Tõlkinud Allan Espenberg, 12. august 2020\nLuksusliku elustiiliga, kuid verejanuline Moulay Ismail Ibn Sharif kirjutas end ajalooannaalidesse väga viljaka seksieluga. Valitsejal võis sündida üle tuhande järeltulija.\nAastatel 1672–1727 riiki ohjanud Moulay Ismail oli üks esimesi valitsejaid tänini Marokos võimul olevast dünastiast. Enda väitel pärines Ismail koguni prohvet Muhamedi suguvõsast.\nMeest tunti kõigis Euroopa kuningakodades, kuid eeskätt teati teda võimsa ehitusmeistrina. Kõik Ismaili valitsemisajal püstitatud ehitised on imposantsed ja väga ilusad. Nii kodus kui ka võõrsil muutus sultani ehituskirg lausa tema võimu sümboliks. Ühel hetkel asetsesid Prantsuse kuningas Louis XIV ja Maroko sultan oma ehituskire tõttu suisa redeli ühel pulgal.\nValitseja asutas ka Meknesi – riigi ühe neljast ajaloolisest pealinnast. Sinna rajati saunu, ühiskondlikke hooneid ja elamuid. Linna ehitati ka 76 kindlust ja kogu toredust kaitses 25 kilomeetri pikkune kaitsemüür.\nEndale lasi mees püstitada suure palee ja ümbritses ka selle tugevate kindlusemüüridega. Lisaks rajati aiad basseinide, purskkaevude, eksootiliste taimede ja puudega, mis kõik meenutas idamaist muinasjutuaeda. Välisriikide tollased saadikud tunnistasid, et see palee on üks suursugusemaid kogu maailmas.\n12 000 hobust\nÜhed suuremad ehitised olid hobusetallid, mis on praeguseks küll varemetes. Ent isegi rusude suurus paneb ahhetama. Tallides elas 12 000 hobust ja igal suksul oli oma latter. Mõnedel andmetel hoolitses lemmikute eest 30 000 orja. Kunagist hobusetalli ja muid paiku on sageli kasutatud ka filmivõtete paigana. Näiteks Martin Scorsese väntas seal 1980ndatel filmi «Kristuse viimane kiusatus».\nTohututes mõõtmetes oli ka võlvlagedega teraviljahoidla. Koobastega sarnanevates laoruumides tundus ka suvel mõnusalt jahe – temperatuur ei kerkinud kunagi üle 18 soojakraadi. Üksnes teraviljavarudest oleks elanikele ja hobustele jätkunud viieks aastaks. Targa mehena mõtles ta välja ka vee tsirkuleerimissüsteemi põrandate all.\nVõikalt julm loomus\nTark ja poliitiliselt andekas valitseja kogus kuulsust ka erakordse julmusega. Pikka valitsemisperioodi alustas tapahimuline Ismail võimsa rongkäiguga Fèsi linnas, kus demonstreeriti teivaste otsas tema 400 vaenlase päid.\nMässude mahasurumiseks, alamate hirmutamiseks ja veriste repressioonide teostamiseks moodustas sultan talle üdini ustavatest mustanahalistest orjadest mitmetuhandelise armee – Musta Kaardiväe. Väidetavalt kuulus sinna tema valitsemisaja lõpus 150 000 meest.\nMees lõi mesti ka Atlandi ookeanil tegutsevate piraatidega, kes vallutasid laevu Vahemerel. Kõik piraatide vangid anti tööorjadeks.\nÜhel hetkel kogunes vahialuseid nii meeletult, et neid polnud kuskil hoida. Appi tõttas vangistatud portugallasest arhitekt Cara, kes töötas välja grandioosse maa-aluse labürindi. Selle käigud kulgesid 11 kilomeetri ulatuses terve linna all ja mahutasid vähemalt 40 000 kinnipeetut.\nKuigi suure osa labürindist hävitas 1755. aasta maavärin, saab tänapäeval siiski külastada mitut vangikongi, millest igaühe pindala on ligi 2000 ruutmeetrit.\nHaaremis mitusada naist\nIsmail oli halastamatu ja armutu ka armuelus. Kahtluse korral, et mõni tema arvukatest naistest kõrvale vaatab ja teda petab, kägistas ta süüdlase ise surnuks. Kõrvalehüppeid teinud naistel lõigati ka rinnad maha või kisti hambad suust. Surm tabas samuti mehi, kes julgesid sultani lemmikutele liiga palju tähelepanu pöörata.\nValitseja ei läinud ajalukku üksnes ülevoolava energiaga, vaid teda tunti ka tohutu naistemehena.\nTeadaolevalt oli sultan armastusele vägagi aldis. Neljast seaduslikust abikaasast ihade rahuldamiseks loomulikult ei piisanud ja tema haaremisse võis kuuluda umbes 500 naist. Nende seas oli araablasi, aafriklasi, asiaate, eurooplasi. Muuseas – tema üheks ametlikuks naiseks sai ka iirlanna.\nKõigi aegade rekordisa\nIsmail pääses Guinnessi rekordite raamatusse, sest väidetavalt on ta isaks 888 lapsele – 548 poisile ja 340 tüdrukule. Sellise «armee» tõid ilmale ametlikud naised ja 500 lisanaist. Ent fakt on, et isegi Guinnessi rekordi raamat pole arvu õigsuses enam kindel. Leidub neidki, kes on leidnud aegade hämarusest teistsuguseid arve.\nOletatakse, et sultanil võis olla koguni 1171 last või enamgi. Sellele faktile rõhub näiteks Prantsuse diplomaat Dominique Busnot, kes külastas riigipea valitsemisaastatel Marokot kolmel korral.\nHiljem on välja käidud ka versioon, et mehel võis sündida isegi üle 1500 lapse.\nKuidas küll õnnestus sultanil jätta endast maha selline kari lapsi, kui arvestada arvukaid sõdu, diplomaatilisi läbirääkimisi, uue pealinna ehitamist ja kõiki muid tegevusi, millest Ismail pidi osa võtma? Kuna probleem oli tõepoolest erutav, asusid sellega tegelema Austria teadlased Elisabeth Oberzaucher ja Karl Grammer.\nTeadlased lõid valitseja seksuaalelust matemaatilise mudeli ja arvutisimulatsiooni ning jõudsid järeldusele – kõik on võimalik.\nUuringute kohaselt pidi sultan sellise hulga laste sigitamiseks seksima oma naistega korra või kaks päevas. Seejuures eranditult iga päev, puhke- ja pidupäevi vahele jätmata. «See oli maru kõva vooditöö,» tõdes antropoloog Oberzaucher.\nVeel arvutasid teadlased välja, et 500pealine haarem polnud rekordi püstitamiseks vajalik. Sellise hulga järeltulijaid võisid sünnitada üksnes 65–110 naist. «Olime arvutustes väga ettevaatlikud ja võimalikult konservatiivsed, kuid fakt jääb faktiks: Moulay võis sigitada kõik oma tuhatkond last. Tal polnud aega diivanil lesida ega oleskleda. Tõenäoliselt aitas harrastatud «spordiala» pikendada ka tema eluiga,» sõnas Oberzaucher. Kuna mehe täpne sünniaasta pole teada, võis ta elada isegi 93aastaseks. Võimalik, et isegi 60aastasena või veel hilisemaski eas elas Ismail üsna aktiivset suguelu.


Kommentaarid - Motors24 proovisõit - Seat Tarraco - Subaru - Uudised - motors24.ee\nAvaleht » Uudised » Subaru » Motors24 proovisõit - Seat Tarraco » Kommentaarid\nIgorMang\t• 29. oktoober 2019 15:29\tEbasobiv kommentaar\nKas Tiguan-Karoq-Ateca mitte ühte klassi ei jaga ning Touareg-Kodiaq-Terraco?\nSest tiguan ja karoq on ikka selgelt lühemad kui terraco.\nTarraco omanik 2019\t• 24. november 2019 21:24\tEbasobiv kommentaar\nLugedes eelnevat siis lihtsam kommenteerida.\nOman 2019 aasta Tarracot 2.0 140 kw. Olen sellega juba sõitnud ca aasta ja pean ütlema, et olen suer rahu. vedrustus on piisavalt jäik, et kui sõita august läbi siis suurt ei tunne midagi. Käigukast DSG-7 on ikka super ja kahe siduriga. Ei mingit viivitust ega jõnksatusi käiguvahetusel, sujuv ja nauditav. Varustus on väga rikkalik. Kütuse kulu on stabiliseerunud ja nüüd reaalne kulu 7/5,8/6,5. See reaalne kulu ja kontrollitud. Võrreldes muude linna maasturitega siis on ruumi uskumatult palju. Viie kohalise isendi puhul lausa uskumatult palju ruumi. Hnnasuhe võrreldes teiste linnamaasturitega on super kuna varustus maksimum. Lõpp kokkuvõttes olen selle masinaga ülirajul !


Kuidas võidelda Tarbetud Flood Insurance - Tips for you - Tipsed.Com\nföderaalseaduse nõuab, et mis tahes pank, mis muudab laenu tagatiseks on hoones valitsuse määratud üleujutusohu ala nõudma vara omanik saadaja säilitada üleujutuste kindlustuspoliis.Siiski, kui te arvate, et teie kodus ei peituvad luhad ja üleujutuste kindlustus teid on vaja teha ei ole vaja, siis on võimalik, et võidelda nõue ja säästa ennast suur hulk raha kindlustus.\nühendust oma pangaga 45 päeva jooksul teate saamist, et teie vara on üleujutuste tasandik.Selgitage, et soovite vaidlustada üleujutuste määramine ja nõuet saada kindlustus.Sina ja su panga võivad ühiselt esitada taotluse FEMA nimetatakse kiri määramine Review (LODR), mis tekitavad valitsusasutusele vaadata üleujutuse tsooni määramine ja kas kinnitavad või lükkavad tagasi esialgse otsuse.\nrent ülevaataja ja saada tõus tunnistuse juhul, kui teie pank keeldub esitada LODR või oma LODR lükkasid FEMA.Tõusu sertifikaat näitab, kas kodus või teiste Hoone on ehitatud ü\nle üleujutuse tsooni.\nSaada oma kõrguse sertifikaat ja FEMA moodustavad MT-1, taotluse kiri kaart Muudatusettepanek (LOMA) FEMA.LOMA on erinev alates LODR et kui möönda, FEMA muudab oma üleujutusohu kaart, mis näitab, et teie hoone ei ole üleujutuse tsooni.See kaotaks panga kohustus nõuda üleujutuste kindlustus.\nOodake FEMA teha otsust oma LOMA taotluse.Sa ikka vaja teha üleujutuste kindlustus, kui otsus on tehtud.FEMA sõnul nad väljastab otsuse 30 kuni 60 päeva.\nTeavitage oma panga saabudes määramine on FEMA näitab, et teie vara ei ole üleujutuse tsooni.Pank kõrvaldab tõenäoliselt nõue üleujutuste kindlustus oma laenu.\nKui teil on küsimusi või muresid seoses üleujutuste kindlustus nõuded, on alati parem konsulteerida kindlustus professionaalne abi.\nMõned firmad pakuvad üleujutuste kindlustus vaidluse paketid, mis aitavad teil täita pabereid ja saada nõuetekohase dokumentatsiooni.\nKuigi enamik pangad kõrvaldada nõue üleujutuste kindlustus oma laenu, kui teil on LOMA poolt aktsepteeritud FEMA puudub seadus, mis kohustab neid seda tegema.Kui pärast teatab pank, et teie vara ei ole enam üleujutuse tsooni, pank keeldub kõrvaldada nõue, võite refinantseerida oma laenu institutsioon, mis võtab vastu oma dokumentatsiooni.\nMyFloodZone.com: Flood Zone Vaidlused


Külgliha lihapallidele - nad on nii erinevad! Retseptid kala-, liha-, kana-, maksa- ja köögiviljade suppide jaoks\nMis on siga? Muidugi, koos roogaga! Ilma selleta on roog ebatäielik ja plaat tundub tühi. Valmistamisvõimalused garneeringutele on paljud, kuid mitte kõik ei lähene liha- ega kalafileele. Mida teha, kui see on valmistatud maksast või köögiviljast? Lahenda mõistatusi!\nKülgliha lihapallidele - toiduvalmistamise üldpõhimõtted\nSöögid on keedetud, praetud, hautatud ja küpsetatud. Küpsetamise tüüp sõltub kasutatavast peamisest tootest, samuti piimakookide valmistamise meetodist. Kui tegemist on auru ja dieediga, siis naeruväärne on kiibide külgliha. Samuti peate pöörama tähelepanu toodete ühilduvusele. Näiteks riisiga lihapallid ei serveeru kunagi keedetud riisi või pastaga. Ja köögiviljade kotletid kapsa hodgepodge või hautatud.\nMillised on kõrvaltooted, mis on valmistatud:\nMõnikord segavad nad erinevaid tooteid erinevatest kategooriatest. Näiteks võib teravilja kõrvaltoite täiendada köögiviljade või seentega. Pasta ei ole kunagi teraviljaga kombineeritud.\nLisaks peamistele koostisosadele kasutatakse kõrvaltoitude valmistamiseks ka rasvu, vürtse, erinevaid kastmeid ja rohelisi. Konserveeritud ja värsked köögiviljad võivad tekkida ka tassi kujunduses, kui need ei ole külgäärikus.\nSquash garnish for meat patties\nSquash on midagi, mida saab eksimatult kasutada liha patties külgliivana. Nad parandavad seedimist, ei koormata kõhtu ja on väga kasulikud. Jääb ainult nende maitsev valmistamine.\nKoostisosad • 3 noort suvikorvitsit;\n• 1 sidruni koorik;\n1. tükeldage rohelised ja küüslauk, lisage koor ja segage hästi. Jäta segu järgnevalt.\n2. Lõika kabatšokid mitte rohkem kui 0,5 cm ringidesse.\n3. Beat munad soolaga kahvliga.\n4. Kuumutage võid pannil, kastke munad suvikõrvitsadesse vaheldumisi ja praadige mõlemalt poolt. Muna ei lase köögiviljal rasva neelata ja aitab kaasa kuldpruuni kiirele välimusele.\n5. Pange kruusid kaussi ja puista kohe rohelise rohelise ja küüslaugu seguga.\n6. Järgmised röstitud suvikõrvitsad on virnastatud, andes maitsele avanemise.\n7. Spread küpsetatud suvikõrvitsad plaadil, ärge unustage lisada kotletit.\nKartuli garneering kalakoogidele\nFishcakes'il puudub tihti mahlane maitse ja külgliha peab katma selle puuduse. Suurepärane võimalus kartulite valmistamiseks, kuid mitte päris normaalne. Sellise kalaroogade jaoks on vaja piima.\n• 1 kg kartuleid;\n• 50 grammi kuivendatud õli.\n1. Puhastage kartulid ja tükeldage väikesteks viiludeks. Peske ja valage piim.\n2. Lisage tükki või ja keetke. Vedelik ei kata kartulit täielikult, nagu see peaks olema.\n3. Pärast keetmist vähendage soojust ja segage kartulit iga 10 minuti järel. Küpseta kuni pehme.\n4. 5 minutit enne tassi lõppu lisage sool ja lisage paprika, segage.\n5. Lülitage välja, võtke lusikas ja hakake kartuleid intensiivselt segama, et ülejäänud suured tükid puruneksid. 6. Piserdage garneeringi tilli abil, asetage kala lõng ja saatke lauale!\nDekoratsioon läätsede kanaliivade jaoks\nPalju on räägitud läätsede kasust, me ei korda. Aga me ütleme teile retsepti kana suppide jaoks. Värvilised läätsed ja hinne ei ole oluline.\n• 0,4 kg läätsed;\n• 3 lusikatäit. õlid;\n1. Peske läätsed ja küpseta peaaegu vees valmis. Täpne aeg sõltub sordist. Soola veidi küpsetamise keskel.\n2. Tühjendage vedelik, jättes 0,5 tassi.\n3. Puhastage köögiviljad ja tükeldatud õled.\n4. Pange mõlemad või liigid pannile ja praadige porgandid sibulaga.\n5. Lisage köögiviljadele läätsed, valage eelnevalt jäänud vedelik, katke ja keedetakse veel viis minutit.\n6. Jääb maitseainete, maitsetaimedega külgliha täitmine, küüslauk saab lisada ja olete valmis!\nRiisikreem maksa lõikuseks\nMaksa on omapärane toode ja on oluline valida sellele õige lisand. Maksa lõugade kõrvaltoona saab kasutada erinevaid teravilju, kuid riis on sellega eriti kasulik.\n• 0,2 kg riisi;\n• 0,1 kg rohelised oad;\n• 0,1 kg konserveeritud hernest;\n• 40 grammi õliraskust.\n1. Küpseta riisi. Me peseme kruusid hästi ja valame vähemalt ühe liitri vett. Keeda kuni pehme, kuid ärge keema. Ärge unustage vett soolata. Liigutage sissetungijaga.\n2. Kui riis on keevas, kuumuta või segada pannil ja lisada purustatud sibulad. Praadige hetkeks.\n3. Lisage külmutatud rohelised oad, katke ja keedetakse veel 10 minutit. 4. Hinnake oad valmisolekuks. Kui see on juba pehme, avage kaas, aurustage vesi ja prae veidi.\n5. Lisa rohelised herned, mis on vedelikust vabastatud. Me soolad, me pipar.\n6. Seejärel asetage riis, segage ja katke pann kaks minutit kaanega. Me soojendame külgliha nii, et koostisosade maitse ühendub kokku.\n7. Avage, lisage tilli ja see on tehtud! Jääb ainult maksapatulitega kombineerimine, kuid seda tehakse juba plaadil.\nkaunistamiseks kapsa kala koogid\nKalafilee kapsasegude jaoks on vaja ka tomatipasta või värskeid tomateid.\n• 0,15 kg porgandit;\n• 0,05 kg õli;\n• 2 supilusikatäit pasta või 2-3 tomatit;\n1. Võtame suure stewpoti või lihtsalt katuse. Me valame kogu õli kohe ja saadame selle soojendamiseks.\n2. Lõika sibul ükskõik millisteks tükkideks ja viska katusesse.\n3. Lisage tükeldatud porgandid, praadige.\n4. Mõne minuti pärast kerkib kapsas ja hakitud õled. Küpseta pooleks keedetud.\n5. Lahjendage tomat 100 ml veega või hõõruge riivitud tomatid. Vala kapsasse.\n6. Sool, pipar, kate ja keedetakse kuni pehme. Kui serveerite, puista tillile või petersellile.\nHernesordi on maitsev roog, mis võib olla suurepärane kanafilee roog. Valige herned, parem pool või purustatud.\n• 100 gamma või;\n• 1 vööri;\n1. Leotage herned külmas vees vähemalt 5 tundi. Seejärel see vesi tühjendatakse, toode pestakse ja täidame retsepti. Pane pann pool poole või. Me pannakse pliidile keema, segage seda nii, et herned ei põle. Me anname talle hea keema. 2. Valage ülejäänud õli pannile ja praadige sibul ja porgand.\n3. Niipea, kui herned on keedetud, lisage röstitud köögiviljad, soola ja laske neil keeda umbes kümme minutit.\n4. Tehke segistiga keedetud hernestipüree. Kui see osutub vähe vedelikuks, siis ei pea te muretsema. Vahusta väga kiiresti.\nTaimsete marjade kaunistus\nKõige raskem küsimus paljude koduperenaiste jaoks. Mida kasutada kaunistamiseks köögiviljade jaoks, näiteks sibul, oad, kõrvitsad, kartulid? Win-win variant - teravili, näiteks tatar. Cooki maitsev?\n1. Me läheme üle tatar, loputame ja kuivatame kergelt rätikuga.\n2. Levita kuivaks kuiva pannil ja prae. Niipea, kui tatar jätab meeldiva aroomi ja see tumeneb, suuname selle kastrule.\n3. Lisage näputäis soola ja retseptivett, mis selleks ajaks peaks juba keema.\n4. Kui puder keeb, hõõruge porgand peeneks ja prae või.\n5. Me liigume pannilt peaaegu viimistletud pudruni. Segage.\n6. Katke ja küpseta lõpuni. Segage enne serveerimist hästi. Ilu jaoks võite lisada veidi konserveeritud herned.\nRiisi ja Mehhiko kalakoogide kaunistus\nStiilse garnüüri variant kala korstnatele, mis on väga lihtne ja lihtne valmistada. Nõu osutub eredaks ja maitsevaks. Ja see sobib ideaalselt kala, sealhulgas punase kala jaoks. Kasutatud külmutatud Mehhiko segu.\n• 0,2 kg Mehhiko segu;\n• 0,12 kg aurutatud riisi; • 2 lusikat sojakastet;\n1. Keeda riis kastrulis, me vees soola. Seejärel laske puljong välja.\n2. Lõika sibul väikesteks kuubikuteks ja praadige pannil.\n3. Lisage sibulale Mehhiko segu ja küpseta kokku umbes kümme minutit.\n4. Lisage eelnevalt keedetud riis ja sojakaste. Sega ja maitse. Vajadusel valage mõni muu kastmega või lisage veidi soola.\n5. Keeda tassi kaane all veel kolm või neli minutit.\n6. Valmis! Kui serveerite, lisage kalafilee ja paar oksi rohelist.\nKöögiviljade kaunistus kanafilee jaoks\nRetsept hämmastav garnish kana kotletid, mida saab kasutada ka eraldi tassi. Sidrunit saab muuta baklažaaniks või kõrvitsaks. Kuid sinised peavad eelnevalt leotama, et vabaneda kibedusest.\n• 3 suvikorvitsit;\n• Itaalia maitsetaimed;\n1. Lõika kooritud sibulad. Viska pudelit võid ja hakka praadima.\n2. Torgake šampinjonid ja saatke sibulale. Fry koos.\n3. Seejärel lisage suvikõrvits ja Bulgaaria pipar, lõigake viiludeks, kuid mitte peeneks. Küpseta umbes viis minutit, aurustage mahl.\n4. Kui köögivilju kuumutatakse, valage keedetud vesi tomatite peale, koorige ja lõigake kuubikuteks.\n5. Soolased köögiviljad, lisage mõned Itaalia maitsetaimed ja pange need tomatitega. Segage hästi ja katke.\n6. Toitke tassi umbes viis minutit ja lülitage see välja.\nSisustus lihapallidele - nõuanded ja nipid\n• Mis tahes garneering on puljongis küpsetamisel maitsvam. Lihatüki kasutamine on vabatahtlik. Võite võtta kala, seeni, köögiviljapuljonge, kui need ei ole vastuolus tassi maitsega.\n• Lihtsaim viis, kuidas valmistada kõrvaltoite originaali, on lisada sellele midagi helget ja maitsvat. Suurepärane lisand teravilja ja köögivilja jaoks on konserveeritud herned, mais, sa võid lisada veidi marineeritud seeni, oliive. Ja muidugi rohelised kõikides vormides.\n• Tataripuur ei pruugi küpsetada. Teravilja saab pesta (soovi korral praadida), seejärel vala termosse ja vala keeva veega vahekorras 1: 2. Pane tükk või, sool. 4 tunni pärast saad maitsvat ja murenevat putru.\n• Lõiked ja kõrtsid peavad olema sama temperatuuri juures. Külmne nõel ei kaunista isegi kõige maitsvamaid lihapallisid ja vastupidi. Kui ükskõik milline nõusid sisaldav komponent on küpsetatud varem, kuumutage seda vahetult enne serveerimist. Mitu korda seda ei saa teha.\nHautatud seente - üllatuste (lahingud, vallutused, löögid) maitsega! Maitsvad hautised, seened ja köögiviljad, liha, riis, oad


Millised on mõned Foods fibromüalgia ? - Tips for you - Tipsed.Com\nartikli pealkirjaga "Fibromüalgia Dieet Connection", mis ilmus WebMD, Michael McNett, MD, kes juhib fibromüalgia ravi keskused Ameerika, ütleb, etfibromüalgia ei ole ühte kindlat haigust.Pigem "Fibromüalgia on rohkem nagu sümptomite kompleks, ja erinevad inimesed on ilmselt erinevad põhjused, miks nad saavad selle sümptomite kompleksi," ütleb ta."Nii et see, mis toimib ühe inimese väga tihti ei tööta veel."Kuid paljud inimesed leiavad leevendust muutes oma dieeti.\nFibromüalgia mõjutab ligi 4% Ameerika elanikkonnast ja kõige põdejatele on naised.Seda iseloomustab lihaste ja liigeste valu ja valdav väsimus.Kahjuks inimesed, kes kannatavad selle haiguse saa kunagi piisavalt puhata tunda kergendust.\ntoitumisspetsialisti Samantha Heller, MS, RD, kes ilmus ka sama artikli kohta WebMD, soovitab süüa dieet küllastunud rasvu.Lahja liha, värske puu- ja köögivili on samuti soovitatav.\npäevik & lt; i & gt; täiendav ja\nalternatiivne meditsiin & lt; / i & gt;aastal avaldatud uurimusest, et 2001. väitis inimesi, kes sõid kas taimetoidule või kogu toit toitumine leitud, et nende fibromüalgia sümptomid vähenenud.\nKui pärast taimetoidule, otsida alternatiive liha hea valguallikad.Kaunviljad nagu Pinto oad, aedoad, valged oad, mustad oad, on kõik kasulik.Läätsed on samuti soovitatav.\nMuud head valgu allikad on: pähklid, seemned, kana, kalkun, mereannid, kala, munad ja täisteratooteid.Söömine lahja kala ja munad pakub ka extra omega-3 rasvhapete dieeti.\nVali köögivilju, mis on tumerohelised, nagu spinat, naeris, lehtkapsast ja brokkoli ekstra toitaineid.Muud head köögiviljade hulka squash, lillkapsas, seller, porgand, mais, rohelised oad, vaha oad ja herned.Vali värsked puuviljad nagu õunad, apelsinid, greibid, maasikad, jõhvikad, murakad ja vaarikad.\nMagusained aspartaami sisaldavad tuleks vältida, sest aspartaam võib raskendada fibromüalgia sümptomid.Aspartaam aitab stimuleerida valuretseptorite närvisüsteemi.\nnaatriumglutamaat (MSG), toidulisandid ja nitraadid ei tohi kasutada.Toidud, mis võivad sisaldada nende ainete hulka mõned Aasia toitude, sink, Bologna ja peekon.Lisaained võib suurendada ka stimulatsiooni valureteseptoritesüsteemi.\nKrooniline pärmseente infektsioonid on sageli sekundaarne sümptom fibromüalgia.Toidud, mis võivad halvendada leviku pärm suhkur, fruktoos ja lihtsaid süsivesikuid.Pärmid lisada ka kroonilise pärmseeninfektsioone ja seda ei tohiks söödud fibromüalgia patsientidel.Suhkur veres põhjustada ka väsimust, kõrvaltoime, et fibromüalgia all kannatavatele tahavad vältida.\nToiduained ja joogid, mis sisaldavad kofeiini, nagu kohv, tee, karastusjoogid ja šokolaad, samuti tuleks vältida.Kiire plahvatuse energia, mida need joogid võivad muutuda raske avarii, jättes fibromüalgia kannataja väga väsinud.\nKuigi tomatid, paprika, kartul, ja baklažaanid on seotud artriit rakette, nad on kõrge toiteväärtusega ja tuleks süüa, kui nad ei tundu, et käivitada valu.\ntoidulisandeid, mis sisaldavad omega-3 rasvhapped on kasulikud, et aidata leevendada fibromüalgia sümptomid.Foods, mis sisaldavad oomega-3 rasvhapped on kalaõli, linaseemned, kreeka pähklite ja munad.Võttes hea multi-vitamiin on samuti oluline, et leevendada sümptomeid.


Продажа земель: Vabaduse 140, Nõmme linnaosa, Tallinn - 2123316 - City24.Ee\nСity24 ID:: 2123316\nПродажа земельных участков для жильяVabaduse pst 140, Nõmme linnaosa\n1247 m² | Продажа земельных участков для жилья\nHEA ASUKOHAGA ÄRIPINNA VÕIMALUSEGA MAA. KENA KÕRGHALJASTUS.\nMüüa hea asukohaga kena kõrghaljastusega kinnistu Vabaduse puiestee ääres. Krunt asub Hõimu bussipeatuse kõrval ning sinna on võimalik lisaks kodule rajada ka äri (näiteks kohvik, restoran, pagariäri, kauplus, lastehoiuasutus, ilusalong vms).\nKinnistu asub pereelamute alal, kuhu võib kavandada omal krundil paiknevaid pereelamuid (kuni kaks korterit) ning lähipiirkonda teenindavaid vaba aja veetmise võimalusi pakkuvaid, kaubandus-, teenindus-, äri- ja lastehoiuettevõtteid ning -asutusi.\nVõimalik ehitada projekteerimistingimuste alusel. Seega ideest teostuseni saab jõuda mõistliku ajaga.\nKorruselisus ja kõrgus:\n+ Hoonete suurim lubatud kõrgus on 11 m, põhimahu räästas ja parapett 8 m, täiskorruste arv 2. Sellele võib lisanduda põhikorrustest oluliselt väiksema pindalaga katusekorrus.\n+ Elamute abihoonete suurim lubatud kõrgus: katusehari 5 m ja lamekatusel või madalakaldelisel katusel 4 m. Abihooned võivad olla ühekorruselised.\n+ Ühiskondlike hoonete suurim lubatud kõrgus on 11 m. Seega võimalus ehitada kõrgete lagedega hoone.\n+ Suurim lubatud hoonealune pind on 240 m2.\n+ Minimaalne haljastatud pinna osakaal on 50 %.\n+ Krundil rohkelt kõrghaljastust, millest suur osa Nõmmele omastel mändidel. Samas leiab sealt ka muid puid ja põõsaid, sealhulgas erinevat liiki elupuid ja isegi kadakaid.\n+ Eesaed Vabaduse pst ääres 8m, taga- ja külgaed 6m (abihoonete ja rajatiste puhul 4m). Krundi piirile lähemale kui 4m ehitamiseks on vaja naaberkrundi omanike kirjalikku nõusolekut.\n+ Maatüki tagumises servas asuvad kõrvalhooned, mis vajavad taastamist või lammutamist.\n1) elektriliitumist 3x25A. Lisaliitumise korral (näiteks kahe korteriga elamu puhul) või amprite suurendamisel maksab 1 amper 156 €.\n2) liitumist vee- ja kanalisatsioonitrassiga.\nOlemas servituudid, et vajadusel vedada vee-, drenaaži ja kanalisatsioonitrasse ning gaasi-, side-, elektri- ja muid liine läbi naaberkinnistu (Hõimu 32) Hõimu tänavale\n+ Krunt asub Tallinnas Nõmme linnaosas Kivimäe asumis.\n+ Kinnistu kõrval bussipeatus (buss nr 18: Viru Keskus – Laagri)\n+ Rongipeatused ca 1,1 km (Pääsküla, Kivimäe)\n+ Nõmme ujula, Pääsküla Gümnaasium ja Jannseni Kaubamaja 0,6 km\n+ Pääsküla rabamets ja terviserajad 0,7 km\n+ Tallinna kesklinn 9 km (autoga 10-20 minutit, bussiga 30 min)\nKui tekkis huvi või küsimusi, võta ühendust!\nВсе земельные участки на продажу (2 338)\n105 000 EUR Käbiheina tn 11, Alliku küla, Saue vald\n102 000 EUR Tootsi tee 41, Alliku küla, Saue vald


sTARTUp Day ja Solaride võitsid ettevõtluse edenedaja konkursi - Tartu Postimees\n21. mai 2022, 09.54\nBaltikumi suurima ärifestivali sTARTUp Day.avamine mullu. Foto: Kiur Kaasik / sTARTUp Day\nEttevõtluse edendaja konkursil tuli Tartus sündinud ideede eest lausa kaks auhinda: võitjateks osutusid žürii valikul ärifestival sTARTUp Day ja SolarCar Estonia MTÜ algatus Solaride.\nŽürii tõi Solaride'i puhul esile originaalsust ning loovust väga praktiliste väljakutsete lahendamisel, innustamaks uues põlvkonnas tehnikahuvi. Samuti toodi välja äärmiselt oluline interdistsiplinaarsus, mis on uute ideede sünnikoht, ning tulevikukompetentside ja -tehnoloogiate arendamine, unustamata seejuures kestlikku mõtlemist.\nÄrifestival sTARTUp Day on žürii hinnangul hea näide, kuidas kohalikul tasandil on välja arendatud Baltikumi suurim ärifestival. Festival, mis pole tavapärane konverents, vaid sündmus, mis toob kokku erinevad osalised ja kus sünnivad loovad ideed, mille mõju on oluline Eestist kaugemalgi.\n«Solaride on sündinud ja kasvanud ettevõtlike noorte kõva töö ja pühendumise tulemusena ning mul on siiralt hea meel, et seda tööd märgatakse ja tunnustatakse. Meil ei ole suva!» võttis konkursi kokku algatuse eestvedaja Kristel Leif.\nÄrifestivali sTARTUp Day eestvedaja Mart Lättekivi oli tunnustuse üle rõõmus. «Meil on hea meel, et mõlemad võitjad tulid Tartust ja sellega on vist selge see, et Tartu on ettevõtluslinn! Oleme tänulikud, et meie pingutusi on märgatud! See annab motivatsiooni, et festivali veelgi kvaliteetsemaks ja suuremaks muuta. Näeme Tartus!»\nMajandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi korraldatud konkursi žüriid juhtis majandusarengu asekantsler Sille Kraam, kelle sõnul võistles seekord mitu põnevat ja olulist mõju evivat projekti. «Ettevõtluse edendamine on väga tänuväärne töö ning oluline on taolisi inspireerivaid initsiatiive märgata ja tunnustada. Mul on hea meel, et meie konkurss annab võimaluse igal aastal uusi projekte esile tuua, laiemalt tutvustada ning anda neile võimalus ka Euroopas silma paista,» lausus ta.\nKonkursi lõppvooru pääses sel aastal veel tööandjate uuendusmahukate ettevõtete kahe protsendi klubi (Eesti tööandjate keskliit) ning ettevõtlus- ja karjääriõppe programm «Edu ja tegu» (haridus- ja noorteamet).\nKonkurss «Tunnusta ettevõtluse edendajat 2022» toimus 16. korda. Auhinnad antakse üle oktoobris ettevõtluse auhindade galal. Euroopa konkursi finaal leiab tänavu aset novembris Prahas.


AlizVega profiil | Live Nude Sex Cams - Chat with XXX Webcam Girls on MuchCam\nViimase sisselogimise aeg: 15.07.19 8:53:25\nKlõpsates nupul, tõstad AlizVega esilehel 60 sekundiks esimesele kohale. Selle aja jooksul paistab modelli jututuba hästi silma ja kogub populaarsust! Teavitus sinu tegevuse kohta ilmub ka jutuaknas ning seda näevad modell ja teisedki vestluses osalejad. AlizVega hindab seda väga ja on sulle kindlasti tohutult tänulik!\nOluline info kasutaja AlizVega kohta


Liiga palju D-vitamiini teeb luudele kahju - Kliinik.ee\nLiiga palju D-vitamiini teeb luudele kahju\nD-vitamiin on inimorganismile vajalik vitamiin, mis aitab hoida luud tugevad ning toetab immuunsüsteemi tööd. D-vitamiini peaks tarbima iga päev, kuid samas ei tohiks ületada ettenähtud kogust, sest liiga palju D-vitamiini võib hoopis luudele kahjulik olla.\nSageli arvatakse, et mida rohkem vitamiine, seda parem, kuid tegelikult tuleb toidulisandite kogustega olla ettevaatlik. Harvardi teadlaste uuringust selgus, et suures koguses D-vitamiini tarbivate inimeste luud ei olnud sugugi paremas seisus kui mõõdukalt D-vitamiini tarbivate inimeste luud. Leiti hoopis, et liiga suur kogus võib luutihedusele halvasti mõjuda.\nUuringus osales üle 300 terve täiskasvanud inimese, kellest pooled võtsid päevas 10 mcg (400 IU) D-vitamiini ja teine pool 250 mcg (10 000 IU). Osalejate luutihedust mõõdeti uuringu alguses ning uuesti kolme aasta pärast. Leiti, et suurem annus ei parandanud luude tervist, vaid vähendas luutihedust. Sarnase tulemuseni jõuti ka teiste seda laadi teadusuuringute käigus.\nEkspertide hinnangul peaksid täiskasvanud inimesed võtma päevas 10 mcg (400 IU) D-vitamiini ja eakad ning lapsed 20 mcg (800 IU). Teadlased hoiatavad, et ettenähtud kogust ei tohiks ületada ja suuremast kogusest ei ole tervisele mingit kasu, sest keha ei ole võimeline nii suures koguses vitamiini omandama ning see võib hoopis häirida teiste toitainete omandumist.


Eesnimedest - Leht 4 - Perekonnaajaloo foorum\nPostitus Postitas Uku.Velbri » Kolmapäev 14. November 2007, 18:10:11\nMinu sugupuus on Cäcilie/Caecilie Henriette. Tundub rohkem sakslaste- või siis tõusikute lastele pandud nimi olevat.\nViimati muutis Uku.Velbri, Kolmapäev 21. Mai 2008, 18:41:05, muudetud 1 kord kokku.\nPostitus Postitas Mardo Margumets » Pühapäev 16. Detsember 2007, 19:39:12\nKui ma nüüd õigesti välja loen siis leidsin sellise huvitava nime nagu Trullieschen või Trulliesthen\nPostitus Postitas marapu » Esmaspäev 31. Detsember 2007, 08:13:12\nPostitus Postitas Vello » Esmaspäev 31. Detsember 2007, 16:00:12\nNimi Wolber on Põhja Hiiumaal elanud rootslaste hulgas tavaline naise nimi kuigi mitte eriti levinud. Esineb ka 1700 ndate algusaastail eestlaste hulgas. Samas ei ole selge andmete puuduse tõttu kas on tegemist rootslaste või eestlastega. Samas olen kohanud naisenime Paaw vaid üks kord 1700ndate aastate algusaastail.\nPostitus Postitas Bibilotta » Kolmapäev 02. Jaanuar 2008, 14:03:01\nMeie suguvõsas sündis 1896 aastal Vastseliinas tütarlaps nimega Tilla Adele :\nhttp://www.ra.ee/dgs/browser.php?web=sa ... 70ef4b237a\nPostitus Postitas Riina.Kallas » Pühapäev 20. Jaanuar 2008, 18:45:01\n1740.a. abiellub Vastseliinas tütarlaps nimega Oggask\nPostitus Postitas Raivo Seppo » Kolmapäev 23. Jaanuar 2008, 10:18:01\nViimase aluseks on vene murdevorm Ogaška, kirjakeeles Agaška < Agafja, so. Agate.\nPostitus Postitas Rika Veskis » Laupäev 26. Jaanuar 2008, 18:57:01\nNimedest on tulnud ette ka Wio/Vio/Viio(naine) ,Widas,Vidas,Viidas(mees),Peet (mees),Agnia on AÕEK-s kirjas kui naiterahvas.Need nimed on kirjas Hiiumaal.\nPostitus Postitas anu.jarv » Teisipäev 29. Jaanuar 2008, 13:54:01\nMinul sellised kummalised nimed Rõugest 18saj lõpupoole mehel Veddesk ja Hillep, naisel Kullin.\nPostitus Postitas Kalmerm » Teisipäev 29. Jaanuar 2008, 15:50:01\nHelmes ja Tarvastu kihelkonna lõunaosas 18. saj levinud naisenime Barbara (praegu moodsaim variant Barby) teisendis Pabbu, Pibbu esinevad naabruses Läti Härgmäe kihelkonnas Babbe´na. Samuti Helmes ja Tarvastu Suislepas levinud Eddo´le (Ädu) vastab Härgmäel (Ergemes) Edde. Kas tegemist on läti mõjudega Lõuna-Mulgimaal või vastupidi ei tea.\nEesnimede kohalikest iseärasustest hakkas 18. sajandil ja ka 19. saj algul Viru-Jaagupis (vist ka mujal Virumaal) täheldasin mehenime Tõnu erakordset populaarsust. Kohati näib et pooled mehed külas olid Tõnud (Tõnno). Tarvastus samal ajal oli Tõnu nimi täiesti tundmatu või kasutamata\nPostitus Postitas micky » Esmaspäev 11. Veebruar 2008, 08:37:02\nLeidsin jälle midagi huvitavat. 18. sajandi keskel esinesid Lüganuse kihelkonnas sünniregistris lapsevanematel naisenimi Oude ja mehenimi Kaber. Esimene küll üksikjuhtumina, aga teine päris mitmel korral. Lisaks sellele on mul tekkinud tunne, et minu poolt varem kohanimena tõlgendatud Veddusk on samuti tegelikult eesnimi.\nPostitus Postitas annika.malva » Pühapäev 24. Veebruar 2008, 16:57:02\nleidsin ka paar huvitavat nime Viljandimaal:\nRits, Ool, Mangol.\nPostitus Postitas Uku.Velbri » Pühapäev 24. Veebruar 2008, 17:31:02\nTekkis minul pisut omakasupüüdlik küsimus. Kas nimi Siim (kõigis võimalikes variantides - Sim, Siem, Simo, Simm, Simmo, Sihm, Sihmo...) on alguse saanud mõnest kindlast Eestimaa nurgatagusest, või on see laialdasemalt levinud mehetunnus. Mõtlen siia alla kõik, kelle sünd enne aastat 1700 toimunud on. Ei saa ma lahti sellest legendi kiusust, mis väidab, et Sim tuli suure saare pealt Läänemaale, oli puussepp ja puha .\nJa teiseks - kui vana võib olla Uku eesnimena. Kas vanasti peeti sellist nime pühaduseteotuseks .\nPostitus Postitas Riina.Kallas » Pühapäev 24. Veebruar 2008, 17:44:02\nUku Velbri kirjutas: Kas nimi Siim (kõigis võimalikes variantides - Sim, Siem, Simo, Simm, Simmo, Sihm, Sihmo...) on alguse saanud mõnest kindlast Eestimaa nurgatagusest, või on see laialdasemalt levinud mehetunnus. Mõtlen siia alla kõik, kelle sünd enne aastat 1700 toimunud on.\nMinu andmebaasis (Võrumaalt Vastseliina & Hargla) pole mitte ainust Siim'u (või sarnast) nii vanast ajast. Vaid kaks Simon'it Hargla khk.'st, aga seda 19 saj.\nPostitus Postitas annika.malva » Pühapäev 24. Veebruar 2008, 19:29:02\nüks esiisadest on Simona Jaan, sünd. 1766. S.t. et Siim sündis 1730 paiku. Ja Lääne-Virumaa oli sel ajal päris palju Siime. Viljandimaal seevastu vaid mõni. Aga samas oli seal Simo talu. Kui ma väga mööda ei pane. Sest kuidas muidu seletada seda, et Uddo Jüri Jaanist sai oma elu peale kolides Simo Jaan. (äia nimi ei olnud Siim) (Jah, mul on kaks Simo Jaani esiisadeks) 8)\nPostitus Postitas micky » Esmaspäev 25. Veebruar 2008, 08:27:02\nKa Ida-Virumaal ei olnud Siim ( kujul - Simo ) 18. sajandil mingi haruldus. Tõsi küll, massiliselt ei esinenud, kuid haruldus ka ei olnud. Mul küll suguvõsas ühetegi Siimu-Simot ei ole, kuid päris kaugete esivanemate hulgas on ilmselt Simona Jaak ( praegu täpsustamise järgus ).\nPostitus Postitas mlauri » Teisipäev 26. Veebruar 2008, 20:03:02\nAvinurme aladel oli 17.sajandil (täpset aastat dokumendil pole, kuid rootsikeelne on) Vadi külas Sihm täiesti olemas.\nPostitus Postitas Patrick Rang » Teisipäev 26. Veebruar 2008, 22:32:02\nHiiumaal on Siim ja tema variandid (Simmo, Simon etc) täiesti tavapärased. Aga minu "lahendust" sinu probleemile sa juba tead\nPostitus Postitas Assar » Kolmapäev 27. Veebruar 2008, 10:57:02\nUku Velbri kirjutas: Tekkis minul pisut omakasupüüdlik küsimus. Kas nimi Siim (kõigis võimalikes variantides - Sim, Siem, Simo, Simm, Simmo, Sihm, Sihmo...) on alguse saanud mõnest kindlast Eestimaa nurgatagusest, või on see laialdasemalt levinud mehetunnus. Mõtlen siia alla kõik, kelle sünd enne aastat 1700 toimunud on. Ei saa ma lahti sellest legendi kiusust, mis väidab, et Sim tuli suure saare pealt Läänemaale, oli puussepp ja puha .\nPakuks ikkagi, et Siim koos erinevate nimekujudega on tulnud püha Simeonist. Seda nime omakorda võib kohata siinkandis nii enne 1600 aastat kui ka oluliselt varem.\nPostitus Postitas Aire Veetõusme » Esmaspäev 17. Märts 2008, 16:07:03\n1909.a. sündinud Waldtraut, Tallinnas saksalste pandud, aga veidi teine kui need tavalised saksapärased nimed.\nPostitus Postitas Uku.Velbri » Esmaspäev 17. Märts 2008, 19:15:03\nSattus ette selline huvitav nimi nagu Tali. Sünnimeetrikast leidsin, et lapsevanemate pakutud nimi oli Natalie, mis kõigis hilisemates meetrikates sujuvalt Taliks lühendati .\nPostitus Postitas Assar » Teisipäev 18. Märts 2008, 19:36:03\nLisan teile vaatlemiseks kaadri\nhttp://www.ra.ee/dgs/browser.php?web=sa ... 288349761f\n(Miks need viiteaadressid nii pikad peavad küll olema?)\nSiin on Johann christoph von Schilling´l ja Lisette Wilhelmine\nvon Baranoff´l sündinud poeg Hector Ulysses Agamemnon.\nOlgugi, et sakslane, aga isegi sellisel juhul on nimi ikkagi\nPostitus Postitas maidu.leever » Teisipäev 18. Märts 2008, 20:50:03\nAssar kirjutas: Lisan teile vaatlemiseks kaadri\nEi pea olema pikad.\nNeid võib ka lühemalt kirja panna. Kaks varianti:\n1. http://www.ra.ee/dgs/_purl.php?web=saag ... 53.3.4:101\n2. Saaga EAA.1253.3.4:101\nSoovitan lugeda SAAGA kasutusjuhendit. Seal on juttu ka linkide lisamisest!\nSama ka siin foorumis: viewtopic.php?t=1974\nPostitus Postitas Uku.Velbri » Neljapäev 24. Aprill 2008, 19:22:04\nUpitaks vana teemat:\nUku Velbri kirjutas: ...kui vana võib olla Uku eesnimena. Kas vanasti peeti sellist nime pühaduseteotuseks .\nKui kellelgi on andmeid, palun kirjutage.\nPostitus Postitas anu.jarv » Reede 27. Juuni 2008, 15:55:06\nPostitus Postitas ElerinS » Reede 27. Juuni 2008, 21:03:06\nPostitus Postitas Assar » Kolmapäev 09. Juuli 2008, 11:43:07\nVello kirjutas: Nimi Wolber on Põhja Hiiumaal elanud rootslaste hulgas tavaline naise nimi kuigi mitte eriti levinud. Esineb ka 1700 ndate algusaastail eestlaste hulgas. Samas ei ole selge andmete puuduse tõttu kas on tegemist rootslaste või eestlastega. Samas olen kohanud naisenime Paaw vaid üks kord 1700ndate aastate algusaastail.\nNarva Rootsi - Soome koguduse all olevatest raamatutest kohtab tihti ilmselt samast tüvest pärinevat naisenime Wolburg. Samas olen saksas Waldburg nime kohanud pigem meestel.\nPostitus Postitas Uku.Velbri » Teisipäev 05. August 2008, 18:05:08\nwahur kirjutas: No Saaremaa randa tulek oleks tähendanud sõda saarlastega, kes sel hetkel olid juba ontlikud-vähem ontlikud ordu alamad. Seda täiemõõdulist sõda rootslane endale küll lubada ei saanud. Seevastu tühjadele saartele ja rannaaladele omainimeste paigutamine tähendas ohutuid baase ....\nOot, et mida - saarlased ja ontlikud alamad, et kust selline info ? Ma arvan, et ontlikke alamaid, ehk siis rootslastest kristlasi, oli vaja nii Ordul, Hansa kaupmeestel, kui ka kõigil Läänemerel purjetajatel, sest selle aja kaupmeeste paadid olid rannasõidu omad, ning neid oli piis ohv keik röövida . Aga andke tuld, kui eksin 8) .\nSaarlased võib isegi asjast välja jätta kuid Ordu jaoks oleks see sõjakuulutamine olnud, kellele Saaremaa siis enamvähem kuulus.\nUh, puhkus nüüd möödas ja Kuusnõmme maakodu natuke ülevuntsitum jälle. Nüüd veel mõned kuivatatud lestad vaja ära nautida ning läinud seekordne suvi ongi jälle . Aga selle eest saab 11 kuud sellest puhkusest puhata nüüd .\nAga tuleme teema juurde. Tundub, et meil õnnestub siiski Ordu ja Rootsi Kuningriigi vaheline sõda ära hoida, sest Ilmar Talve raamatus "Eesti kultuurilugu" on 37-ndamal leheküljel üles tähendatud:\n"Uus ja püsiv oli sel perioodil (alates 13. sajandi keskpaigast) rootsi asustuse sündimine Eesti läänerannikul ja saartel, SAARE-LÄÄNE PIISKOPI SOODUSTUSEL Loode-Eestis, ning mõnevõrra ka Tallinnast ida pool. Eraldi võib esile tõsta Padise kloostrit Loode-Eestis, kelle valduses olevatele maadele asusid rootslastest põlluharijad ja kalurid (nt. aastal 1345 ostsid nad kloostrilt Suur-Pakri saare). Uus sisserändajate laine saabus alates aastast 1340 (ja sellel oli mõningane seos ka Jüriöö ülestõusuga). Ruhnus olid rootslased juba aastal 1341."\nJa meenutada maksaks, et Rootsi sel ajal ühes Orduga veel katoliikluse all viibis, Martin-poisi sünnini pikalt üle saja aasta veel oodata .\nPostitus Postitas Assar » Kolmapäev 06. August 2008, 11:20:08\nJa meenutada maksaks, et Rootsi sel ajal ühes Orduga veel katoliikluse all viibis, Martin-poisi sünnini pikalt üle saja aasta veel oodata\nKaks küsimust sulle. Nii vana teema üldse, et ei mäleta milles point oli?\nTol ajal polnud rootslased eriti kõvad siin kandis. Pärast Lihula all tappa saamist nendest siinkandis hea mitu sajandit polnud midagi kuulda. See, et siia asus elama rootslastest talupoegi ja kalureid ei tähenda, et Rootsi riigil oleks olnud mingeid sõjalispoliitilisi ambitsioone. Rootslased olid ju vabad kodanikud ja mererahvas.\nPostitus Postitas manic » Reede 08. August 2008, 01:10:08\nRakvere ja Haljala kihelkonnas oli 18. saj-l Wabo päris levinud mehenimi.\n19. saj. alguses tuli kusagilt sisse varemgi mainitud Gotthardi mugandus Kottard ja muutus mõneks ajaks üsna populaarseks. Endalgi üks esiisasid sellenimeline.\nNaisenimedest 18. saj-l päris sage Truto/Truuto/Druto, isegi Truutu ja Trutliso.\nHaljalas olen kohanud 18. saj-l veel naisenimesid Wolber, Walpor ja Pill ning mehenime Ewert.\nKloodi mõisa tuli 18. saj-l mees, kes oli kirjas vaid ühe nimega - Troska/Troschka/Droschka.\nJa hiljuti leidsin juhuslikult, et Jõhvi mõisas elasid 1835. a. perenimede panemise ajal täisealine mees Robo ja ühes teises peres poisslaps Robbo.


Kas koolijuht võib õpilasi palvetama panna? – skeptik.ee\nEi, mitte pühapäevakooli juhist ei tule juttu, vaid maksumaksja poolt kinni makstud üldharidusliku kooli juhist. Ja see kool ei asu kusagil Jeesu-Risti-Maarjas ega USA piiblivöös ega Iraanis, vaid Eesti Vabariigis, kus põhiseaduse järgi on meil usuvabadus, ja Tallinnas ja seda kooli peetakse nn eliitkooliks. Küllap põhjusega, kuid see ei vabasta kedagi seadusi täitmast.\nNimelt kuulasin kolmapäeva õhtul suurepärast Fantaasia saadet Klassikaraadio kanalil, saatejuhiks Jaak Johanson. Vanalinna Hariduskolleegiumil on hea aeg – nad said värskelt remonditud koolimajja sisse kolitud.\nKooli juht Kersti Nigesen tegi hommikusel pidulikul aktusel hariva ja huvitava ülevaate Ladina kvartali ajaloost ja hariduse järjepidevusest. Saates esitatud lõigu lõpus aga kutsus Kersti Nigesen preestri endale ligemale ja ütles vastuvaidlemist mittesalliva leebe häälega, et nüüd peame palve kristlaste ühtsuse eest.\nKuula klippi, kuidas Vanalinna Hariduskolleegiumi juht Kersti Nigesen lapsi palvetama paneb.\nKirjutan lähiajal VHK-st veel. Materjal on liiga huvitav, et seda ainult enda teada jätta. Selles loos ei puudu vandenõuteooriad, laim “tavakoolide” pihta, enese paremaks ja õigemaks pidamine, põhiseadusvastane meelsus, kreatsionismi õigustamine, religioosselt motiveeritud abordi- ja homovastane propaganda…\nPrev Leviteerimine – see on imelihtne! (video)\nNext Vanalinna Hariduskolleegium (VHK) — kristlik kool ilmalikus riigis (osa 1)\n10 Replies to “Kas koolijuht võib õpilasi palvetama panna?”\n24. jaanuar 2008, 17:05\nMul olid kord tutvusringkonnas kaks hariduskolleegiumi 5-6 aastat tagasi lõpetanud inimest. Mõlemad rääkisid (üksteisest sõltumatult ja erinevatel aegadel), et seal koolis käis kepp nagu koduõlu ja seda õpetajatega, mitte niivõrd õpilaste vahel. Vot seda ei oska ma öelda kas kepiga ka hindeid teeniti, aga mõlemad rääkisid mingist legendaarsest füüsikaõpetajast, kes igas klassis kus ta õpetas seadis endale eesmärgiks kõik tüdrukud läbi tõmmata ja täitis plaani peaaegu alati sajaprotsendiliselt. (Kuigi füüsikaõpetaja ei olnud VHKs mingi erand.)\nNoh, tüüpiline kristlik kool.\nLugusid VHK õpetajate seksuaalsest üliaktiivsusest olen ka kolmandate isikute kaudu kuulnud, aga nood kaks olid ainukesed, kes ka ise asjas osalenud ja tõesti oma kogemustest rääkisid.\nKuna VHKs käivad prominentide võsukesed, siis ega sellest niipea ajalehest lugeda ei saa :)\nPingback: skeptik.ee » Vanalinna Hariduskolleegium (VHK) — kristlik kool ilmalikus riigis (osa 1)\n27. jaanuar 2008, 20:38\nHuvitav, käsisin VHKs 9 aastat aga sellisest õpetajast kuulen küll esimest korda.\nTõsi, usku suruti kohatu küll peale (minu lend oli veel see õnnelik, kellel usuõpetust – mida andis keegi preester ei olnud). Iga suurema püha puhul oli kohustuslik kirikuskäik, poppi tegemise korral pidi seletuskirja kirjutama.\nSamas ei ütleks ma, et see oleks õppetöös ega õpilastes kajastunud. Minu teada polnud minu klassis ühtegi ennast kristlaseks nimetavat inimest.\n1. veebruar 2008, 18:22\nMärgime protokolli, et see teema kajastus Delfi lugejakirjas:\nKoolis käib häbitu usupropaganda\nRaul Jaanson, Kadri Koitsaar, http://www.DELFI.ee\n31. jaanuar 2008 2:37\nSa Vällik oled pehmelt öeldes nüri inimene (aga see on tõesti väga pehmelt öeldud), kui arvad, et maksumaksjate hulgas ei ole ka kristlasi. Riik peabki tagama kristlike koolide olemasolu ja usuõpetuse osades koolides.\nArene natuke ja pane oma rumal suu kinni. Kiviräha ja Õunapuuga võite omavahel mida iganes rääkida, aga avalikkuse ette nii lapsiku mölaga tulla ikka ei tasu.\n26. mai 2011, 19:27\nKui armas …\ntjaa…maksumaksjate seas on ka muid asjandusi peale kristlaste aga…kuni arvajaks on kristlane, on see asjaolu muidugi tähtsusetu.\n23. oktoober 2012, 14:13\nmm ise käin ka seal koolis hetkel .. peaks ausalt ütlema , et olen seal piisavalt kaua käinud ja siiani on see kool vastukarva – usku sunnitakse päris hullusti peale ja just see ongi see mis mulle absoluutselt ei sobi kuna ma lihtsalt ei usu seda kõike ja ma leian üldse et ühegi õpilase usuline kuuluvus või eraelu ei ole kooli asi\n23. oktoober 2012, 18:55\noskad palun mõne konkreetse olukorra kirjeldada, kuidas see usu pealesundimine käib.\n20. veebruar 2014, 20:34\nPr. Kersti Nigeseni katoliiklik maailmavaade ning tema arusaam kasvatusest ei sobi tänapäevasesse ühiskonda – ta ei tohiks kooli juhtida. Vähemalt sellist, mis töötab maksumaksja raha eest. Aga tal on kõva positsioon ning vähe on pädevaid inimesi, kes suudaks talle vastaseks olla. Pr. teeb mis tahab ja kasvatab ülbust. Nii ei tohiks olla.


klass - teema viimased uudised - PostimeesSoov.eeKV.eeosta.eeTartu PostimeesPärnu PostimeesSakalaVirumaa TeatajaJärva TeatajaValgamaalaneKanal2ReporterKukuMyHitsElmarKavaTänane lehtPostimeesArvamusMajandusMaailmTeadus ja tehnikaKultuurSportTarbijaNaineTervisIlmElu24Kõik loodTänane lehtEestiTallinnTartuTMWSoome 100SetoMaa EluKrimiKoduReisLemmik60+KoomiksPaberlehe PDFKolmapäev, 28. juuni 2017 |In English |На русском |Saada vihje |Tule tööle |ReklaamPostimeesTänane lehtPostimeesArvamusMajandusMaailmTeadus ja tehnikaKultuurSportTarbijaNaineTervisIlmElu24Kõik loodTänane lehtEestiTallinnTartuTMWSoome 100SetoMaa EluKrimiKoduReisLemmik60+KoomiksPaberlehe PDFPostimees > Teemad | Teavita veastklassInfoKlass on mitme mõistete nimi:Allikas: Wikipedia.org "Klass"Seotud isikud Ilmar Raag Lauri Pedaja Toomas Hendrik Ilves Karl-Martin Rammo joonas paas Margus Prangel Seotud kohad Tallinn Soome Saaremaa Kuressaare Eesti Raplaklass - Viimased uudisedPurjetamise Eesti MV etapil ootavad homme ees põnevad finaalidEJL Purjetamise Eesti Meistrivõistluste sarja avaregati Kalevi Jahtklubi meistrivõistluste teine päev möödus sarnaselt eilsele nõrga tuule tingimustes. Homme hommikul tuleb Laser Radial, Laser Standard ja F18 klasside sportlastel veel pingutada viimastes fliidisõitudes, et pääseda nende hulka, kes pärastlõunal kõrgeimate kohtade nimel finaalsõitudes heitlema asuvad. Kõiki poolfinaale ja finaale on huvilistel oma silmaga võimalik jälgida nii Pirital kohapeal kui Postimees Online otseülekandena.\n26.05.2017, Ott KallasEluVideod: sotsiaalmeedias pilatakse, et skandaali sattunud United Airlines on nagu «kaklusklubi»Pärast seda, kui ilmnes, et lennufirma United Airlines lennule oli tehtud ülebroneering ja Youtube’i ilmus video, millel on näha reisija väljaviskamist lennukist, täitus sotsiaalmeedia lennufirmat ja seda olukorda pilavate meemidega.\n11.04.2017, Inna-Katrin HeinRepKas suitsetamine on koolinoorte seas tänapäeval populaarne?04.04.2017, Reporter.eeN24Ilona Toots meenutab eliitkooli valusat minevikku: igapäevane kiusamine ja laul lollidekoolist (6)Juba mõnda aega on kohal esimesed koolikuulutajad: tuttavad ja sõbrad, kelle lapsed sügisel kooliteed alustavad, käivad segadust täis pilkudega ringi ning nuiavad infot: «Aga kas sinu lapse kool on hea? Aga miks…?» Kaalukas otsus, pole kahtlustki, sest see määratleb lapse tuleviku. Portaalis Minu Pere meenutab oma eliitkooli valusat minevikku Aleksei Budõlini kaasa Ilona Toots.\n16.03.2017, Ilona TootsKuidas muuta lennureis esimese klassi vääriliseksLendamist nähakse tihti vaid ühe vaheetapina, mis tuleb läbida, et soovitud sihtkohta jõuda. 19.01.2017, Johanna VahuriEesti purjelaudurid osalesid noorteklassi MM-ilMöödunud nädalal peeti Itaalias maalilisel Garda järvel purjelaua noorteklassi Techno 293 maailmameistrivõistlused. Techno 293 on populaarseim noorte purjelauaklass maailmas ning suurim purjetamise klass Noorte Olümpial. 2016 MM-il oli rekordiline arv osavõtjatjaid – ligi 500 võistlejat 32 riigist. Eestit esindasid Noblessneri Jahtklubi noored Serafima Afanasieva (EST-400) ja Raul Mihkel Anton (EST-336).\n31.10.2016, Ott KallasN24Üleskutse: anna teada, kuidas läks lapsel koolis istekohta leidmine Nii nagu paljud teisedki vanemad, saatsin eile oma lapse esimesse klassi. Õpetaja soovitusel jõudsime kohale paraja ajavaruga, kuid sellest hoolimata oli klass juba lapsi täis ja tütar sai omale koha viimases reas, poisi kõrval. See ei olnud lapse soov, aga mis seal ikka.\n02.09.2016, Linda PärnMida oleks saanud Titanicu kõige kallima pileti eest?Vaatamata sellele, et Titanicu reis lõppes 104 aastat tagasi katastroofiga, on tegu ilmselt kõige luksuslikuma laevaga läbi ajaloo.\n13.06.2016, Johanna VahuriTCTallinna linn jagas 1. klassi minevaid lapsi 44 kooli Tallinna haridusamet määras koolikoha 4455 tänavu 1. klassi minevale lapsele, neist 434 asub õppima ülelinnalise komplekteerimisega koolides või klassides.\n11.05.2016, Merike TederLennufirmad lisavad valikusse veel ühe odava klassiKui seni oli reisijatel võimalik valida esimese-, äri- ja tavaklassi vahel, siis nüüd lisandub paljude lennufirmade puhul valikusse ka elementaarne tavaklass.\n04.03.2016, Johanna VahuriEurooplased on pöördunud linnamaasturiuskuAutotööstusele keskenduva uuringufirma Jato Dynamics andmetel registreeriti Euroopas mullu uutest autodest kõige rohkem linnamaastureid, kirjutab Auto Express.\n03.02.2016, Majandus24JTJärva kaitseliitlased teenisid aumärgidLaupäeval toimus Lihula kultuurimajas Kaitseliidu 97. aastapäeva puhul brigaadikindral Meelis Kiili vastuvõtt, kuhu oli kutsutud paarsada tublimat kaitseliitlast üle Eesti. 14.11.2015, Merit MänniEluLaupäeval toimub läbi aegade suurima võistlusklasside arvuga kiirendusvõistlus!Laupäeval toimub Haapsalu lähedal asuval vanal Kiltsi lennuväljal hooaja neljas ning ühtlasi viimane kiirenduse meistrivõistluste etapp «EDRA Finals 2015», kus selguvad kiirenduse meistrid!\n18.08.2015, Eu24.eeVmValga motosportlased sõitsid Räpinas pjedestaalileLaupäeval, 25. juulil Räpinas Lintse krossirajal toimunud "Isad ja pojad" ja TOP200 motokrossi viiendal etapil tulid Valga motosportlased kuuel korral esikolmikusse.\n26.07.2015, Rein SäinasEesti-Leedu-Läti koostööfilm sai Euroopast 120 000 eurotEuroopa kaastootmisfond Eurimages eraldab neli korda aastas Euroopa filmidele toetusi. Seekordne voor oli äärmiselt tihe. Konkurentsis oli 65 projekti. Eesti-Läti-Leedu kaastootmisfilmile «Teesklejad» («Pretenders») eraldati toetust 120 000 eurot.\n26.06.2015, Hendrik AllaT24Elron tahab juurde osta luksusrongeElron tahab 2018. aastaks tuua liinile mitu viievagunilist rongi, mis asendaksid täna Tallinna-Tartu liinil sõitvaid ekspressronge.\n19.05.2015, Siiri LiivaTeLõviosa koolilastest suutis suitsupriiks jäädaKolmeteistkümnedat korda toimunud kooliõpilaste ennetusprogrammi lõpetas sel aastal suitsupriina kokku 745 klassi ehk 84 protsenti kõikidest alustanud klassidest.\n04.05.2015, Siiri LiivaT24Räpina aianduskooli taimed sirguvad üle EestiTeist aastat korraldab Räpina aianduskool lasteaedadele ja koolidele suunatud projekti, mis keskendub tänavu suhkrulehe ja sidrunmelissi kasvatamisele.\n25.03.2015, Triin ÄrmEluElu24 video! GAG-i uueks direktoriks sai Hendrik Mölder4. - 5. märtsini oli Gustav Adolfi Gümnaasiumi juhtkond välilähetusel. Selleks ajaks määrati kõikide volitustega ametlikult direktori asetäitjaks 11. klassi õpilane, Hendrik Mölder. Kui Elu24 GAG-i jõudis olid tunnid juba alanud ja tundus, et ajutine koolijuht koos abilistega saab oma kohustustega hakkama. Õhkkond oli rahulik ja suure vastutuse osaliseks saanud õpilased positiivselt meelestatud.\n06.03.2015, Elu24.eeTCPealinna koolieelikud hindasid katseid lihtsaksSel nädalavahetusel toimusid mitmetes pealinna koolides 1. klasside vastuvõtukatsed. Postimees käis uurimas, mida lastelt küsiti ning kuidas asjaosalised ise katseid hindasid.\n15.02.2015, Meribel SinikaldaVmNäitusel saab uudistada põnevaid hooneid Valga põhikooli Vabaduse tänava majas avati kolmapäeval omapärane näitus. Välja on pandud 5.c ja 5.e klassi õpilaste loome- ja majandusõppe tunnis meisterdatud majad kummalistele elanikele.\n05.02.2015, Sirje LemmikT24Video: Briti telediktor paljastab räpasuse lennuki esimeses klassisBriti telediktor Owen Thomas oli lennufirma British Airwaysi lennuki esimese klassi salongi tingimustest niivõrd häiritud, et otsustas oma räpast istekohta filmida ning videot Youtube’is ja Twitteris ka teistega jagada.\n20.01.2015, Piret LaksonWhat Car? valis aasta autoWhat Car? jagas 38. korda aasta auto auhindu. Peapreemia, ehk What Car? Aasta auto 2015 tiitli sai uus Škoda Fabia.\n08.01.2015, Marge TubalkainRepÕpetajad kolivad vee alla elama!08.10.2014, Reporter.eeJTÕpilased hakkavad söögivahetundi üles joonistama ja filmimaTervise Arengu Instituut kuulutab välja kooliõpilaste loovtööde konkursi „Söögivahetund“, kuhu on oodatud reklaamplakatid või -videod, mis aitavad koolitoidule tähelepanu pöörata.\n12.09.2014, Merit MänniMis peitub esimese klassi reisijate luksuslikes komplektidesReisibroneerimissait Cheapflights.ca uuris, mis peitub esimese klassi ja äriklassi reisijatele kingitavates hügieenitarvete komplektides.\n07.09.2014, Piret LaksonT24Kas lapse esimesse klassi minekul on õigus saada töölt vaba päev?Tööinspektsiooni sõnul ei kohusta kehtiv töölepingu seadus tööandjat andma vaba aega töötajale, kelle laps läheb esimesse klassi. 26.08.2014, Triin ÄrmSakLinnakoolide esimeste klasside nimekirjad pandi lukku\nViljandi linnavalitsuse elukohajärgsesse kooli määramise komisjon kinnitas linna koolide esimestesse klassidesse astuvate õpilaste nimekirjad.\n02.05.2014, PMTiiu Kuurme: ühtehoidvat klassi peaks hoidma kui väärisasja\n27.04.2014, Tiiu KuurmePPPärnus alustab kooliteed klassitäis lapsi rohkem\n30.03.2014, BNSEluEsimese klassi poiss eemaldati koolist «seksuaalse ahistamise» tõttu\nUSAs Colorados Canon Citys eemaldati koolist esimeses klassi poiss, kuna ta andis koolis tüdrukule mitmel korral musi.\n11.12.2013, Inna-Katrin HeinT24Lugeja küsib: miks peab I klassi rongipileti ostma üle tunni aja enne väljumist?\n26.06.2013, Liis VelskerAudi Q-mudelivalik laieneb\nAudi uurimus- ja arendusjuhi Wolfgang Durheimeri sõnul plaanib autotootja tuua turule luksusliku maasturi, mis konkureeriks Range Rover Sportiga. Auto nimeks saab ilmselt Q8 ja turule on seda oodata 2016. aasta keskpaigas, kirjutab Whatcar?.\n06.05.2013, Kalev AasmäeEluSuurbritannias on seitse ühiskonnaklassi\nBBC andmetel on Suurbritannias seitse ühiskonnaklassi, mis kajastab nüüdisühiskonda paremini kui vana vähema klassiga süsteem.\n04.04.2013, Inna-Katrin HeinEluUued turismiklassi lennukiistmed annavad peaaegu välja äriklassi mõõdu\nTulevikus võivad turistiklassi lennureisijad nautida peaaegu sama palju luksust, kui praegu on äriklassi reisijatel.\n20.02.2013, Inna-Katrin HeinPMKoolis pudenes tunni ajal klassiruumi lagi\nPõlvamaal Saverna põhikoolis kukkusid õppetunni ajal klassis alla ripplae osad. Sama koha lähedal pudenes laest suuri krohvijuppe ka viis aastat tagasi.\n09.02.2013, Merike TederEluRootsi kooli teine klass jäi kiusamise pärast koju\nLõuna-Rootsis Älmhultis korraldas üks klassitäis lapsi oma vanemate eestvedamisel koolikiusamise vastase protesti.\n08.10.2012, Inna-Katrin HeinTCLiivalaia gümnaasium otsib kuulutusega lapsi 1. klassi Kui Tallinna Rahumäe põhikool on õpilaste mahutamisega nii hädas, et otsustas kõik värsked koolijütsid teise vahetusse õppima panna, siis kesklinnas värskelt renoveeritud Liivalaia gümnaasium soovib lehekuulutuse abil lapsi lisaklassi tarvis juurde leida.\n06.07.2012, Merike TederPMKlassireisid ei vii enam tingimata välismaale\nKlassireisid ei vii lapsi enam tingimata välismaale, tänu abistajatele pole ka maakoolide ekskursioonisihid linnakoolide omadest kehvemad.\n09.06.2012, Merike TederPMUuring: koolist väljalangemist vähendab iganädalane süvendatud töö õpilastega\nKaks ja pool aastat tugispetsialisti pidevat tööd probleemsete õpilastega vähendab nende koolist väljalangemise riski 20 protsendi võrra, selgus täna projekti «Koolist väljalangemise ennetamine õpilaste sotsiaalse toimetuleku tõstmise kaudu» tutvustatud tulemustest.\n16.05.2012, Merike TederPMKuidas saab õpetaja rahutut klassi taltsutada?\nIsegi ropendavasse õpilasse tuleb suhtuda lugupidavalt ning raskete laste taltsutamiseks tasuks õpetajal jätta tähelepanuta pisiprobleemid, soovitas nii Austraalias kui Suurbritannias õpetajate nõustajana tegutsev Bill Rogers, kirjutab Õpetajate Leht.\n25.03.2012, Merike TederEluJõukad valetavad ja petavad sagedamini\n28.02.2012, Inna-Katrin HeinPMOsapooled jätavad Jõgevamaa gümnaasiumivõrgu variandid enda teada\nEile kohtusid Jõgevamaa kohalike omavalitsuste (KOV) esindajad ja maavanem haridusministeeriumi esindajaga, et arutada gümnaasiumivõrgu reformimist, kuid arutelul esile kerkinud võrgu reformimise variante ei soovita veel avalikustada.\n12.01.2012, Martin SmutovPMMaaomavalitsuste Liit: me ei pea gümnaasiumide riigistamist otstarbekaks\n19.12.2011, Martin SmutovPMPakosta: IRLi fraktsioon pole gümnaasiumivõrgu plaani veel arutanud Isamaa ja Res Publica Liidu riigikogu saadiku Liisa Pakosta hinnangul on haridus meeldivalt konservatiivne valdkond, mistõttu ei peaks jooksult pakkuma üksikuid lahendusvariante või mõttekilde ja oluline on valdkonna terviklik käsitlus.\n19.12.2011, Martin SmutovPMReps: hariduspoliitika ei anna õpetajatele kindlust\nKeskerakonna ja riigikogu liikme Mailis Repsi sõnul on nemad seisukohal, et tugeva riigi toimimiseks peaks tasuta ja hea haridus olema kättesaadav kõigile ning väga hea haridus peaks olema ühtmoodi kättesaadav nii linna kui ka maalastele.\n19.12.2011, Martin SmutovPMLinnade Liit: koolivõrgu korrastamiseks puudub õiguslik alus\nEesti Linnade Liidu nõunik Hille Ilves toonitas, et kehtiva põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse järgi on loetletud erinevad koolitüübid, mis võivad koos tegutseda, ja hetkel puudub koolivõrgu korrastamiseks õiguslik alus.\n15.12.2011, Martin SmutovPMLauri Luik: me ei anna haridusvaldkonnale aega end sisse seada\n15.12.2011, Martin SmutovPMMart Meri: gümnaasiumivõrgu andmine keskvalitsuse kätesse on mõistlik\nSotsiaaldemokraatliku Erakonna liikme Mart Meri hinnangul pole gümnaasiumivõrgu ümberkorraldamisele alternatiivi, kuid selle ainsaks sisuliseks sihiks peab olema senisest parem õpitulemus.\n15.12.2011, Martin SmutovPMRiik paneb maakonnad koolivaliku ette\nHaridusministeeriumi esindajad hakkavad uue aasta alguses kohtuma maakondade esindajatega, et arutada gümnaasiumivõrgu korrastamist, kusjuures ühe huvitava arutlusideena küsitakse, kas gümnaasiumivõrku võiks juhtida riik.\n14.12.2011, Martin SmutovElu78-aastane bulgaarlane alustas õpinguid esimeses klassis\nBulgaarias elav 78-aastane Apostol Stojanov alustas oma koduküla Popovitsi kooli esimeses klassis õpinguid.\n15.09.2011, Inna-Katrin HeinE24Andres Arrak: Lõuna-Euroopa riigid on nagu kasvatamatud kõurikud\nMajandusteadlane Andres Arrak võrdles ETV saates «Foorum» eurotsooni hariliku klassiruumiga, kus tagapingis lärmavad kõurikud klassi üldist taset alla veavad.\n07.09.2011, Teelemari LoonetPM+Tallinna koolid avavad lubatust suuremaid klasse\nMitmed pealinna koolid avavad 1. septembril seaduses lubatust suuremad klassikomplektid. Haridusminister Jaak Aaviksoo leiab, et tegelikult võiks seadusest klassi suuruse ülempiiri kaotada.\n31.08.2011, Hanneli RudiPMUus määrus lubab tutvustada tundides kaitseväe relvastust\n02.04.2011, Kadri RattPMKoolijuht pakkus lahendust tundi sõiduks kuluvale raharaiskamisele\nKuressaare gümnaasiumi direktor Toomas Takkis soovitab linnal rajada Kuressaare Vanalinna kooli hoovimajja käsitööklass, et linn ei peaks raiskama igal aastal ligi 200 000 krooni Vanalinna kooli ja Saaremaa ühisgümnaasiumi õpilaste bussisõiduks Upale ametikooli ruumidesse.\n24.03.2011, Kadri RattRepPresident käis täna külas Saue koolinoortel15.02.2011, Reporter.eePMKoolijuhid külmapühasid välja ei kuuluta\nNii Viljandi, Tartu kui ka Pärnu koolijuhtide arvates tuleb külmade päevade saabudes olla paindlikud ja mõistvad, kuid otsus, kas laps peaks kooli minema, tuleb teha lapsevanematel.\n14.02.2011, Martin ŠmutovKlass: elu pärast, 1. osa: emo-tüdruk astub võitlusse õigluse eest\nKoolivägivallast rääkiva filmi «Klass» telejärje esimene osa näitab selle lavastaja Ilmar Raagi väitel, kuidas hukatuslikud sündmused rulluvad sageli lahti seetõttu, et keegi ei suvatse nende vastu häält tõsta.\n06.11.2010, Priit PulleritsPM+Emo-tüdruk astub võitlusse õigluse eest\n06.11.2010, Priit PulleritsMis tuleb pärast kättemaksu?\nUSA elu-, õpi- ja filmikogemusega Ilmar Raagi koolivägivallast rääkiv mängufilm «Klass», mis alanud nädalast saab seitsmeosalise telejärje, on oma kulminatsiooniga tundunud ameerikaliku teemakäsitluse importimisena Eestisse.\n01.11.2010, Priit PulleritsPM+Mis tuleb pärast kättemaksu?\n01.11.2010, Priit PulleritsPMSiim Sepper: ühe lapse käitumishäire levib viirusena teistele\nPsühholoogiatudeng Siim Sepper vaidleb oma isiklike kogemuste baasil vastu psühholoog Tõnu Otsale, kelle hinnangul võib tugev klassikollektiiv käitumishälviku parandada. Sepperi arvates sõltub klassikollektiivi tugevuse saavutamiseks olema koolis rohkem meesõpetajaid.\n29.10.2010, Siim SepperEluSeriaal «Klass: elu pärast» teeb avastardi Artise kinos\nNeed, kes ei jõua 6. novembrini kannatada, et seriaali «Klass: elu pärast» esimest osa ETV ekraanilt vaadata, on sel reedel oodatud Tallinna Artise kinno.\n27.10.2010, Karilin EngelbrechtPM+Seriaal «Klass: elu pärast» teeb avastardi Artise kinos\n27.10.2010, Karilin EngelbrechtRepPresident Ilves andis koolitunni13.10.2010, Reporter.eePMAvalda arvamust: kas kool peaks hindama rangelt või leebelt?\nMajandusajakiri The Economist kirjutas, et Prantsuse koolide range hindamissüsteem ja õpilaste ülitihedad tunniplaanid on viinud selleni, et noored on stressis, jäävad massiliselt istuma või langevad koolist välja.\n08.10.2010, PostimeesPrantsuse range hindamissüsteem mõjub õpilastele rängalt\nPrantsusmaa koolide range hindamissüsteem ja õpilaste ülitihedad tunniplaanid on viinud selleni, et 130 000 õpilast aastas langeb koolist välja ja 38 protsenti jääb istuma.\n08.10.2010, Merike TammTCGalerii: Viimsi koolis alustab õppetööd üheksa esimest klassi\nKõige enam esimese klassi õpilasi on tänavu Viimsi Gümnaasiumis - üheksas paralleelklassis hakkab õppima 205 uut õpilast.\n01.09.2010, Kadri RattEluSari «Klass: elu pärast» võitis Roomas kaks auhinda\nETV draamasari «Klass: elu pärast» võitis Roomas toimunud rahvusvahelisel televisioonifestivalil kaks auhinda: parim teledraama projekt ja parim teledraama näitleja.\n11.07.2010, Sandra MaasaluPM+«Klassi» järjes visati press kohtusaalist välja\nTallinna ringkonnakohtu hoones oli eile sarja «Klass – elu pärast» viimase osa võtted. Selleks puhuks kutsuti kohtusaali hulk mängu- ning päris reportereid ja fotograafe, kes said võimaluse viimases episoodis statistidena üles astuda.\n17.05.2010, Ragnar TeeveerSakLinnas alustab kooliteed 195 lastViljandi linnavalitsus on saatnud koolidesse ja lasteaedadesse sügisel Viljandis esimesse klassi astuvate õpilaste nimekirjad. Infot lapse tulevase õppeasutuse kohta saavad vanemad küsida ka linnavalitsuse haridus- ja kultuuriametist.29.04.2010, Madis LuikEluOsale seriaalis «Klass: elu pärast»!ETV telesarja «Klass: elu pärast» tegijad otsivad osalejaid massistseenidesse, mida filmitakse 25. ja 26. aprillil.19.04.2010, Hendrik AllaSoome kooli edu saladus: iga lapse väärtustamine ja prestiižne õpetajaametSoome koolilapsed nühivad koolipinki kõigist arenenud maailma riikidest kõige vähem, kuid nende tulemused nii loodusteadustes kui lugemises on ühed maailma parimad.09.04.2010, Sandra MaasaluSakSügisel avatakse Viljandis kuus kümnendat klassiJärgmisel õppeaastal saab Viljandi koolides avada üheksa esimest ja kuus kümnendat klassi.06.04.2010, SakalaPMViljandi plaanib rajada riigigümnaasiumiViljandis võib ülejärgmisel õppeaastal tegevust alustada tipptasemel riigigümnaasium.19.02.2010, Kadri RattPMLäänemaa Asuküla kool sulgeb uksedRidala volikogu otsustas tänasel istungil üksmeelselt Asuküla algkooli sulgeda, sest vallal pole 14 õpilasega kooli üleval pidamiseks raha.18.02.2010, Kadri RattPMKuressaare Gümnaasiumi õpilased kaebavad külmade klassiruumide üleSaaremaa suurima õppeasutuse, Kuressaare Gümnaasiumi (KG) õpilased kurdavad, et klassides on külm, kuid ametnike sõnl on kõik korras ja noored kävad liiga õhukeselt riides.14.01.2010, Sandra MaasaluPM+Sari «Klass: elu pärast» võitis rahvusvahelisel festivalil peaauhinnaGenfis 2.-8. novembril toimuval rahvusvahelisel festivalil Cinema Tous Ecrans, mida peetakse 15. korda, võitis telesarjade võistlusprogrammis peaauhinna ETV sari «Klass: elu pärast». 09.11.2009, Elu24.eeEluSari «Klass: elu pärast» võitis rahvusvahelisel festivalil peaauhinnaGenfis 2.-8. novembril toimuval rahvusvahelisel festivalil Cinema Tous Ecrans, mida peetakse 15. korda, võitis telesarjade võistlusprogrammis peaauhinna ETV sari «Klass: elu pärast». 07.11.2009, Elu24.eeTeKui pikk võib olla koolitee ja kui raske ranits? Seoses kooliaasta algusega tuletab Tervisekaitseinspektsioon lastele, lastevanematele ja õpetajatele meelde kooliskäimist reguleerivad tervisekaitsenõuded. 01.09.2009, Siiri EralaPMPoisteklassi eelis seati kahtluse allaLastevanemate liidu esimehe Enn Kirsmani sõnul on oluline võimalus luua poisteklasse, kuid see ei pruugi vähendada õpilaste koolist väljalangevust. 17.03.2009, Alo RaunTeViiendikud ei suutnud suitsetamisest loobudaSügisel alanud üleriigilise «Suitsuprii klassi» võistluse katkestas Saaremaal kolm klassi, nende seas ka Kuressaare põhikooli viies klass.24.01.2009, Hanneli RudiEluLauri Pedaja: olen endiselt vabaNäitleja, juuksur ja tantsustaar Lauri Pedaja kohta on viimasel ajal laekunud Elu24.ee postkasti mitmeid vihjeid. Enamik neist on sisaldanud infot Lauri uute tüdruksõprade kohta.12.01.2009, Mariann JoonasEluAlgavad telesarja «Klass: elu pärast» võttedNeljapäeval, 23. oktoobril, algavad järgmisel sügisel ETV eetrisse jõudva uue 12-osalise telesarja «Klass: elu pärast» võtted. Sari alustab sealt, kus koolitulistamiseni viinud mängufilm «Klass» lõppes - päevadest pärast tulistamist. 22.10.2008, Mariann JoonasPMViik: tegeliku probleemi asemel tegeletakse lihtsate lahendustegaEesti rahvusringhäälingu telesaates «Vabariigi kodanikud» leidis visionäär ja IT-ekspert Linnar Viik seoses Soome koolitulistamistega, et otsitakse vaid lihtsaid lahendusi, aga ei tegeleta põhiküsimusega, miks sellised tragöödiad üldse juhtuvad.26.09.2008, Raul SulbiPMRepliik: rääkida või vaikida?Soome kõhklev seisukoht Ilmar Raagi filmi «Klass» näitamise suhtes Soome televisioonis toob pärast Kauhajoel aset leidnud sündmusi meie ette uuesti küsimuse, millega iga sellise kurva juhtumi korral tegemist tuleb: kas koolimõrvadest tuleks rääkida, kuidas neist rääkida või oleks õigem teha seda võimalikult vähe või hoopis vaikida.25.09.2008, Urve EslasPMSoome ei taha koolivägivalla filmi «Klass» näidataKuigi praegu näidatakse koolivägivalda käsitlevat filmi «Klass» Helsingi rahvusvahelisel festivalil, ei soovi Soome seda lähiaastatel teleekraanile lubada.25.09.2008, Kristi LeppikTCTallinnas läheb esimesse klassi 100 last enam kui mullu Tallinnas astub sel õppeaastal esimesse klassi 3550 last ning ühtekokku on pealinna koolides õpilasi üle 43 200. 01.09.2008, Urmas SeaverEluLauri Pedaja leppis pruudiga äraVihjete kohaselt olevat juuksur ja filmi «Klass» näitleja Lauri Pedaja oma kallimast lahku läinud.14.08.2008, Mariann JoonasEluLauri Pedaja hakkab juuksureid koolitamaFilmis «Klass» üht peaosa mänginud näitleja Lauri Pedaja, kes töötab eesti avaliku elu tegelaste juuksurina, käis hiljuti Roomas juuksepikenduste koolitusel. Seal omandatud tarkuseid hakkab ta edasi õpetama kodumaistele professionaalidele. 09.07.2008, Mariann JoonasEluKuldse Palmioksa võitis Prantsuse film «Klass»Prantsusmaa Cannes`i filmifestivali peaauhinna Kuldse Palmioksa võitis prantsuse režissööri Laurent Cantet` film «Entre les murs» (Klass).26.05.2008, Inna-Katrin HeinElu«Klass» võitis Roomas peaauhinnaIlmar Raagi film «Klass» pärjati aprillil lõpus Rooma sõltumatul filmifestivalil (Rome Independent Film Festival) peaauhinnaga.06.05.2008, Priit LiivisteEluKolmanda klassi õpilased plaanisid õpetajat rünnataUSAs Georgia osariigis paljastus juhtum, kus kolmanda klassi õpilased plaanisid oma õpetajat rünnata.02.04.2008, Inna-Katrin Hein Telli Postimehe paberleht siitKuuluta Postimehe paberlehesLIITU POSTIMEHE UUDISKIRJAGAja ole kursis huvipakkuvate uudistega!LIITUE-posti aadressKalenderSudokuRistsõnaPäevakavaHomme14:0029JuuniOtse: Eesti eesistumise eel – millist Euroopa Liitu me soovime?>Viimased uudised17:35Üks oluline vihje, et sa ei armasta iseennast 17:34Muusikust arborist ehitab kantrifestivaliks põlispuu latva lava 17:31Kaia Kanepi alustas vihmast Wimbledoni kvalifikatsiooniturniiri võiduga (1)17:25Põhja-Korea ähvardab Lõuna-Korea ekspresidenti «surmanuhtlusega» 17:17Mattis: Assad võttis Trumpi keemiarelvahoiatust tõsiselt 17:145+1 pöörast suveseiklust Ida-Virumaal 17:06 Kas päikesevarjutuse paljasilmi vaatamine võib loomade silmi kahjustada? 17:04Politsei palub abi tagaotsitava leidmisel 17:03Linda-Mari Väli vastulause Merlis Nõgenele: lipsustatud demagoogidest ja dollaripõhisest rohepesust 17:01Asjad, mis võiksid kindlasti olla laulu- ja tantsupeolise kotis 17:00Eesti mehed räägivad: naine võiks sihtida kassapidaja ametist kõrgemale 16:46Õlleturu kriisi kuulutava Saku kasum kasvas ligi viis korda 16:43Video: kus on kull Rufus? Wimbledonis peatas tuvi kvalifikatsioonimängu 16:43Siberi järves nähti väidetavalt šoti koletise vene sugulast 16:40Miks suri suur osa ookeaniloomadest 2,6 miljonit aastat tagasi? 16:4011 ootamatut kasutusala kohvile 16:25Fotod: vaprad eestlased käisid punnvõrridega Alpides 16:21Briti suurim poekett võtab ette suurkoondamise 16:12IRLi kaotused: viimastel valimistel tõid nad veerandi erakonna häältest 15:57Seitse üllatavat põhjust, miks on kasulik vanemas eas lapsi saada Kõik viimased uudised\nTarbijaKõikGraafik: milliste maailma randade külastamine osutub kõige kulukamaksKüsimus, millele vastamist tuleks tööintervjuul keeldudaPane tähele: kuidas reisi broneerides vältida ootamatuid lisatasusid14:49Tasub teada: milliseid riideid kandes pead suvel õues töötades vastu 13:12Tuntud kohvikukettide toodetest leiti roojaga levivaid baktereid 09:16Kas tead, kust on pärit sinu vihmavari ja kummikud? 08:58Snapchati uus kaardifunktsioon kitsendab kasutajate privaatsust VideoKõikVideo: kiirus 204km/h ehk BMWga kruusateel kihutamasPostimehe videolugu: külatädi Taimit ei häiri mööda tuhisev Ott Tänak ega helikopteriga hoovi maanduv Oleg GrossVideo: kuidas silmatilku õigesti kasutada? (1)TehnikaKõikTesla hakkab looma oma muusikateenustPildid: Aston Martin toob turule elektriautoMaailma viies nutitelefonitootja jõuab EestisseMajandusKõikMida me teame uuest üle maailma levivast lunavarast? (7)Kinnisvarafirma: ehitusturul on tõsine töötajate ja materjalide puudus (1)Alkoholiaktsiisi tulevik selgub viimasel tunnil16:46Õlleturu kriisi kuulutava Saku kasum kasvas ligi viis korda 16:21Briti suurim poekett võtab ette suurkoondamise 15:50Maksuamet saatis rikke tõttu välja mitu tuhat ekslikku teavitust 14:46Euroopa Komisjon esitas nägemuse, kuidas euroliit piiratud eelarvega tulevikus hakkama saaks MaailmKõikGrupp Vene sõjalaevasid harjutas Läänemerel raketiduelli EL pikendas Moskva sanktsioone poole aasta võrraNATO kaitsekulutused kasvavad tänavu 4,3 protsenti (3)17:25Põhja-Korea ähvardab Lõuna-Korea ekspresidenti «surmanuhtlusega» 17:17Mattis: Assad võttis Trumpi keemiarelvahoiatust tõsiselt (1)15:41Ajaleht: Prantsuse kindral käis korduvalt õppelennukiga suvekodus 14:41Hiina näitas esmakordselt uue põlvkonna sõjalaeva (1)SportKõik18 suusaklubi kangutavad president Andreas Laanet (1)Kontaveit ei saanud Wimbledoniks asetustKalev/Cramo peatreenerina jätkab Alar Varrak17:31Kaia Kanepi alustas vihmast Wimbledoni kvalifikatsiooniturniiri võiduga (1)16:43Video: kus on kull Rufus? Wimbledonis peatas tuvi kvalifikatsioonimängu 16:25Fotod: vaprad eestlased käisid punnvõrridega Alpides 15:03Läti vollekoondises käärib: mängijad nõuavad legendaarse treeneri lahkumist NaineKõikElu näinud lauljatar Nois Niin: tärkas tohutu emalik jõud ja soov ellu jäädaSeitse üllatavat põhjust, miks on kasulik vanemas eas lapsi saadaViis märki, et on aeg katkestada suhtlus oma parima sõbrannaga17:35Üks oluline vihje, et sa ei armasta iseennast 17:00Eesti mehed räägivad: naine võiks sihtida kassapidaja ametist kõrgemale 16:4011 ootamatut kasutusala kohvile 14:30Ohtlik harjumus: pahasena magama minek võib lõppeda ohtlike haigustega TervisKõikHaige pisipoisi raviks annetati rekordiline summaKolm asja, mida teha, et vanaduses pea selgena hoida14 kohta maailmas, kus eluiga on ebatavaliselt kõrgeMaa EluKõikPiimaühistute juhid otsisid kokkulepet uue keskühistu rajamiseksRiik soodustab lageraiele alternatiivsete raieliikide kasutamistTartu turuhoone saab uue hingamise (1)TallinnKõikNarkojoobes juht põhjustas tõsise avariiÄrilinnaku arendaja loob Tallinna uue kooli (1)Fotod ja video: Tallinna-Tartu maanteel paiskus veok küliliTartu PostimeesKõikGalerii: veevärk avas hiiglasliku veeskulptuuriRaeplatsil kohtusid haruldased eestlannad, mõlemad kariljonistidTartu vanalinna Magistri tänavasse võib ehitada parkimismaja48h populaarsemad teemadAnett Kontaveitdonald trumpEestiEuroopaEuroopa komisjonEuroopa LiitHiinajaanipäevJalgpallJüri RatasEesti KeskerakondkinnisvaraLondonLätiNATOPrantsusmaaRootsiSaksamaaSoomeSuurbritanniaSüüriaTallinnTürgiUkrainaAmeerika ÜhendriigidVenemaaTänane lehtKõikKolme Õe nimekiri aitab Savisaarel Ratast lõhkuda (1)Krabi kooli töötajate suhtes käib uuriminePalgata parteijuht: oleme internatsionalistidArvamusKõikVladimir Putin: stalinismiaegseid jõledusi ei tohi unustada (7)Jaanus Marrandi: kas Edgar annab Keskerakonna vabaks? (1)Linda-Mari Väli vastulause Merlis Nõgenele: lipsustatud demagoogidest ja dollaripõhisest rohepesustKultuurKõikNeljapäeva õhtul toimub Tallinnas võimas piduCatherine Deneuve teeb oma viimaste aastate huvitavaima rolli«Hard Rock Laager on üritus, kuhu inimesed peavad ise tee leidma»ReisKõik40 huvitavat fakti Concorde'i lennukist (2)Mida tehakse purskkaevust saadud 1,3 miljoni euroga? (1)Üllatavad kohad, kus turistide arv jõudsalt suurenebKoduKõikFotod: oksjonikeskkonnast saab soodsalt osta täiesti toimiva taluFotod: käsitööna valminud palkmaja Harjumaa männimetsade allEnne ja pärast: kas tumeda interjööri kaotamine oli hea valik?LemmikKõikEriskummalisel konkursil selgitati välja maailma kõige inetum koerArmas video: hirvevasikas käib iga päev erakinnistul asuvas basseinis suplemasPäevakäpp: ülisõbralik Täpike on pidanud juba kaks aastat kodu ootamaVIIMASED GALERIIDPõhiseaduse ettelugemineGalerii: kaunite kodude rajajad ja hoidjad käisid tunnustust vastu võtmasPesukaru rünnaku tõttu koletiseks muutunud tüdruk sai uue nina ja kõrvaStaarid, kes on salaja abiellunudGalerii: terviseameti uus hooneVaata kõiki galeriisidSOOV.EEAutode müükKinnisvaraKodukaubadSisesta oma kuulutus siitSünnipäevadPalju õnne!Helgi Erilaid, 75raadioajakirjanikAnne Velli-Eenlo, 71lauljaTiit Karuks, 71ajakirjanikTõnu Seilenthal, 70keeleteadlaneMargus Allikmaa, 56ERRi endine juhtPeeter Allik, 51maalikunstnikHoroskoopJäärSõnnKaksikudVähkLõviNeitsiKaaludSkorpionAmburKaljukitsVeevalajaKaladSetomaaKõikSaatse muuseumis avatakse Renaldo Veeberi näitus „Vana Testament“Seto noori oodatakse suvisesse filmilaagrisseSeto käsitöö näitus Eesti Käsitöö Maja Rahvakunsti Galeriis60+KõikTervisetooted tehnikapoest – millele tähelepanu pöörata?Kolm asja, mida teha, et vanaduses pea selgena hoidaGALERII: Järjekordne põnev leid Valga Jaani kirikustArhiivPärnuKoonga vallast leiti haruldane ammunooleotsLugeja pilt ja video: lapsed lükkasid Papiniidus bussi (1)Video ja galerii: Pärnus algas kohus taksojuhi mõrvas süüdistatavate vendade üle (3)ViljandiKomöödiatäht Herbert Ving jagas folgitegijatele soovitusi (1)Seeneline trehvas haruldust juba neljandat aastatKolm ei ole kohtu seadus – kogenud kurjategija pääses aasta jooksul kolmel korral vanglastRakvereTarga Maja jamas valitseb vaikusTapa leivatehas paneb kevadeks uksed kinni Rakvere Keskväljakul jäi inimene auto allaPaideVideo: põlenud KEA keskus kukkus kokku kui kaardimajaPaides põles lahtise leegiga endine KEA keskus (1)Kass püüdis kinni kummalise eluka VALGAPühajärvel võistleb tosin suurmeistrit (1)Sissetungija paiskas talus kõik segaminiOtepää valla delegatsioon külastas NovgorodiKasulikud lingidVälismeediaThe New York TimesThe Washington PostThe GuardianBBCCNNDer SpiegelHelsingin SanomatSvenska DagbladetAftenpostenInterfaxLeedu 15min.ltLäti TV NetEesti meediaBNSKuku raadioMajandusReporterElu24SportKanal260plussNaine24Tarbija24ArvamusTervisKultuurMaa eluKohalikud uudisedTallinnCityTartu PostimeesPärnu PostimeesViljandi SakalaVirumaa TeatajaJärva TeatajaValgamaalaneInternetIlmajaamOstaKVSoovGoogleNetiKavaMail.eeFacebookYoutubeTwitterGoogle+WikipediaLinkedinFinantsettevõttedPangadSEBSwedbankDanske BankNordeaEttevõttedSideTelia EestiElisaStarmanTele2EttevõttedOmnivaEesti EnergiaEesti GaasTallinna KüteTallinna VesiKasulik infoAktsiahinnadValuutakursidStatistikaamete-maksuametMaksuvõlglasedE-krediidiinfoPensionikeskusEesti PankFinantsinspektsioonLHV foorumTarkinvestor.ee foorumPere eelarveEesti.eePäevatoimetajaNimi:Mirjam MäekiviTelefon:666 2289E-postiga:mirjam.maekivi(at)postimees.eeKontaktVihje:vihje@postimees.ee507 3066Lehe tellimine:666 2525Toimetuse sekretär:sekretar@postimees.ee666 2202MobiilirakendusJälgi PostimeestFacebookYouTubeRSSTwitterReklaamReklaami tellimine:reklaam@postimees.eePrintreklaam:666 2322Onlinereklaam:666 2230Kuulutused:666 2171©1995-2017 PostimeesKasutustingimused | AS Postimees Grupp äriinfo | Töötajad | Arhiiv | Reklaam | Kuulutused ajalehte | Telli ajaleht | Leia meid Google+


Arvuti-, keele- ja suhtlemisoskuste koolitused vabahariduslikes koolituskeskustes – Tartu Rahvaülikool\nSA Tartu Rahvaülikool viib alates 1. septembrist 2018 kuni 2020. aasta lõpuni ellu projekti „Arvuti-, keele- ja suhtlemisoskuste koolitused vabahariduslikes koolituskeskustes“ (AKS). Projekti eesmärk on täiskasvanute võtmepädevuste arendamine ja õpihoiakute parandamine.\nProjekti partneriteks on Haapsalu Rahvaülikool, Pärnu Rahvaülikool, SA Hiiumaa Arenduskeskus, MTÜ Abja Koolituskeskus, Ontika Koolituskeskus, Kuressaare Gümnaasiumi Koolituskeskus Osilia ja MTÜ Võluvõru. Koos partneritega on kavas ellu viia elanike võtmepädevuste arendamise koolitused Hiiu, Ida-Viru, Jõgeva, Lääne, Lääne-Viru, Põlva, Pärnu, Saare, Tartu, Valga, Viljandi ja Võru maakonnas.\nKoolituste sihtgrupiks on seni elukestvas õppes vähe osalenud täiskasvanud elanikud, kellel on madal haridustase ja puudub erialane ettevalmistus. Kavas on arvuti-, keele- ja tulemusliku mõjutamise-loova probleemilahenduse koolitused, mis viiakse läbi kõigis maakondades ühtsete õppekavade alusel. Koolitusi on 12 maakonnas planeeritud kokku 90 ja täienduskoolitustel osalema oodatakse 900 täiskasvanut.\nToimuvad järgmised koolitused:\nArvutiõpe algajatele ja veidi oskajatele mahus 32 tundi\nNutikool mahus 32 tundi\nEesti keel A2 tase mahus 30 tundi\nInglise keel klienditeenindajatele mahus 30 tundi\nVene keel A2 tase mahus 20 tundi\nTulemuslik mõjutamine ja loov probleemilahendus mahus 40 tundi\nTartu Rahvaülikoolis toimuvaid tasuta koolitusi vaata: https://www.rahvaylikool.ee/tasutakoolitused.\nPartnerite koolituste kohta leiad infot nende kodulehtedelt.\nLisaks toimuvad koolitused ka vabahariduslike koolitusasutuste koolitajatele ja töötajatele, kellele pakutakse koolitusi madalama konkurentsivõimega õppijate kaasamisest ja motiveerimisest, erivajadustega inimeste õpetamise eripäradest ning täiskasvanute koolitamisest.\nProjekti kogumaksumus on 249 998,44 eurot. Tegemist on ESF meetme „Täiskasvanud elanikkonna kompetentside arendamine“ tegevuse „Täiskasvanutele kvaliteetse ja asjakohase täienduskoolituse ja ümberõppe pakkumine kutse- ja erialase kvalifikatsiooni tõstmiseks ning elukestva õppe võtmepädevuste parandamiseks“ projektiga nr 2014-2020.1.06.18-0125.\nLisainfo: projektijuht Maarja Keba, tel 7361 548


Eesti toidukaup Soomes palju kallim - Äripäev\nEesti toidukaup Soomes palju kallim\nAndris Feldmanis 28. juuli 2004, 00:00\nTüütu passikontroll on igatahes tänu Euroopa Liiduga liitumisele lihtsamaks polnud läinud, nüüd tuli uurida, kuidas on liikmeks olemine mõjutanud ekspordivõimalusi.\nEsimeseks külastuskohaks sai sadamale kõige lähemal asuv S-Market. Poe keskpäevaselt külastajatevaeste lettide vahel läks omajagu aega, et kodumaised tooted üles leida.\nKõige lihtsam oli Eesti õlledega ? riiulilt vaatasid vastu tuttavad Saku ja Tartu preemiumõllede pudelid. Ülejäänud kaubad varjavad ennast üldjuhul just ekspordiks mõeldud kaubamärkide taha. Nii kannavad Tallinna Piimatööstuse jogurtid ja kohupiimakreemid Rainbow? silti.\nEesti piimatooteid aitab leida ka madal hind. Kui Eestis toodetud kohupiimakreem maksab umbes 9 krooni, siis võrreldav Soome toode ligi 15 krooni.\nÕllede kohta sama öelda ei saa. Kesklinnas asuvas alkoholipoes Alko tuleb Saku Hard Rocki eest välja käia 42 krooni. Selline see heaoluriigi karm alkoholipoliitika on. Eriti kallimat õlut silma ei jäänudki. Samas kinnitas sõbralik klienditeenindaja, et Eesti õlled lähevad hästi. Viinapoest võis leida veel Liviko likööri ja Vana-Tallinnat.\nAlkos, kus oli külastatud poodidest kõige rohkem ostjaid ruutmeetri kohta, sain jutule ka kohaliku alkoholisõbra Leifiga, kes oli just Liviko likööri ostnud. Enda sõnul oli ta täiesti teadlik, et ostetud liköör on eestimaist päritolu ja kiitis selle maitseomadusi.\nEnne tagasisõitu käisin veel K-Marketi kaupluses, sealgi polnud külastajaid kuigi palju. K-Marketis õnnestus piimalette seirates leida Põlva Piima tooteid, mis olid varjunud anonüümse Euroshopperi nime taha.\nKaupluse töötaja sõnul läheb kõige paremini müügiks virsikumaitseline jogurt. Küsimuse peale, kas poes veel midagi Eestist on, raputas ta kahtlevalt pead.\nKäidud sai ka Alepa ja Spari poodides, kuid sealne kaubavalik midagi uut Eesti toodete osas ei pakkunud.\nIgal juhul nõuab eestimaiste toidukaupade ülesleidmine Helsingi supermarketites korralikku ettevalmistust, muidu jääb kiri ?Made in Estonia? võõraste kaubamärkide tagant nägemata.\nEesti toiduainetootjad on seniste Euroopa Liiduga liitumise järgsete eksporditulemustega rahul ja oodata on ka uusi Soome turule minejaid.\nPaari kuu pärast lubab Soome-suunalise ekspordi käima saada Balbiino. Hetkel käivad läbirääkimised ja muu hulgas arutatakse, kas minna turule oma kaubamärgiga või allhanke vormis.\nMais alustas Tallinna Piimatööstus väljavedu Soome. Praegu müüakse oma tooteid seal Rainbow? kaubamärgi all, kuid sügisest kaalutakse oma nimega väljatulemist. Seniste tulemustega on piimatööstus rahul, kuid täpsemat infot käibe ja mahtude osas avaldada ei soovinud, viidates kokkuleppele koostööpartneriga.\nTallinna Piimatööstusel on plaanis laiendada eksporti ka teistesse maadesse. Omad piirangud seab sellele piimatoodete lühike säilitusaeg. ?Võimalikud turud saavad asuda Eesti lähedal,? ütles Tallinna Piimatööstuse ekspordijuht Ivo Lätti, rääkides ekspordivõimalustest.\nOma toodangut müüb Soomes ka Põlva Piim, tehes seda Euroshopperi kaubamärgi all.\nSuured plaanid on Soome eksportimise osas Põltsamaa Felixil. Mais käis ettevõtte nüüdne juhataja Anti Orav välja, et aasta lõpuks võiks Põltsamaal toodetud majonees hõlmata 5% Soome majoneesiturust. ?Usun, et aasta lõpus suudame isegi ületada väljalubatud numbreid,? ütles Orav. Edu ühe põhjusena nimetas ta turundusega tegeleva Soome sõsarettevõte omamist. Madala hinnaga Eesti ettevõte Soome turul läbi lüüa ei ürita.\nSama hinnapoliitikaga on Soome turule läinud ka Saku Õlletehas, mis loodab turule murda oma põhiõlle Saku Originaali hea kvaliteediga. Siiani on väljavedu läinud hästi, Soome-poolne partner Sinebrychoff on viimaste kuude jooksul koguseid suurendanud.\nSoome eksportimise plaanidest on varem rääkinud ka Saku peamine konkurent Eestis Tartu Õlletehas. Praegu võib küll mõnest Helsingi poest A le Coqi kaubamärgiga õlut leida, kuid laiemat eksporti on plaanis alustada sügisel.


Jora » Arhiiv » Puudega. Väga puudega.\n« Eelmise jutu jätkuks\nLemmiklaul 7 »\nSee postitus tehti 08.05.2009 kell 19:43\trubriiki Arusaamad, Muljed. Kommentaare saad jälgida RSS 2.0 uudisevoo abil. Kommenteerimine ja tagasisideviited on hetkel keelatud.\n10 kommentaari postitusele “Puudega. Väga puudega.”\n09.05.2009 kell 21:16\nKangelase enda oleks võinud ka korralikult kaadrisse püüda ja siis pildid Postimehele saata näiteks 😀\nSiin terve galerii nendest “nutikatest” parkijatest – http://www.postimees.ee/?id=104630\n09.05.2009 kell 21:26\nNo kangelane on kaadris, aga paraku polnud päris kaamerat käepärast, tegin mobiiliga. Aga järgmine kord teen vist tõesti ära – täna oli jälle üks samasugune tropp samas kohas samasuguse autoga. Neil on vist kusagil siin lähedal pesa. 😛\n11.05.2009 kell 16:19\nKaitseks natuke seda kangelast. Olen isegi vahest erimärgistusega kohal oma autoga peatunud, olles ise kohal ja kui keegi suurema puudega, kui mina, seda kohta vajanud, siis koha vabastanud. Ressursse tuleb ikka maksimaalselt ära kasutada ;).\n11.05.2009 kell 16:27\nNojah, kui ise kohal oled, siis ehk… Aga see puudega tegelane saabudes ei roni autost välja õiendama (ei saa välja ju). Parem oleks siiski mujale parkida – ratastoolikoht on just seetõttu nii lai, et inimene vabalt autost välja pääseks. Kuid konkreetne kangelane küttis rahumeeli poodi ja ei tulnud sealt minu ootamise ajal mitte välja.\n11.05.2009 kell 16:52\nJaah, kui auto ilma juhita sellisel kohal, siis kõikvõimalikud häbistamised igati asjakohased!\nKui norima hakata, võiks ju invaliidimärgistusega autode tegevust sellistel kohtadel jälgima hakata? Kardan, et invaliidimärgistusega masinad on veel hullemad ülbikud…\n11.05.2009 kell 17:17\nAsju tuleb ikka mõistusega võtta, mitte juriidiliselt. Olen kunagi vene ajal kolimise koormaga laadimise ajaks peatunud KOLMANDAL korrusel(juriidiliselt). Autoks oli KAMAZ ja kolmandale korrusele jõudis haagisel olnud konteiner…\n11.05.2009 kell 19:46\nAga kui tulevad 2 kanti ütlema, et asud valel kohal, me oleme pimedad, ja meil on siin rohkem õigust olla, kui sul…\nTäiesti elust võetud situatsioon. Targem andis järele…\nEi olnud tegu invakohaga…\n15.05.2009 kell 09:02\nMinul on vastupidine mure – vanaema on liikumispuudega, transpordin teda harva ja invamärki autol loomulikult ei ole. Samas, parkla teisest servast ei jõua ta kõndida. Iga kord mõtlen, et jube piinlik ja kas keegi pilti ka teeb :S\n15.05.2009 kell 09:18\nKatja: Tegelikult on see probleem. Samas on liikumispuudega vanaema transportimiseks võimalik märki taotleda (selle peaks kindlasti saama, minu arust täiesti selge juhtum). Minuteada saab taotleda märki vanaemale kui isikule, see hakkab käima temaga käekotis kaasas ning pannakse siis sellele autole, mis teda hetkel transpordib.\n19.05.2009 kell 12:34\nOn see ikka nii loogiliselt korraldatud eesti riigis? Kohustuslik liikluskindlustus on ju autopõhine, miks puudega inimestel asi teistmoodi peaks olema? Seega – liikluses on ohtlikud liiklusvahendid, mitte juhid ja liikumispuudega kohtadel pargivad autod, mitte need, keda selle autoga sõidutatakse.


Kuidas elada koos seljavaluga\nValutavat, torkivat, tõmmates, kurnav. Need sõnad on tavaliselt iseloomustab valu. See valu segab mõtlemist, et liikuda, elada täisväärtuslikku elu. Kui need valud ei seostatud tõsiste patoloogia: trauma, luumurrud, krooniliste haiguste siseorganite, siis ühel või teisel viisil, on tulemus kolm võimalikku rikkumist. Millist rikkumise ja kas on võimalik õppida elama seda valu?\nMotor aktiivsus isik, kes elab moodne linn, on piiratud, seega sageli seljavalu hakkavad kannatavad inimesed üle kahekümne viie aasta jooksul.\nAt valuaistingut mõjutab:\npuhata, lamades diivanil.\nKõik see viib asjaolu, et potentsiaalselt noored terved inimesed kannatavad degeneratiivsed ketas haigus, on sunnitud ostma valuvaigisteid tugevatoimelised ravimid jätkuvalt hävitada organismis.\nSageli haigus on lubatud tegevusetuse kaebus arsti ainult siis, kui väärtuslikku aega kaotanud.\nValu selja lihaseid vabaneda suurendades koormust selg, regulaarne laadimine. Aga alustada viia sport elustiil järk-järgult. Pole vaja kiirustada bassein harjutusi, siis võite ainult haiget kaasnema ebaküps keha, harjumatu lihased haiget isegi rohkem.\nMõnikord on vaja otsida abi massaaži terapeut. Proovige pöörduda hea ekspert-manualshchiku mis hea diagnostik. Autor juuresolekul rasvhapete hoiused, asukoht selgroolülid või muid muudatusi, materiaalse teda, kui spetsialist, toimub manuaalteraapia. Kursused manuaalteraapia tuleks teha vähemalt kaks korda aastas, kevadel ja sügisel, ennetades etapil ägenemisi.\nKasutamise valuvaigistavat salvi\nAjutist leevendust võib tuua salvi seljavalu. Aga see ei saa olla imerohi, kuid ainult viis teha valu kergemad. Seetõttu salvi on parem kasutada erandjuhtudel, samuti valuvaigisteid. Sel juhul haiguse põhjust ei kõrvaldata, vaid selle tagajärg.\nKüsige nõu oma arstilt. Harjutuste kompleksi alaselja valu. Proovige täita määratud keeruliste ilma tõmblused, murda, süsteemselt.\nÄrge oodake, kuni valu korvavad teiega, siis on raskem hakkama. Kui tekkib ebamugavustunne ma arvan et kui esimene signaal keha, üleskutse. Sa pead kuulama sisemine kõne keha ja - tegutsema.


täiendav abi | Psühhiaatria | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\ntäiendav abi 25.07.07 / Psühhiaatria\nolen väga mures oma poja pärast. Ma ei hakkaks pikemalt kirjeldama tema sümptome, et jutt liiga pikaks ei läheks. Ta käib regulaarselt psühhiaatri juures ja võtab ka apsühhootilisi ravimeid. Kuid mulle tundub, et sellest ainuüksi on liiga vähe. Tema psühhiaatril käigud näevad minu arusaamist mööda välja sellised, et arst jälgib, kas ravimid mõjuvad ja noormees räägib oma elust-olust. Talle hakkab ka endale tunduma, et vestlused on ennast ammendanud. Me vestleme pojaga palju ja mina tean, et tal on hetkel suurim probleem tugev alaväärsuskompleks eelkõige oma välimuse pärast ( ta on hetkel piisavalt sümpaatne noormees, keda on lapsena narritud paksuks- seega kompleks varasest lapsepõlvest). Tänu sellele ei suuda ta pea kellegagi suhelda, eelkõige ühegi tütarlapsega. Kuna tal on häbi enda pärast, siis meelsamini ta ei tuleks üldse toast väljagi. Teine suur kompleks on ta süütunne, kuna ta on küll alustanud õpinguid kõrgkoolis, kuid jätnud need pooleli- probleem tekkis jällegi sellest, et tal tekkis sügav depressioon enda välimise pärast ja depressioonist lähtuvalt keskendumishäired. Seega tuli õpingud katkestada.\nMulle tundub, et tal oleks vaja professionaalset abi, et vabaneda oma kompleksidest, ta ei saa vastasel korral oma eluga sammugi edasi, sest suhelda tuleb ju kõikjal, ka poes kassapidajaga. Kas on olemas SUHTLEMISKOOLITUSED psüühiliste probleemidega noortele?\nKelle poole peaksin veel pöörduma, kas see peaks olema psühholoog, kas oskate mulle konkreetselt kedagi soovitada, ka eravastuvõtt võimalik.\nJa teine teema- ma püüan poega aidata nii nagu oskan. Kuid ega ju ei oska, kuna pole ju vastavat haridust. Kas on kirjandust ka pereliikmetele, kuidas aidata psüühika probleemidega pereliiget, et sellest ka kasu oleks?\nJa millised oleksid alternatiivmeditsiini võimalused veel peale rohtude ja psühhiaatrite, mis aitaksid tulemusele kaasa?\nTeiseks, kõik tervislikud elukombed ja tegemised tulevad kasuks, organism on tervik. Ühe piirkonna tugevdamine aitab ka teisi valdkondi parandada. Tervemas kehas on ka tervem vaim.\nKolmandaks, käige mõne teisegi psühhiaatri vastuvõtul - saate uut nägemust, uusi lähenemisnurki. Igal psühhiaatril ju "oma käekiri."\nNeljandaks, edendada enda tugevaid külgi ja siis kasvab enesekindlus, usk endasse - kaob alaväärsus. Olla ja tahta olla ISE - see on oluline.\nViiendaks, suhtlemisoskus tuleb suheldes. Suhtlemisoskust saab näitemängu harrastades, suhtlemist saab rühmas sportides jne. Suhtlemine edeneb rühmaga koos tegutsedes, enda huvivaldkonnas tegutsedes.\nJulgust tegutsemistel. Tagasilöögid-ebaõnnestumised käivad asja juurde. Ikka edasi tegutseda - isena, enda huvivaldkonnas.\nTänapäeval vist on aktsepteeritud tõsiasi, et mõne inimese organism on (kahjuks) niimoodi loodud, et tema organism vajab normaalseks eksisteerimiseks rohkem serotoniini, kui organism toodab. Mina näiteks ...\nJutt Teil täieliselt õige. Serotoniini on mõnikord vajaka jah ja tohter annab AD. Organismis on olemas serotoniini tootmise ja deponeerimise süsteemid, aga sellel hetkel ebapiisava aktiivsusega. Kui nüüd ...