregulaator vahele osta. Loodan, et kõrgem pinge midagi tuksi pole keeranud.\nPostitas Tõnis » 01 Aprill 2019, 02:00\nSuure tõenäosusega on see jõnksutamine perioodiline viga. Kui sul võimalik, proovi ca pool tundi võrdlemisi lühikesi särisid teha, mõõda piltidelt mingi tähe asukoht ja tee aeg - asukoht_x-teljel ja aeg - asukoht_y-teljel. Kui see sõitmine kordub nt 4 või 8 vms minuti tagant (ei pea olema selline periood), siis ilmselt on tegu perioodilise veaga. See on väga levinud probleem.\nKindlasti tasuks võimalusel kontrollida üle kõik asjasse puutuvad hammasrattad-teod, et ega kuhugile mingi sodi hammaste vahele ole sattunud. Kui hammasrattad on puhtad, siis on põhjus tõenäoliselt hammaste/rataste ebaühtlases kujus. Sel juhul head ja lihtsat lahendust minu arvates ei ole.\nPostitas Pursui » 01 Aprill 2019, 08:58\nPalju sul torude ja fotoka kaal kokku on? Kui tuleb kokku üle 10 kg , siis on kandevõime limiit käes.\nPostitas torumees » 04 Aprill 2019, 19:40\n12 V aku ei anna 13,2 V välja, ainult peale laadimist ilma koormuseta veidi aega näitab sellist pinget.\nPostitas Nielander » 11 Aprill 2019, 09:38\nPursui kirjutas: Palju sul torude ja fotoka kaal kokku on? Kui tuleb kokku üle 10 kg , siis on kandevõime limiit käes.\nPaberite järgi on toru massiks 11,9kg. Kui sinna nüüd finder ja kaamera ka juurde panna, siis... Läheb päris paljuks jah.\nPostitas Nielander » 12 August 2019, 13:44\nAga milles see limiit otseselt seisneb? Go-To mootorid ei jõua sellise massiga toru õiges tempos liigutada? Või on asi monteeringu laagrites?\nKorraks mõtlesin, et kas see koormust ei vähendaks kui raskuste võll pikemaks teha ja kahe raskuse asemel (4,5kg tk) üht kasutada.