Raul ja kino: jaanuar 2008\n2007. aasta kino-edetabel\n2008. aasta spordis\nTV3 vahendusel sai nähtud Matt Dilloni üht parimat rollisooritust. Filmiks "Tex", kus ta mängis 15-aastast poissi (aasta siis oli 1982). Film on nii suurepärase sisuga, et tõenäoliselt pääseb see minu parimate filmide nimistusse. Tegelt on tegu suht lihtsa looga. Dilloni mängitud teismeline Tex, kes elab oma 18-aastase vennaga, üritab hakkama saada igast elu probeemidega nagu tüdrukud, raha, kool. Väga inimlik lugu. On ootamatusi. Saab nalja. Vaadates, kuidas Tex oma parima sõbraga, keda mängib muideks Emilio Estevez, teeb koolis igast pulli, tuleb endalgi kooliaeg meelde. Lühidalt öeldes on tegu väga toreda ja samas ka mõnevõrra karmi looga, mis puudutas mind. Rohkem selliseid filme!\nCloverfieldi sai käidud vaatamas linastussarja FEEL THE DIFFERENCE raames. Ja see film sobis ideaalselt selleks, et kogeda senisest sootuks võimsamat heli. Oi, see oli alles elamus! Möllu ajal oli heli nii tugev nagu rockkontserdi ajal kõlari läheduses olles. Seda tunnetad kogu kehaga. Võtab seest õõnsaks. Tõeline nauding! Samas ka sisu üle kurta ka ei saa. Põnevust oli küllaga. Suht originaalne film ja mõnusalt sünge. Mulle meeldis, et lõpplahendus oli just selline nagu ta oli. Et ei olnud ... Rohkem ei ütle midagi, et mitte spoilerdada. Ütlen veel vaid seda, et seda filmi peab igal juhul kinos nägema!\nPostitaja: Raul kell 20:53 Kommentaare ei ole:\npühapäev, 27. jaanuar 2008\nMõtlesin alustada Filmi teemat eelmise aasta parimate palade nimetamisega. Alates aastast 2006 olen pannud kirja kõik kinokülastused. 2007. aasta oli rekordiline: kokku sai käidud 73 kinoseansil ja nähtud 66 erinevat filmi. Igatahes minu 2007. aasta edetabel näeb välja järgmine:\n1. "La Môme" ("Edith Piaf – elusse armunud") - Marion Cotillard!!! Võimas esitus sellelt kaunitarilt. Nii head rollitäitmist saab väga harva näha. Kusjuures enne filmi vaatamist ma ei vaadanud üldse, kes selles mängivad ja filmi vaatamise ajal ka ei tundnud Cotillardi ära - milline ümberkehastus. Pärast oli imestus suur, teada saades näitleja nime. Tuli ka oscari nominatsioon nagu ma juba suvel ennustasin ja vabalt võib Marion ka kuldmehikese ära võita. Cottilardi sooritus poleks nii võimas olnudki, kui filmil poleks olnud suurepärane sisu. Story on huvitav ja sisutihe ning piisavalt karm (ei ole mingi nämmutamine), kõik on arusaadav ja jälgitav. 140 minutit mööduvad kiirelt. Väga kiidaks make-upi tegijaid - Marion Cotillard mängib Edith Piaffi noorest neiust kuni viiekümnendal eluaastale läheneva, haigustest kurnatud naiseni - tulemus on tõeliselt veenev! Siis muidugi muusika on meeldiv. Ei olnud küll enne filmi nägemist suur Piafi fänn, kuid sellised lood nagu "La Vie En Rose", "Non, je ne regrette rien", "Padam" või "Millord" lähevad hinge küll ja mõjuvad kinos võimsalt! "Edith Piaf – elusse armunud" tekitas minus palju emotsioone ja jättis väga sügava mulje. Aasta parim!\n2. "Sügisball" - lõi täiesti pahviks, et Eesti film või nii suurepärane olla. Ei suutnud seda kohe uskuda ja läksin filmi ka teist korda vaatama. Tahtes veelkord kinnitust saada, et Eesti film võib ülihea olla, käisin ka kolmandat korda asja kaemas. Ja vähe sellest: mõni nädal möödus ja neljas kord sai seda headust nauditud (nii palju kord pole ma ühtegi teist filmi kinos vaadanud). Väga hästi on sobitatud huumor ja reaalsus. Eriti positiivselt üllatas mind huumori osa. Just filmi sisu, mis on Eesti filmil üheks suurimaks kirstunaelaks olnud üsna tihti, on eriti kiiduväärt. Ka visuaalne külg on võrratu. Kaameratöö on nauding omaette. Taustamuusika aitab filmi headusele kaasa, Virmaliste "Naer" on üks tipphetki. Näitlejaansambel tegi tööd korralikult. Kõige rohkem tunnustaks Rain Tolki ja Maarja Jakobsoni. Oli palju väga toredaid miniosi: näiteks Paul Laasik telekaparanajana või Janek Joost shveitser Theo ülemusena. "Sügisballi" võib raudselt pidada taasiseseisvumissaja parimaks ja üldse läbi aegade üheks parimaks Eesti filmiks. Minu sügav kummardus Veiko Õunpuule!\n3. "Once" ("Ükskord") - parim elamus möödund aasta pöffilt. Väga haarav ja mahe story ning tõeliselt hea muusika - mida veel tahta! Olles ise ka muusikahuviline (nagu suur osa meist), liigutas see film mind eriti palju. Nauding on vaadata, kuidas inimesed teevad südamega head muusikat. Üks tipphetki on filmi alguses, kui peategelane laulab oma haavatud kitarriga keset tänavat (vahetult enne tšehhi tüdrukuga kohtumist) - mees ikka rokkis nii pagana hästi, et pisar tuli silma. Väga lahe on see stseen, kui ta bussis vastab tšehhitari küsimustele lauldes ja kitarri mängides. Puhas rõõm.\n4. "Babel" ("Paabel") - parajalt sünge ja väga huvitav film. Meeldis sisu ülesehitus. On palju liine, samas kõik on kõigega seotud - see mulle meeldib. On pinget ja ootusärevust. Ei ole millegagi ülepingutatud. Igati tipp-topp film. Tõeline meistriteos.\n5. "2 Days in Paris" ("2 päeva Pariisis") - aasta parim komöödia. Dialoog on nii vaimukas, et hirnu ennast ribadeks. Kusjuures naljad olid siuksed maitsekad, mitte nö jalaga-persse stiilis. Adam Goldberg teeb superhea rolli. Tema sooritust on puhas nauding vaadata.\n6. "The Bourne Ultimatum" ("Bourne'i ultimaatum") - harva, kui mingi väga hea filmi 3. järg on veel parem, kui 1. Aga selle puhul on see nii. Ma ei valeta, kui ütlen, et "Bourne Ultimatum" on viimaste aastate parim põnevusfilm! Selles pole kahtlustki. Tempo on kogu aeg üleval nagu ühe korralikus põnevikus ikka. Madinat on palju. Film on igati sisutihe. Ei ole liigset mõttetut lahmimist (näiteks kus täiesti läbipekstud mees tõuseb äkki üles ja võitleb nagu polekski üldse viga saand). Efektid ja heli on loomulikult kõrgtasemel. Meeldib, et film on väga realistlik. Kui vaid tehtaks rohkem selliseid põnevusfilme!\n7. "This is England" ("See on Inglismaa") - esimene pool filmist on mõnusalt muhe. Väga vaimukas tekst on, inglise huumor oma tuntud headuses. Peategelase, 12-aastase Shauni, (armu)suhe endast mitmeid aastaid vanema (vist täsikasvanud) tüdrukuga on eriti koomiline. Teine pool läheb aga karmiks, mis mulle ka väga meeldib. On palju ootamatuid ja üllatavaid lahendusi. See film tõestab, et pole vaja mingeid kalleid eriefekte, kui sisu on nii tugev. Karakterid on väga värikad. Taustamuusika on suurepärane. Lühidalt: puhas nauding.\n8. "Das Leben der Anderen" ("Teiste elu") - väga hea stsenaariumi ja režiiga pinget täis draama. Ja muidugi suurepärased näitlejatööd. Film on haarav ja emotsioone tekitav algusest lõpuni. Pole siin midagi imestada, et "Paani labürint" ei võitnud parima võõrkeelse filmi oscarit. "Teiste elu" on lihtsalt veel parem.\n9. "Blood Diamond" ("Vereteemant") - võimas ja mõtlemapanev film on. Meeldib, et tekitab palju emotsioone ja paneb kaasa elama. Leo teeb hiigelrolli. Vääris igati oscari nominatsiooni. Järjekordne film, mis mind puudutas.\n10. "Little Children" ("Väikesed lapsed") - väga huvitav ja kaasahaarav lugu. Suurepärased osatäitmised (Connelly, Winslet, Haley). On pinget, silmailu, võimsaid tundeid/emotsioone, üllatusi - on olemas see, mis teeb filmi väga heaks.\nKõige napimalt jäid tabelist välja ehk teisisõnu põhimõtteliselt jagavad 11. kohta sellised filmid nagu 300, Children of Men, Apocalypto, Death Proof, Letters from Iwo Jima, Flags of Our Fathers, Hors de prix (Hindamatu), American Gangster, The Brave One, The Simpsons Movie, Arctic Tale, Superbad. Lisaks hinnangu "hea" võib anda veel rohkem kui 10-le filmile.\nPostitaja: Raul kell 22:38 Kommentaare ei ole:\nMinu 2008. aasta oodatuimad spordisündmused on järgmised:\n1. Olümpiamängud - spordis pole tähtsamat võistlust kui see. Huvitav, mida suudavad siis seekord meie sportlased. Viimaselt 4. olümpialt oleme saanud alati 3 medalit. Vähemaga ei tahaks küll leppida. Pakun 4-a medalit. Elame-näeme.\n2. Eesti koondise EM valikmängud korvpallis - olen ise suur kossufänn ja elan alati meie rahvuskoondisele kaasa, olgu siis seis/tase milline tahes. Suure optimistina loodan finaalturniiri pääsme lunastamist. Ootan erilise huviga, kas parimasse korvpalluriikka jõudnud/jõudmas mängijad Kangur, T. Sokk, Arbet, Keerles, Doronin, Talts, Leppik, G. Dorbek suudavad korralikku taset näidata.\n3. Eesti korvpalliklubide esinemine rahvusvahelistes sarjades (BBL,ULEB Cup, Eurocup) - Balti liigas ootaks 1 klubi jõudmist 4 hulka (potentsiaali on). 6 sekka jõudmisega võib ka igati rahule jääda. Huviga ootan ka muidugi Rocki esinemisi eurosarjas. Võimatu pole 4 hulka jõudminegi. Kalevil läks nagu läks, midagi väga hullu ei juhtunud.\n4. Eesti korvpallimeistrivõistlused - kumb siis võidab, kas Rock või Kalev? Ise olen rohkem Kalevi poolt, kuigi ka Rock meeldib mulle. Väga põnev saab olema heitlus 4 hulka jõudmisel ülejäänd kahele kohale. Kes võidab pronksi? Pakun Triobet/Dalkiat.\n5. Eesti koondise MM valikmängud jalkpallis - ei väsi omasid toetamast ka vutis, mis siis, et eelmine valiksari läks aiataha. Loodan parimat. Kui saadakse vähemalt 10 punkti ja lüüakse vähemalt 10 väravat, jään mina väga rahule. Ja muidugi ootan erilise põnevusega mängu Hispaania vastu.\n6. EM 2008 finaalturniir jalgpallis - ei ole ühte kindlat favoriiti, mis teeb asja huvitavaks. Endal ka suurimat lemmiktiimi pole. Meeldib see eriline aura, mis saadab jalka tiitlivõistlusi (eurosarjades selline aura puudub). Ootan häid/haaravaid mänge ja dramaatikat.\n7. Eesti kergejõustikumeistrivõistlused - mind huvitab väga ka kergejõustik. Selle võistluse teeb eriliseks loomulikult see, et praktiliselt kõik meie parimad võtavad osa (võimalus näha oma silmaga Eesti tippe!) + see, et veel on väga hea võimalus olümpianormi täita. Sportlaste vorm peaks olema selleks ajaks väga hea. Seega saab ka korralikke tulemusi näha. Meeldiv, et see aasta toimub võistlus Eesti parimal staadionil ja mulle väga sobivas asukohas ehk siis Tallinnas Kadriorus. Olen kohal!\n8. NBA hooaeg - kes siis võidab tiitli seekord? Idast võiks ehk suurimateks favoriitideks pidada Bostonit ja Detroiti, Läänest Dallast, San Antoniot ja Phoenixit. Huvitav, kui kaugele suudab võimas kolmik - Garnett, Allen ja Pierce - Bostoni viia playoffis. Hooaja algus on igatahes muljetavaldav. Kas tuleb pärast Birdi lahkumist taas tiitel? Ise ennustan hoopis Phoenixi võitu. Seis on igatahes põnev!\n9. Sise-maailmameistrivõistlused kergejõustikus - meie trumpalad - kettaheide ja odavise - küll puuduvad. Raske (suht võimatu) omadelt medalit loota. Super oleks 8 hulka jõudmine. Lootust on seitsmevõistluses. Kõigepealt peab võistlusele muidugi pääsema. Rahnu? Kallas? Balta? Leibak? Mägi? Peetre? Kes veel? Kindlasti saab kaasahaarav olema ka maailmatippude vaheline võitlus.\n10. Otepää MK-etapp murdmaasuusatamises - selle aasta vormitipp on meie suusatajatel just selleks võistluseks seatud. Maelt ootan 6. sekka, Veerpalult esikümnesse ja paremuselt jägmiselt Eesti suustajalt 20 sekka jõudmist 15 km klassika distantsil. Ja meie sprinteritel oleks ometi aeg ka tulemusi näidata! Naistelt ootan paari kohta punktisaajate seas.\nPostitaja: Raul kell 20:52 Kommentaare ei ole:\nKuna blogi on nii trendiks muutunud, siis mõtlesin, et miks ka mitte ise asjast osa võtta ja luua ka oma. Kuna ma ei ole väga hea kirjamees, siis mingit erilist proosat või sügavamõttelisi tekste ei tasu minult oodata! Peamisi teemasid, millel kavatsen kirjutada, pole vist raske ära arvata. Filmidest, spordist ja muusikast muidugi. Need huvialad on mulle lihtsalt kõige südamelähedasemad. Mingeid erilisi eesmärke sellel blogil polegi. See on lihtsalt üks eneseväljendusviise. Hea kui mingi diskussioon tekib. Kui ei, pole ka midagi lahti. Eks näis milliseks blogi kujuneb. Eks see aja jooksul muutub kõvasti. Ja kui olen veendunud, et mu blogi on kuidagi liiga lahja, siis lõpetan asja ära. Kui juba alustatud sai, siis loodan muidugi, et seda ei juhtu. Hea, kui ise asjaga vähemalt rahule jään.\nJõudu ja edu nii endale kui ka teistele blogijatele!\nPostitaja: Raul kell 18:52 Kommentaare ei ole:


Uus-Meremaa ja Austraalia vahel plaanitakse avada reisimull juba uue aasta esimeses kvartalis - Reisijuht\nUus-Meremaa ja Austraalia vahel plaanitakse avada reisimull juba uue aasta esimeses kvartalis\nUus-Meremaa peaminister Jacinda Ardern kinnitas, et järgmise aasta esimeses kvartalis plaanitakse Austraalia ja Uus-Meremaa vahel avada reisimull. Kindel kuupäev selgub siis, kui kõik detailid on paigas.\nEsmalt pakuti sama idee välja selle aasta aprillis, kui mõlema riigi nakkusnäitajad olid madalad. Siiski lükati plaani Melbourne'is toimunud haiguspuhangu tõttu edasi.\nOktoobris avati kahe riigi vahel ühesuunaline reisimull. See tähendab, et uusmeremaalased said reisida Austraalia madala koroonariskiga piirkondadesse. Tingimuseks oli, et reisija ei tohtinud viimase kahe nädala jooksul viibida riskipiirkondades. Austraalisse jõudes ei pidanud inimesed karantiini jääma, kuid tagasi Uus-Meremaale jõudes oli karantiin kohustuslik.\nArderni sõnul tuleb enne reisimulli avamist leida lahendused veel mitmetele probleemidele. Näiteks kuidas toimida siis, kui järjekordse haiguspuhangu tõttu piirid suletakse ning kuidas eraldada reisijaid riskipiirkondadest ja turvalistest piirkondadest. Ardern lisas, et plaan tehakse reaalsuseks vaid siis, kui olukord mõlemas riigis püsib stabiilne. Lisaks plaanitakse avada reisimull Cooki saartega, kus pole seni teatatud ühestki koroonajuhtumist, loe lähemalt SIIT.\nUus-Meremaa on säilitanud terve kriisi vältel karmid piirangud ja seal on tuvastatud äärmiselt vähe koroonajuhtumeid. Suurema osa aastast on Uus-Meremaa piirid väliskülastajate jaoks suletud olnud.


Miks peaks teil olema avalik teekaart ja kuidas seda koostada? 2019\nSaaS avaliku toote teekaart ja kuidas seda üles ehitada\n"Oleks tore, kui meil oleks see funktsioon ..."\n"Me vajame seda funktsiooni tõesti ..."\n"Kas te võiksite mulle teada anda, millal see funktsioon meil on ..."\n"Kas teil on toote tegevuskava, tahaksime teada teie ja meie vahelist tulevikku"\nKui mitu korda olete neid küsimusi saanud, pöörake pead ja küsige oma meeskonnalt, mida peaksime vastama?\nTõhus teabevahetus toote ja selle kasutajate vahel on alati väljakutsuv, eriti kui teie ettevõte kasvab. Saavutamise võtmeks pole mitte ainult see, kuidas te kuulete, vaid ka see, kuidas te reageerite, seega on oluline saada oma toodete kohta tagasisidet ja tagasisidet või saada need meiega samal visioonil. Selle jaoks on loodud avalikud teekaardid, mis on üks läbipaistvamaid viise, kuidas suhelda ja kliente kursis hoida teie toodete uute funktsioonide või täiustustega.\nSeetõttu otsustasime koostada Holistika klientidele oma teekaardi, mis on oluline samm nende õiguste suurendamiseks ja kohtlemiseks äriteabe teekonna tõeliste kaaslastena. Täna jagame uhkusega avalikult oma teekaarti ning seda, miks me seda teeme ja kuidas seda teeme.\nMiks avalik tegevuskava\n1. Sule tehingud\n"See toode näeb välja üsna hea, kuid sellel puudub funktsioon X, me ei saa kindlasti ilma selleta elada, jätkame teise lahendusega"\nMõnikord on teie toode konkurentidest palju parem, teie väljavaated armastavad seda, kuid üks nende hädavajalik funktsioon pole teie tootes saadaval, siis tõenäoliselt leiavad nad kohe mõne muu lahenduse, kui nad ei tea, kas te toetate seda tulevikus. Sel juhul annab selle funktsiooni läbipaistva arenguga avalik teekaart neile lootust või viib nende edasise arutelu lõpuni, mis võib aidata teil tehingu lõpetada.\n2. Läbipaistvus ja kogukondlikkus\nLäbipaistvus ja demokraatia on partneritevahelise usalduse loomise põhiosad. Avalik tegevuskava aitab klientidel mõista, milliseid ideid me töötame või kavandame edasi, ning taotleda või hääletada nende kõige ihaldatud funktsioonide poolt. See läbipaistvus paneb kliente tundma teie kaasatust kaaslasena, kes tahavad ka, et teekond oleks selle omaniku jaoks edukas. Tagasiside kogumisega ja neile toimuvaga selgeks saamisega saame luua oma toodete ümber mitte ainult usalduse, vaid ka energiakasutajate kogukonna.\n3. Arengukohustused ja surve\nKui lisate tulevase funktsiooni avalikku tegevuskavasse, annate lubaduse. Kuna teie kliendid teavad juba selgelt, mida neile lubatakse, saate hea surve oma arenguga kursis olla.\nKirjutan seda artiklit näiteks selleks, et tutvustada mitte ainult meie enda tegevuskava, vaid ka meie toodet, vaadakem seda aadressil Holistics.io - äriteabe platvorm! Ja kui on keegi, kes jagab seda artiklit, saame boonuse ka sotsiaalmeedias.\n5. Näita meie uhkust\nVau, iga kord, kui avate oma teekaardi, on tuhandeid funktsioone teie ees, kõik asjad, mida teie meeskond koos on teinud, on hämmastav ...\nKuidas me seda ehitame\nHolistika avalik tegevuskava\n1. Valige tööriist\nSeal on palju ägedaid tööriistu, mis aitavad teil luua oma teekaardi, näiteks Trello, Uservoice, Public Excel / Spreadsheet fail, Roadmap.space ... Ja valime Trello, kuna see on kerge, tasuta ja toetab seda, mida vajame oma avalike teekaartide jaoks:\nEdusammude nähtavus ja läbipaistvus\nUuendage hõlpsalt ja jälgige\nLuba kasutajatel taotleda uusi funktsioone või hääletada oma lemmikute poolt\nMeie Trello juhatuses on iga kaart funktsioon koos selle kirjelduste ja ekraanipiltidega, jagasime tahvli 4 põhiloendisse:\nÜlevaade ja funktsioonitaotlused: esimeses kaardis öeldakse, mis selle tahvli kohta on ja kuidas seda kasutada. Kasutajad saavad funktsioonide taotlusi luua, lisades sellele kaardile kommentaarid. Allpool olevad kaardid on kinnitatud taotlused\nMahajäämus: kinnitatud funktsioonid, mis meil on juba nende jaoks plaanitud\nKäimas: funktsioonid, mille kallal töötame ja mille turule toomist alustame\nVäljalasked: väljalastud funktsioonid ja parandused. Jagame selle loendi väljaannete kaupa kuude kaupa mitmesse loendisse, kuid võite neid korraldada ka kvartalite, aastate või ühe väljaandena.\n3. Edastage see\nLisage oma veebisaidile link\nPostitage ajaveebi postitus\nTugipiletile vastamisel lisage link teekaardile\nLõpuks kasutage seda vajadusel lihtsalt\nAvalik teekaart annab nähtavuse ka teie konkurentidele, võite karta, et nad on teie tegemistega kursis ja võivad teid mängus lüüa. Kuid me valime pigem selle, et pakkuda klientidele parimat, selle asemel, et konkurente peljata, sest päeva lõpuks ei räägi see mitte ideest, vaid visioonist ja sellest, kuidas me seda teostame. Ootame teid meiega reisile. Palun hüppa sisse ja anna meile teada, mida arvad!\n* Värskendus: holistika kasutajad hakkavad hääletama ja tagasisidet andma\nMuud avalikud teekaardid\nkuidas kitarril viimast loendust mängidakuidas perekohtus kohtunikku vahetadakuidas ettekandjana tellimusi vastu võttakuidas kontrollida hüundia sonaadi ülekandevedelikkukuidas kaksikutest mehest üle saadakuidas öelda popcorn hispaania keeleskuidas öelda oma kole saksa keeleskuidas nartsissistlikul sotsiopaadil kätte maksta\nKuidas astuda esimene samm olla täiesti peatumatu51/49 reegel ja kuidas oma pärandist lahkudaKuidas Hackathonil 5 lihtsat sammu tehaKuidas lugeda maalinguid: Thomas Cole’i OxbowKuidas testida WiFi kiirustKuidas ennast kirjanikuks nimetada (ja tähendada seda)SMART eesmärgid ei tööta. Siit saate teada, kuidas tegelikult läbi viiaMa soovin, et ma teaksin, kuidas teid maha jätta, Lõuna-Korea


Otsige kapist pruunid püksid juba valmis – Resident Evil 3 demo ilmub sel nädalal - Level1\nOtsige kapist pruunid püksid juba valmis – Resident Evil 3 demo ilmub sel nädalal\nPraegusel raskel ajal vajame videomänge rohkem kui kunagi varem. Tegemist on ju eskapismi ühe parima vormiga ning mitte miski ei aita paremini mõtteid mujale viia kui videomäng viirusest, mis tervet maailma ohustab. Okei, see ei kukkunud vist kõige paremini välja…\nKüll aga ei muuda see fakti, et õudusmängu Resident Evil 3 uusversioon terendab horisondil. Möödunud aastal, kui meieni jõudis kõnealuse teose eelkäija, Resident Evil 2, kostitati meid enne täismängu ilmumist ka lühikese demoversiooniga. Täpselt sama kordub ka tänavu!\nJuba sel neljapäeval, 19. märtsil saame kogeda killukest nendest õudustest, mis ootavad meid ees zombide poolt vallutatud Raccoon City tänavatel. Ja kes teab, ehk ristuvad me teed isegi Nemesisega? Üks on kindel – pruunid püksid tuleb juba aegsasti kapist välja otsida! Õnneks ei suuda see suur tolvan siiski turvatubade ustest sisse ronida…\nLisaks sellele andis Capcom teada, et märtsikuu lõpus – täpsemalt selle 27. kuupäeval – saame proovida ka teose mitmikmänguosist, Resident Evil Resistance’it. Konkreetses mängulaadis asetub neljaliikmeline ellujääjate kamp ühe kurikaela vastu, kelle ülesandeks koletisi juhtida ja neliku eluküünlad kustutada.\nResident Evil 3 ilmub 3. aprillil PC, PlayStation 4 ja Xbox One’i peal.


Kõrgharidus on jätkuvalt populaarne - Äripäev\nKõrgharidus on jätkuvalt populaarne\n02. märts 2004, 09:11\n2003/2004. õppeaasta alguses omandas Eestis kõrgharidust 65 659 üliõpilast, teatas Statistikaamet.\nErinevatel kõrghariduslikel õppekavadel õpib käesoleval õppeaastal 2000 üliõpilast rohkem kui aasta varem.\nAasta-aastalt on üliõpilaste arv nii rakendusliku kui ka akadeemilise kõrghariduse õppekavadel suurenenud. Selle põhjuseks on nii kõrgharidussüsteemi mitmekesisemaks ja paindlikumaks muutumine kui ka hariduse järjest suurenev väärtustamine noorte hulgas. Sarnane trend on omane enamikule Euroopa riikidest.\nKõrgharidusstandardist lähtuvalt on viimasel kahel aastal vähenenud üliõpilaste arv nii kutsekõrgharidusõppes kui ka diplomiõppes, sest uute üliõpilaste vastuvõttu enam ei toimu. Rakenduslikust suunast huvitatud üliõpilased õpivad edaspidi rakenduskõrgharidusõppes. Integreeritud bakalaureuse- ja magistriõppe üliõpilased alustavad õpinguid bakalaureuseõppes ja lõpetavad magistrikraadiga võrdsustatud tasemel.\n2003/2004. õppeaastal omandab riigi poolt rahastatavatel õppekohtadel kõrgharidust 48% ja tasulistel õppekohtadel 52% kogu üliõpilaskonnast. Aasta-aastalt on tasulise hariduse omandajate arv suurenenud. Tasulise hariduse osatähtsus kasvab eelkõige avalik-õiguslikes ja riiklikes õppeasutustes. Ainuüksi Tartu Ülikoolis on tasulise hariduse omandajaid 44% kogu sealsest üliõpilaskonnast. Tartu Ülikooli Avatud Ülikool on valdavalt spetsialiseerunud paindliku õppevormiga tasulisele õppele ja seal omandab haridust enam kui 4800 üliõpilast.\nSooline disproportsioon üha süveneb. Käesoleval õppeaastal õpib bakalaureuseõppes iga 100 meesüliõpilase kohta 151 naisüliõpilast, magistriõppes koguni 183 naisüliõpilast. Soolise disproportsiooni süvenemine kõrghariduslikel õppekavadel on omane paljudele Euroopa riikidele. Eestis õpib käesoleval õppeaastal erinevatel kõrghariduslikel õppekavadel 15 500 naist rohkem kui meest.\nVene keeles omandab kõrgharidust 6621 üliõpilast, ehk 10% üliõpilaste koguarvust. Neist 63% kasutab tasulise õppe võimalust. Inglise keeles omandab kõrgharidust 823 üliõpilast, pisut vähem, kui varasematel aastatel. Concordia Rahvusvahelise Ülikooli pankrott, kus enamik neist õppis, on vähenemise oluline põhjus.\nÕppijate vanuseline struktuur on aastatega muutunud. Käesoleval õppeaastal osaleb kõrghariduslikes õpingutes üle 13 000 õppuri, kel vanust 30 aastat ja enam. 10 aastat tagasi oli selles vanuses üliõpilaste arv pisut üle 2000.\n2002/2003. õppeaasta jooksul lõpetas kõrghariduslikel õppekavadel õpingud 9454 noort. Kui kutse- ja rakenduskõrgharidusõppe lõpetas nominaalse õppeajaga enamik üliõpilasi, siis bakalaureuseõppes ületas nominaalse õppeaja iga teine üliõpilane, kusjuures igast 100 meesüliõpilasest lõpetas nominaalse õppeajaga ainult 41.\nKäesoleva õppeaastal tegutseb 6 avalik-õiguslikku ülikooli ja nende 10 kolledžit, 6 eraülikooli, 7 riiklikku kõrgkooli ja 17 erakõrgkooli. Kõrgharidust annavad mõningatel õppekavadel ka 11 kutseõppeasutust. Audentese Ülikooliga ühines Sotsiaalteaduste Erakõrgkool Veritas ja pankrotistunud Concordia Rahvusvaheline Ülikool. Nii kujunes Audentese Ülikoolist suurim eraülikool.


Meelesolemise valemi 5 muutujat: kuidas saada ja püsida top of mind-is? - Stillabunt\nKui kliendil tekib vajadus mingi toote või teenuse osas, soovib iga bränd olla just esimeste valikute seas tal meeles. Kuidas aga jõuda inimeste mällu ja kuidas seal püsida?\nInfomüra on tänapäeval suurem kui eales varem. Iga 1 minuti jooksul tehakse maailmas enam kui 350 000 säutsu Twitteris, lisatakse 44 940 fotot Instagrami ja üle 293 000 staatuseuuenduse läheb Facebooki üles (allikas: Internet Live Stats). Kui 10 aastat tagasi kirjutasid turunduse õpikud, et keskmiselt on vaja ostuotsuse langetamiseks saada 4-7 erinevat impulssi toote või teenuse kohta, siis tänaseks on see keskmine kordades kasvanud, kuna infohulk on liiga suur ja seeläbi kahaneb ka selle tõsiseltvõetavus ehk usutavus. Selleks, et püsida tänapäeval inimestel meeles, on oluline silmas pidada järgmist 5 muutujat.\nUsaldus on ülioluline nii toote/teenuse kui ka info ja selle allika osas (mida ja kus Su tootest/teenusest räägitakse ning kes sellest räägib). Ole kannatlik, usaldus kasvab (aga ka kahaneb!) ajas ja läbi kogemuste. Väldi keerukust, ole lihtne, aus ja läbipaistev oma tootest/teenusest rääkides.\nKindlasti on oluline brändi meeldimine - nii virtuaalselt sotsiaalmeedias seda avalikult tunnistades ja näidates kui ka päriselus. Meeldimine on emotsionaalne: räägi lugusid, loo emotsioone, tekita viraalsust ja jututeemasid seltskondades! Paku alati midagi lisaks, ületa kliendi ootust igas kokkupuutepunktis - naerata, ole professionaalne, kaasatud ja näita üles siirast huvi klienti aidata.\nKui eelnevatele veel lisada vajadus toote või teenuse järgi, siis tundub ju justkui lihtne klienti saada. Seni, kuni klient on teadlik Sinu olemasolust. :) Vajadus võib olla nii kohene kui ka ajas tekkida, seega tuleb tagada, et teised olulised muutujad valemis on paigas, kui see lisandub.\nTeadlikkuse tekkeks on palju võimalusi ja ehk kõige olulisem nendest ongi õige infoga õigel ajal ja õiges kohas olla. Kus ja kuidas seda teha, see sõltub tootest, teenusest, sihtrühmast, võimalustest jne, aga oluline on meeles pidada, et turul on erinevad põlvkonnad, kes kasutavad erinevaid meediume. Kaasa vajadusel lisaks digimeediale ka vanakooli turundust ja pane valem enda kasuks tööle!\nOle leitav ja silme all, ära tee ligipääsu infole raskeks. Kui mul on meeles, et keegi kuskil midagi pakkus, mida mul on vaja ja mulle ei meenu koheselt pakkuja nimi või asukoht, siis ehk korraks lähen ja uurin internetist, sotsiaalmeediast ja püüan meenutada… aga kui see info minuni kiiresti ei jõua, siis võtan järgmise pakkuja. Ole kättesaadav!\nMeelesolemise valem = Teadlikkus + Usaldus + Meeldimine + Vajadus + Kohalolu\nPotentsiaalsed segajad valemis: infomüra ja hind? Sel juhul on mõni osa valemist lihtsalt nõrk: kas on puudu teadlikkusest, täielikust usaldusest või meeldimisest? Vahest ollakse skeptilised juba seetõttu, et kogemused Sinu konkurentidega on halvad, mistõttu ei sõltugi otseselt alati kõik muutujad iseendast. Enamasti on vaja lihtsalt järjepidevust tegevustes ja aega, et asjad hakkaksid juhtuma ja et valem toimiks. Kui kaua aega ja kui palju kannatust vaja on, sõltub muuhulgas ka vajaduse tugevusest ja lisaväärtusest, mida Sinu toode/teenus annab.\nÜks on aga kindel - kui teed oma tööd südamega, siis head asjad hakkavad Sinuga alati varem või hiljem juhtuma!\nInternet Live Stats: http://automatedrevenuemachine.com/2016/11/08/no-one-listening-social-media/


Valjavoolu salvi pealkiri Salvi Vishnevsky rakendamine günekoloogias ja koos Dimexidumiga - Hügieen\nDiclac; Aurutatud geel. Proktoloogide sõnul peetakse Proktosedili üheks parimaks hemorroidide salviks.. Pärast roojamist ja jahedat pesemist kandke päraku ümbruse nahale hommikul ja õhtul.\nLisaks ei saa te toodet kasutada rasedatele ja imetavatele naistele, samuti kui on kahjustatud naha terviklikkust. Ravimit võib välja kirjutada isikutele, kes on jõudnud 5-aastaseks. Finalgoni salv Ravimit on lubatud kasutada verevalumite raviks üle aastastel lastel.\nToimeainete tõttu täheldatakse valuvaigistavat ja lõõgastavat toimet. Finalgon aitab hästi artriidi, vigastuste, verevalumite, radikuliidi, sidemete vigastuste korral.\nVerevalumite ravimine joodvõrguga Kui muljutise tagajärgede ravimiseks pole käepärast spetsiaalset ravimit, võite kasutada tavalist joodi. Sellise ravimi võrk tõmmatakse ka pitserite kõrvaldamiseks pärast intramuskulaarset süstimist.\nJood on odav ja tõhus ravim. See aitab tükki lahustada, leevendada selja- või kaelavalusid. Pärast sellise ruudustiku Valjavoolu salvi pealkiri kahjustatud koes paranevad metaboolsed protsessid; verevalum ja hematoom paranevad kiiresti.\nSoovitud tulemuse saavutamiseks peate üleöö värvima joodivõrgu. Ravi tulemus sõltub võre sagedusest. Pärast esimest sellist protseduuri tunneb patsient kergendust.\nMunajuhade viljatus. Vaagnaelundite põletik.\nTükk muutub väiksemaks, samas kui tugev valu kaob. Vigastatud laste vanemad peaksid kasutama järgmisi juhiseid: Alla ühe aasta vanuste laste jaoks tuleb muljutud koht määrida saialille või arnikaõliga. Need vahendid takistavad tursete tekkimist. Need on üsna taskukohased ja neid saab osta igast apteegist.\nKui vigastus või nihestus on tõsine, ärge proovige oma last traditsioonilise meditsiiniga ravida. Tasub ära Valjavoolu salvi pealkiri tõhusamaid sünteetilisi või taimseid ravimeid, mis pakuvad suurepärast valu. Vigastus võib vajada muud kui kohalikku ravi. Mõnikord peate minema haiglasse, et välja kirjutada suu kaudu põletikuvastaseid ja valuvaigisteid. Lapsed saavad sageli vigastada.\nIsegi kõige ettevaatlikumad ja rahulikumad beebid saavad minimaalselt vigastada. Verevalumid, tursed, nikastused - kõige sellega peavad toime tulema väikeste vallatute vanemad. Verevalumite ja laste verevalumite salv peaks olema igas kodus.\nSellised vahendid on kasulikud mitte ainult vigastuste, vaid ka laste liigesehaiguste korral. Kuidas valida lapsele ravimit? Pöörake tähelepanu toote koostisele ja vanusepiirangutele. Noorukitele lubatud salvid ei ole alati varases lapsepõlves lubatud ja imikutele mõeldud ravimid aitavad täiskasvanud lastel vähe.\nKõik vigastuste ja verevalumitega lastele mõeldud salvid on mõeldud ainult sümptomite leevendamiseks. Ärge oodake kohest ravi. Tugeva löögi korral ei saa hematoome ja turseid vältida, kuid verevalumivahendi kasutamisel paranemisperiood on lühem.\nLastele noorem vanus pakuvad anesteetilise komponendiga salve. Imikutel on raske valu taluda ja sümptomid leevenduvad kiiresti. Enne ravimi ostmist uurige selle koostist.\nAllergiatele kalduvad lapsed vajavad hüpoallergilist toodet. Palsami või kreemi kujul olevates preparaatides on sageli taimseid koostisosi, mis võivad põhjustada nahareaktsioone. Kuidas muljutud last määrida? Alla ühe aasta vanusele beebile valitakse säästvad salvid, alati vanusemärgiga.\nKüünlad "Relief Advance" ja "Relief Ultra", salvi Relief - kasutamine hemorroidide korral\nKahjustuste korral ärge hõõruge toodet koheselt verevalumitesse. Esiteks kantakse ravim küünarnuki sisemisele voldikule ja kontrollitakse reaktsiooni.\nEnne kahjustamist on parem läbi viia allergiatest. Imikute kreemid ja salvid soodustavad pehmete kudede taastumist, hoiavad ära veresoonte hapruse ja lahendavad hematoomid. Kui sidemed on kahjustatud, on vaja võimsamaid vahendeid, mille pediaatril valib individuaalselt.\nRavimite loetelu Vahetult pärast vigastust on vaja kasutada salve vigastuste korral. Kuid isegi tõhus verevalumite Valjavoolu salvi pealkiri verevalumite salv lastele ei taga kohest taastumist ega välista seda.\nEnne verevalumi määrimist ravimiga määrige jää, vajadusel andke vanusele vastavad mittesteroidsed põletikuvastased ravimid. Jääb välja Valjavoolu salvi pealkiri, kuidas verevalumit määrida, et kiirendada taastumist.\nVishnevsky salvil on väike arv vastunäidustusi.\nMillist salvi valida sidemete ja lihaste venitamisel - Menisk\nApteegid pakuvad mitmesuguseid ravimeid, alates odavatest, piiratud toimespektriga, lõpetades universaalsete ja kulukatega. Alla 1-aastased lapsed Alla ühe aasta vanuste laste salvid on õrna koostisega. Traditsiooniliselt määravad lastearstid: "Verevalumid" - Mõjub tõhusalt pehmeid kudesid, kõrvaldab tursed, punetuse, hematoomid.\nRavimi toimeained on pentoksifülliin ja meditsiiniline porrulauguekstrakt. Ravim esitatakse geeli kujul. Seda rakendatakse korda päevas; "Bepanten" - stimuleerib regeneratiivseid protsesse.\nSalvi saab kasutada verevalumi raviks imikul. Ravim on heaks kiidetud alates esimesest elukuust. Toote põhikomponent on dekspanthenool.\nSalv aktiveerib paranduse ja sobib verevalumite ja marrastuste raviks; "Päästja" Kas rikkaliku taimse koostisega palsam.\nSellel on valuvaigistav, rahustav, raviv toime.\nValu kaob järk-järgult, kuna kahjustatud piirkonnas viiakse läbi põletiku peatamise protsess. Ultraproct Ultraproct on kombineeritud ravim, millel on antihistamiinikumid, allergiavastased, antipruriitilised, põletikuvastased omadused ja millel on ka lokaalanesteetikumi toime. Kõik need omadused on tingitud kortikosteroidide salvi fluokortolooni, tsinkokaiini ja riitsinusõli olemasolust. Ravimi toime algab kohe pärast selle rakendamist.\nSeda iseloomustavad põletikuvastased omadused, lahendab verevalumid. Nad saavad ravida mis tahes kehaosa, sealhulgas verevalumeid näol; "Troxevasin" - see pole just laste verevalumite ja verevalumite salv, vaid imenduva toimega geel, mida soovitatakse kasutada alates Varases lapsepõlves ei ole siiski keelatud seda kasutada.\nSee on lubatud ka rasedatele naistele alates 4. Kui lapsel on valud, määrige vigastuskoht Troxevasiniga üks kord. Mida vähem puudutate vigastuskohta, seda parem on ja esimestel päevadel pärast vigastust tuleks regulaarselt määrida verevalumeid ja verevalumeid.\nLaste verevalumite ja verevalumite jaoks on vaja pärast esialgset antiseptilist töötlemist määrida juhul, kui esineb hõõrdumisi.\nLapsed alates 1. See neutraliseerib põletikku, aktiveerib kohalikku vereringet, leevendab turset, turset, verevalumeid. Pediaatrias kasutatakse ka järgmisi ravimeid: "Lyoton" - veel üks hepariinil põhinev ravim. Selle kasutamisel pole vanusepiiranguid, kuid arstid soovitavad toodet kasutada ainult lastele alates 1.\nRavim soodustab verevalumite kiiret paranemist, leevendab veidi valu, aitab nikastuste korral. Vahendeid, sealhulgas hepariini, ei kasutata haavade ja marrastustega imikute raviks; « » - salvi kujul olev ravim on ette nähtud alates 3-st aastast, kuid tungiva vajaduse korral saab seda kasutada 2-aastaselt.\nSee aitab verevalumite ja hematoomide, liigesevigastuste, nikastuste korral. Alates 2-aastasest on lubatud toodet kasutada geeli kujul, kuid seda kasutatakse harva iseseisvalt. Geel suurendab ülemiste jäsemete ja jalgade vigastuste peamise ravi efektiivsust; homöopaatiline salv "Arnika" - üks olemasolevatest imenduva toimega põletikuvastastest ravimitest.\nAlla aastastele ei soovitata ravida, kuid praktikas kasutatakse seda alates 3. Sobib lapse otsaesiste verevalumite raviks. Salvi kantakse vigastatud piirkonda 2 kuni 4 korda päevas.\nLisaks ei saa te toodet kasutada rasedatele ja imetavatele naistele, samuti kui on kahjustatud naha terviklikkust.\nHepatrombiin G salvi kasutamine hemorroidide ravis - Sümptomid\nLapsed vanuses 5 aastat Põletiku leevendamiseks ja verevalumite kõrvaldamiseks kasutatakse mitmekomponendilise koostisega kombineeritud aineid. Koostisosad tugevdavad üksteise tegevust, mis võimaldab teil arvestada kiire ravitoimega. Üle 5-aastaste laste verevalumite ja verevalumite tõhusate salvide loend sisaldab: Dolobene - leevendab tõhusalt valu, stimuleerib regeneratsiooni, leevendab hematoome.\nRavimit manustatakse olenevalt vanusest 2 kuni 5 korda päevas. Tööriista kasutatakse nihestuste ja luumurdude üldteraapia osana; "Diklak" - universaalne ravim mittesteroidsete põletikuvastaste ravimite rühma kuuluvate laste jaoks.\nSeda kasutatakse peamiselt aastaselt. Diklofenaki ja isopropanooliga geel aitab nikastuste ja verevalumite korral, on valuvaigistava toimega. Geeli kantakse vigastuskohale kuni 3 korda päevas. Ravim aitab jala verevalumite korral. Verevalumite ja verevalumite salvide valimisel juhinduvad need vastunäidustuste loendist.\nLastele koolieelne vanus sobivad verevalumite ja nikastuste preparaadid, mis on mõeldud nooremale vanuserühmale. Teismelised Noorukite ravimite loetelu on sama pikk kui täiskasvanutel. Hematoomide korral aitab sama hepariini salv välja, seda kasutatakse sageli näo mustade punktide jaoks. Alates See leevendab valu ja soojendab. See ravim on nihestuste jaoks hädavajalik. Muud tõhusad abinõud hõlmavad järgmist: "Indovazin" - kõrvaldab turse ja põletiku.\nSeda on soovitatav kasutada alates Seda ravimit kasutatakse laialdaselt spordikeskkonnas, kus vigastused on eriti levinud; "Fastum-gel" - ketoprofeenil põhinev ravim. Aitab nihestuste ja lihasspasmide korral. Ei kasutata dermatiidi kalduvuste korral; "Ketonal" - Saadaval kreemi või geeli kujul verevalumite jaoks lastele alates


Kõrretugevdamine ja tuulekaera tõrje – agronoom.ee\nKõrretugevdamine ja tuulekaera tõrje\nKõrretugevdamine ja tuulekaera tõrje satuvad ühte aega, seega tuleb olla eriti täpne\nKõrretugevdamisest ja tuulekaera tõrjest pole seekord juttu nüüd mitte selles võtmes, et neid mingil tingimusel koos võiks teha, EI TOHI, vaid just seepärast, et olla kindel, et nende pritsimise ajastamistega valesti ei arvestataks.\nTaliteraviljadega on kasvufaasides üldistades seis selline, et kiirematel taliotradel ja rukkidel hakkavad siin-seal ohted ja viljapead looma, talinisudel on keskmiselt faas 2.kõrresõlme ümber. See tähendab, et kõikidel põldudel on ajaliselt teemaks nii kõrretugevdamine kui ka tuulekaera tõrje.\nRukkil on käsil viljapeade loomisfaas\nPeamised reeglid kahe tegevuse kohta:\n1) kõrretugevdajad ja tuulekaera tõrjeks mõeldud herbitsiid ei sobi MITTE MINGIL JUHUL ühte paagisegusse;\n2) tuulekaera tõrjeherbitsiid tuleb pritsida alati üksinda – herbitsiid on kapriisne, segupartneriga koos tekib automaatselt kõrvetuse-kahjustuse oht ning väheneb tuulekaera tõrje efektiivsus. Tuulekaera herbitsiid ei sobi kokku ka fungitsiidiga!\n3) kui kõrretugevdamine mistahes regulaatoriga on tehtud, siis tuleb enne tuulekaera tõrjumist hoida vahet ca 5-6 päeva;\n4) kui tehtud on tuulekaera tõrje, siis tuleb kõrretugevdaja pritsimiseni oodata samuti 5-6 päeva;\n5) tuulekaera tõrjet (spetsiifilise herbitsiidiga) on võimalik teha kuni teravilja kõrsumise lõpuni ehk kuni lipulehefaasini. Kui taliodral ja rukkil on ilmumas juba ohteotsad, on see loomisfaasi algus ja tuulekaera tõrjerong on jaamast lahkunud;\n6) viimast peade äramurdumise vältimiseks tehtavat kõrretugevdamist on võimalik teha samuti kuni lipulehefaasini. Kui mõnel (see tähendab, et ainult üksikul) viljapeal on paistmas paar mm ohteotsakesi on õige pritsimisaeg KOHE või mitte kunagi. Sellises olukorras ei ole aega pritsimist paar päeva sättida. Ning kui pritsimine on jäänud nii hilisesse aega, siis on tegemist juba kergelt hilinemisega ning tuleb kriitiliselt hinnata, kas kõrretugevdamine on enam tingimata vajalik. Kindlasti tuleb sellises faasis tuntavalt vähendada kõrretugevdaja kulunormi. Riskides ja tehes pritsimise liiga hilja, on reaalne oht viljapeade kinnijäämine lehetuppe ning võimaliku saagikao tekitamine, kusjuures kindlasti kahjustatakse seemnete kvaliteeti.\nKui ainult üksikutel viljapeadel on ohteotsad väljas, on tegelikult juba ka väga hiline aeg kõrretugevdamiseks – tuleb hinnata kriitiliselt, kas selleks on tõesti vajadust


Kadri Taperson: Mis me nüüd edasi teeme? - Loomariik - Lemmik\nKadri Taperson: Mis me nüüd edasi teeme?\nKadri Tapersonloomade eestkosteorganisatsiooni Loomus juhataja\nNovembris poolteist aastat tagasi viisid loomade eestkostjad ühingust Loomus Riigikokku märgukirja, milles taotlesime karusloomakasvanduste keelustamist eetilistel põhjustel.\nLeidsime, et metsloomadel ei ole võimalik farmides liigiomast elu elada ja pealegi on karusnahk mittevajalik luksuskaup. Kuna inimesed kohanevad muutustega aeglaselt, oli ette pandud ka kümneaastane üleminekuaeg. Loomaõiguslaste ettepanekut toetasid rohkem kui 10 000 kahes etapis kogutud allkirja ja ja nii TNS Emori kui Saar Polli poolt läbiviidud uuringud, kust selgus, et üle poole Eesti elanikkonnast on kas pigem või kindlasti vastu loomade kasvatamisele ja hukkamisele farmides karusnaha saamise eesmärgil. Juba tollal oli avaldatud ka karusloomafarmide keelustamist pooldav manifest, millele tänaseks on alla kirjutanud pea 70 organisatsiooni ja ettevõtet. Eelnenud keelustamist toetavatesse kampaaniatesse oli lihtne osalisi leida, rohkem või vähem tuntud inimesed söandasid avalikult oma seisukohta öelda ja eeskujusid ei olnud vaja kaugelt otsida. Karusloomakasvandused on keelustatud Suurbritannias, Austrias, Hollandis, Makedoonias, Horvaatias, Sloveenias, Brasiilias ning Bosnias ja Hertsegoviinas, Taanis ja Rootsis on keelustatud rebasefarmid. Mitmes Saksamaa liidumaas ja ühes Belgia piirkonnas on karusloomakasvandused samuti keelustatud. Enamikes riikides, kus karusloomakasvandused on keelustatud, on seda tehtud eetilistel alustel. Itaalias ja Šveitsis on karusloomakasvanduste jaoks on loomade heaolunõuded nii ranged, et neid kasvandusi seal sisuliselt enam ei eksisteeri. Karusloomafarmide keelu üle arutletakse enamikes Euroopa Liidu liikmesriikides ja see arutelu ei vaibu niipea.\nRiigikogu võttis märgukirja vastu ja kutsus eelmise aasta juuni alguses kokku avaliku istungi, kus farmide keelustamise võimalust pikalt arutati ja mida saab veel tänagi vaadata siit.\nIstungil jagatud informatsioonist ja argumentidest ei piisanud ja seega andis Maaelukomisjoni esimees Maaeluministeeriumile ülesandeks koostada mõjuanalüüs, mille viimane tellis Maaülikoolilt ja seda saavad siit kõik lugeda.\nUuringu lähteülesandes on kirjas, et sellega selgitatakse välja karusloomakasvatuse sektori majanduslik olukord aastatel 2000–2014. Veidi vähem kui sajal leheküljel kirjeldataksegi peamiselt erinevaid majandusnäitajaid etteantud aastate lõikes ja sellest ei ilmne palju uut. Karusloomakasvandus ei ole Eestis suur majandusharu, on neli farmi, kus kasvatatakse minke ja rebaseid ja 27 (või teistel andmetel hoopis 40) farmi, kus kasvatatakse tšintšiljasid. Aastas tapetakse Eestis umbes 130 000 karuslooma, suurem osa neist Keila lähedal AS Balti Karusnahk farmis, mis ei kuulu üldse eestlastele vaid hoopis soomlastele. Seda viimast fakti ei ole uuringus just ülearu palju rõhutatud. Kui uskuda, et alates 2000. aastast on farmide põhikari kuuekordistunud, siis läheb sellel majandusharul hästi. Jätkamise argumentidest on veel 74 täistöökohta Balti Karusnahas ja paarkümmend teistes farmides ja seegi, et farmides kasutatakse söödana teiste loomseid saadusi tootvate ettevõtete jääke. See viimane on keskkonnamõjudest pea kõik, mis kirjas. Kasumlikkuse kõrvale ei ole piisavalt välja toodud ka ühiskondliku arvamuse mõju ja sellest tulenevaid kesiseid tulevikuperspektiive.\nLoomaõiguslane otsib uuringust, mis nagu öeldud, suurt uut infot ei paku, ikka kallutatust ja seda on võimalik leida. Juba see, et Maaülikool vastavat uuringut koostab, tekitab kahtlusi, sest kokkukirjutajateks on ju veterinaarmeditsiini ja loomakasvatuse instituut ja selle instituudi töötajate puhul on raske uskuda, et nad keelustamise poolt oleksid. Aga eks neid kahtlaseid kohti on teisigi, Nt: „Pikemas perspektiivis on oluline ettevõtete juhtide ja omanike vanuseline struktuur. Aasta 2015 lõpuks oli tegutsevate kiskjaliste farmide juhtide keskmine vanus 37,5 aastat ja tšintšiljafarmide puhul 52,6 aastat. Tegevuse lõpetanud tšintšiljakasvatajate keskmine vanus uuringu teostamise ajahetkeks oli 60,2 aastat, millest võib järeldada, et tegevuse varasem lõpetamine võis olla seotud ka vanusega. Mingi- ja rebasefarmide puhul on hea näha, et parimas eas juhid püüavad majandustegevust ja loomakasvatust arendada.“ Tuletame meelde, et mingi- ja rebasefarme ongi ainult neli ja kangesti tahaks selliste arvutustega välja arvutada näiteks loomaõiguslaste keskmist vanust.\nMilleks muuks kui kallutatuseks saab nimetada sedagi, et uuringu koostajate hulka kuulub ainsa asjatundjana väljastpoolt Maaülikooli Instituute ka Eesti Karusloomakasvatajate Aretusühingu juhatuse liige, tõsi küll, hoopis teiste ametinimetustega.\nÜheks uuringu osaks on ka fookusgruppide arvamused ja neist võib päris lõbusaid asju lugeda; „Tootjate arvates on oluline selgitada loomaõiguslastele elu põhimõtteid maal ja loomakasvatuses; Tšintšiljakasvatajate arvates on vajalik mõjutada "loomakaitsjaid", et nad mõistaksid seda ala, mille vastu nad võitlevad. Äärmusorganisatsioonide nõuetega ei tohiks kaasa minna jne.“ Uuringust ei selgu, kas mõjutamisülesandeid ka kellelegi jagati.\nKa loomade heaolust on põgusalt juttu. Nimelt selgub, et aastatel 2012 ja 2013 tehti Veterinaar- ja Toiduameti kontrollijate poolt rebasefarmis paar loomade heaolul põhinevat ettekirjutust kuna puudusid pesakastid. Ja see on kõik. Rohkem loomakaitseseaduse rikkumisi ei olnudki? Julgen öelda, et see on kogu mõjuanalüüsist kõige ootamatum osa eriti kui meenutada just nendel aastatel avalikkuse ette jõudnud salaja filmitud materjale. Pesakastidest võiks tegelikult veel pikemalt rääkida, nõukogude ajal olid muide varjumist võimaldavad pesakastid puurides aastaringselt, mitte ainult poegimise järel jne.\nÜks osa uuringust on pühendatud ka eetikale ehkki eetikast ei ole uuringu lähteülesandes juttu. Küllap on koostajad lähtunud sellest, et ka eestkostjate märgukiri põhines eelkõige eetikal. Ja loeme: „Loomaõiguste eetika tugineb seisukohale, et loomadel on väärtus, mis on suurem kui nende toodangule omistatav väärtus. Selle paradigma raames on palju seisukohti ning äärmuslikem neist on, et loomadel peaksid olema samad õigused mis inimestel: õigus elule ja õigus mitte olla vangistuses. See seisukoht keelab loomade kasutamise mistahes otstarbel, sealhulgas nende vabaduse piiramise ja nende tapmise. Ja seda äärmuslikku seisukohta ei pruugiks arvesse võtta, sest kõik, kes seda seisukohta jagavad, seisavad vastu nii karusloomakasvatusele kui üldse igasugusele loomakasvatusele – piimakarjakasvatusele, seakasvatusele, samuti loomade kasutamisele meelahutuses ning meditsiinilistes või muudes teaduslikes katsetes, ja isegi lemmikloomade pidamisele /------/ Kokkuvõtteks ei saa meie arvates karusloomakasvatust ühegi eespool kirjeldatud eetikaseisukohtade (karusloomade pidamise eetika, loomaõigused, utilitarism, liikide puutumatus/kaitse, telos) alusel pidada enam taunitavaks kui muid olemasolevaid loomakasvatussüsteeme, mistõttu leiame, et ei ole eetilist alust keelustada üksnes karusloomakasvatus.“ Stopp. Paarileheküljelise arutelu järel jõuab söötmisosakonna professor veendumuseni, mis ei ole veenev. Nimelt on loomaõiguslased algatanud arutelu ühe tööstusharu keelustamisest, mis on juba paljudes maades keelustatud, mille keelustamise poolt on paljud kodanikud, organisatsioonid, ettevõtted, loomaõiguslased, loomakaitsjad, looduskaitsjad. Kõik need organisatsioonid ja inimesed ei ei seisa kindlasti vastu igasugusele loomakasvatusele ja ka loomaõiguslaste endi seas on tänaseks päevaks nii palju erinevaid maailmavaateid, et ma ei julgeks kindlasti niisugust üldistust teha nagu uuringu eetikaosas tehtud on. Aga eks me võimegi jääda vaidlema selle üle, kas karusloomakasvandus on taunitavam kui teised loomakasvatusharud, tegelikult see ei puutu asjasse. Ühiskond on valmis just karusloomafarmide keelustamiseks.\nTegelikult on iga tellitud mõjuanalüüsiga, eriti sellisega, mille lähteülesanne ei ole väga selge; vist nii, et väga palju oleneb sellest, kes tellib, kes kirjutab ja kes loebki. Kui lähteülesandest väljaspool oli kirja pandud eetikaosa, siis oleks oodanud ehk ka keskkonda puudutavat osa või uuemat infot kognitiivsest etoloogiast, sest seda et rebane on eraklik loom ja naarits tahab olla vees; teame me ju kõik ja sellest teadmisest ilmselt farmide taunimiseks ei piisa. Mõjuanalüüsiga samal perioodil koostati kaks uuringut, mida võib siit linkide alt lugeda ja mis maalivad karusloomafarmidest hoopis teistsuguse pildi. Jõutakse järeldusele, et ainuke lahendus farmides esinevatele probleemidele on keeld.\nHiljuti võitsid karusloomakasvatuse keelu pooldajad Haagi riiklikus apellatsioonikohtus. Kohtu seisukoht oli üheselt mõistetav – avalik huvi kaalub üles farmerite majanduslikud huvid ja Hollandi farmide keeld jääb jõusse. Holland on muide neljas minginahkade tootja maailmas ja viimase otsuseni jõudmine võttis aega paarkümmend aastat.\n3. mail tutvustab Maaülikool Maaelukomisjonis valminud uuringut komisjoni liikmetele. Mis siis edasi saab, ei tea praegu päris kindlalt vist keegi ehkki võime aimata. Kumba peetakse olulisemaks? Kas vähem kui saja inimese töökohta praegusel hetkel või rohkem kui saja tuhande metslooma virelemist ja hukku aastas? Kas komisjon otsustab midagi ise või viiakse arutelu komisjonist kõrgemale, Riigikogu suurde saali? Tõenäoliselt juhtub hoopis see, et uuringus avaldatud informatsioonist ei piisa ja leitakse: Valitsuse tegevuskavas on kirjas veel teinegi mõjuanalüüs: „Analüüs karusloomakasvatuse mõjust elurikkusele.“ Selle saab tellida Keskkonnaministeeriumist. Ja aeg venib. Väikesest eestkosteorganisatsioonist vaadatuna, kus iga inimminut arvel ja töötempo armutu, näib selline ajakulutamine ükskõiksusena. Või nagu eestkostjaid toetav poliitikute nõustaja ütles – „Kedagi ei huvita need loomad, rändekriis on käes ja presidendivalimised tulemas.“ Kogu protsessi teeb raskesti hoomatavaks ja abstraktseks muidugi seegi, et me ei saa midagi teha nende loomade heaks, kes praegu puuris istuvad vaid ainult nende, kes loodetavasti kunagi jäävad farmidesse sündimata.\nLoodetavasti ajavad meie poliitikud seljad sirgu ja midagi siiski otsustakse. Kui mitte päris ise, siis vähemalt teiste, ka siin loetletud riikide eeskujul. Vahepeal saavad loomaõiguslased mõelda, mida edasi teha, kas tulla uuesti tänavatele või oodata oma aja ära elanud tööstusharu aeglast väljasuremist, mida on kerge ette ennustada vaadates kas või moegigantide (Armani, Hugo Boss) loobumist sellest julmalt toodetud materjalist või nt Saga Fursi eelmisel nädalal alustatud kokkuhoiu läbirääkimisi töötajatega või hoopis OÜ Eurotann (AS Balti Karusnahaga seotud parkimistehas) pankrotti vms. Või küsige hoopis kodus laste käest, mis te tegema peaksite, noorem põlvkond on eetilisem niikuinii.


Fruktoosist valmistatud moosid: õunad, maasikad, sõstrad, virsikud - Ravi 2020\n"Magusa" haigusega patsiendid on huvitatud, kas džemm on mõeldud 2. tüüpi diabeetikutele. Traditsiooniliselt valmistatakse see toode suures koguses suhkru lisamisega.\nSellel on mitmeid asendajaid, mis võimaldavad soovitud maitset saada ilma keelatud koostisosata. Suhkruvaba moosiga suhkur on diabeetikutele võimalik. Peamine on teada retsepti.\nFruktoos on traditsiooniline magusvalge pulbri asendaja. Seda kasutatakse tihti diabeedi tüüp 2 jaoks moosid valmistamiseks. Traditsioonilise glükoosina on see mitmeid eeliseid, mis määravad selle nõudluse:\nMarjade ja puuviljade baasil valmistatud toode koos asendaja lisamisega on rohkem väljendunud maitse. Lisaks säilitatakse iseloomulik maitse, mis muudab lõpliku roogi atraktiivseks;\nKüpseta suhkrut diabeetikutele, kasutades fruktoosi kiiremini. Pole vaja seista tundi ja kontrollida toote valmistamise protsessi;\nMagusaine säilitab marjade värvi. Lõplik tassi näeb välja atraktiivsemaks, mis aitab suurendada selle kasutamist.\nEnne delikatessi toiduvalmistamist on oluline arvutada selle ligikaudne lõplik kogus. Fruktoos ei ole säilitusaine. Valmis moos tuleks lühikese aja jooksul külmkapis hoida. Parem on seda luua väikestes kogustes.\nFruktoos ei ole ainus suhkru asendaja, mida saab toote loomiseks kasutada. On veel kaks analoogi, mis pakuvad head maitset ilma patsiendi keha kahjustamata:\nStevioside. Pulbriline aine taimse stevia baasil. Sellel on loomulik magus maitse ja rikkalik keemiline koostis. Paljud alternatiivmeditsiini armastavad usuvad, et stevia-le joovitud moosid on eriti kasulikud;\nSorbitool Madala kalorsusega magus pulber. See aitab vähendada B-vitamiini kadu patsiendi kehast. Valmistatakse sorbitoolist valmistatud moos vastavalt tavalistele retseptidele. Suhkru asemel kasutatakse asendajat.\nKlassikalise glükoosi spetsiifilise analoogi valik sõltub peamiselt inimese maitseelistustest. Igal juhul ei mõjuta süsivesikuid kehale negatiivset mõju. Kõige tavalisem on moos fruktoosiga.\nMoosi valmistamise reeglid\nErinevad uimed, konfitatsioonid kuuluvad toodete hulka, mis vajavad erilist tähelepanu "magusas" haiguses. Küsimuses, kas diabeediga moosi on võimalik süüa, reageerivad arstid sageli negatiivselt.\nErandiks on traditsioonilise magusaine pulbri asendusainete kasutamine. Seal on päris palju erinevaid retsepte maiuspalade tegemiseks. Tuleb meeles pidada, et diabeetikutele mõeldud fruktoosiga moosid valmistatakse natuke ebatavaliselt.\nMenetlus on lihtne, kuid see nõuab mõnda praktikat. Toote loomiseks vajate järgmisi koostisosi:\nÜks kilogramm puuvilju või marju, millest valmistatakse moosid;\n400-450 ml vett;\n600-800 g fruktoosi.\nMagusat delikatessi moodustamise kord koosneb järgmistest etappidest:\nPuuvilja- või marja toorainet pestakse, kooritakse ja kooritakse (vajaduse korral);\nAlustatakse siirupi toiduvalmistamist. Selleks segage magusaine veega. Täiendava viskoossuse lisamiseks lisatakse mõnikord mõnda želatiini. Lubatud on kasutada väikestes kogustes pektiini ja sooda;\nSegu seatakse ahju külge. Keeda ja keeta veel 5 minutit. Selle ootamise ajal on oluline pidevalt segada moos, et see ei põleks;\nSulatatud puuviljad lisatakse siirupile. Kogu keema panema. Minimaalsel kuumutamisel väheneb toode veel 10 minutit. Piimavarustuse ettevalmistamine liiga pikaks ajaks põhjustab fruktoosi positiivsete omaduste kaotamiseks.\nSeejärel valatakse toode purkideks ja kaetakse kaanedega. Hoidke seda külmkapis. See rikub päris kiiresti. Teades, kuidas maitsvat moosi valmistada, saate luua tervislikke magusaid dieeti. Nad on diabeetikutele ohutud.\nVaarikaaugu fruktoos on suurepärane magustoit kahjustatud süsivesikute ainevahetusega patsientidele. Koostisosad selle loomiseks on:\n5 kg marju;\n500 ml vett (võibolla rohkem);\n700 g fruktoosi.\nMaitsva toote loomise kord koosneb järgmistest sammudest:\nKõik marjad ja fruktoos magavad ühes mahutis. Seda tuleks korrapäraselt loksutada. On oluline, et vaarikaid ei pestaks. Muidu kaotab ta oma mahla;\nPange ämber põhjaga kahes või kolmes kihis kokku pandud marli;\nLaht, kus vaarikas ja fruktoos segunevad, pannakse ettevalmistatud ämbrisse ja pool täidetakse veega. Keeda keema. Vähendage leegi intensiivsust.\nMahlaga mahlaga vaarikaid tuleb pidevalt täita uute marjadega. Nad tõusevad ja asuvad;\nKatke nõusid kattega ja küpseta 1 tund;\nVaarikastmes valatakse purgidesse ja valatakse.\nSiis tuleb see loomulikult jahtuda.\nKüüslaugukott diabeedi retseptile on üsna lihtne. Koostisosad on:\n1 kg kirsse;\n700 g fruktoosi või 1 kg sorbitooli.\nKüpsetamise protseduur hõlmab järgmisi samme:\nPese kirsid ja koor neid;\nJätke marjast infundeerima. Ta peab oma mahla vabastama;\nLisatakse fruktoos või mõni muu suhkruasendaja;\nKeeda keeda ja küpseta 10 minutit.\nSelline kirsiminnus on meeldiv maitsele ja ohutu süsivesikute ainevahetusele. Peamine on hoida seda külmkapis.\nDiabeedihaigusega patsientidel on kasulik teada, kuidas moosi valmistada, mille peamiseks koostisosaks on karusmari. Selline delikatess meeldib maitsele ja küllaldaselt kehale vajalike toitainetega. Peamine asi - kasutada magusainet.\nMagusa tassi peamised koostisosad on:\n2 kg karusmarja;\n1,5 kg fruktoosi;\n1000 ml vett;\n20 lehera kirsit.\nMaitsva moosi loomise kord hõlmab järgmisi samme:\nMarjad pestakse ja asetatakse anumasse. Lisage 700 g fruktoosi;\nSamaaegselt keedetud siirupit. Selleks lisage veele kirsipuud ja keetke 15 minutit. Seejärel valage ülejäänud fruktoos ja jätkake küpsetamist veel 10 minutit;\nSiis valati marjad siirupiks ja jäeti madalale kuumusele. Kestus - 30 minutit.\nValmistoode valatakse pankadele, valtsitud kaantega ja jäetakse jahtuma.\nMaasika konservid valmistatakse samadel põhimõtetel nagu muud sarnased nõud. Selle ettevalmistamiseks on vaja:\n700 g fruktoosi;\nMagustoidu valmistamise protseduur on standardne:\nMarjad eelnevalt pestakse ja puhastatakse;\nKüpseta siirupit. Fruktoos segatakse veega ja keedetakse;\nSiis maasikad valasid valmis siirupi;\nMaasikamaine jätkab veel 5-10 minutit.\nSoovi korral saab patsiendil retsepti lisada veel 500 g maasikaid. See annab uue maitse märkused. Kõik sõltub konkreetse isiku eelistustest.\nToote lõpus jagatakse pankade ja rullkatete vahele. Tähtis on konteinerite ümberpaigutamine ja pakkimine järk-järgult ja sujuvalt jahutamiseks.\nAprikoosi segis on valmistatud järgmistest koostisosadest:\n1 kg puuvilju;\n2 liitrit vett.\nAprikoosid pestakse ja kivimeid;\nSegatakse vesi fruktoosiga ja keedetakse siirup 30 minutit;\nAprikoosid valatakse nende peale ja keedetakse veel 5 minutit.\nSeejärel valatakse aprikoosi moos purkidesse ja jäetakse jahtuma, tihedalt rätikuga pakitud. Siirupis viskoosema moosi tekitamiseks lisage veidi želatiini. Selline moos on diabeetikutele maitsev ja kasulik magustoit.\nKui fruktoosisisalduse lisamisel on mustsõstarile moosid või moosid, siis on selge lõhn ja iseloomulik maitse. Seda saab valmistada suhkru asemel teedena. Toote loomiseks mõeldud komponendid on:\n700-800 g fruktoosi;\n20 g agar-agarit.\nMaitsva magustoidu retsept on väga lihtne:\nMarjad pestakse ja puhastatakse;\nSegatakse toorained segistis;\nFruktoos ja agar-agar uinuvad;\nJäta üle madalale kuumusele kuni keemiseni ja veel 5 minutit.\nSeejärel valatakse diabeetikutele sõudjahamba pankadele.\nSpetsiifilise retsepti valik sõltub ainult patsiendist. Diabeetikutele saate korjata maitsvat, looduslikku ja tervislikku magustoitu. Peaasi - osta vajalikke koostisosi.\nDiabeedi (kahjustatud süsivesikute ainevahetus) tendents võib olla pärilik. Muidugi, kui teil on diabeet, üks või kaks sugulast (arvestamata vanemaid), ei tähenda see seda haigust.\nKuidas insuliini testida?Analüüsi läbiviimiseks pole palju ettevalmistusi vaja. Piisavalt on voodis minna õhtul ja hommikul ärkama, ära sööma ega jooma midagi.\nDiabeedi tõhus dieet. Dieta number 9 diabeedi jaoks: menüüd ja retsepte\nToitumine insuliinsõltuva suhkruhaiguse korral\nBiguaniidirühm: diabeediravimite loetelu\nVere suhkru alandamine võib olla ohtlik mitte ainult diabeetikutele, vaid ka inimestele, kellel selline haigus puudub. Hüpoglükeemia põhjuseks on süsivesikute puudumine organismis, mis põhjustab aju ja südame rakkude nälgimist.


Lasteaialapsed ja võõrkeeled – estonianwithabackpack\nLasteaialapsed ja võõrkeeled\nMa olen igati keeleõppe poolt, sest erinevate keelte oskus annab nii suure eelise, maailm on palju suurem ja laiem, ega ma siis ilma põhjuseta hetkel püüa, et Idal säiliksid teadmised norra keelest. Te ju teate juba, kuhu ma oma jutuga jõuda tahan? Jah, president Kersti Kaljulaidi väljaütlemiseni, et võõrkeele mitte õpetamine lasteaias on tohutu ressursi raiskamine. Teoreetiliselt olen ma nõus, et lapsed on selles vanuses nagu käsnad ja kõik jääb külge, mingil määral õpivad nad ju inglise keelt ka neid totakaid youtube videosid vaadates, kuid mul tekib kohe ajus error kui ma kuulen ühes lauses sõnu “lasteaed” ja “õppimine”. Minu arvates õpitakse lasteaias juba praegu liiga palju. Lasteaed ei ole kool! Ja ei peaks ka seda olema. On täiesti okei, et lasteaialaps oskab numbreid ja tähti, kuid teate, mida vanemaks Ida saab, seda rohkem ma vaatan, et vaene laps, Eesti ühiskonnas ei ole tal emaga vedanud. Mina arvan, et selles vanuses on oluline mäng ja kogemused, mille laps saab ringi käies, olgu see siis Kadriorus jalutades, Pärnus puhkusel, Rootsi kruiisil, mängu käigus ta ka õpib. Minu jaoks ei ole esmane, et ta kolme-aastaselt oma nime kirjutada oskaks, aga te ei kujuta ette kui palju ma näen Idavanuste laste vanemaid, eelkõike emasid, kes näevad vaeva, et lapsi koolitada, sest “nii vanana peaks juba oma nime kirjutada oskama”. Ei pea ju? Ja lasteaialaps ei pea oskama lugeda ei oma ega võõrkeeles. See aeg, kus laps saab olla lihtsalt laps, on nii lühike. Mina ei taha oma lapse lapsepõlve veelgi lühemaks teha. Vaid sellepärast, et keegi saaks kusagil kõnes öelda, et Eesti haridus on maailma parim ja meie lapsed kõige targemad. Koolitargad ehk tõesti, kuid see pole ju ainus oluline asi?\nKui ma käisin koolis, ei olnud vene keele õppimine kuigi popp, teadagi miks, iseseisvunud riik ja trots tolle keele vastu. Ma olen vene keelt õppinud 12 aastat, kuid suhelda oskan palju vähem kui ma täna tahaks, aga Eesti rahvaarvust ca 25% moodustavad venelased, nii et minu meelest oleks täiesti mõistlik ja kasulik osata ka vene keelt. Seega kui kuidagi lastele lasteaias mingit keelt kuidagi õpetada, siis võiks olemas olla eesti ja vene segalasteaiad. Osa õpetajatest vene keelt kõnelevad ja osa lapsi venekeelsed, teine osa eestikeelsed. Siis ei oleks vaja otseselt keeleõppetunde ja veel rohkem õppimist, vaid käte ja jalgadega koos suheldes “imaksid käsnad” lihtsalt ühe keele juurde. Nii nagu Ida õppis norra lasteaias norra keelt. Keegi ei õpetanud talle seda eraldi tunnis, temaga lihtsalt suheldi kätte ja jalgadega, kuni ta sai aru, et vaske hender tähendab käte pesemist ja brødskive on võileib. Võib olla ma jälle liialdan ja teen kellelegi liiga, kuid ma olen kuulnud, kuidas õpetajad on paanikas kui Eesti rühma satubki üksik vene keelt kõnelev laps. Et kuidas ma temaga siis suhtlen? Täpselt niimoodi suhtledki, omas keeles ja käte ja jalgadega ning erinevalt Ida Norra õpetajast, kes ei osanud ju sõnagi eesti keelt, on Eesti lasteaednikel tihti eelis, sest vanemal generatsioonil on mingigi vene keele pagas niikuinii olemas ja seda saab vajadusel appi võtta. Nii lihtne ongi.\nEi ole vaja lasteaeda rohkem tunde, lasteaeda on vaja rohkem lõbu, loomingulist lähenemist ja liikumist. Ma alles hiljaaegu sain teada, et õpetajad kirjutavadki kuhugi internetikeskkonda iga päeva kohta tohutuid raporteid, ilmselt lapsevanemate jaoks. Kas tõesti lapsevanemad loevad neid iga päev? On see üldse vajalik? Ja no kui siis lisada lasteaeda veel üks “tund”, siis ma kujutan ette, et õpetaja peab veel rohkem tegema paberitööd, milleks ka lasteaia õpetajate elu raskemaks teha. Mu meelest on 20 lapse kahekesi kantseldamine juba piisav töö, paberimäärimist ei ole juurde vaja. Pigem mingugi lapsed ekskursioonile ja avastagu maailma! Silmaring on sama oluline kui keelteoskus. Ja peale lasteaeda algab niikuinii üks hull õppimine, üks kool ja huviring ajab teist taga. Kelle ees meil pidevalt on vaja eputada, et meie lapsed on kõige targemad?\n3 Feb 2017 3 Feb 2017 EveliisMõttedarvamus, keeleõpe, keeleoskus, lapsed, lasteaed\n15 thoughts on “Lasteaialapsed ja võõrkeeled”\n3 Feb 2017 at 6:57 am\t Reply\nOlen väga nõus Sinuga, laskem lastel lapsed olla. Meie oma kolme last oleme just selles vaimus kasvatanud, et pakkuda pigem erinevaid kogemusi (reisid, külas käimised, kohvikud, pargid jne). Ja pean nentima, et täna käivad kaks vanemat last koolis ja õppimisega neil mingeid muresid ei ole, mõlemad on oma klassis tugevamate seas nii õppeedukuse kui suhtlemise/käitumise poolest.\n3 Feb 2017 at 7:51 am\t Reply\nMa arvan et suhtlemise- ja käitumisoskuste õpetamine on väiksemas eas palju olulisem kui õpiedukus:)\n3 Feb 2017 at 7:07 am\t Reply\nIdal nii hea lühike nimi, et pole ju keeruline ega ka patt see talle selgeks õpetada. Nt puust tähtedega kirjutada see ta voodi kohale või mõnele särgile või kotile, magnetitega külmkapile. Lapsele annab iga uus teadmine, oskus enesekindlust. Miks teda sellest ilma jätta? Ma ei räägi korrutustabelist kolmeaastasele, vaid oma nimest. Minu enda laps ei osanud kolmesena nime kirjutada, ühe tähe tundis. Neljasena tunneb ära ja enamvähem oskab kirjutada.\nAga üldiselt jah nõustun sinuga.\n3 Feb 2017 at 7:14 am\t Reply\nEga ma ei ütle, et ma teda ei õpeta, me juba ammu õpime nagu muuseas tähti, aga see pole eesmärk omaette, nii et ma näeks vaeva selle nimel, et saaks teiste ees eputada:)\nPs: Idal on tegelikult pikk ja keeruline nimi:D\n3 Feb 2017 at 9:09 am\t Reply\nMina kuulun ka sinna paati, kes arvab, et lasteaias ei peaks lapsed istuma “tundides” ja muudkui õppima. Kui lasteaia lõpuks on laps mänguliselt selgeks saanud kuidas end riietada, laua taga süüa, millised on elementaarsed viisakusreeglid siis on juba hästi küll. Tähtede ja numbride õpetamise vastu pole mul midagi aga kuna kooli minnes alustatakse nii ehk naa aabitsast ja tähtedest siis see tundub natuke topelt tööna. Miks ei võiks laps areneda läbi mängu? No ja kasvõi läbi mängu mõningaid võõrkeelseid sõnu ja fraase õppida.\nMa kohe kindlasti ei poolda väikelapse “drillimist”. Kui juba 4-5-aastastel on lasteaias mitmed tunnid ning lisaks veel mitmel päeval nädalas erinevad trennid väljaspool lasteaeda siis on see väikese inimese jaoks päris suur koormus.\n3 Feb 2017 at 9:39 am\t Reply\nNo just! Mina naudin ja tunnen uhkust selle üle, et mu laps oskab kolmeaastasena end riietada, ise wc-käia, jalanõusid jalga panna ja laua taga süüa ning end väljendada (mulle) arusaadavalt, ja see on minu jaoks juba täiega wunderkind. Jah ,muidugi me õpime ka kodus värve ja tähti ja numbreid, aga see niimoodi “juhuslikult” ja mitte mingi eesmärgipärane tegevus. Mina tahan oma lapsele mängu ja lapsepõlve, mitte “drilli”. Statistika ja suured sõnad, et küll Eesti lapsed on targad, ei ole minu jaoks olulised.\nJa kusjuures alles nüüd ma saan aru, milline koormus on tegelikult ka lasteaia õpetajatel, see absurdne õppetöö, pidevad raportid jms on lisaks 20 lapse kantseldamisele mu meelest koormus, mida muidu tavaline kontoriinimene teeb igapäeva tööks 9st viieni\nMa usun, et laps, keda õpetatakse kodus läbi mängude ja stressivavalt, skoorib hiljem koolis Pisa ja muudes testides pigem kõrgemalt kui tema varakult drillitud kaaslased.\nHetkel tunnen ma uhkust selle üle, et mu 3-aastane oskab süüa noa ka kahvliga ning nii, et kogu söögilaud ja selle ümbrus ei ole toitu täis. Ja ma ei tunne piinlikkust selle üle, et ta jätkuvalt ei oska kasutada ühtki telefoniäppi ega tahvelarvutit. 🙂\n3 Feb 2017 at 11:34 am\nRespekt! Mina teoorias tahtsin ka uhkust tunda tahvelarvuti äppe mitte tundvat lapse üle, aga no läks tiba teisiti, lähen ikka aegajalt kergema vastupanu teed ja annan talle oma ipadi kui rahu tahan:S\n3 Feb 2017 at 11:36 am\t Reply\nMa arvan, et president just seda mõtleski. Vähemalt vene lastele eesti keele õpetamisel.\n3 Feb 2017 at 11:45 am\t Reply\nVõimalik, aga mu meelest kukuvad paljud ta sõnavõtnud teistmoodi välja kui ta mõelda võis või tahtis. Üldse olen ma püüdnud oma eelarvamused presidendi suhtes kõrvale jätta, aga minu jaoks ei ole ta ikka päris minu president.\n3 Feb 2017 at 1:02 pm\t Reply\nKahe käega poolt. Minu poiss käib algusest peale vene lasteaias, justbimelt käsna mõttes. Ja pool meie rühma lastest on eesti lapsed!\n3 Feb 2017 at 4:48 pm\t Reply\nMinu laste rühmas on paar vene keelt kõnelevat last. Ma muidugi ei tea, kuidas tegelt, aga pealtnäha ei olnud keegi paanikas. Õpetajaid olen nendega ainult eesti keeles kõnelemas kuulnud ja kui on mingid vanematega üritused olnud, siis vähemalt ühe lapse ema on proovinud ka veidi eesti keelt sekka rääkida lapsele ja siis vajadusel vene keeles selgitab üle vms. Nagu ma ütlesin, siis pealtnäha toimib.\n5 Feb 2017 at 2:19 pm\t Reply\nOli õnn kuulda presidendi kõnet saalis ning ta alustas seda temaatikat vene noorte võimestamisest läbi haridussüsteemi, sest uuringud näitavad, et vene koolid on õpitulemustelt maas eesti koolidest. President ütles selgelt, et vene laps peaks saama eesti keele selgeks juba lasteaias ning lisas, et miks mitte ka mõne muu keele. eestis on juba 20 aastat rakendatud väga head ja mängulist keelekõmbluse metoodikat- ei mingeid tunde ega drillimist. Kahjuks on metoodika jäänud kitsalt keeelekümblusrühmade ja klasside kasutada. Hetkel tegeleme koos mõne lasteaiadirektoriga Innove survestamisega, et keelekümblusmetoodikat õpetataks kõikidele eesti lasteaedade õpetajatele. See annaks ka vene vanematele kindluse tuua last eesti rühma , kus laps keele selgeks saab. Innove tegeleb praegu ka sellega, et avada uusi kahesuunalise keelekümbluse rühmi, rahastus on olemas, see oleks siis kaks keelt korraga kasutusel, näiteks eesti-vene aga miks mitte ka eesti-inglise või vene-inglise. Peresid, kes seda vajaksid on tegelikult palju.\n7 Feb 2017 at 10:37 am\t Reply\nOlen ise inglise keele õpetaja lasteaedades. See on vabatahtlik ring, kus lapsed käivad. Meie tunnid on väga loomingulised. Me mängime, laulame ja teeme kõike toredat et lastel oleks lõbus. See ei ole kooli stiilis ”TUND”. Lihtsalt kõik see mäng käib teises keeles, nii lihtne see ongi. Lastele väga meeldib!\n7 Feb 2017 at 10:41 am\t Reply\nVäga huvitav:) Ma peaks paluma oma norra keele oskajatest tuttavatel lastele selline norra keele “tund” organiseerida. Nii kuluks ära. Ma ise ei tea täpselt, kuidas jätkata keeleõppega, st et Idal on tänu Norras elamisele baasteadmised norra keelest ja ta saab keelest aru, kuid kui keskkonnas ei ole ja uusi oskusi peale selle, mida mina siin kodus oma teadmisest õpetan, peale ei tule\nPrevious Post Seljakotiga mini-me\nNext Post Põhimõtted ja raha


Algajad maalikunstnikud tegid debüüdi galeriis Ruut - Vaba aeg - Põhjarannik\nAlgajad maalikunstnikud tegid debüüdi galeriis Ruut\nEsimese näituse avamine: erutav ja veidi hirmutav.\nKohtla-Järve kunstide kooli galeriis Ruut avati neljapäeval täiskasvanute kunstiringi õpilaste esimene näitus. Täiskasvanud õppijate rühma juhendab alates möödunud aastast kunstnik ja kunstiõpetaja Sergei Tsaregorodtsev.\nKohtla-Järve kunstide kooli kunstiosakonna juhataja Aarne Hanni ütles, et täiskasvanute rühma polnud nende koolis üle kümne aasta, kuna õpetajad on olnud liiga ülekoormatud ning lisatundide jaoks ei jagunud aega. Kuid nende kollektiiviga liitus Kiviõlist Kohtla-Järvele kolinud kunstnik Sergei Tsaregorodtsev, kes avaldas soovi tegelda lisaks lastele ka täiskasvanutega.\nTäiskasvanute kunstirühmas käib praegu 12 inimest vanuses 16-60 eluaastat ja vanemaidki. "Peaaegu kõik nad alustasid nullist. Sellistel puhkudel proovitakse tavaliselt kõigepealt maalida pastellide ja guaššidega, kuid mina otsustasin lähenemist täielikult muuta ning pakkusin neile kohe õlivärve," rääkis Tsaregorodtsev. "Seega oli meil keeruline ülesanne. Mis sellest välja tuli, see jäägu vaatajate otsustada."\nKolleegid tunnevad Tsaregorodtsevi õpilaste edusammude üle siirast rõõmu, ekspositsioon aga kinnitab, et nende töö on olnud viljakas: näitusele on pandud 45 teost.\nTsaregorodtsev lisas, et võib-olla tekitab see näitus kelleski soovi ka ise maalimist proovida. "Siis tere tulemast!" kutsus ta. "Ei pea isegi uue õppeaasta algust ära ootama − kooli uksed on avatud, täiskasvanute tunnid toimuvad teisipäeviti."\nNäitus jääb avatuks 9. märtsini. Sissepääs galeriisse on tasuta.


Avalikke prügikonteinereid kasutatakse kurjasti - Saarte Hääl\nAvalikke prügikonteinereid kasutatakse kurjasti (34)\n– 10/08/2018Rubriik: Maakond\nSaaremaa vallavalitsuse jäätmete peaspetsialist Katrin Koppel ütles Saarte Häälele, et avalikuks kasutamiseks ja sealhulgas ka turistidele mõeldud konteinereid kasutatakse kurjasti ning ka suvilaomanik peaks jäätmed üle andma jäätmevedajale.\nSaarte Hääl esitas päringu vallavalitsusele, kuna lehetoimetuse poole pöörduti murega, et Saaremaa külalistel ja ka suvesaarlastel ei ole võimalik kuhugi prügi panna.\n“Suvilaomanikud peaksid kasutama prügiveoteenust ja selle eest ise tasuma. Avalikud turistikonteinerid ei ole mõeldud suvilates tekkiva prügi kogumiseks,” märkis Koppel. Tema sõnul peaksid korraldatud jäätmeveoga liituma nii aastaringselt kasutuses olevad majapidamised kui ka suvilad. “Kuid viies endises vallas pole korraldatud jäätmeveo hanget läbi viidud, seetõttu ei ole meil neis piirkondades praktiliselt võimalik kontrollida, mida majapidamistes tekkivate jäätmetega tehakse,” nentis ta.\nAlati on ka võimalik viia prügi jäätmejaama ise ära.\nLisatud: 10.08.2018 / 00:32\nSelle tasuta bussisõidu jama asemel oleks võinud tasuta prügivedu olla – sellest oleks kasu olnid nii loodusele kui inimestele…\nLisatud: 10.08.2018 / 02:37\nTōepoolest Uudu udujutt. Ükski suvekodu omanik ei ole nii vaene, et ei suuda 5 euri kolme kuu peale prügiveo eest maksta. Ei ole vaja hakata kohe loodust mainima. Milline metslaste kari sokutab prühi metsa alla, kōik tunduvad normaalsed inimesed olevat. Kui püsielanik maksab ja ostis prügikasti, siis suudavad seda ka suvitajad.\nLisatud: 10.08.2018 / 06:01\nMingeid turistidele mõeldud konteinereid pole olemas Saaremaal!Samuti avalikke käimlaid! Suvilaomanikud põletavad prügi ära.Oma tegemata töö vabanduseks pole midagi öelda.\nKuressaares on wc-d kaubanduskeskustes,aga poed on tegelikult eraomandid.Linnavalitsuse ja vallavalitsuse töö on aastaid tegemata üldise puhtuse korraldamises Saaremaal.\nKui vallajuhid on võimelised kakahädaga äärelinnast kesklinna kõndima,et kahe või kolme kilomeetri kauguselt väljakäik leida,siis teistele on see probleem,eriti kui sa ei tea,kus see väljakäik seal on.\nKui pakendi ja pudeli saab ära visata,kuhu toidujäätmed lähevad? On olemas ka need pudelid,mida ei saa müüa.\nSuure palgaga mugavad töökohad,kus mõtlema ega midagi tegema ei pea.Inimene leiab,et on pandud ainult kontrollima,mitte asja lahendama.\nLisatud: 10.08.2018 / 06:38\nkui on olemas peaspetsialist, siis on ka teised spetsialistid. minu järeldus kogu see kamp spetialiste äi saa akkama.\nLisatud: 10.08.2018 / 06:39\nAlati on kõik teised süüdi… Naeruväärne, kus on turistidele mõeldud prügikonteinerid?\nLisatud: 10.08.2018 / 06:43\nKurb. Ametnikuks on taas saanud lehma lelletütar, kes pole siiani aru saanud, mis on tema tööülesanded. Selle asemel, et lahendusi otsida jatakse avalikusele rumalat juttu ja süüdistatakse kõiki teisi oma tegematta jätmistes.\nLisatud: 10.08.2018 / 07:50\nPrügikonteiner on prügi jaoks. Kurjasti kasutan seda siis, kui sinna magama lähen või hunniku teen.\nToidujäätmeid ma komposteerin. Paberit kahjuks põletan. Muud olmerämpsu koguneb nii palju, et ei aita ühest korrast prügiveost kuus, mis on kallim kui 5 eurot. Arvan samuti, et populistliku tasuta bussisõidu asemel peaks prügimajanduse ära korraldama.\nLisatud: 10.08.2018 / 07:54\nAlati on võimalik sõita kuumas prügi järgi haisvas autos üle 40 km, et prügi ise ära anda. Kutsun neiukest omaga kaasa lõbusõidule.\nLisatud: 10.08.2018 / 08:29\nNeed turistid kipuvad ka eramaadele,eriti randades eraomandis olevaid kaste täitma Kurat vihale ajab ja asi lõpeb varem või hiljem tõkkepuuga Jubedam on veel kui pamperseid,sidemeid ja sitapaberit oled metsa alt sunnitud kokku korjama ,konidest,taarast,pakenditest rääkimata Kas tõesti peame igal aastal uhkusega rinda taguma,et saime osaleda “Teema ära”talgutel\nLisatud: 10.08.2018 / 08:51\nIgaüks peab oma prügi eest ise maksma, ja paber tuleb panna vastavasse konteinerisse, neid on piisavalt väljas.\nLisatud: 10.08.2018 / 09:05\nlgp unn, palun täpsustage, mis see spetsialist tegema peaks Teie arvates teisiti? tulema igasse majapidamisse kontrollima, kas prügi sorditakse ja kuhu see pistetakse?\nLisatud: 10.08.2018 / 09:15\nnagu tavaliselt, asutakse närima tõe välja öelnud ametniku kallal, kuid taas kord tuleks hoopis minna peegli juurde ja küsida, et kas mina ise saan teha midagi teisiti ja paremini. või noh, kui peeglist vaatab vastu inimene, kes tekitab null ühikut prügi, siis võib ju naabrimehe kallale ka minna, kui vaja tüli üles kiskuda.\nLisatud: 10.08.2018 / 09:18\nKunagi kui Tooma poe prügikonteinerid ei olnud lukus,sõitsid suvalised autod ja laadisid oma prügi sinna. Nüüd on need lukus ja prügisokutajad on avastanud uue koha mida olen korduvalt poe kliendina parklas olles näinud.\nAutod sõidavad Tooma kõrval asuva elumaja prügikonteineri ette ,hiigelsuured kotid laaditakse kasti ja sõidavad minema. Ajuvaba.\nLisatud: 10.08.2018 / 09:36\nMinul on prügiveo arve 2.60 kuus ja aru ei saa kust te selle 5 euri võtate. A mul Ragn-sels võib olla teistel muu firma.Ja sorteerin korralikult\nLisatud: 10.08.2018 / 10:10\nKogu see moraalilugemine ja kiunumine asja ei paranda! Ka ei ole neid prügisokutajaid võimalik praktiliselt kontrollida, pange vallas kasvõi 10 “spetsialisti” kontrollima. Ainuke lahendus korra majja saamiseks on TASUTA PRÜGIVEDU!\nPrügi tekitavad kõik inimesed, seetõttu on tasuta vedu täiesti loogiline võrreldes tasuta bussisõiduga, kusjuures busse enamus ei kasuta! Paljud riigid on seda juba teinud. Mille arvelt seda teha? Lõpetada tuleb raha tuulde loopimine igasugusteks tiluliludeks, ka “ettevõtluse toetamised”, mis on erti rumalal tasemel ja palju-palju muid kokkuhoiu-kohti on selgelt olemas!\nLisatud: 10.08.2018 / 10:14\nArvan,et konteinereid vähe.Kaubaaida juures on koguaeg pilgeni täis ja ma ei lähe ju oma kotiga tagasi koju.Ma lähen ju poodi toitu ostma,ega ma siis kaamel ole.Kõik ei käi ju autaga kaupluses.\nLisatud: 10.08.2018 / 10:38\nJa selle kortermaja Pikk 57 elanikud maksavad selle prügiveo ilusti kinni, Soovitan majal oma prühikastid lukku panna või teha lukustatav aed ümber ja igale korterile võti\nLisatud: 10.08.2018 / 11:18\nMa ei ütleks, et need halvad asjad on. Ma leidsin ühest sellisest kuldsõrmuse.\nLisatud: 10.08.2018 / 11:52\nArtikklis muud pole kui peaks ja peaks. Aga see inimesele ju nii ebamugav. Eriti sellele kes tõesti on turist või saaremaal ainult paar nädalat aastas. Tehke asi inimesele natuke mugavamaks mitte ärge raiuge “peaks” ja “peaks”, küll siis inimesed teevad ka. Sellepärast ongi praegu metsad ja rannad prügi täis. Peaks vist ei aita praktikas.\nLisatud: 10.08.2018 / 11:57\nMeil on 4 inimest ja 4 kodulooma. Meil ei kogune küll 5 euri eest kuust. Tühjendus toimub kord kvartalis, vahel, näiteks suvel kui kappide koristamist ja vanade jalanõude ära viskamist vms ette tuleb tellinn lisatühjenduse. Pakendid lähevad pakendikonteinerisse ja neid on tõesti palju. Panditaara läheb automaati ja kartulikoored ning muu orgaaniline läheb kompostihunnikusse. Suvilaomanik võiks 5 euroga suve jooksul ja suure prügitekitajana 5 euroga kuus küll hakkama saada.\nLisatud: 10.08.2018 / 12:27\nTe küsite ja vastate oma küsimusele õigesti.Tuleb kohale sõita,etkas on konteiner olemas,ja kas on olemas leping prügivedajaga.Ametnikud,tulge mugavatestkontoritest vālja.\nMis saab olla veel mugavam kui see, et prügifirma sul kodust/suvilast prügi ära viib? Sa ei pea selle kotiga minema kusagile, teenus on olemas, nimeks korraldatud jäätmevedu. Kasuta seda!\nLisatud: 10.08.2018 / 12:52\nViib kord kuus, tapvalt mugav. Mul on kuueliikmeline pere, liskas külalised, kuu ajaga upume prahti. Kudjape on üle 40 km kaugusel. Kuidas probleem lahendada?\nLisatud: 10.08.2018 / 14:15\nKesklinnas lugematul hulgal söögikohti, astu sisse ja tee oma häda ära. Vaevalt keegi sindväljs visksms hakksb. Eriti suvel, kui klientidest pungil.\nLisatud: 10.08.2018 / 14:19\nVislan kogu tekkiva prügi ühte konteinerisse. Maksaan 7€ kuus. Keskmiselt kord nädalas tühjendatakse\nLisatud: 10.08.2018 / 14:21\nVähemalt normaalsem käitumine kui metsa alla viimine\nLisatud: 10.08.2018 / 14:22\nAga miks lisa tühjendust ei telli?\nLisatud: 10.08.2018 / 14:47\nAbi võib olla ka sellest, kui sõlmid lepingu suuremale konteinerile. Korraldatud jäätmevedu võimaldab päris suurde konteinerite olemasolu.\nLisatud: 10.08.2018 / 14:49\nMina sorteerin prügi ja kurb on vaadata, kui tuled oma kotiga pakendite konteinerite juurde, kas ajab üle või mõni lammas sinna oma vanad riided sokutanud või ehitusprahti! Ei usu, et see oli turist. Ja turistidele mõeldud kaste ma pole küll kuskil näinud. Keegi siin mainis, et Kuressaare linnas pole wc, tõesti pole, piinlik on.\nLisatud: 10.08.2018 / 15:44\nEi saa aru, kuidas nii paljud aru ei saa ja leili lähevad. Prügiveoteenus on väga odav. Saab osta või rentida suurema või väiksema konteineri, saab tellida regulaarse tühjenduse või iga kord vastavalt vajadusele. Mina kasutan viimast varianti, sest tööst ja tegevusest tulenevalt ongi prügi tekkimine periooditi üsna erinev. Aga neil, kes võõrasse konteinerisse prügi sokutamas käivad, on küllap sama palju prügi oma peas kui prügikotis. On minulgi käidud. Ja nende hulgas ka välismaalasi.\nLisatud: 10.08.2018 / 16:33\nSooja ilmaga pole mõtet segast peksta, uus väljend turisti konteiner, Koppel, kus neid näha maakonnas!\nLisatud: 10.08.2018 / 17:13\nTe olete vist kõik Kuressaarest, et nii absurdseid soovitusi pakute. Meie kaugesse külla tullakse vaid kord kuus. Nii mulle teatati. Suurem konteiner ei tule ka väikeses aias kõne alla.\nLisatud: 10.08.2018 / 17:56\nOn 80 liitrine konteiner.Firma tühjendab 4 korda aastas.Hind kümne euro kanti aastas.Elan üksinda.Konteiner on luku taga.Kogu lugu.\nLisatud: 10.08.2018 / 18:15\nEi ela Kuressaares. Väga väike aed siis, kui suurem prügikonteiner ära ei mahu. Isegi näiteks linna kortermajade ümbrusesse mahuvad suured konteinerid koos autode ja pakendikonteineritega ära. Vaata korra Maa-ameti kaartidelt kui väiksed seal majade ümber kinnistud on (eriti arvestades inimeste arvu). Absurdne vabandus hoopis selle asemel, et oma probleemiga tegeleda.


Pusle A3 Pusle koosneb 96-st osast. Hind: 13.- Pilt on liiga väike. A3 pusle minimaalseks pikslite arvuks on 2539 x 1713. Selle pildi mõõtmed on 1080x646\nPusle A4 Pusle koosneb 70-st osast. Hind: 10.- Pilt on liiga väike. A4 pusle minimaalseks pikslite arvuks on 1677 x 1146. Selle pildi mõõtmed on 1080x646