Küberpolitseinik: armastus on pime - Tehnika\nKüberpolitseinik: armastus on pime\n3. oktoober 2019, 15:43\nPõhja Prefektuuri küberkuritegude talituse juht Hannes Kelt.\nEestis pikka aega naisohvritelt raha välja petnud Alar Mikfelt sai tegutseda tänu oma äärmisele mõjutusosavusele ja asjaolule, et armunud inimesed võivad teha rumalusi, leiab Põhja prefektuuri kriminaalbüroo küberkuritegude talituse juht Hannes Kelt.\n«Kindlasti äärmiselt kahetsusväärne juhtum ja võib olla tema pikaaegse tegutsemise on tinginud selline lihtne asjaolu, et armastus on pime. Eks me kõik ole mingitel eluetappidel armastuse nimel teinud rumalusi või võtnud täiendavaid riske ja ignoreerinud teatud häirekellasid. Kindlasti ei saa rääkida sellest, et inimesed oleksid olnud rumalad. Ei, pigem me saame rääkida osavast kelmist,» ütles Hannes Kelt Vikerraadio saates Uudis+.\nPostimees kirjutas eile Alar Mikfelti nimelisest armukelmist, kes on 15 aasta jooksul petnud enam kui 20 naiselt välja rohkem kui miljon eurot. Oma tutvusi sobitas ta viimasel ajal peamiselt kohtingukeskkonnas Twoo. Mees tegutses lennujaama lähistel ka autoäriga ja seega sai ta mulje loomiseks lubada endale ringisõitmist klientidele kuuluvate kalliste autodega. Juhilube mehel ei olnud.\n«Kindlasti saame rääkida väga professionaalsest kelmist, kes oskas oma ohvreid väga hästi mõjutada ja ümber sõrme keerata. Sealt ka selline pikaaegne tegutsemine,» ütles Hannes Kelt.\nTa märkis, et inimeste eraelulised suhted – eriti kui nad lõppevad selliselt, kus on laenatud raha või on teada saanud, et neid on petetud –, ei ole asjad, millest inimesed julgeksid minna ja avalikult rääkida.\n«Tema puhul saame rääkida väga heade sotsiaalsete oskustega ja alateadlikult heade psühholoogiliste ja manipuleerimisoskustega inimesest. Ta kindlasti suutis maalida endast ohvritele pildi, mis ilmselgelt ei olnud tõsi,» ütles kriminaalpolitseinik. «Samas oli see iga ohvri jaoks selliselt joonistatud, et see oleks atraktiivne, usaldusväärne ja kaasatõmbav. Ta oskas valetada, nii et silm ka ei pilgu. Väga osav ja kogenud inimestega manipuleerija.»\nKelt arvas, et Mikfelt suhtles kindlasti palju enamate ohvrikandidaatidega, kuid osa neist hammustas ta olemuse läbi ja ei läinud tema mängude ja ideedega kaasa.\nPolitseiniku sõnul on teatud kuriteoliikide nahaalsus tõusnud sellisele tasemele, et enesekriitilisus – eriti just finantstehingutes – võiks säilida.


Usuteaduskond astub uude aastasse | K&T\nTõnu Lehtsaar ⋅ 26. august 2016\nUsuteaduskonna iga uus õppeaasta toob kaasa uut ja veel tundmatut. See puudutab uusi üliõpilasi, õppetöö korraldust, teadustööd ja arendustegevust. Aga usuteaduskonnas on ka vana tuntud headuses.\nJulgen väita, et usuteaduskond astub uude õppeaastasse lootusrikkalt. Tänavuse vastuvõtu tulemusena alustavad bakalaureuseastmes üheksa, magistriastmes kaksteist ja doktoriastmes kaks uut üliõpilast. Magistriastme üliõpilased jaotuvad usuteaduse ja religiooniuuringute vahel. Tavakohaselt oli doktoriõppesse suur konkurss, kus kümnekonna kandidaadi jaoks oli kahjuks vaid kaks õppekohta.\nÕppetöö korralduse osas rakendame usuteaduse magistriõppes jätkuvalt tsükliõpet. See tähendab, et üliõpilased käivad loengutel üle kahe nädala. Tundub, et see suundumus on Eesti kõrghariduses tugevnemas, kuna selline praktika võimaldab ka tööl käivatel inimestel ülikoolis õppida.\nUudiseks ehk oluliseks muudatuseks on see, et magistriõppe lõpetamisel on võimalik valida magistritöö või magistriprojekti vahel. Magistritöö on klassikaline akadeemiline uurimus; magistriprojekt on praktilise suunitlusega uurimus, millele lisandub ka projektiga seotud õppetöö. Praeguseks on juba huvi ilmutatud kaplanitöö, koguduse juhtimise ja meediasuhtluse alaste magistriprojektide vastu.\nTeadustöö osas jätkab usuteaduskond laiaulatuslikku akadeemilist tegevust. Meie vaieldamatuks rikkuseks on lai haare, kuna uuritakse nii vanu keeli, kultuure ja tekste kui ka kaasaegseid usulisi suundumusi ning religioosseid teemasid. Mul on hea meel tõdeda, et meie õppejõud ja teadustöötajad on rahvusvahelistesse erialastesse ringkondadesse hästi juurdunud.\nProjektiarenduse vallas on meie suuremaks ettevõtmiseks religioonide kompetentsikeskuse käivitamine. Projekti juhib dr Ronald Karo. Keskuse eesmärgiks on erinevate religioonide ja nendega suhtlemise alaste koolituste, konsultatsioonide ja uurimuste läbiviimine. On toimunud proovikoolitused ja selgunud on ka esimesed huvilised, kes religioonialast nõu ja teadmisi vajavad.\nTeine projekt on seotud koostööga Eesti Apostelliku Õigeusu Kirikuga. Oleme metropoliidiga alla kirjutanud ühiste kavatsuste protokollile. Kokkuleppe sisuks on, et usuteaduskonnas võimaldatakse erinevatest maadest pärit õigeusklikel huvilistel sooritada doktoriõpingud eksternina.\nUsuteaduskonna aktiivsel osalusel avatakse septembris üleülikooliline Aasia uuringute keskus, mis koondab teadlasi ja eksperte erinevatest valdkondadest. Keskuse töö sisuks on Aasia-suunalise teadmise ja suhtluse edendamine selle sõna laiemas tähenduses. Kaasa löövad teiste hulgas ka majandusteadlased, semiootikud ja keeleteadlased.\nKiiresti muutuv aeg avab ka usuteaduskonnale uusi võimalusi. Püüame oma oskuste ja võimaluste raames parimal viisil teenida ühiskonda ja ligimest.\nTõnu Lehtsaar (1960) on Tartu Ülikooli usuteaduskonna juhataja ja religioonipsühholoogia professor, Eesti Evangeeliumi Kristlaste ja Baptistide Koguduste Liidu (EEKBL) Kõrgema Usuteadusliku Seminari religiooniuuringute külalisõppejõud ning EEKBL-i vanematekogu liige.


Kuidas tuua rohkem liikumist igasse tööpäeva? - Terviseuudised\nSoovitav on leida kaaslane, kellega koos on tööpäeva keskel liikumisharjutusi teha lõbusam.Foto: pixabay.com\nKehaline aktiivsus ei ole vaid spordi tegemine, vaid igasugune kehaline liikumine, olgu selleks siis kõndimine, töö või igapäevategevustega seotud liikumine, näiteks majapidamistööde tegemine, kirjutas personaliuudised.ee.\nTäiskasvanutel on tervise säilitamiseks kriitiline kehaline koormus vähemalt 30 minutit mõõdukat liikumist viiel korral nädalas.\nViimastel aastatel on kahanenud inimeste kehaline koormus tööle ja töölt koju jõudmisel. Vähene liikumine on üheks põhjuseks, miks on kasvanud ülekaaluliste ja rasvunud inimeste osakaal. Tänaseks on ülekaalus iga teine tööealine inimene.\nPaljud liikumisaktiivsust suurendavad tegevused on üsna lihtsad ega nõua suuri kulutusi. Nii näiteks saab nutika planeerimise ja vähese ajakuluga paigutada olulised töövahendid või muud seadmed (veeautomaadid, kontoritehnika jms) nõnda, et inimesed peaksid nendeni jõudmiseks veidi kõndima.\nToredaid treeningvahendeid võiks ruumidesse paigutada nii üksikult (kummist võimlemislindid ja pallid, hantlid vms), kui kolleegidega koos tegutsemise võimaldamiseks (võistlusmomenti pakuvad nt lauatennise- ja koroonalauad, lauajalgpalli- või lauahoki lauad).\nSoodustage rattaga tööl käimist, luues turvalise parkimise võimalused. Võimaldage töötajatel lõunapausi ajal liikumisega tegeleda (veidi pikem puhkeaeg, mille raames saavad soovijad teha einestamisele lisaks ka väikese jalutuskäigu, minitreeningu vms).\nTehke koostööd kohalike klubide ja treeneritega nii liikumisharrastuste soodustamise koha pealt kui töökohale harjutusvõimaluste toomisel (juhendajaga võimlemis- ja venituspausid, jooga- ja tantsutunnid vms).\nKorraldage regulaarselt väiksemaid võistlusi ja liikumissündmusi, mis hoiaksid inimesi aktiivsetena, ning ergutage kõiki neis osalema. Tunnustage nii lihtsalt osalejaid kui ka tublimaid.\nKui tead, et liigud vähem kui tervislik (10 000 sammu päevas), sea endale jõukohasemad eesmärgid ja asu neid täitma. Kui elad töökohale suhteliselt lähedal, võta nt eesmärgiks kogu teekond või siis teatud osa sellest jalgsi (ka joostes, rattaga, tõukerattaga jne) läbida. Või siis määra kindlad päevad, millal liigud (võimalusel üldse ilma) transpordivahendite abita, endale sobival moel.\nLeia kogu tööpäeva vältel võimalusi tõusta ja teha väikeseid jalutuskäike nii siseruumides kui õues. Kui oled sunnitud istuma, püüa vähemalt paar korda tunnis asendit vahetada, pinguta ja siruta vaheldumisi jalgu, käsi ja selga, ringita käe- ja jalalabasid, tee erinevaid harjutusi õlgadele ja kaelale. Püüa leida kaaslasi, koos on liikumine lõbusam.\nVaba aja harrastustena tasub katsetada uusi ja teistsuguseid treeninguid, et liikumine pakuks rõõmu ja oleks mitmekesine. Vajaliku aeroobse koormuse annavad nt mõõduka intensiivsusega ujumine, suusatamine, rulluisutamine, rattasõit, vesivõimlemine, kepikõnd, uisutamine, jooksmine. Igapäevategevustest aga nt kõndimine, majapidamistööd, aktiivne lastega mängimine jms. Mõne spordiklubi või harrastajate seltskonnaga liituda on samuti väga hea mõte.\nVaba aja tegevustena püüa eelistada passiivsele istumisele liikumist ja kahandada n-ö ekraaniaega (televiisori, arvuti jms kasutamine).\nHiljutise uuringu tulemuste kohaselt võib igapäevane reibas 20minutiline jalutuskäik olla piisav..


oktoober – 2017 – Rahvusooper Estonia\nTallinnas viibib kahepäevasel visiidil Venemaa presidendi eriesindaja kultuuriküsimustes Mihhail Shvõdkoi. Täna külastas Shvõdkoi Rahvusooperit Estonia, et peadirektor Aivar Mäega arutada kultuurialast koostööd ja tulevast külalisetenduste andmist Venemaa pealinnas. Mihhail Shvõdkoi osales 2016. aastal ITAR-TACC-i korraldatud pressikonverentsil Moskvas, kui rahvusooper esitles külalisetendusi Helikon Operas. Postimehele antud intervjuus mainis Shvõdkoi ära ka rahvusooperi hiljutise Peterburi ringreisi. Shvõdkoi sõnul “on tema Eesti-visiidi eesmärgiks informeerida oma valitsust ning kultuuri- ja haridusministeeriumi kultuurialase koostöö arendamise võimalustest lähiaastatel.”\nFotol: Pressikonverents Moskvas 2016. aastal rahvusooperi külalisetenduste puhul Helikon Operas. Mihhail Shvõdkoi fotol keskel.\nAlates 31. oktoobrist on Rahvusooper Estonia piletikassas ja meeneteletis müügil Eduard Tubina balleti “Kratt” DVD. “Krati” tõi 2015. aastal lavale Marina Kesler ja salvestas 2016. aastal ERR. DVD hind on 15 eurot.\n„Kratt“ on esimene eesti ballett ja ühtlasi Eduard Tubina esimene töö muusikateatrile. Eesti mütoloogial põhinev lugu ahnele peremehele rikkusi kokku kandvast kratist ei jää Marina Kesleri tõlgenduses vaid ühe rahva pärimuseks. Kaasaegses varaahnes maailmas on kratt justkui hääl inimese peas, leidmaks mõjuvaid põhjusi, miks raha kunagi küllalt pole. Kuid raha ei tee kedagi õnnelikuks ja rhanhnuse palk on hukatus – väsides inimlikust aplusest, hävitab kratt oma looja ja hukkub ka ise. Kontrastina apla peremehe ja krati loole, tõuseb esile peretütre ja sulase armastuslugu, millele peremees noormehe vaesuse tõttu kiivalt vastu seisab. Kesleri lavastus tõstatab küsimuse – mis on tänapäeva materiaalses ja kiirustavas maailmas oluline? Kas selles on kohta armastusele?\nBallett “Kratt” jõuab Eesti Vabariik 100 raames publiku ette ka Peterburis, Helsingis, Riias ja Vilniuses.\n27. oktoobril andis teatrijuht Aivar Mäe Eesti Teatriliidu vastutavale sekretärile Riina Viidingule üle Opel Vivaro bussi võtmed. Rahvusooper Estonia ja teatriliit sõlmisid bussi kasutamiseks viieaastase koostööleppe.\nEesti Teatriliit on kutseliste teatritegelaste liite, ühendusi, seltse jt koondav katusorganisatsioon, mille tegevuse eesmärgiks on Eesti teatrikultuuri hoidmine, arendamine ja väärtustamine, selle tähtsuse teadvustamine, samuti teatrierialade ja oma liikmete loometegevuse edendamine.\nTäna otsiti õigeid nüansse kujutamaks Stella ja Stanley tormilist suhet läbi tülide ja leppimiste ning pandi paika veel mitu olulist misanstseeni.\nProovis Nancy Meckler (lavastaja), Kealan McLaughlin (Stanley), Ana Maria Gergely (Stella), Anatoli Arhangelski (Stanley), Daniel Kirspuu (repetiitor)\nVaata ka tantsija Jevgeni Gribi fotoblogi Instagramis!\nTäna vaatame töökodadesse. Kunstnik Niki Turner on tulnud kohale, et seletada kostüümide kontseptsiooni ning jälgida kostüümiproove. Alena Shkatula proovib, kleiti, milles peategelane Blanche astub lavale I vaatuses. Michael Pontius proovib selga Mitchi kostüümi. Kes on aga need kaks tegelast?\nTennessee Williamsi näidendi alguses on Blanche ühiskonna silmis juba allakäinud naine. Tema perekonna varandus ja valdused on läinud võlgade katteks, tema abikaasa sooritas enesetapu ja naise himur seksuaalne käitumine on teinud temast sotsiaalselt tõrjutu. Lisaks on Blanche’il alkoholiprobleemid, mida ta halvasti varjab. Välise snobismi ja ebasündsa käitumise taga on aga õrn naine, kes on sisemiselt ebakindel ja ei suuda leida oma kohta elus. Ta loodab abielluda ja pääseda ühe hoobiga vaesusest ning teda saatvast halvast mainest. Tema ihade objektiks on eranditult väga noored mehed – ühest küljest meenutavad nad talle tema abikaasa Allanit ja teisest küljest aitavad tal end noorena tunda.\nMitch elab oma emaga, kes on peagi suremas. Seetõttu on ta tundlikum ja tähelepanelikum kui teised Stanley sõbrad. Ta loodab abielluda, et võiks emale veel enne tema surma oma kaasat tutvustada. Kindlasti ei ole temas raasugi džentelmenist, kellest unistab Blanche, kuid neid tõmbab teineteise poole kummagi vajadus inimliku seltskonna ja toe järele, mis paneks neid unustama mineviku traagilisi sündmusi. Nende loomus ja taust on kardinaalselt erinev – Mitch on pärit vaesest töölisklassi perekonnast, ta on kohmakas ja teda huvitab kulturism; Blanche on pärit kõrgemast seltskonnast, kus ei puudunud mugavused ja rafineeritud kombed. Ometi on Mitch peale Stella ainus, kes mõistab Blanche’i hullumise põhjustanud tragöödia olemust.\nEstonia lavale on jõudmas Tennessee Williamsi Pulitzeri auhinnaga pärjatud näidendi „Tramm nimega Iha“ (1947) balletiversioon. Koreograaf Annabelle Lopez Ochoa ning lavastaja ja režissöör Nancy Meckler lõid võimsa dramaturgiaga tantsukeeles jutustatud loo Šoti Balletile aastal 2012. Tänaseks on see saanud lavaküpseks ka Eesti Rahvusballetis.\nPsühholoogiliselt põnevat ja keerulist lavalugu on jutustamas draamalavastaja Nancy Meckler ja koreograaf Annabelle Lopez Ochoa. Nende sõnul aitab koreograafi ja draamalavastaja koostöö treenida tantsijaid füüsiliselt väljendusrikkamaks. Ja nõnda võibki näha tantsijaid proovisaalis tegelemas näitlemisharjutustega ning otsimas õigeid värve tegelaste emotsioonide kujutamiseks.\nANNABELLE: Kehakeel on midagi, mida me kõik iga päev kasutame. Me uurisime koos Nancyga, kuidas tegelastevahelised emotsioonid ja psühholoogia võiksid kehade ruumilise asetuse kaudu väljenduda. Enne tantsusammude loomist pidid tantsijad juba teadma, milles stseen seisneb ja mis on nende kavatsus.\nNANCY: Tegime tantsijatega mitmeid näitlemisharjutusi, et aidata neil ammutada noid samu jõudusid, mis kannustavad meie karaktereid.\nKüsimusele, kuidas erineb näidend ja ballett teineteisest, vastas lavastaja Nancy Meckler: „Võtsime Williamsi näidendi lähtekohaks ning ammutasime sellest inspiratsiooni. Williamsi näidendi tantsukeeles jutustamine on pakkunud meile võimaluse minna tegelaste mõtetesse ja väljendada nende sügavaimaid kirgi, unistusi ja hirme. Blanche’i siseelu pulbitseb fantaasiast ja karmidest mälestustest, mida näidendis välja ei mängita, kuid balletis on see kõik teie ees ning leiab kajastamist läbi tantsu.“\nProovis Alena Shkatula (Blanche), Jevgeni Grib (Alan), Konstantin Belakhvostik (ajalehepoiss), Carlos Campo Vecino (Jeff), Ketlin Oja (noor Blanche), Andrea Fabbri (Mitch)\n26. oktoober kell 11:18\nÖösel kell 15 jõudis Tallinnasse viimane bussitäis estoonlasi, ligi 60 inimest, kes asusid teele otse pärast Peterburi Jaani kirikus toimunud suurepärast kontserti. Buss, mis sedakorda oli SIMPEL (või SIMPLE?) oli lihtne, aga kiire ja piiril sekeldusi ei olnud. Jaani kiriku kontserdi külalisteks olid eri maade diplomaadid ja Peterburi Eesti kogukond. Südantsoojendav oli näha rahvariietes memmesid! Kohal olid Eesti suursaadik Venemaal, Peterburi linnavalitsuse ja Maria teatri esindajad jpt. Killuke eesti ja maailma maade muusikast jõudis estoonlaste esituses tillukeses eestluse kantsis otse kuulajate südameisse. Kiidusõnu jätkus taevani! Ringreisi lõpuks jäid kõlama mitmete Peterburi hinnatud kriitikute väljaütlemised, kes tõdesid, et meie “Kratt”, “Rinaldo” ja kontsert olid nagu sõõm värsket õhku ja et selliseid kultuurivahetusi peaks tegema märksa sagedamini. Järgmise 40 aasta pärast siis jälle? Loodame, et ikka kiiremini : ) Estonia aga jätkab nüüd palavikulisel kiirusel Soome ringreisi ettevalmistusi. Soomes oleme 17.-26. novembrini ja seal on etendusi ja kontserte kokku juba kümme! Muide, poistekoor jätkab veel iseseisvate kontsertidega Peterburis. Selline siis on elu Eesti Vabariigile pühendatud hooajal Estonias. Kodulaval käivad ka etendused kogu aeg ja tulge teiegi kõigest osa saama! Balleti “Tramm nimega Iha” esietendus on juba 4. novembril. Kohtumiseni!\n24. oktoober kell 23:30.\nPeagi on südaöö, aga siin küll keegi ei maga. Just on lõppenud ooperi “Rinaldo” etendus ja samad sõnad nagu eilegi – täis saal ja suur aplaus! Tänased kangelased olid Monika-Evelin Liiv, Mati Turi, Helen Lokuta, Rauno Elp, Helen Lepalaan, Kadri Kipper, Juuli Lill, Mart Laur, Mart Madiste, Mati Vaikmaa, poistekoori poisid ja mimanssidest tüdrukud. Ning muidugi vaimustav orkester, mida dirigeeris Andres Mustonen. Ning muidugi vaimustavad riietajad, grimeerijad, lavameistrid, valgusmeistrid, etenduse juht jpt. Ja Liisa ikka naeratab : ) Siis kui solistid lillesülemeid vastu võtavad ja piltide jaoks poseerivad, alustatakse juba rõivaste pakkimist, korjatakse kokku meigimaterjalid, hakatakse rekasid laadima, võetakse maha näitus. Osa pille läheb homseks galakontserdiks Peterburi Jaani kirikusse ja neid minnakse veel öösel viima. Osa inimesi sõidab õhtuse bussiga Tallinnasse, osa sõidab hotelli. Seal on kohal ka juba homse kontserdi produtsent Mart Mikk. Siin aga valik pilte tänasest toredast päevast ja rõõmsatest estoonlastest.\n24. oktoober kell 7:54.\nHommikust! Räägime natuke Maria teatri majast ka. Peterburi Maria teatri ajalugu ulatub aastasse 1783, mil tollasel Peterburi Karusselliväljakul avati Suur Kiviteater. Suursuguse arhitektuuri ja tipptasemel tehnikaga varustatud teater äratas avalikkuses suurt huvi. Peatselt nimetati ümber ka plats, mis kannab tänaseni Teatriväljaku nime.\n19. sajandi alguses viidi teatris prantsuse arhitekt Thomas de Thomoni eestvedamisel läbi kapitaalremont, mille tulemusel muutus hoone üheks Peterburi tuntumaks arhitektuurseks vaatamisväärsuseks. Paraku hävis majesteetlik maja 1811. aastal suures tulekahjus. Teater taasavati 1818. aastal. Just tulekahjujärgset aega on peetud Peterburi Suure teatri kuldajastuks, mil lavale toodi rikkalik valik nii vene heliloojate kui ka Euroopa muusika meistriteoseid.\nAja jooksul kolis Vene Ooperikompanii teatri vastas asuvasse hoonesse, ent seegi hävis tulekahjus. 1860. aastal avati uhiuus teatrimaja, mis hakkas keisrinna Maria Aleksandrovna auks kandma nime Peterburi Maria teater. 19. sajandi lõpul tehti teatrihoones mitmeid ümberehitusi – arhitekt Viktor Schröteri initsiatiivil muudeti maja fassaad monumentaalsemaks, lisati kolmekorruseline vasakpoolne tiib ning suurendati publikuala. Samuti toodi Maria teatrisse üle seni Peterburi Suures teatris etendatud balletilavastused.\n20. sajandil kandis teater mitmeid erinevaid nimesid. Alles 1992. aastal taastati algupärane nimi – Peterburi Maria teater. Lisaks ajaloolisele hoonele avati 2006. aastal kontserdimaja ning 2013. aastal Teine Lava. Teatri- ja kontserdikompleks on üks olulisemaid kultuuriasutusi maailmas, mahutades ühtekokku pea 5000 külastajat.\nPraeguse kunstilise ja üldjuhi Valeri Gergijevi eestvedamisel on muuhulgas oluliseks saanud traditsioonilised heliloojatele pühendatud festivalid, Maria teatri orkestri sümfooniakontserdid, teatri omanimeline plaadifirma ja paljud teised projektid. Teatri ooperitrupis on 22 sopranit, 13 metsosopranit, 23 tenorit, 8 baritoni ning 14 bassi. Balletitrupis tantsib üle 200 tantsija.\nMaria teatri majast kirjutas ülevaateartikli Alisson Kruusmaa. Rõõmsat päeva kõigile! Meie asume “Rinaldo” kallale. Muide, poistekoor jõudis eile ilusti kohale. Nende kilkeid oli hotellis õhtupoolikul kuulda : )\n23. oktoober kell 21:49\nOngi esimene esinemine läbi. “Kratt” jõudis Peterburi publiku ette ja pälvis puupüsti täis saali tõsised ovatsioonid! Eesti Rahvusballett on bussis teel kodu poole ja jõuab Tallinnasse varahommikul. Kui kiiresti kõik juhtub – alles hommikul saabusid orkester, koor, dirigendid Vello Pähn ja Andres Mustonen ning teatrijuht Aivar Mäe. Suundusime TACC-i pressikonverentsi andma, kus tegime ajalugu – nende üle saja-aastase toimimise jooksul polevat veel keegi seal pressikal tantsinud! Siis kiiresti proovidesse, vahepeal hulk intervjuusid, etendus ja that’s it – juba balletitrupp kodu poole! Teatrikunst on tõesti kaduv, sellest saad sellistel hetkedel hästi aru. Aga meie tänane Kratt Patrick ütles ilusad sõnad: mõelge, kõik maailma kuulsamad tantsijad on sellel laval tantsinud ja nüüd meie ka, uhke tunne on! Hoidkem siis homseks pöialt “Rinaldole”, ainukesele barokkooperile sel hooaja Maria teatri laval!\n22. oktoober kell 22:00.\nKaks esimest bussi on Peterburi jõudnud. Tehniline meeskond ja tour manager Liisa Liksor saabusid esimestena, balletitrupp teise bussiga. Oli väheke seletamist Vene piiril – no tõesti, miks peaks äkki ühekorraga Eesti kirdenurgast üritama Lux Expressi bussiga Venemaale pääseda kirev seltskond Brasiiliast, Kanadast, Austraaliast, Shotimaalt, Itaaliast, Hispaaniast, Valgevenest jm. On ju kahtlust äratav? Nii kaugelt tullakse tavaliselt üleüldse lennukiga. Igatahes üle kõik said ja siin oli kõva sõna sekka öelda etenduse juht/bussivanemal Anton Osulil. Buss oli mugav, telekad töötasid, kohvi sai ja vetsu ka – 8 tundi läks nagu lennates. 2 nendest täpsemalt öeldes paigal seistes, tollis. Aga kui WIFI on korralik ja filmid jooksevad, mida siin nutta? Ka hotell, mis ees ootas, on suurepärane nagu nimigi ütleb – Ambassador. Homme päeval saabuvad orkester ja koor ning kell 16 algab “Krati” läbimäng Maria teatri laval. Muide, homme on siinse teatri teises saalis palju kära tekitanud filmi “Matilda” esilinastus, nii et mitmed kultuurisõbrad pidid olema dilemma ees, kumba saali suunduda : ) Meedias leiavad kindlasti kajastust mõlemad teemad ja homsel AK-l tasub silm peal hoida. Ahjaa, mul oli au istuda bussis ühe homse staari, Krati osatäitja Patrick Fosteri kõrval. Just tema on fotol suure kaasavõetud veenõuga. Igasugusteks ootamatusteks tuleb ju valmis olla.\n21. oktoober kell 23:26.\nRohkem kui 300 estoonlast asub homme teele Peterburi poole, et esmaspäevast kolmapäevani Maria teatris ja Peterburi Jaani kirikus etendusi ja kontserte anda. Teeme seda Eesti Vabariik 100 programmi raames ja hooaja jooksul jõuame kõikide lähinaabriteni. Viimasest Peterburi külastusest on möödas poolteist aastat, viimasest esinemisest Maria teatris aga ligi 40 aastat. Reisiblogi annab sissejuhatuseks väikese ülevaate sellest, mis aastate jooksul meid Peterburiga sidunud on.\nTihedad kultuurisidemed seovad rohkem kui poolsada aastat Estonia teatrit ja Peterburi, kus estoonlasi on alati erakordselt soojalt vastu võetud. Unustamatuid hetki on pakkunud Georg Ots, Tiit Kuusik, Georg Taleš, Anu Kaal, Margarita Voites, Hendrik Krumm, Mati Palm, Teo Maiste, Helmi Puur, Tiiu Randviir, Aime Leis, Ülle Ulla, Juta Lehiste, Tamara Soone, Elita Erkina, Kaie Kõrb, Uno Puusaag, Jānis Garancis, Endrik Kerge, Tiit Härm jpt. Läheme tagasi aastasse 1954 …\n1954. aastal sõideti Leningradi, kus anti 15. aprillist kuni 10. maini kakskümmend üheksa etendust. Ooperitest olid mängukavas Mussorgski „Boriss Godunov“, Borodini „Vürst Igor“, Rubinsteini „Deemon“, Verdi „La traviata“ ja Ernesaksa „Tormide rand“, ballettidest Tšaikovski „Luikede järv“, Pugni ja Glieri „Esmeralda“ ja Eugen Kapi „Kalevipoeg“. Esinemised toimusid kolmes hiiglaslikus kultuuripalees, kus istekohti oli peaaegu kolm korda rohkem kui koduteatris. Publiku vastuvõtt oli erakordselt soe. Tiit Kuusikul tuli „Vürst Igori“ etendustel korrata Igori aariat, Georg Talešil „La traviata“ puhul Germont’i aariat ning Georg Otsal „Deemoni“ nimiosalise aariat II vaatusest. „La traviataga“ anti ka enne kojusõitu plaaniväline lisaetendus Leningradi Väikese Ooperi- ja Balletiteatri suurepärasel laval.\n1961. aasta oktoobris oldi taas Leningradis ja anti kakskümmend kaks etendust. „Deemon“, lühiballetid ning kontsertprogramm mõjusid nagu soovikontserdi kava; lisaks olid kavas Verdi ooperid „Maskiball“ ja „La traviata“ ning Puccini „Boheem“, ballettidest Tšaikovski „Luikede järv“ ja Austeri „Tiina“. Kahel korral näidati ka Kálmáni operetti „Bajadeer“, peaosas Georg Ots.\nKahel korral käis Estonia Leningradis 1968. aastal, esmalt „Luikede järve“ ning lühiballettidega „Barokkvariatsioonid“ Haydni muusikale, Bartóki „Võlumandariin“ ja Gershwini „Ameeriklane Pariisis“ ja kahel korral oli kaasas Gershwini ooper „Porgy ja Bess“.\n1969. aasta juunis esitati kaks lühiballettide kava Leningradis ning septembris Riias.\n1970. aasta jaanuaris oldi taas Leningradis. Kolme päeva jooksul anti neli kontserti pealkirjaga „Eesti kunstimeistrid Lenini linnale“. Kava oli pühendatud Lenini 100. sünniaastapäevale, peale Šostakovitši „Andante“ olid kavas numbrid Verdilt, Donizettilt, Cilealt, Ponchiellilt, Bizet’lt, Tšaikovskilt, Rahmaninovilt ja Rubinsteinilt. Kontserdid anti Leningradi uues 4000 istekohaga kontserdisaalis. Samas saalis anti viis kontserti ka oktoobris.\n31. juulist kuni 1. augustini 1974 oli Estonia käsutuses esimest korda Leningradi esindusteatri lava. Praegune Maria teater oli siis S. Kirovi nimeline. Ooperitest olid kavas Kapi „Tasuleegid“, Verdi „Trubaduur“ ja „La traviata“, ballettidest Štšedrini „Anna Karenina“, Tambergi „Joanna tentata“ ning lühiballettidest „Barokkvariatsioonid“ koos Bartóki „Võlumandariini“ ja Bizet’/Štšedrini „Carmeniga“. Neliteist etendust maailmakuulsal laval möödusid suure menuga. Anu Kaal, Margarita Voites ja Hendrik Krumm esinesid edaspidi sageli külalistena selle teatri etendustes.\n1978 sõideti külla Leningradi Kirovi-nimelisele teatrile, kus oli kavas Verdi ooper „Attila“, Tambergi „Cyrano de Bergerac“, Šostakovitši „Katerina Izmailova“, Rossini „Türklane Itaalias“ ning ballettidest Sumera „Anselmi lugu“, „Aastaajad“ Vivaldi muusikale, Beethoveni „Prometheus“ ja Prokofjevi „Kadunud poeg“. Anti ka kontsert Leningradi Televisioonile.\n1997. aasta kevadel toimusid Venemaal Eesti kultuuripäevad. Estonia teater esitas Moskvas ja Peterburis taas lühiballette: de Falla „Suur võlur – armastus“, Robert Northi balletid „Tütarlaps ja surm“ Schuberti muusikale ja „Blues“ mitme autori muusikale.\n2011. aasta veebruaris avati Peterburi Jaani kirik, avamiskontsedil esinesid Rahvusooper Estonia solistid Heli Veskus, Oliver Kuusik ja Rauno Elp ning Kädy Plaas, Maria Šagutš (Maria teater), Rahvusooper Estonia orkester, Eesti Rahvusmeeskoor, Peterburi Jaani kiriku ja Peterburi Eesti Seltsi laulukoor Arvo Volmeri, Kuno Arengu ning Mikk Üleoja juhatamisel. Esmaettekandele tuli René Eesperelt kiriku avamiseks tellitud teos „Glorietur“ („Ülistatagu“) solistidele, meeskoorile ja sümfooniaorkestrile.\n2016 sõitis Rahvusooper Estonia trupp rahvusvahelisele kammerooperifestivalile, mille raames tuli Peterburi Jaani kirikus ettekandele Hindemithi ooper „Pikk jõulueine“. Kriitikuilt laialt tunnustust pälvinud lavastus jõudis teatri kammersaalis vaatajateni 2014. aasta kevadel ning Estonia teatri grand old man Arne Mikk tähistas sellega oma 80. sünnipäeva.\nÜlevaateartikli autor Liina Viru. Blogi kirjutab ja pildistab Ülla Veerg.\nAmserv Grupi tegevdirektor Rene Varek andis täna Rahvusooper Estonia peadirektor Aivar Mäele üle kaks uut Toyota Proace Verso ruumikat ja mugavat bussi. Amserv on rahvusooperi peasponsor juba 2009. aastast ja erinevad mudelid on sõidutanud Estonia tehnilist meeskonda ning teatri külalisi nii Eestis kui ka lähinaabrite juures.\nRene Vareki sõnul on suur rõõm taaskord rahvusooperile uued võtmed ulatada. „Eesti ettevõttena on meie missiooniks juba pikka aega olnud Eesti kultuuri toetamine. Amservi üheks olulisemaks väärtuseks on hoolivus ning lisaks oma klientidele ja töötajatele hoolime me ka kultuuri edendamisest. Meie väärikas rahvusooper on üks suur osa sellest. Rahvusooperi autovalikul pöörame alati tähelepanu nii mugavusele kui turvalisusele. Soovime muretuid kilomeetreid uute Toyota ProAce Verso väikebussidega!” lisas Varek.\nRahvusooper Estonia annab igal aastal umbes 20 etendust väljaspool Tallinna – Paides, Pärnus, Viljandis, Tartus, Jõhvis, Haapsalus jm. Lisaks reisib väikebussidega Estonia noorteprojektide meeskond, kelle viimased, ooperit ja balletti tutvustanud ringsõidud viisid Hiiumaale, Lääne- ja Ida-Virumaale ning Kesk-Eestisse. Seoses Eesti Vabariigi suure juubeliga on peatselt kavas mitu ringreisi lähinaabrite juurde – estoonlasi ootavad Peterburi, Soome, Läti ja Leedu teatrisõbrad.\nFotol: Rene Varek, Aivar Mäe ja Eesti Rahvusballett.\n4. novembril jõuab esmakordselt Eesti publiku ette Tennessee Williamsi Pulitzeri auhinnaga pärjatud näidendil „Tramm nimega Iha“ põhinev džässisugemetega ballett, mille tantsis 2012. aastal Šoti Balletis kuulsaks Eesti baleriin Eve Mutso.\n„Tramm nimega Iha“ on teos, mis ühendab endas draama ja tantsu. See on lugu naisest, kelle elu kulgeb traagilist rada pidi ja on tema õrna loomuse jaoks ülearu karm.\nLavastaja ja libretist Nancy Meckler: „„Tramm nimega Iha“ peategelase Blanche’i siseelu pulbitseb fantaasiast ja karmidest mälestustest, mida Tennessee Williamsi näidendis välja ei mängita, kuid balletis on see kõik teie ees ning leiab kajastamist läbi tantsu.“\nLavastuse toob teieni põnev duo – Ameerika filmirežissöör Nancy Meckler ja maailma üks tunnustatumaid koreograafe Annabelle Lopez Ochoa. Helilooja on Peter Salem. Dirigeerib Kaspar Mänd või Lauri Sirp.\nEesti Rahvusballett on teisena maailmas omandanud õigused balleti „Tramm nimega Iha“ esitamiseks.\nVana-aastaõhtul ootab Rahvusooper Estonia kõiki glamuursele ballile. Üllatusterohket õhtut tutvustab Anu Merilale balli produtsent ja Estonia Seltsi juhataja Mart Mikk.\nRahvusooper Estonia aastalõpuball tähistab sel aastal 25. juubelit. Mis on särava juubeliballi teema, stiilipeo valitud aastakümme?\nTeema ongi juubeliball! Lisaks veerandsajandile ballide ajaloos tähistame ju kogu riigi juubelit. Margus Kasterpalu on sel puhul pannud kokku pooletunnise eeskava, mis räägib siurulaste sündmustest Estonias ja selle ümber sada aastat tagasi.\nKes on seekordsed balli perenaine ja peremees?\nTänu kõlavatele häältele on Rahvusooperil võimalik igal aastal välja panna uus võluv paar. Tänavu peavad õhtujuhtide vastutusrikast ametit metsosopran Juuli Lill ja bariton Rauno Elp.\nMilliste helide saatel toimub lavaline programm? Kes esinevad muusika- ja tantsunumbrites?\nPärast siurulaste juhtumisi, õhtusööki ja tantsu suure sümfooniaorkestri saatel on külalised palutud taas teatrisaali, kus saab kuulda ja näha armastatud noppeid erinevatest kümnenditest nii laulus kui ka tantsus. Ballil on kaastegev Rahvusooper Estonia ooperikoor, loomulikult hulk soliste ja orkester. Laval on kogu Eesti Rahvusballett, kes samuti tähistab sel hooajal oma sajandat juubelit.\nEstonia aastalõpuballil on alati ka külaliste rõõmuks ja elevuse tekitamiseks ette valmistatud üllatused. Kas üllatusi on seekord veelgi juurde tulnud?\nÜllatused ongi üllatused seetõttu, et nendest ette ei räägita!\nEt Estonia maja kostitab külalisi väga mitmekülgse programmiga, muusikaklassika pärlitest diskoni, võib oletada, et ka ballikülalised on väga erinevas vanuses. Kas noortele meeldib ballil käia?\nKõik välismaalased imestavad alati, mis nipiga on Eestis suudetud teatritesse meelitada märkimisväärne hulk noori inimesi, kes on ka šikilt riides. Hea teater peab lisaks traditsioonide kandmisele olema alati kaasaegne ning otsima vahendeid igas vanuses publiku lummamiseks.\nMart Mikk, olete õppinud Sibeliuse Akadeemias. Kas oskate öelda, kas põhjanaabritel Soome Rahvusooperis on samuti kombeks glamuurseid aastalõpuballe korraldada?\nSoome Rahvusooperis toimub sarnaseid üritusi umbes iga kolme aasta tagant. Esmalt vaadatakse ära terve etendus, edasi on õhtusöök ja tants kuni muusikasse lavastatud ilutulestikuni südaööl. Kellelegi ei ole vast üllatuseks, et meie põhjanaabrid on meist oluliselt tantsulembelisemad, nii korraldatakse ooperimaja suures fuajees seeniorite jaoks tee- ja tantsuõhtuid kuni kevadeni lausa üheksal korral! Sissepääs on tasuta ning ülekannet sellest saab samuti tasuta nautida. Tantsuorkestriga koos laulavad Soome tuntud ooperisolistid, kellele kergemat sorti repertuaar sugugi võõras ei ole.\nTeie isa, Rahvusooperis Estonia alates 1952. aastast töötav Arne Mikk on valitud ka aasta isaks. Kas teie perel on kombeks aastavahetusi ballil vastu võtta?\nOtseselt sellist traditsiooni meie perel ei ole, kuid kindlasti on seda ette tulnud päris mitmel korral. Samas on vaja vaheldust ja kuna suur osa minu igapäevasest elust ja tööst on olnud seotud suhtlemise, muusika ja meluga, siis olen uut aastat vastu võtnud väga väikses ringis keset Oandu metsa, kuhu ei kosta ühtegi raketipauku!\nMida soovite Estoniale Eesti 100. juubeli aastaks?\nEstonia Seltsi juhatajana lasub mul kohustus seista selle eest, et väärtustataks, säilitataks ja edendataks meie rahvuskultuuri. Tänavu on seda väga lihtne teha, kuna suur hulk Estonia repertuaarist on pühendatud eesti muusikale. Seega soovin pigem publikule indu seda kõike endasse talletada ja vaadata ära kõik alanud hooaja uuslavastused ning kontserdid.\nArtikkel ilmus Denim Dreami sügis-talv 2017 numbris.\n7. oktoobril toimus Pärnu kontserdimajas pidulik Aasta Õpetaja auhinnagala “Eestimaa õpib ja tänab” laureaatide tunnustamine. Aasta juhendaja tiitli pälvis Rahvusooper Estonia okestri harfimängija Eda Peäske.\nTallinna Muusikakeskkooli harfiõpetaja Eda Peäskele tõi tunnustuse tema õpilaste edukas esinemine rahvusvahelistel konkurssidel Peterburis ja Stockholmis. Eda sõnul peab ühel heal harfimängijal olema suurepärane koordinatsioon, terane mõtlemine ning omajagu jõudu. Seetõttu on harf väga nõudlik pill ning harfi heal tasemel mängida on raske ent mitte võimatu. Juhendajana on Eda nõudlik, kuid ka väga empaatiline.\nEda Peäske: „Aitäh selle suure tunnustuse eest, ma tänan oma õpilasi selle töö eest, mis nad on teinud. Ma tänan õpilaste vanemaid selle töö eest, mis nemad on teinud. Ja ma tänan veel olemasolevat Tallinna Muusikakeskkooli, mille väärtus Eesti muusikahariduses on mõõtmatult suurem kui pelgalt õppekava.“\nEda Peäske on töötanud Rahvusooper Estonia orkestris alates 1981. aastast.\nAasta Õpetaja galaga tõstetakse esile haridustöötajaid ja hariduse toetajaid, kes panustavad noorte heasse käekäiku ja kelle töö on teistele eeskujuks. Tänavu esitati tunnustamiseks kandidaate 1206 korral.


C.5 Traadita ja kaasaskantavad arvutusseadmed | EUCIP: IT kutsehariduse õppematerjalid\nEUCIP: IT kutsehariduse õppematerjalid\nA1. Organisatsioon ja IKT rakendamine\nA2 IKT juhtimine\nA3 IKT väärtuse hindamine\nA4 Ülemaailmne majandusvõrgustik\nA6 Koostöö ja kommunikatsioon\nA7 Juriidilised ja eetilised küsimused\nB1 Süsteemiarenduse protsess ja meetodid\nB2 Andmehaldus ja andmebaasid\nB4 Kasutajaliides ja veebidisain\nC1 Arvutite komponendid ja arhitektuur\nC3 Side ja võrgud\nC5 Traadita ja kaasaskantavad arvutusseadmed\nC7 Teenuste tarne\nC.5 Traadita ja kaasaskantavad arvutusseadmed\nC.5.1 Multimeedia ja kaasaskantavate seadmete komponendid\nC.5.1.1 Kaasaskantavad elektroonikaseadmed\nC.5.1.2 Multimeedia sisend-väljundseadmed\nC.5.1.3 Multimeedia salvestusmeediumid\nC.5.2 Traadita side põhimõtted\nC.5.2.1 Traadita side tehnoloogiad\nC.5.2.2 Levinud standardid ja nende erinevused\nC.5.2.3 Traadita ja kaasaskantavate arvutusseadmetega seotud probleemid\nC.5.3 Traadita võrgundus ja protokollid\nC.5.3.1 Traadita võrgu komponendid\nC.5.3.2 Erinevate tehnoloogiate ühilduvus\nC.5.3.3 Satelliitsidevõrgu komponendid\nC.5.3.4 Mobiilside keskjaamade protokollid ja rakendused\nC.5.3.5 Mobiilse protokolli rakendusala\nSoovitatavad praktilised harjutused\n# C.5 Traadita ja kaasaskantavad arvutusseadmed\nSelle teema materjale läbi töötades saad ülevaate traadita ja kaasaskantavatest võrguseadmetest, nende kasutusotstarbest, standarditest ja ühilduvusest.\n# C.5.1 Multimeedia ja kaasaskantavate seadmete komponendid\nSelle alateema materjale läbi töötades õpid:\nMääratlema kaasaskantavad elektroonikaseadmed ja nende funktsionaalsus\nMääratlema põhilised multimeedia sisend/väljund seadmed\nKirjeldama peamised multimeedia massmälukandjate standardid.\n# C.5.1.1 Kaasaskantavad elektroonikaseadmed\nKirjeldada kaasaskantavaid seadmeid nagu nutitelefonid, elektronmärkmik, GPS, kaasaskantavate arvutite komponendid.\nKaasaskantavad elektroonikaseadmed on kasutusel praktiliselt igaühel, aidates inimesi nende igapäevatoimingutes. Olgu see siis suhtlemine erinevaid elektroonilise suhtlusvahendeid kasutades, telefonkõned, elektroonilise märkmiku funktsioon või enda asukoha tuvastamine GPS abil. Seadmeid on eri otstarvete jaoks ja seadmete funktsionaalsused tihtipeale kattuvad. Erinevate seadmete ülevaade on toodud allpool.\nMobiiltelefon cellular phone Kasutab raadiosidet kõnede ühendamiseks. Mobiiltelefonid kasutasid algselt analoogsideteenust NMT / Nordic Mobile Telephony, mis sai alguse Rootsi inseneridelt ning selle edu pani aluse Nokia ja Ericsson'i tähelennule. Tänapäeval on mobiilside juba täielikult üle läinud digitaaltehnoloogiale ja tehnoloogia on pidavalt edasi arenenud alates GSM tehnoloogiast kuni 3G ja 4G tehnoloogiateni.\nMobiilsidevõrk jagatakse kärjetaoliselt piirkondadeks ja igasse piirkonda paigutatakse mobiilside tugijaam koos antenniga varustatud raadiosaatja-vastuvõtjaga. Tugijaamad on raadio teel omavahel ühendatud ühtsesse võrku ning võrgu põhijaam on omakorda ühenduses tavalise vaskjuhtmetega telefonivõrguga.\nNutitelefon smartphone on laiendatud funktsioonidega mobiiltelefon, mida saab kasutada nii telefonikõnedeks kui teiste elektrooniliste sidevahendite kasutamiseks nagu e-posti sõnumite saatmiseks ja lugemiseks, veebi lehitsemiseks, enda asukoha tuvastamiseks GPS abil, fotokaamerana ja märkmete salvestamiseks . Lisanduda võib ka muid funktsioone nagu traadita võrguühenduse võimalus, USB liides, Bluetooth liides, sisseehitatud raadio, TV, puutetundlik ekraan, jne.\nNutitelefoni funktsioonid saavad kasutajale kättesaadavaks telefoni sees oleva operatsioonisüsteemi abil. Tuntumad OS'id telefonidele on iOS, Symbian, Android, Windows Phone 7. Hetkel on suure populaarsuse võitnud Android vabavara operatsioonisüsteem, mis kasutab Linux'i kernelit. Android jõudis laiemasse kasutusse läbi Google'i, kes ostis algse OS'i arendaja. Android'il on suur toetus ja saadaval palju erinevat tarkvara üle maailma. Rakendused kirjutatakse Java keeles.\nElektronmärkmik PDA / Personal digital assistant on peoshoitav seade, milles on ühendatud arvuti ja kalendermärkmiku funktsionaalsus. Reeglina on võimalik ka seadme võrku ühendamine ja võimalik, et seade on kombineeritud ka telefoni funktsionaalsusega. Seadme funktsionaalsuse teeb kättesaadavaks operatsioonisüsteem nagu Palm OS, Symbian, Windows CE, jne. On olemas nii klaviatuuriga kui ilma klaviatuurita elektronmärkmikke. Viimastel täidab klaviatuuri aset puutetundlik ekraan kas virtuaalse klaviatuuriga või kasutades puutetundlikku ekraani läbi menüüde navigeerimiseks. Seadmel on navigeerimiseks pliiatsitaoline lisaseade. Selle seadmega saab tavaliselt ka käekirjas teksti sisestada.\nPihuarvuti handheld computer on arvuti, mida saab mugavalt käes hoida ja puuteekraanilt navigeerida. Pihuarvuti võib kombineerida PDA ja mobiiltelefoni funktsionaalsust.\nKantav arvuti wearable computer on arvuti, mis kinnitatakse keha või rõivaste külge ning millega suheldakse kõnetuvastuse ja kuvarprillide (HMD - Head Mounted Display) abil.\nTahvelarvuti tablet PC on personaalne portatiivne arvuti, millel puudub füüsiline klaviatuur ja mida navigeeritakse puutetundliku ekraani abil. Tahvelarvutid said populaarseks Apple'i iPad toodete turuleilmumisega ja kaasajal on nende valik oluliselt laienenud ning erinevad mudelid töötavad erinevatel operatsioonisüsteemidel.\nJoonis 5‑2. Apple iPad tahvelarvuti (Allikas: http://en.wikipedia.org/wiki/File:1stGen-iPad-HomeScreen.jpg )\nPõhiliseks operatsioonisüsteemiks Apple iOS kõrval on Google Android operatsioonisüsteem, mis ei jää võimaluste poolest alla turuliidrile. Teatud võimalusi on isegi rohkem, kuna Android tahvelarvuti kasutaja saab laadida oma arvutisse palju erinevaid rakendusi ja mänge, mida arendatakse kogu maailmas. Apple'i rakendused on piiratud tootja suva järgi. Samas on piirangutega tagatud rakenduste sobivus seadmele ja vähem probleeme puudulike rakendustega. Tahvelarvuti eelisteks on võrreldes sülearvutiga väiksem kaal ja õhem korpus. Seda on mugav kaasa võtta reisimisel. Jõudluselt on selline arvuti piisav, et võimaldada multimeedia kasutamist, lihtsamate arvutimängude mängimist, erinevate veebiraamatute lugemist, terminalina kasutades saab selle kaudu ühenduda teiste arvutite külge ja teha tööd reisil olles.\nÜks tahvelarvuti eriliik on vaid e-raamatute lugemiseks mõeldud seade, mille näiteks on Amazon Kindle.\nJoonis 5‑3. Amazon Kindle (Allikas: http://en.wikipedia.org/wiki/File:Amazon-kindle-gen2.jpg )\nSee seade võimaldab laadida hulga e-raamatuid mällu ja neid nii mugavalt lugeda nii reisil kui kodus olles. Raamatu lugemisel on oluline selleks spetsiaalselt kohandatud ja silmi vähem väsitav kõrge kontrastsusega peegeldusteta ekraan, mida saab lugeda ka päikesepaistel. Seetõttu on selline spetsiaalne seade raamatute lugemiseks sobivaim.\nGlobaalne positsioneerimissüsteem (GPS - Global Positioning System) on süsteem, mis võimaldab määrata objekti asukohta satelliitidelt vastuvõetud raadiosignaalide võrdlemise teel ligikaudu 10m täpsusega. Asukoha määramise eelduseks on barjääride puudumine GPS seadme ja satelliitide vahel. GPS kuulub paljude mobiilsete seadmete komplektsusesse. See leiab laialdast kasutust erinevate navigeerimissüsteemide kasutamisel ja ka erinevate objektide teekonna jälgimisel, näiteks logistikaettevõtte autode asukoha määramisel või auto turvasüsteemi osana ärandatud auto leidmisel.\n# C.5.1.2 Multimeedia sisend-väljundseadmed\nMääratleda põhilised multimeedia sisend/väljund seadmed nagu skännerid, digitaalsed kaamerad, mikrofonid, ekraanid, kõlarid, peamikrofonid ja nende kasutusotstarve.\nMultimeedia seob erinevad meedialiigid ja sellega seoses võivad olla kasutusel erinevad sisend-väljundseadmed, mille abil mingi osa meediast kas arvutile või tarbijale kättesaadavaks tehakse. Näiteks vajavad videotelefoni funktsionaalsust kasutavad osapooled videokaamerat, mille kaudu jõuab videopilt ühest arvutist teise arvutisse ja peamikrofoni, et lisada videopildile kõne ja teise osapoole kõnet kuulata. Kõrglahutusega multimeediavoo esitamisel võib olla vaja vastava kõrglahutusrežiimi toetusega ekraani ja ruumilist heli võimendavat helisüsteemi, et saada esitatud filmist maksimaalne elamus. Piltide arvutisse saatmiseks ühendatakse kaamera arvuti USB pordi või traadita ühenduse abil arvutiga ja jagatakse niimoodi pilte vaatamiseks sõpradega üle arvutivõrgu või ka kodusele teleriekraanile. Multimeediapresentatsioone, koolitusi ja ajaviiteüritusi aitavad läbi viia multimeediaprojektorid, mis kuvavad multimeediaesitluse otse seinale.\nVirtuaalne reaalsus kasutab multimeediakomponente et luua keskkond, mis sarnaneks võimalikult reaalsega. Selle kooslusesse võivad kuuluda erinevad sisend-väljund seadmed, mis vahendavad VR kasutaja ja keskkonna omavahelisi infovooge.\n# C.5.1.3 Multimeedia salvestusmeediumid\nKirjeldada peamised multimeedia massmälukandjate standardid nagu CDROM, DVD, magent-optiline ketas, välkmälu ja erista nende tehnilisi parameetreid\nMultimeedia salvestamisel võib kasutada erinevat salvestusmeediat sõltuvalt sellest milline on kasutatava materjali maht ja otstarve. Erinevad multimeediakomponendid vajavad erineval hulgal mäluruumi. Vajaliku mälu maht sõltub oluliselt salvestatud meedia kvaliteedist ja võib erineda suurtes piirides. Näiteks võib digitaalne foto olla mahuga 100 kB kuni kümnete megabaitideni. MPEG-2 baasil 2-kihilisele DVD-meediale salvestatud filmi maht on suurusjärgus 6 GB, 2-kihilisele Blu-Ray-meediale mahub kuni 50GB infot. Kõrglahutusega täispikk Blu-Ray film võtab reeglina vähem ruumi aga samas saab vaba salvestusmeedia osa kasutada tarbijale filmi kohta täiendava info või uute filmide tutvustuste edastamiseks. CD-plaadid mahutavad 700MB ja neid saab kasutada piltide ja digitaalsete helifailide salvestuseks.\nKaasaegsed CD-mängijad toetavad peale standardsete audio-CD plaatide ka CD-plaatidele kirjutatud MP3 või muus formaadis muusikafailide või raamatute esitamist. Kui ühe standardse audio-CD plaadi kestus on ligikaudu tund siis MP3 kujul võib CD-plaadile salvestada kümnetes tundides muusikat. Oluliseks meediumiks erinevate multimeediafailide salvestamisel on välkmäluseadmed (USB andmekandjad, MP3-mängijad, telefonide ja fotokaamerate mälukaardid, kaasaskantavad massmäluseadmed, jne). Välkmäluseadmete mahud kasvavad kiirelt ja on juba võrreldavad tavalise kõvaketta mälumahtudega, mille tavaline maht on tänapäeval 2 TB ja hinna poolest on kõvaketas ilmselt soodsaima megabaidi hinnaga.\nMultimeediaserveri korral on multimeedia sisu salvestatud serveri massmäluseadmel, mille mahud on tänapäeval kümnetes terabaitides. Sealt saab edastada klientidele multimeediat voogesituses üle võrgu.\n# C.5.1.4 Kordamisküsimused\nMis seade võimaldab helistamist ja asukoha määramist?\nNutitelefoni operatsioonisüsteem ei ole:\nGPS seade võimaldab:\nTuvastada asukohta mobiiltelefoni keskjaama abil\nTuvastada asukohta garaažis\nTuvastada asukohta satelliitide abil X\nKui palju info mahutab maksimaalselt 2-kihiline DVD plaat?\n6,0 GB X\n8,54 GB X\nNutitelefoni mälukaart X\n# C.5.2 Traadita side põhimõtted\nLoetlema traadita sides kasutatavad tehnoloogiad ja nende funktsionaalsus\nMääratlema peamised erinevused traadita seadmete standarditel\nMääratlema piirangud ja probleemid, mis seotud traadita ja mobiilsete seadmetega.\n# C.5.2.1 Traadita side tehnoloogiad\nLoetleda traadita sides kasutatavad tehnoloogiad ja nende funktsionaalsus\nTraadita side korral toimub andmete ülekanne elektromagnetlainete abil üle raadioeetri. Traadita sideühenduste jaoks kasutatavad sagedused ulatuvad ultrakõrgsagedusalasse (UHF – Ultra High Frequencies), mis jääb vahemikku 300 – 3000 MHz ja lainepikkusega 1-10 dm. See on detsimeterlaineala, kus töötavad koos mobiiltelefonidega, traadita võrguseadmetega, televisioonisaatjatega, beebimonitoridega ka mikrolaineahjud.\nInfo ülekandmiseks moduleeritakse kandevsignaali. Moduleerimise meetodid on:\nAmplituudmodulatsioon (AM), mille puhul kandevsignaali amplituudi varieeritakse vastavalt andmesignaalile\nSagedusmodulatsioon (FM), mille puhul kandevsignaali sagedust muudetakse vastavalt andmesignaalile\nFaasimodulatsioon (PM), mille puhul kandevsignaali faasi muudetakse vastavalt ülekantavale signaalile\nAndmete ülekandmisel üle raadioeetri kodeeritakse bitid sümboliteks. Selleks seatakse biti väärtus vastavusse faasinihkele raadiosignaalis. Teades, et kokku on 360 kraadi faasinihkeid, võime kodeerida mitu bitti ühte sümbolisse.\nDigitaalne faasimodulatsioon (PSK – Phase-Shift Keying) on faasimodulatsiooni meetod ja selle lihtsaim variant on binaarne faasimodulatsioon, kus kandevlaine faasil võib olla ainult 2 väärtust - 0 ja 180 kraadi. Binaarse faasimodulatsiooni korral edastatakse iga sümboliga üks bitt.\nJoonis 5‑4. Binaarne faasimodulatsioon (Q- kvadratuurlaine;I-faasislaine)\nKvadratuur-faasimodulatsiooni korral võib kandevlaine faasil olla 4 erinevat väärtust sammuga 90 kraadi, mis võimaldab iga sümboliga edastada 2 bitti.\nJoonis 5‑5. Kvadratuur faasimodulatsioon (Q- kvadratuurlaine;I-faasislaine)\nKasutatakse ka 8 faasiga faasimodulatsiooni 8PSK , mis võimaldab iga sümboliga edastada 3 bitti. Seda kasutatakse näiteks EDGE andmeedastuse korral. Kasutades 3 bitti sümboli kohta saab iga sümbol edastada kaheksa erinevat väärtust. Niimoodi saab tõsta ülekantava info andmeedastuskiirust.\nJoonis 5‑6. 8PSK faasimodulatsioon (Q- kvadratuurlaine;I-faasislaine)\nEt vastuvõtupoolel oleks võimalik kindlaks teha, milline faas vastab millisele signaali väärtusele, tuleb kasutada sünkroniseeritud tugisignaali, mille faas on teada. Seepärast kasutatakse digitaalsetes sidesüsteemides enamasti diferentsiaalset faasimodulatsiooni, mille puhul vajadus tugisignaali järele puudub.\nDiferentsiaalmodulatsiooni meetodi puhul on signaali muutuse aluseks signaali eelmine väärtus ehk võetakse arvesse erinevust spetsiifilise andmebiti ja tema eelmise väärtuse vahel.\nDiferentsiaalne binaar-faasinihkemodulatsioon (DBPSK - Differential Bi-Phase Shift Keyeing) on modulatsiooniskeem, mis kasutab signaali faasi inverteerimist. Null väärtus seotakse muutmata faasiga ja väärtus 1 muudab faasi. Seda kasutatakse näiteks WiFi võrkudes nõrga signaali ülekandmiseks.\nDiferentsiaalne kvadratuur-faasinihkemodulatsioon (DQPSK - Differential Quadrature Phase Shift Keying) modulatsioonitehnika puhul võib faas omada nelja eri väärtust. Kasutatakse WiFi või Bluetooth võrkudes 2 Mbit/s andmeedastuseks.\n4 või enama arvu bittide edastamisel kasutatakse kvadratuur-amplituudmodulatsioon (QAM - Quadrature Amplitude Modulation), mille puhul lisaks faasile moduleeritakse ka kandevlainete amplituudi. Selle modulatsiooni puhul on kahe 90-kraadise nihkega kandevsignaali amplituud muudetud, et esitada andmesignaali.QAM modulatsiooni korral saab iga sümboliga edastada kaks bitti - üks bitt vastab ühe ja teine bitt teise kandevsignaali amplituudile. Kui iga kandevsignaal on moduleeritud kahel tasemel, saame DQPSK modulatsiooni ja korraga saab üle kanda ühe neljast võimalikust sümbolist – 4QAM. QAM eri variatsioonid on vahemikus 16 kuni 256. Mida kõrgem on number, seda lühem distants ja väiksem lubatav müra, et signaali ülekanne oleks korrektne.\nDigitaalne ülekanne võib toimuda kas kitsaribatehnoloogias või kasutades spektrilaotustehnikat.\nSpektrilaotustehnoloogia jagab andmete edastuse üle olemasoleva sagedusriba. Niimoodi saavutatakse signaali parem vastupidavus mürale, häiretele ja pealtkuulamisele. Seda kasutatakse mobiilsides ja traadita võrgunduses.\nErinevad tehnikad spektrilaotuse kasutamiseks on:\nKiiresti varieerides sidekanali kesksagedust, valides mingi väärtuse teatud sagedusvahemikust. Seda nimetatakse sageduse hüplemiseks (Frequency Hopping).\nModuleerides ülekantavat signaali pseudojuhusliku bitimustriga, mis garanteerib, et signaali levitatakse pidevalt soovitud sagedusvahemikus.\nSellist modulatsiooniskeemi, mille puhul teostatakse moduleerimine koos spektri laiendamisega, saab teostada järgmiste tehnikatega:\nBarkeri kood (Barker code) on otsejada-spektrilaotuse (DSSS - Direct Sequence Spread Spectrum) puhul andmevoo moduleerimiseks kasutatav 11 bitist koosnev bitijada, mis oma matemaatiliste omaduste tõttu on eriti sobiv raadiolainete moduleerimiseks. Barkeri koodiga moduleerimisel genereeritakse seeria kildudeks nimetatavaid andmeobjekte. Iga andmebitti "kodeeritakse" 11-bitise Barkeri koodiga, nii et edastatavas signaalis on iga andmebitt esindatud 11 killust koosneva koodina. DSSS on kasutusel näiteks IEEE 802.11b standardile vastavates raadiokohtvõrkudes\nCCK (Complementary Code Keying) ehk otsejada-spektrilaotusega kodeerimismeetod, mis kasutab koodide seeriaid (Complementary Sequences), mid saab lihtsasti sünkroniseerida kasutades matemaatilist algoritmi. Seda kasutatakse IEEE 802.11b ja 802.11g raadiokohtvõrkude standardis 5,5 ja 11 Mbit/s andmeedastuskiiruse jaoks.\nOFDM (Orthogonal FDM) see on modulatsioonimeetod, mida kasutatakse digitaaltelevisiooni (DVB-T) ja traadita võrgu standardite (802.11g, 802.11n) jaoks. OFDM'i spektrilaotusmeetod jaotab edastatavad andmed üle paljude kandevsageduste, mis erinevad üksteisest täpsete sageduste võrra. Hulk saatjaid ühendatakse ja igaüks saadab osa infovoost. Digitaalses andmesides kasutatakse 48 kanalit 64'st, et andmeid üle kanda.\nSeadmete ühendumisel on võimalikud ümberlülitumised teistele modulatsiooniskeemidele, kui kõrgematel andmeedastuskiirustel ei õnnestu saavutada veavaba andmesidet. Näiteks sideseansi loomisel üritatakse alustada andmevahetust maksimaalsel kiirusel. Kui tekivad probleemid siis vähendatakse järjest kiirust. 802.11g standardi puhul tehakse esimene ühenduskatse kasutades OFDM moduleerimisskeemi kiirusel 54 Mbit/s. Kui see ei õnnestu siis tehakse teine katse CCK moduleerimisskeemiga, mis rakendab kättesaadavat 8 bitti 11 Mbit/s ülekandeks või probleemide jätkudes 6 bitti kaheksast et ühenduda kiirusega 5,6 Mbit/s.\nKasutajate eraldamine ja põrgete vältimine andmeliikluses saavutatakse eri kanalite kasutamisega. Kolm üldist meetodit on sageduse jagamine, aja jagamine ja koodi jagamine.\nFDMA (Frequency Divison Multiple Access) annab igale kasutajale erineva sageduse.\nTDMA (Time Division Multiple Access) eraldab kasutajad ajas, määrates erinevad ajaintervallid iga kanali jaoks. Iga kanalit nimetatakse ajaintervalliks, kuna see reserveerib kindla ajaintervalli iga raadiopaketi jaoks. Seda kasutab mobiilsidesüsteem GSM.\nCDMA (Code Division Multiple Access) on kasutusel enamikes 3G süsteemides. Erinevad kasutajad eraldatakse koodidega.\nWCDMA (Wideband Code Division Multiple Access) CDMA süsteemi lairibaversioon. WCDMA on üks UMTS standardiga IMT-2000 lubatud raadioside meetodeid. Vahel kasutatakse WCDMA kohta ka nimetust FDD (Frequency Division Duplex).\n# C.5.2.2 Levinud standardid ja nende erinevused\nMääratleda peamised erinevu- sed traadita seadmete standarditel nagu Bluetooth, IEEE802.11, IEEE802.16 (WiMax).\nTuntumad võrgud jagunevad:\nWLAN (Wireless Lan) ehk traadita arvutivõrk mis on kasutusel laialdaselt enamuses ettevõtetes, kodudes, mobiilsetes seadmetes ja mujal, selle võrgu seadmeid katab standard IEEE 802.11\nWPAN (Wireless Personal Area Network) ehk traadita personaalvõrk, mis on piiratud ulatusega raadiokohtvõrk. Seda kasutatakse lähiraadiuses töötavate seadmete omavahel ühendamiseks ja seadmete levivõimsus on jagatud klassidesse, millega piiratakse seadmete leviraadiust ja samas pikendatakse aku tööaega. Seadmed, mis seda võrguühendust kasutavad võivad olla mobiiltelefonid, pihuarvutid ja nende lisaseadmed (näiteks käed-vabad komplekt, GPS, jne), arvutid ja lisaseadmed (hiir, klaviatuur, printerid, jne). Neid seadmeid puudutav standard on 802.15.\nGSM (Global System for Mobile communications) ehk globaalne mobiilsidesüsteem on kogumik European Telecommunications Standards Institute (ETSI) poolt hallatud standardeid teise põlvkonna digitaalse mobiilside rakendamiseks. Kasutatakse mobiiltelefonides, pihuarvutites, kaugjuhtimiskontrollerites. Võimaldab madala kiirusega (9600 bit/s) andmeühendust internetiga ja tekstisõnumite vahetust.GSM standardite alla kuulub ka GPRS (General Packet Radio Service), mis võimaldas andmevahetuskiirust kuni 56 kbit/s ja selle teenusega sai võimalikuks interneti püsiühendusteenus üle mobiilside.\nUMTS (Universal Mobile Telecommunications System) ehk universaalne mobiilsidesüsteem Kolmanda põlvkonna (3G) laiaribaline mobiilside tehnoloogia andmeedastuskiirusega kuni 2 Mbit/s. Peale kõne- ja andmeside võimaldab UMTS edastada ka audio- ja videoinformatsiooni mobiilseadmetele üle kogu maailma läbi statsionaarsete, mobiil- ja satelliitsidesüsteemide. Seda standardiseerib ITU IMT-2000 standardite seeria.\nGSM (Global System for Mobile Communication) on läbi aegade populaarseim mobiilside tehnoloogia. GSM defineerib sidevõrgu, mis koosneb tugijaamadest (BTS – Base Transceiver Station), mille komplekti kuuluvad raadiosaatja, vastuvõtja ja antrennid. Gruppi tugijaamu nimetatakse kärjeks ja seda kontrollib tugijaamakontroller (BSC – Base Station Controller). Viimase ülesandeks on hallata ja jagada kanaleid ja lülitada mobiiltelefone üleminekul ühe tugijaama piirkonnast teise. Mobiilvõrgu keskjaam (MSC – Mobile Switching Centre) haldab ühendust tugijaamakontrollerite ja traadiga võrgu vahel. Kaks erinevat sagedust on kasutusel GSM andmesides. Esimene on 900 MHz kandis ja teine ligikaudu 1800 MHz. Tugijaamade võimsus on suurusjärgus 20 W ja mobiiltelefonidel 2 W. Mobiiltelefonide ehk terminalide võimsus on kontrollitud tugijaamade poolt, mis seavad võimsuse minimaalseks kui ühendus on hea, et vähendada võimalust häirida teisi aktiivseid ühendusi samas kärjes. GSM kannab kõnet üle tihendatud digitaalses formaadis ja seda tihendamistehnikat nimetatakse RPELTP (Regular Pulse Excitation Long Term Predictor), mis võimaldab kanda kõne üle kiirusel 13 kbit/s.\nKülgnevate tugijaamade raadioside saab võimalikuks kasutades sagedusjaotusega hulgipöördustehnikat FDMA (Frequency Division Multiple Access), mis eraldab erinevad sagedusalad naaberjaamadele. Sagedusalade sees erinevad saate- ja vastuvõtusagedused, et tagada terminalide poolt võimalikud häired ühenduse ajal. Et samaaegselt saaksid erinevad terminalid võrku kasutada on rakendatud ajajaotusega hulgipöördus tehnoloogia TDMA (Time Division Multiple Access). Selle tehnikaga jaotatakse peakanal ajaintervallideks ja seejärel edastatakse üht ja sama kanalit mööda mitu kõnet, eraldades igaühele neist teatud ajaintervalle.\nModulatsioonitehnika, mida tugijaamade ja terminalide poolt kasutatakse on GSMK.\nGPRS digitaalse andmeside tehnika kasutab ära vabad ajaintervallid. Baasandmeedastuskiirus GSM'il on 9600 bit/s aga vabade ajaintervallide ärakasutamisel võib andmeedastuskiirus tõusta kuni 56 kbit/s.\nTäiustatud GSM andmeside ( EDGE - Enhanced Data rates for GSM Evolution) on GPRS tehnologia järglane, mis võimaldab andmeedastuskiirust kuni 384 kbit/s. Võimaldab peale andmeside ka multimeediarakenduste kasutamist. EDGE on GSM tehnoloogia täiendus ja kasutab sedasama ajajaotusega hulgipöörduse (TDMA) struktuuri ja olemasolevaid GSM võrke.\nGSM süsteem on üle minemas UMTS süsteemile, mida tuntakse ka 3G süsteemina, kuna tegemist on mobiiltelefonside kolmanda põlvkonnaga. UMTS loogiline struktuur on põhimõttelt sarnane GSM'ile. On olemas kärjed (UTRAN - UMTS Terrastrial Radio Access Network), mida teenindavad „node B" seadmed, mida omakorda kontrollib raadiovõrgu kontrollerijaam (RNC – Radio Network Controller). Mobiilvõrgu keskjaam (Core Network) lisab ühenduskanali traadiga võrgu ja raadiovõrgu kontrollerjaamade vahel.\nJoonis 5‑7. UMTS võrgu arhitektuur\nKeskjaama osa on SGSN (Serving GPRS Support Node), mille funktsioon on turvalisus ja juurdepääsukontroll ja GGSN (Gateway GPRS Support Node), mis marsruudib IP pakette välisest IP võrgust SGSN suunas.\nTraadiga võrgu osas rakendab UMTS ATM tehnoloogiat ja traadita võrgu osas lairiba-CDMA (WCDMA - Wideband Code-Division Multiple Access) tehnoloogiat. WCDMA pakub kõne-, video- ja andmeedastusteenust madalama võimsuse juures ja kiireid ühendusi personaalvõrkudega ning internetiga. WCDMA puhul sagedusmoduleeritakse pseudo-juhusliku bitimustriga moduleeritud raadiosignaali. Erinevad jaamad saavad samal sagedusel töötada, kuna kasutatakse erinevaid pseudo-juhuslikke bitimustreid moduleerimise ajal. Telefonisignaalid vahendatakse sagedusjaotusega dupleksimistehnikaga (FDD - Frequency Division Duplexing), kasutades sama sagedust ülekandeks ja vastuvõtuks aga erinevates ajaintervallides.\nTugijaamade võimsus on 20 W ja vähem kui 250 mW terminalidel, mille võimsust kontrollib tugijaam ja seab selle minimaalsele võimsusele, mis võimaldab kvaliteetset ühendust.\nAndmeedastuskiirus on alates 200 kbit/s kuni kümnete megabittideni sekundis.\n4G ehk neljanda põlvkonna mobiilsidevõrgu standard on 3G ja 2G standardite järeltulija. See standard on spetsifitseeritud ITU poolt IMT-Advanced (International Mobile Telecommunication Advanced) nime all ja sisaldab nõuded 4G'le. Tipp andmeedastuskiirus 4G puhul ulatub juba 100 Mbit/s (kiirelt liikuvatel objektidel) ja 1Gbit/s aeglastelt liikuvatel või statsionaarsetel objektidel. 4G pakub laialdast ja turvalist IP-baasil lairiba mobiilsidet, mille kaudu saab peale kõnede edastada ka erinevaid multimeediateenuseid kasutajatele. 4G baseerub sellistel tehnoloogiatel nagu WiMAX (40 Mbit/s) ja LTE (Long Term Evolution, 100 Mbit/s). Raadioülekandel kasutatav moduleerimistehnoloogia baseerub OFDMA'l.\nWLAN ehk traadita kohtvõrk on spetsifitseeritud standardiseerijaga IEEE 802.11. Mõeldud on WLAN võrkudele, mille puhul seadmete kaugus on saja meetri sees.\nWLAN on hea kasutada järgmistel juhtudel:\nVõrguühenduse loomine kohtades, kus kaabeldus ei ole võimalik\nAjutiste võrkude ülespanekuks seminariruumides ja klassides\nAvalike internetijuurdepääsupunktide jaoks\nVanim traadita võrgu standard on 802.11a , mis töötas 5,5 GHz sagedusel ja võimaldas andmeedastust kuni 54 Mbit/s. See ei ole ühilduv kaasaegsete WLAN tehnoloogiatega, kuna viimased töötava 2,4 GHz sagedusalas. 802.11a kasutas OFDM moduleerimisskeemi.\nÜks edukamaid ja kauem kasutusel olnud spetsifikatsioone on 802.11b. Selle järgi defineeritakse traadita võrku nimega WiFi. See standard opereerib võimsustega suurusjärgus 100 mW, UHF sagedusalas 2,4 GHz. Spektrilaiendus saadakse DSSS kaudu, moduleerides raadiosignaali pseudo-juhusliku bitimustriga. Modulatsioonivariandid võivad varieeruda, kuna juhtprotokoll konfigureerib selle vastavalt mõõdetud signaali-müra suhtele. Kui see on piisavalt hea siis kasutatakse kiireid moduleerimisskeeme, muidu valib protokol lihtsama ja aeglasema modulatsiooniskeemi. Ühenduskiirus luuakse kiirusel 11 Mbit/s kasutades 8-bit CCK ja langetatakse 5,5 Mbit/s 7-bit CCK või 2 Mbit/s DQPSK modulatsiooniga või 1 Mbit/s DBPSK modulatsiooni abil.\nIEEE 802.11g töötab samal sagedusel nagu 802.11b aga kasutab OFDM moduleerimist kui kiireimat moduleerimisskeemi. Kui ühenduse kiirus langeb siis lülitutakse aeglasemate algoritmitde peale.\nIEEE 802.11n töötab samuti 2,4 GHz sagedusel ja võimaldab kuni 600 Mbit/s andmeedastuskiirust. Sellise kiiruse saavutamiseks kasutab 802.11n kahte uut tehnikat:\nMIMO (Multiple Input Multiple Output) ehk mitu sisendit - mitu väljundit. See võimaldab mitme saate- ja vastuvõtuantenni abil saavutada suurem andmeedastuskiirus. Jõudluse saavutamiseks kasutatav tehnoloogia on SDM (Spatial Division Multiplexing), mis jagab ülekantava andmeliikluse sõltumatuteks andmevoogudeks. Samaaegsete voogude arv on piiratud antennide arvuga saate ja vastuvõtu poolel. Maksimaalselt on võimalik kuni 4 andmevoogu.\nKanalite laiuse tõstmine 40 MHz'ni on teine tehnika, mis võimaldab kahekordistada andmekiiruse võrreldes 20 MHz kanaliga. Seda saab lubada vaid 5 GHz töörežiimis või 2,4 GHz režiimis juhul kui on kindlalt teada, et see ei häiri teiste sama sagedusala seadmete tööd.\nPildikujul tabel tuleb üle viia tekstikujule\nJoonis 5‑8. WLAN standardid\nHomeRF (Home Radio Frequency) protokoll on olemelektroonikaseadmete omavahelise ühenduse standardiserimiseks.Standardis on integreeritud DECT (Digital Enhanced Cordless Telephony) ja WLAN tehnoloogia kasutades SWAP (Shared Wireless Access Protocol) protokolli. Tegemist on avatud standardiga, mis lubab erinevatel tarbeelektroonikaseadmetel (PC, perifeeriaseadmed, traadita telefonid, jne) jagada ja ühendada heli- ja andmeside kodus.\nSWAP kasutab andmesideks 802.11 standardit koos FHSS (Frequency Hopping Spread Spectrum) ehk sagedushüpitamisega spektrilaotusmeetodiga, kus signaali ülekandmisel toimub kandevsageduse kiire muutmine, nii et ühe signaali ülekandeks kasutatakse paljusid erinevaid sageduskanaleid. Heli ülekandeks kasutab SWAP DECT standardit. Heli ja teiste kriitiliste teenuste haldamiseks kasutatakse TDMA protokolli. Andmeliikluse haldamiseks on kasutusel CSMA/CA (Carrier Sense Media Access/Collision Avoidance). Modulatsioon on FSK tüüpi ja baseerub 2. või 4. tasemel, mille ülekandekiirused on 0,8 või 1,6 Mbit/s. HomeRF töötab sagedusel 2,4 GHz ja võimaldab andmete/heli ülekannet ulatuses kuni 50 meetrit.\nWPAN (Wireless Personal Area Networks) ehk traadita personaalvõrk on mõeldud kasutamiseks inimese töötsooni vahetus läheduses. Tüüpiline võrgu tööraadius on 10m. Personaalvõrk on näiteks Bluetooth. See põhineb raadioside standardil IEEE 802.15.1 ja töötab samas sagedusalas nagu WiFi ehk 2,4 GHz. Bluetooth seadmed võimaldavad vahetada nii andmeid kui heli kasutades Pico LAN kohtvõrku. Selle võrgu ühenduse topoloogiana on kasutusel täht-topoloogia, seadmed on ühendatud Ad-hoc võrku, ja seadmed saavad olla kas juhtseadmed (master) või alluvad seadmed (slave).\nJoonis 5‑9. WPAN piconet võrk\nKorraga saab võrgus olla üks juhtseade ja kuni 7 alluvat seadet. Seadmed jagavad ühte taktsignaali. Juhtseade otsustab milline alluvatest saab andmeid vahetada. Sellele standardile vastavaid seadmeid saab kasutada näiteks arvuti lisaseadmete ühendamiseks (näiteks printer), telefonide või PDA lisaseadmete ühendamiseks. Bluetooth kasutab FHSS meetodit ja GFSK modulatsiooni, millega saavutatakse maksimaalne ülekandekiirus 1 Mbit/s. Täiustatud versioon võimaldab ülekandekiirust kuni 3 Mbit/s kasutades 8DPSK modulatsiooniskeemi. Lisaks kuulub Bluetooth'i spetsifikatsiooni grupp protokolle, mis kirjeldavad kuidas kanda üle heli koos andmetega.\nSeadmed jagunevad võimsuse järgi klassideks:\nKlass 1 võimsusega 1 mW võimaldab tööraadiust kuni 100m\nKlass 2 võimsusega 2,5 mW kuni 10 m\nKlass 3 võimsusega 1 mW kuni 5 m\nBluetooth tehnoloogia tutvustus veebis: http://www.bluetooth.com/Pages/Basics.aspx\nHigh Data Rate WPAN ehk kõrgkiirusega personaalvõrk võimaldab andmevahetust kuni 55 Mbit/s. See võrk on spetsifitseeritud standardiga IEEE 802.15.3. Kasutab piconeti jagatud topoloogiat koos keskse kontrolleriga, mida nimetatakse PNC (Piconet Controller). Viimane erineb Bluetooth juhtseadmest selle poolest, et on vastutav seadmetevaheliste sideühenduste ajastamiste eest aga andmeliiklus ei käi läbi PNC. See tähendab, et seadmed saavad ühenduda partnervõrgu abil üksteisega. Iga Piconet võib sisaldada ühte PNC ja kuni 255 alluvat seadet.\n# C.5.2.3 Traadita ja kaasaskantavate arvutusseadmetega seotud probleemid\nMääratleda piirangud ja probleemid, mis seotud traadita ja mobiilsete seadmetega nagu leviulatus, ühenduskiirus, ühilduvus.\nKaablite puudumine piirab traadita võrku ühendatud seadmete turvalisust, levitakistused halvendavad andmete kättesaadavust või andmete puutumatust. Eetri kaudu pole andmete liikumine piiratud vaid levib kontrollimatult väliskeskkonda. See võib tekitada ka häireid ja segada teiste seadmete või naabervõrkude tööd.\nWLAN 802.11b/g/n kasutab andmete edastamiseks kanaleid, mis on sagedusvahemikud 2,4 GHz sageduspiirkonnas. Neid kanaleid on võimalik juurdepääsupunkti kaudu ümber lülitada ja sellest võib olla abi kui läheduses töötavad teised võrgud, mis juhtuvad kasutama sama kanalit hakkavad andmeliiklust häirima.\nJoonis 5‑10. WiFi kanalite sageduslik jaotus (Allikas: http://en.wikipedia.org/wiki/File:2.4_GHz_Wi-Fi_channels_(802.11b,g_WLAN).svg )\nWiFi puhul võib tekkida probleeme leviga kui seade ja juurdepääsupunkt on eraldatud seinaga ja puudub otsenähtavus. Mida kaugemale läheb võrguseade juurdepääsupunktist seda närgemaks jääb signaal ja seda madalamale kiirusele lülitub võrku ühendatud seade. Probleemiks võib olla ka kasutajate liikumisel ühe juurdepääsupunkti levialalast teise.\nHäired võivad olla WiFi võrkude ja samal sagedusel töötavate teiste võrkude nagu näiteks Bluetooth või HomeRF vahel. Erinevad võrguv võivad olla integreeritud samasse seadmesse (näiteks sülearvuti või pihuarvuti) ja sel juhul võivad samaaegselt töötavad erinevad võrgud üksteist häirida. Selle vastu aitab kui kasutada korraga ainult ühte võrku ja teine välja lülitada.\nTraadita võrkude probleemiks on andmeedastuskiiruse erinevus traadiga võrkudega võrreldes. Kui kaasaegsetes ettevõtetes on traadiga võrgud jub 1 Gbit/s või isegi 10 Gbit/s, siis WiFi maksimaalne reaalne andmeedastuskiirus 802.11n kaudu on 100 Mbit/s suurusjärgus.\nProbleemiks võib olla ka pahatahtlike kasutajate võimalikud rünnakud traadita võrkudele. Sissetungija, kes on saanud ühenduse ettevõtte või kodu traadita võrku võib kasutada seda ära internetiühenduse loomiseks ja loodud ühenduse abil kuriteo sooritamiseks. Seetõttu peavad WiFi võrgud olema turvatud. Turvamine koosneb kahest komponendist: võrku autentimisest ja andmeliikluse krüpteerimisest.\nErinevate kaitsemeetodite hulka kuuluvad:\nWEP (Wired Equivalent Privacy), mille puhul autentimine võrku toimub jagatud võtmega, mis määratakse ära traadita juurdepääsupunkti kaudu. Andmevahetus kliendi ja juurdepääsupunkti vahel krüpteeritakse kasutades 64-bitist või 128-bitist võtit. WEP võti on staatiline ja lihtsas lahtimurtav ning seda ei soovitata kasutada. Samas on WEP suhteliselt vähe ressurssi nõudev ja hästi ühilduv erinevate seadmetega.\nWPA/WPA2 (WiFi Protected Access (2)) on kõige turvalisem WiFi võrgu kaitsemeetod. Autentimisvariante on palju ja tugevaim autentimisprotokoll on EAP (Extensible Authentication Protocol). Viimane võimaldab ka autentimist avaliku võtme infrastruktuuri sertifikaate kasutades. WPA kasutab andmete krüpteerimiseks TKIP (Temporal Key Integrity Protocol) protokolli, mis võimaldab krüpteerida andmed kuni 128-bitise võtmega ja võti vahetub iga paketiga. WPA2 puhul lisandus teine krüpterimismeetod - AES (Advanced Encryption Standard), mis on hetkel kõige tugevama krüpteeringuga ja toetab kuni 256-bitist võtit koos võtmevahetusega.\nErinevad kaitsemeetodid WiFi võrgu kaitseks:\nTulemüüriga saab kaitsta ettevõtte võrku paigutades juurdepääsupunkti väljapoole tulemüüri. Siis puudub juurdepääs sisevõrgule aga on olemas internetijuurdepääs külalistele või internetirakenduste kasutamiseks.\nSSID (Service Set Identifier) peitmine võimaldab varjata juurdepääsupunkti nime, mida ei saadeta kõigile. Samas on võrku võimalik ühenduda neil, kes nime teavad.\nMedia access control (MAC) aadressi filtreerimine võimaldab piirata juurdepääsu ainult registreeritud kasutajale, kelle arvuti või muu seadme MAC aadress on juurdepääsupunkti nimekirjas.\nEttevõtte tasemel RADIUS (Remote and Dial-Up Service) serveri abil autentimine võimaldab keskset haldust ja parimat kaitset traadita võrgule.\n# C.5.2.4 Kordamisküsimused\nKuidas kantakse üle infosignaali?\nElektromagnetlainete abil X\nKuidas saab võimalikuks mitme biti info ülekandmine faasimodulatsiooniga?\nVastandades igale faasinihkele ühe biti\nVastandades konkreetsele faasinihkele juhusliku numbrilise väärtuse\nVastandades konkreetsele faasinihkele ühe konkreetse numbrilise väärtuse kahendkoodis X\nMille poolest erinevad WLAN ja WPAN?\nPiconet võrk X\nAd-hoc võrgu toetus\nMiks on vaja, et Bluetooth seadmete võimsus oleks madal?\nHäirekindluse tõstmiseks X\nMilline krüpteering on tõhusaim WiFi võrgu jaoks?\nWEP 128 bitise võtmega\nTKIP 128 bitise võtmega\nMilline meetod aitab tõhusaimalt kaitsta WiFi võrku?\nMAC aadresside filtreerimine\nWPA kasutamine koos jagatud võtmega\nWPA kasutamine RADIUS serveriga\n# C.5.3 Traadita võrgundus ja protokollid\nKirjeldama peamisi traadita võrgu (WLAN) komponente ja määratleda nende otstarve ja ühilduvus\nKirjeldama peamised satelliitsidevõrgu komponendid\nKirjeldama peamised mobiilside tugijaamade protokollid\nMääratlema raadiosagedustuvastus (RFID) ja selle kasutusalad\n# C.5.3.1 Traadita võrgu komponendid\nKirjeldada peamisi traadita võrgu (WLAN) komponente ja määratleda nende otstarve.\nTraadita võrgu või WLAN võrgu sünonüümiks on WiFi tehnoloogia. Sellistes võrkudes on võimalikud kaks ühendusmeetodit: Ad-hoc või infrastruktuurivõrk.\nAd-hoc võrk on seadmetevaheline raadiovõrk ilma juurdepääsupunktita. Selle abil saab konfigureerida ühe seadme kaudu võrgu SSID ja lasta teistel seadmetel võrguga ühendus luua. Seda on hea kasutada näiteks juhul kui on vaja jagada ühe arvuti välist internetiühendust ajutiselt mingi koosviibimise või seminari tarbeks teistele arvutitele.\nInfrastruktuuri võrk on tavaline statsionaarne WiFi võrguühendusmeetod, kus on konfigureeritud eraldi võrguseadmed – juurdepääsupunktid (Access Point) jagama võrguühendust klientidele. Sel moel on võimalik keskselt turvata ja hallata kasutajate juurdepääsu traadita võrgule.\nEttevõtte puhul on juurdepääsupunktid tavaliselt hallatavad RADIUS'e (Remote and Dial-Up Service) serveri kaudu, mis koondab kokku autentimispäringud erinevatelt kasutajatelt läbi juurdepääsupunktide ja lubab või keelab kasutajatel võrku siseneda vastavalt seadistatud reeglitele.\nJoonis 5‑11. WLAN võrku autentimine RADIUS'e serveri abil\n# C.5.3.2 Erinevate tehnoloogiate ühilduvus\nHinnata erinevate WLAN tehnoloogiate ühilduvus.\nTraadita võrguühenduse loomiseks peavad ühenduses osalevad seadmed olema omavahel ühilduvad. Selleks otstarbeks on loodud mitmeid standardeid erinevate seadmete jaoks. Seadmed, mis kuuluva eri standardite alla ei ole enamasti ühilduvad, olgugi, et nad kasutavad töötamisel sama sagedusala. Näiteks 2,4 GHz sagedusalas töötavad WLAN IEEE 802.11 ja Bluetooth IEEE 802.15, mis sellest hoolimata omavahel ei ühildu. Standardid arenevad pidevalt ja ka sama standardi alla kuuluvad erinevad seadmete versioonid võivad omavahel mitte kokku sobida. Näiteks on WLAN 802.11a kokkusobimatu WLAN 802.11 standardi alla kuuluvate teiste seadmete versioonidega. Kuna paljude seadmete tööks kasutatavad sagedusalad ühtivad siis kasutatakse teatud seadmetel võimsuse piiramist, et need ei segaks teiste samas sagedusalas töötavate seadmete tööd.\n# C.5.3.3 Satelliitsidevõrgu komponendid\nKirjeldada peamised satelliitsidevõrgu komponendid.\nSatelliitside tehnoloogiat saab kasutada arvutitevaheliseks andmevahetuseks üle pikkade vahemaade ja paikadest kuhu muud internetiühendused ei ulatu. Näiteks mägede piirkonnas, kõrbes ja merel. Satelliitside kasutab telekommunikatsiooni satelliite, mis on paigutatud geostatsionaarsele orbiidile nii et iga satelliit katab fikseeritud osa maast.\nMaa tugijaam on termin, mis kirjeldab kombinatsiooni antennist, madala mürateguriga võimendist (LNA – Low-Noise Amplifier) ja saatja-vastuvõtjast, mis tüüpiliselt töötab sagedusel 20 GHz ning modemist andmesideks.\nVSAT (Very Small Aperture Satellite Antenna) ligikaudu 3m või väiksema läbimõõduga satelliidiantenn. Sellele lisandub vastuvõtu-saate seade satelliidiga infovahetuseks ja samuti arvutiga ühendamiseks. Ühenduskiirused võivad ulatuda kuni 1Gbit/s. Probleemiks on teenuse kallim hind ja võimalikud viivitused.\n# C.5.3.4 Mobiilside keskjaamade protokollid ja rakendused\nKirjeldada peamised mobiilside tugijaamade protokollid nagu mobiilne IP, WAP, Bluetooth, UMTS.\nAndmesideprotokollid , mida kasutatakse mobiilseks andmesideks on GPRS, EDGE, 3G, 4G. Nende protokollide tehnilisest poolest oli juttu eespool.\nTraadita rakenduste protokoll on WAP (Wireless Application Protocol). Seda kasutatakse mobiilsete seadmete eripära arvestatavatele internetirakendustele juurdepääsuks. WAP'i toetavad erinevad pihuarvutitele mõeldud operatsioonisüsteemid. WAP kasutab olemasolevaid interneti standardeid ja ühendusprotokolle. WAP'i lüüsi ja rakendusserveri vaheline infovahetus toimub nagu tavalises veebiserveris. Rakenduste loomisel on aluseks spetsiaalne keskkond WAE (Wireless Application Environment), mis on disainitud paindlikuks ja lihtsasti laiendatavaks. Rakenduste kirjutamiseks on kasutusel WML (Wireless Markup Language)\nMobiilne IP protokoll ühendab mobiilsed seadmed võrku andes seadme kasutajatele mobiilse IP (IPv4 ja IPv6) ja vabaduse uidata (Roam) väljaspool koduvõrku, samaaegselt säilitades koduvõrgu IP aadressi. Selleks määratakse 2 IP aadressi tugijaamast. Üks aadress on koduvõrgu IP aadress ja see määratakse staatiliselt ja seda kasutatakse pakettide edastamiseks mobiilsele seadmele. Teine aadress on dünaamiliselt määratud kärje poolt, mille piirkonnas kasutaja asub. Kasutajale mõeldud ja kodujaama saadetud paketid varustatakse teise dünaamilise IP päisega ja suunatakse nii kasutajale. Paketid, mis kasutaja seadmes olev rakendus välja saadab varustatakse koduvõrguaadress IP päisega ja saadetakse niimoodi teele. Kodujaam eemaldab välise IP päise ja edastab paketi sihtaadressile. Niimoodi tagatakse pakettide kohalejõudmine kasutajale kus iganes kärje levialas ta parajasti ei viibiks.\nWiFi toetus on enamikel pihuarvutitel ja nutitelefonidel sees ja seda saab kasutada seadme otse traadita võrku ühendamiseks.\nBluetooth protokoll on kasutuses mobiilsete seadmete omavahel või arvutiga ühendamiseks või lisaseadmete kasutamiseks.\n# C.5.3.5 Mobiilse protokolli rakendusala\nMääratleda iga mobiilse protokolli rakendusala tugijaamades.\nÕppekava punkti kohta puudub õppematerjal või on see muu materjali hulgast raskesti leitav.\n# C.5.3.6 Raadiosagedustuvastus\nMääratleda raadiosagedus- tuvastus (RFID) ja selle kasutus- alad nagu passituvastus, toote jälgimine, ühistranspordi piletisüsteem, inventuuri- süsteemid.\nRFID (Radio Frequency Identification) ehk raadiosagedustuvastus on tehnoloogia, mis kasutab raadiolaineid, et kanda üle andmed lugemisseadme ja objekti külge ühendatud elektroonilise lipiku vahel eesmärgiga tuvastada ja jälgida mingi objekti liikumist. See teeb võimalikuks anda igale kaubale poes unikaalne identifitseerimisnumber või tuvastada inimesi, loomi, põhivara, dokumente, jne.\nEnamik RFID lipikuid koosneb kahest osast: kiip, andmete salvestamiseks ja info töötlemiseks ning antenn info vastuvõtuks ja saatmiseks. RFID võib olla passiivne (ilma akuta, saavad töötamiseks vajaliku energia lugemisseadme poolt loodud elektromagnetvälja poolt), aktiivne (akuga) või akuga passiivne (akut kasutatakse kui on vaja infot töödelda). Passiivsete lipikute hinnad on suurusjärgus 5 senti, aktiivsed on kallimad. RFID tuvastus on võimalik mõne meetri kauguselt või ka kaugemalt väljaspool kasutaja nähtavust. Rakendused osakavad lipikuid lugeda ka hulgi.\nJoonis 5‑12. RFID lipik (Allikas: http://en.wikipedia.org/wiki/File:EPC-RFID-TAG.svg )\nRFID toimimismehhanismid võivad süsteemiti erineda aga tavaliselt toimub infovahetus RFID lugemisseadme poolt algatades, mis saadab välja elektromagnetlained koos signaaliga, millele RFID lipik on disainitud vastama. RFID lipik moduleerib lugemisseadme signaali ja saadab selle tagasi lugemisseadmele, mis eraldab sellest digitaalse info.\nReaal-aja positsioneerimissüsteemid ei vasta lugemisseadme signaalidele vaid saadavad ise välja signaale teatud ajaintervallide tagant. Lugejad võtavad signaali vastu ja tarkvara kalkuleerib lipiku asukoha.\nRohkem infot RFID kohta: http://www.rfidjournal.com/faq#16\n# C.5.3 Kordamisküsimused\nMilline standard ühildub IEEE 802.11g standardiga?\nIEEE 802.15.1 X\nMobiilseks andmesideks kasutatav protokoll on:\nMilleks kasutatakse mobiilset IP'd?\nTugijaamade vaheliseks juhtinfo vahetuseks\nTugijaamade vahelise uitühenduse võimaldamiseks\nMobiilse seadme uitühenduse võimaldamiseks X\nKuidas saab energiat passiivne RFID?\nElektromagnetiliste lainete abil X\n# Soovitatavad praktilised harjutused\nVõimalusel katsetada nutitelefoniga e-posti kasutamist ja veebilehitsemist\nSalvestada CD-meediale MP3 faile ja proovida seda esitada vastava toetusega multimeediaseadmes\nKontrollida üle enda koduvõrgu WiFi juurdepääsupunkti seaded. Kas võrku saamiseks on rakendatud turvaseadeid? Millised?\nÜhendada sülearvutid Ad-hoc WiFi võrku.\nÜhendada arvuti ja Bluetooth toetusega telefon.\nEUCIP programmi materjal: Learning Materials for Information Technology Professionals (EUCIP-Mat)\nCompTIA Security+ Study Guide, 4th Edition by Emmett Dulaney\nCompTIA Network+® Certification Study Guide, 4th Edition Glen E. Clarke\nTCP/IP Fundamentals for Microsoft Windows: http\nPersonal Networks – An Architecture for 4G Mobile Communications Networks:\nGPRS and 3G Wireless Applications The Ultimate Guide to Maximizing Mobile Internet Technologies by Christoffer Anderson\nTerminid: http://vallaste.ee/ , http://en.wikipedia.org\nTäienda seda lehte Github-is\nViimati uuendatud: 12/4/2019, 9:44:53 AM


Danske pank vahendas miljoneid Aserbaidžaani altkäemakse | Tööportaal Kandideeri.ee\nDanske pank vahendas miljoneid Aserbaidžaani altkäemakse\nTALLINN, 5. september, BNS – Danske panga Eesti filiaal võimaldas oma kontode abil vahendada Euroopasse miljoneid eurosid Aserbaidžaanist pärit altkäemaksuks mõeldud raha, kirjutab Postimees seoses rahvusvahelise ajakirjandusliku uurimisega.\nPostimees kirjutas tänavu kevadel, kuidas Eesti pankadesse tehti aastatel 2012-2014 Aserbaidžaani firmadelt ligi 2,5 miljardi dollari ulatuses rahaülekandeid. Taani päevalehe Berlingske Tidende, Äripäeva ja mitme rahvusvahelise meediaväljaande uurimisest selgus, et summa oli koguni suurem: 2,9 miljardit dollarit.\nKui 2000. aastate lõpus tuli Aserbaidžaanist Eestisse mitteresidentidele paarkümmend miljonit USA dollarit aastas, siis 2012. aastal kasvas see summa ligi 800 miljoni dollarini ning 2013. aastal ligi 1,7 miljardi dollarini.\nEestist tehti ülekanded Ühendkuningriigis registreeritud ettevõtete kontodelt, mille omanikud varjuvad Marshalli saarte, Belize'i ja Briti Neitsisaarte maksuparadiisides. Firmade esindajad, kes Danske Eestiga kontode avamised vormistasid, olid aserid elukohaga Bakuus, ent nemad polnud firmade tegelikud kasusaajad.\nUurimisest selgub, et summasid kanti kahe ja poole aasta vältel Danske Eesti filiaalis loodud pangakonto kaudu vähemalt kahe Euroopa poliitiku taskusse, režiimisõbralikke lugusid kirjutanud ajakirjanikule ning luksuskaupu pakkuvatele ettevõtetele, aseri kohalikele prominentidele, aga ka varjatud omanikega firmadesse.\nMuuhulgas on uurimise kohaselt aserite raha saanud Saksa poliitik Eduard Lintner, Euroopa Arengu- ja Rekonstruktsioonipanga (EBRD) direktor Kalin Mitrev ning CNN-i endine produtsent Eckart Sager.


KOHUTAV: Tallinnas tapeti 23.a naine ja 57. mees. | MinuAeg\nKodu/Uudised/KOHUTAV: Tallinnas tapeti 23.a naine ja 57. mees.\nKOHUTAV: Tallinnas tapeti 23.a naine ja 57. mees.\nPolitseile teatati eile päeval, et Tallinna vanalinnas asuvas korteris on kaks surnukeha. Sündmuskohale reageerinud politseinikud leidsid korterist kahe teineteisele tuttava inimese elutud kehad ja tulirelva ning praeguse uurimisversiooni järgi ei ole juhtunuga seotud kolmandaid osapooli.


Postitamismäng vol. 8 - postitamisteema • Leht 4 • Jutud vabal teemal • www.pisi.ee\n1175 postitust • Lehekülg 4/40 • 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7 ... 40\nPostitas Lind1100 » 13. november 2017, 23:27\nEi suuda otsustada, kas kiire või uimane päev. Terve hunnik paberimajandamist. Ning näib, et mul õnnestus viimane kord asju bussi jätte. Seevastu avastasin, et see Carolina, millel ma arvasin, et ühtki vilja pole, kannab küll, ning üks on lausa juba täiesti punaseks jõudnud minna. Lehti nii palju, et varem ei näinudki.\nPostitas Kuldhai » 14. november 2017, 11:45\nÖösel kell 2 küsis koer välja. Esimest korda öösel. Ilmselt sai päeval üle söödetud.\nSain teada, et Karoliini DNA testi proovid on jõudnud laboratooriumisse. Läheb veel paar kuud tulemusteni.\nNüüd peaks tubli olema ja koristama hakkama.\nPostitas flo » 14. november 2017, 14:46\nEilne strateegia töötas - tee, mesi, carmolise tilgad jne jne jne ning voodisse teki alla. Kannatas täna hommikul tööle tulla küll ja olemine on täitsa inimlik. Ehk läheb seekord kergemalt.\nPostitas Loomahull » 14. november 2017, 18:25\nTäna oli tööl ülikiire päev. Vähemalt esimene pool oli paras hullumaja, peale lõunat tõmbas inimlikumaks. Päris väsinud olen, vähemalt saan see nädal (va reede) tund aega varem koju, sest laup olin tööl. Homme juba 2h varem, sest täna läksin sisuliselt tund aega varem tööle. Tegelikult on hästi mõnus, kui tööd on palju, paar kuud on ikka väga rahulik olnud, vahepeal oli 3-4 päeva järjest, kus vahepeal 2-3h auku jne. Täna lihtsalt kuidagi jooksis kõik kokku ja korraga.\nPostitas Keilyke » 14. november 2017, 21:22\nMul täna oli teine koolitusepäev. Täna läks see eriti kiirelt.Nalja sai ka päris palju. Mu paariline, vanem pensionieas naine, nii lahedalt uuris, et nii palju erinevaid metoodikaid ja erinevaid õppevahendeid ja muudkui tuleb juurde, et meil on need lillad karud (Kiusamisest vabaks programm) siis on need erinevat värvi nukud (Persona Dolls, kus iga nukk siis väljendab mingit eristust, et kes on teist nahavärvi, kellel on prillid, kes on veidi tüsedam jne. Nende abil siis õpetatakse lastele, et inimesi on erinevaid ja ei tohi kedagi narrida jms) ja siis on meil igasugused "potid". On ´Beebotid, ja ozobotid ja vetsupotid. See kõlas nii naljakalt, et kogu rühm purskas naerma. Beebot ja Ozobot on siis sellised robotid, Beebotte ma polegi väga ise uurinud veel aga ozobot on selline pisike ümmargune pallike pmst, mis liigub mööda paberile spetsiaalse markeriga joonistatud joont. Lastega vahva igast kujundeid joonistada ja siis vaadata kuidas, see robot seal liigub. Igatahes see, et paariline robotid ja vetsupotid ühte patta pani, oli nii hea. Selles suhtes, et point oli tal hea, et muudkui otsime aga uusi metoodikaid, kuidas ikka lapsi arendada ja teha aga samas laps tahab ju vahel lihtsalt niisama ka mängida. Eriti meil 1,5-3 aastased.\nPostitas Cresty (Teema autor) » 14. november 2017, 21:40\nLasin paar tundi tagasi notsud jooksma, aga ausaltöeldes ma ei tea, mida selles osas ette võtta, kuiiiii kohutavalt palju nad põrandale pissivad ja junnitavad ja siis nendest läbi jooksevad. Pärast seda põrandat puhastada ja pesta võtab igapäevaselt nii palju aega. Kas tõesti kõik notsude omanikud jamavad sellise asjaga igapäevaselt?\nPostitas Riina1958 » 14. november 2017, 22:10\nMinul jooksevad rotid praegu. Põrandale ma neid ei lase, just samadel põhjustel ja lisaks veel närimine (ja võimalik ärakadumine). Hetkel on nad minu diivani peal, ja turnivad mööda mind. Allapanuks sobib igasugune auklikuks näritud tekikott või lina. Kuna ma praegu kirjutan postitust, siis tahavad nemad ka sellest osa saada. Bruno näksas mind varbast, Mihkel teeb ümber minu ringe ja Uku kustutas pool teksti. Ning Krõssu kammib oma kasukat.\nPostitas Lind1100 » 14. november 2017, 23:33\nHmm. Kummaline päev, mis nagu oleks olnud ja samas nagu poleks ka. Kaotasin end algoritmide ja muu sisse täiesti ära. Enne magamaminekut võiks veel pannkooke teha, mul tainas juba poolenisti valmis.\nPostitas Keilyke » 15. november 2017, 14:38\nMa tööl. Postitan ära, sest täna suht väsitav päev, lapsi palju. Õhtul raudselt unustaks ära postituse. Lapsed hetkel vähemalt magavad.\nMeil on hoovi üks kiisu tekkinud, tundub, et kodukass. Nii sõbralik, tahtis pai saada ainult, isegi lapsi ei kartnud. Samas tundub, et pikemat aega juba õues, hästi kõhn ja näljane oli. Andsime talle veidi süüa. Nii kahju, mehele rääkisin ka. Mees küsis selle peale, et äkki on meil aeg teine kass lisaks võtta. Samas on kass pikakarvaline ja mehel on tegelikult kassiallergia, eriti lööb see välja pikakarvaliste kassidega. Peaks uurima, äkki on keegi ära kaotanud kassi. Ei tahaks mõelda, et keegi nii sõbraliku kassi välja visanud on.\nPostitas flo » 15. november 2017, 17:17\nTäna päev otsa arvuti taga tööd teinud, samas tunne on, et tulemust nagu ei olegi. Tegelikult olid mu ootused lihtsalt suuremad, et jõuan selle ajaga rohkem. Nüüd üritan eilsest pilaffist midagi hartšoo-laadset kokku keeta, eks näis, mis välja tuleb. Ja köha võtab hinge seest. No ei kõlba see püstijalu põdemine mittekuhugi, ma ütlen. <-- loeb endale nüüd natuke moraali...\nPostitas Loomahull » 15. november 2017, 18:21\nPuhastasin lõpuks loomade puurid ära. Üle... ma ei taha isegi mõelda kui kaua aja. Muudkui homme ja homme ja... Õnneks või kahjuks on mõlemad loomad sellised, et isegi väga mustad puurid ei haise. Mees, kes on eriti tundliku ninaga, isegi tema ei ole kordagi vigisenud, et kuule, puurid mustad. Edaspidi püüan ikka korralikum loomaomanik olla. Igatahes said mõlemad puurid suurpuhastuse ja tubade põrandad ka puhtaks, nii et külalised võivad tulla.\nPostitas Riina1958 » 15. november 2017, 21:08\nTäna oli jälle koolipäev, mis kestis 8.30 - 19.15 Koju sõites oli hirmus vihmasadu, kõik märgid ja vesi asfaldil hiilgasid ja pimestasid. Keskenduda oli raske ja väsimus peale selle. Homme jälle sama kaua.\nLähen nüüd oma rottide juurde küsima, kuidas nende päev möödus.\nPostitas Kuldhai » 15. november 2017, 21:13\nMul tekkis kahtlane tunne, et olen mingil päeval postitamata jätnud, aga õnneks siiski mitte.\nNii tore, meil on jälle üle hulga aja uksekell. Üldiselt ma kuulen koputamisi, aga kell on ikka kindlam. Seekord ei olegi elektriline, vaid patareidega.\nCresty, saan aru, mida notsikutega tunned. Mul on kutsikatega praegu sama lugu. Kogu aeg põrand ujub, käime nina maas ja vetsupaber käes. Tundub, et pool päeva veedan pissi kuivatades. Ja nii veel kaks kuud, kuni nad on esmase vaktsiini kätte saanud ja võivad kodudesse minna. Iseloomu neil jagub ja nad on nii toredad sellegipoolest. Täna käis sõbranna kutsusid vaatamas. Pätsuga olid kohe nagu vanad sõbrad, Pätsu limpsis ja viskas külili, et süga mind. Pojad aga võõrastasid, haukusid ja pugesid peitu. Nad üldse suured haukujad. Panen teise jope selga, hauguvad, teen teistmoodi häält, hauguvad. Öö jooksul unustatakse mind ära ja hommikul nähes hauguvad. Haugun vastu, siis ehmatavad päris ära.\nPostitas Cresty (Teema autor) » 15. november 2017, 22:51\nNjah, diivanile jooksma laskmise variant notsudele nii hästi ei sobi. Diivanil nad kuidagi kardavad, aga põrandal on ruumi ja seal jooksevad oma isud täis.. ja allapanuks neile oleks vaja vist küll mitut suurt paksu rätikut vms, sest no nende pissikogus on meeletu. Olen nüüd proovinud, et lasen nad hommikul välja, et kui pole veel enda värsket sööki ja krõbinaid kätte saanud, aga ei, ikka hunnik junne + piss ja korralik virtsahunnik kokku Mul on uus parkett ka, nii et edu mulle!\nKuldhai, sa panid oma viimase lausega mind naerma. Kujutan seda elavalt ette, kuidas nad nii ära ehmuvad et ei oska kohe midagi pealegi hakata.\nPostitas Lind1100 » 15. november 2017, 22:52\nSiin oleks üks pilt sellest, kui erineva kuju, värvi ja suurusega mune kanad munevad. Need kõige parempoolsed on tavavalguses päris rohelised. Helesiniseid mune munevaid kanu oleme üritanud ka mitu aastat saada, aga alati on midagi nihu läind.\nMina ka naersin seda, kuidas Kuldhai koertele vastu haugub.\nPostitas Kuldhai » 16. november 2017, 12:46\nSelline ta on, minu lemmik, hüüdnimega Suur Valge. Kõige valgem, kõige suurem ja kõige memmekam. Alati ema külje all magamas.\nOotan kullerit, kutsikatoit on saabumas.\nPostitas flo » 16. november 2017, 16:08\nMul pole hetkel ühtegi nunnumeetrit lakkeajavat või muidu huvitavat pilti näidata.\nPean endale meelde tuletuse panema kuhugi, et üks kord nädalas lilli kasta on praegusel ajal vähe. Jäin just ilma ühest oma kohvipuu taimekesest, teine oli ka üsna vaevatud olemisega.\nPostitas Lind1100 » 16. november 2017, 19:54\nMina+terve pere vist mingisuguse kerge külmetuse kaela saanud. Nii et tegin täna kodust tööd, jõin palju meega teed ja kehastusin elusaks tekiks. Üldiselt ma sageli haige pole, ja kui, siis üsna viimasena ja vähe. Palavikuga külmetust juhtub vist korra igal paarisaastalisel arvul ja midagi tülikamat pole vist alates 11. klassist olnud (siis oli põskkoopapõletik).\nHomme tuleb taas ringijooksmistihe päev. Firefox muutis oma kujundust ja pean taas uue lehekülgedevärvija leidma... Heleda taustaga lehed hakkavad väga silmadele.\nPostitas Loomahull » 16. november 2017, 20:34\nSain täna oma räti lõpuks kätte. Ilus, ilus, ilus! Natuke pean sättima ka veel, et tööd saaks teha, aga pühapäeval saan trenni minna sellega! Hurraa! Homme tuleb tordikraam valmis teha, nii et laupäeval ainult kokku panna.\nPostitas Riina1958 » 16. november 2017, 21:24\nTäna ja homme ka teen lühikesi postitusi, sest olen nii väsinud pikast koolipäevast. Kuldhai, su kutsa on nii armas, võtaks heameelega endale, kui mul teistmoodi töö oleks.\nHomme läheme praktikakohaga tutvuma.\nPostitas Keilyke » 16. november 2017, 22:40\nKutsikas on tõesti armas. Tahaks ka kunagi koera aga selleks peaks oma maja ka olema.\nVähemalt kuulsin täna, et üks töökaaslane võtab selle hulkuva kassi omale. Nii tore. Eile oli nii kurb töölt ära tulla. Kui hoovis last kärru panin, jooksis kass sinna ja nii haledalt mjäugus. Käis järel meil, tuli kuni maja trepini aga päris tänavale õnneks järgi ei tulnud. Kahju oli teda sinna pimedasse ja külma kätte jätta. Tore, et saab nüüd koju vähemalt.\nPostitas Cresty (Teema autor) » 17. november 2017, 00:20\nNonii, arvasin, et kell on palju vähem kui ta tegelikult on, nii et olen see hale, kes esimesena oma unustamise ära kasutas. Aga mul on vabandus ka, lihtsalt nii vilets aeg on viimasel ajal, et pea on nii sassis. Täna siis saigi kokkulepitud, et tullakse homme sellele koerale järgi, kelle ma tagasi pean andma. Oehh. Temaga sai täna arsti juures ka käidud, sest ta kõrvad ei ole tahtnud üldse ära paraneda, koguaeg mingit jama täis ja ei saa ära puhastatud, tuleb aina tagasi mustus. Siis on ikkagi kaladel mingi haigus. Nüüd olen kindel. Homme lähen ise arsti juurde ja käin ka Kalakese poes ära, et neile mingi ravim osta. Lihtsalt nii viltu veab kõik viimasel ajal.\nPostitas Loomahull » 17. november 2017, 08:52\nTäna läheb õhtul nagunii kiireks. 6ni tööl, poodi, koju, torti ette valmistama. Nuputasin vähemalt homsed söögid ka välja, Keilyke juba tundis muret, kas peab oma söögid kaasa võtma. Hakkasin eile iseseisvalt hispaania keelt õppima. Või noh, mis õppima, proovisin mõnda äppi. Kunagi olen õppinud ja tegelikult tahaks osata, aga keele peale mul annet ei ole. Mõtlesin siis, et katsetan natuke, näis, kui kaugele jõuan. Ideaalne oleks, kui saaks eesti keeles õppida, leidsin äpi nagu 50 languages, kus on baaskeeleks eesti keel, aga no ei saa mina aru, kuidas see töötab. Natuke näppisin, aga jube segane mu jaoks. Muidu ideeliselt peaks nagu struktueeritud olema. Hetkel natuke parem tundub memrise äpp, sellest jäin eile isegi natuke sõltuvusse, seal on esialgu suht üksikud sõnad, siiani ei ole raske ka olnud, põhiväljendeid ja lihtsamaid asju ikka mäletan. Samas see on inglise keeles ja ma ei tea veel, kas see on nö keeleõpe või ongi rohkem nagu sõnadega mälutreening. Pole nagu väga laialt neid online õppimisvõimalusi või ma lihtsalt ei leidnud normaalseid. Palju kiideti Eesti lingvist äppi, aga see pakub ainult inglise ja prantuse keelt õppida. Seega kui keegi oskab soovitada head äppi, millega hispaania keelt õppida, olen üks suur kõrv.\nPostitas flo » 17. november 2017, 12:52\nJee! Varsti saab töölt koju. Mul on selleks nädalavahetuseks suurejoonelised plaanid - tekk ja padi ja telekas ja ohtralt teed... eks näis, kas plaanid ellu viia ka jõuab.\nPostitas Keilyke » 17. november 2017, 13:53\nMina tööl, maiustan makrooniga. Ühel lapsel on täna sünnipäev, ema tõi torti lastele ja õpetajatele makroone. Täna tuleb tihe õhtu. Pärast tööd jooksuga koju, sööma ja siis sõbrannaga kinno. Homseks peaks asjad ka valmis panema, kell 10.00 läheb buss Loomahullu poole teele. Tundub, et ei peagi oma toidukotti kaasa vedama.\nPostitas Kuldhai » 17. november 2017, 17:10\nPäev kiirelt õhtusse jõudnud. See munade pilt tuletas meelde hiljuti loetud uudist, et üks Järvamaa taluperenaine on võtnud eesmärgiks saada oma kanadelt Eesti Vabariigi 100 aastapäevaks sajas värvitoonis mune. Ta teeb aretustööd ja kanad munevad valgeid, rohelisi, siniseid, pruune, roosasid ja kollaseid mune.\nKaroliini kaalumisel selgus minu suureks üllatuseks, et tüdruk on mitu kilo juurde võtnud ja kaalub juba 36 kilo. Oleme viimastel aastatel tema kaalukaotuse pärast mures olnud. Vahepeal langes kaal kriitilise 30 kiloni ja arstid ütlesid, et kui veel langeb, siis organid ei pea vastu. Tal on söömishäire nimega ruminatsioon.\nPostitas Lind1100 » 17. november 2017, 21:56\nJaah... Helesiniseid mune munevat kana tahaks. Teine suurem unistus oleks üleni süsimust kana (Ayam Cemani). Ja siis on veel siidikanad ja pärlkanad ja ... Kuid eelkõige sinimunalised ja süsimustad.\nMis tänase päeva kohta öelda?\nHead ööd, Pisi.\nPostitas Riina1958 » 17. november 2017, 22:57\nEi oskagi midagi kirjutada siia peale selle, et hirmus uni on. Praktikapäev esimene möödus hästi.\nVäga kahju, et seda hooldekodu enam kauaks ei ole. Ilus loodus, palju metsa ja värsket õhku, samas vaikne ja ohutu. Aru ma ei saa, miks sealseid kliente mujale peab viima, kui nad seal eluaeg elanud on. Ja veel linna, kõige suurema liiklusega tänavale.\nPostitas Cresty (Teema autor) » 18. november 2017, 01:28\nTäna läks siis mu armas kutsuke tagasi kasvataja juurde. Ohjh, ma keeldun sellele mõtlemast.\nIse käisin siis reumatoloogi juures. Tuleb jälle bioloogilise ravi kuur, seda tehakse tilgutitega. Aga see on hea, sest mõned kuud peale seda hakkab mul alati jälle parem mõneks ajaks. Õnneks pole mul absoluutselt midagi vereproovide ja kanüülide jne vastu.\nPostitas Loomahull » 18. november 2017, 09:06\nCresty, Sa magad ka üldse või? Su postitused on alati mingitel eluutoopilistel kellaaegadel. Täna postitan kähku ära, varsti tuleb tegutsema hakata, Keilykese pere on enne 12 juba siin, viisakas oleks midagi selleks ajaks valmis teha, liha ahju saada näiteks. Või tort kokku. Külmkapp on asju nii puupüsti täis, ma ei kujuta ette, kuhu ma selle valmiskujul tordi veel panen...