Türi Spordiklubide Liit - Page 27 of 35 - Lühikirjeldus\nPosted on 9. juuni 2019 11. juuni 2019 by Liisa Gritšenko\nLaupäeval toimusid Järvamaa suvemängud, mis olid taas Türi vallale väga edukad. Võistkonda kuulus 132 Türi valla sportlast, kes tõid nii palju esikohti, et ei jõua neid isegi kokku lugeda. 10. Järvamaa suvemängudel oli kavas kergejõustik, meeste ja naiste võrkpall, petank, köievedu, mälumäng, discgolf, orienteerumine, jalgrattakross, rannajalgpall ja juhtide mitmevõistlus. Türi vald võttis osa kõikidest aladest ning võit toodi Türile kergejõustikus, petangis, mälumängus, discgolfis, orienteerumises, jalgrattakrossis, rannajalgpallis ja juhtide mitmevõistluses. Teise kohaga pidime leppima meeste ja naiste võrkpallis ning kolmandad olime köietõmbes.\nKergejõustikus U16 vanuseklassis oli Kirke Rännel 60m jooksus kolmas, Käroly Tammemägi kaugushüppes kolmas ja Sandra Tänna kuulitõukes teine. Sama vanuseklassi poiste arvestuses võitis 60m jooksu ja kaugushüppe Hendry Heinsoo. U 20 vanuseklassis esindas meid tüdrukute arvestuses Kai-melli Kapten, kes oli 100m jooksus ja kaugushüppes teine ning kuulitõukes esimene. Samas vanuseklassis võitis 100m ja 1500m jooksu Johannes Laur, Martin Männa oli 60m jooksus neljas, Janno Lemetsar oli kaugushüppes teine, Ingo Reiljan oli kaugushüppes neljas ja Karmo Karu võitis kuulitõuke. Meeste klassis võitis Jaanus Suvi 100m jooksu, kaugushüppe ja kuulitõukes oli teine. Indrek Huopolainen võitis 1500m jooksu, 100m jooksus ja kaugushüppes oli teine ning kuulitõukes oli kolmas. Kevin Kangur oli kuulitõukes neljas. Naiste põhiklassis oli Türi eest väljas Riin Kruus, kes sai teise koha 100m jooksus, kaugushüppes ja kuulitõukes. Naisveteranidest tegid suurepäraseid tulemusi Jaanika Kajakas, kes võitis 60m jooksu. Kersti Kangur oli 60m jooksus ja kaugushüppes teine. Ülle Erdfeld oli kaugushüppes kolmas ja 60m jooksus neljas. 800m jooksus oli kolmas Maive Leif, kes tuli otse peale orienteerumist veel ennast proovile panema. Meesveteranidest olid tublid Urmas Ärm, kes võitis 1500m ja kaugushüppes oli teine, Tarmo Saare, kes oli 1500m jooksus teine, Vello Lillipuu oli 1500m jooksus kolmas, Gert Saamann oli 1500m jooksus neljas, Allan Anniste oli 1500m jooksus viies. Kuulitõukes võitis teise koha Penno Pesti. Lisaks võitis Türi ka pendelteatejooksu kuhu võistkonda kuulusid Janno Lemetsar, Ingo Reiljan, Henry Heinsoo, Jaanus Suvi, Käroly Tammemägi, Kirke Rännel, Kevin Kangur, Jaanika Kajakas, Kai-Melli Kapten, Riin Kruus. Kersti Kangur. Üldarvestuses võitis kergejõustiku Türi vald.\nVõrkpallis savutasid neised teise koha ja võistkonda kuulusid Maie Bernhard, Marili Orro, Kristiin Valdre, iris Kuhi, Merilin Kuhi, Krista Rohula, Eva Männigo. Meestel oli väljas kaks võistkonda. Võistkond Väätsa võitis teise koha koosseisus Ilmar Mõttus, Sten Perillus, Sander Ollino, Kristjan Lõiv, Riko-Tepo Teppan, Janar Tänak ja võistond Türi oli viies koosseisuga Janar Lehtniit, Kevin Kinev, Urmas Pülzü, Vahur Sillasoo, Hannes Aasavelt, German Tepner, Kasper Koiduste.\nDiscgolfis võitis naiste klassis Liisa Gritšenko, viies oli Marilin Lindmäe ja kuues Anu Topasia. Meeste klassis võitis Raido Kangur, kolmas oli Reno Kangur, neljas Kris Traks, viies Raiko Puidet, kaheksas Carlis Rõkk, üheteistkümnes Reemo Hein ja kolmeteistkümnes Ivar Kald ja neljateistkümnes Vadim Gritšenko. Härrade võistlusklassis oli Andrek Põllumäe teine ja Aivo Lillepalu viies. Daamide võistlusklassis oli Marina Majorov teine. Noore võistlusklassis olid samuti Türi võistlejad edukad, sest poiste arvestuses võitis Kerdo Männilaan, teine oli Endel Luts, kolmas Kristjan Kangur, viies kuues olid Marek Kink ja kuues Kevin Parv. Tüdrukute võitja oli aga Greetel Strokmann ja teine Treein heleen Männilaan. Üldarvestuses võitis Türi ka discgolfis.\nRannajalgpallis oli välja tulnud vaid kaks võistkonda ja Türi otsustas ka selle ala võita. Võidu tõid meile Andre Lõiv, Ardo Klaasen, Kaur Koiduste, Markus Mats Lellsaar, Tanel Viljat, Kristo Kiik, Veiko Koks ja Rasmus Romandi.\nOrienteerumises võitis M16 klassis esikoha Artur Soo, viies oli Maarius Kotsulim, seitsmes Henri Perillus, üheksas Ove-Markus Kasemägi ja kümnes Ats- Kristjan Kasemägi. M21 klassis võitis Mehis Muru, teine oli Tiit Tähnas, neljas Martin Tammpuu, viies Raido Aren, kuues Martin Liidlein, seitsmes Joosep Ainjärv, kaheksas Teet Beljajev. M40 klassis oli kolmas Gert Saamann, viies Allan Anniste, seitsmes Aimur Raudsepp, kaheksas Kalmer Keevend. N16 klassis oli viies Annaliisa Aren. N21 klassis oli teine Sigrid Ruul, kolmas Helle Hallik ja neljas Mariliis Aren. N40 klassis võitis Siiri Poopuu, neljas oli Ester Marjapuu, viies Rita Ojala ja kuues Maive Leif. Orienteerujad tõid Türile ka sel alal üldvõidu.\nJalgrattakrossis N16 klassis võitis kindlalt Hannah Kaljur ja sama vanuseklassi poistest Karl-Heinrich Kajakas. Poistest oli neljas Ats-Kristjan Kasemägi ja viies Ove-Markus Kasemägi, kes tulid otse peale orienteerumist meile ka rattakrossi appi. Veteranidst saavutas teise koha Jaanika Kajakas ning meestest võitis Ivo Mölder. Meeste põhiklassis võitis aga Kert Järva, teine oli Tauri Must, viies oli Kren Kask ja kuues Renet Kask. Üldarvestuses toodi võit ka jalgrattakrossis, kuid seda vaid napi ühe punktilise eduga.\nPetankis oli Türi esindatud lausa nelja võistkonnaga. Võitis Türi teine võistkond koosseisus Ilme Mägi, Mati Tapo ja Ilmar Vainsalu, neljas oli Türi kolmas võistkond koosseisus Jaan, Jaak ja Kadri Murumaa, viies oli Türi neljas võistkond koosseisus Valdek Juss, Meelis Brett ja Janelle Leenurm ning seitsmes Türi esimene võistkond koossesisus Anne, Ott ja Valle Sillamaa.\nKöieveos pidi Türi leppima kolmanda kohaga ja selle tõid meile Penno Pesti, Ilmar Vestung, Mihkel Iljin, Rauno Tamm, Kristo Kiik, Tanel Viljat.\nMälumängus oli meil väljas kaks võistonda ja mõlemad näitasid suurepäraseid teadmisi, sest Türi esimene võistkond võitis koosseisus Alari Särgava, Urmas Tarvis, Harri Aarde, Askor Koit ja Türi teine võistkond oli tein\ne koosseisuga Peeter Lellsaar, Kristjan Männa, Teet Reier.\nKa meie juhid olid väga tublid Elari Hiis võitis ja Pipi-Liis Siemann oli teine.\nÜldvõidud toodi Türile kergejõustikus, discgolfis, rannajalgpallis, orienteerumises jalgrattakrossis, petangis, mälumängus ja juhtide mitmevõistluses.\nAitäh sportlastele ja võistkondade tegijatele, tegite igati hea töö. Suur tänu kohtunikele, kes korraldasid väga hea võistluse. Aitäh Tauri Must, Ilmar Mõttus, Tähve Milt, Mati Sadam, Mati Tapo, Kaarel Kallas, Kristo Keevend, Kalev Aun, Rasmus Romandi, Tanel Viljat ja Veiko Valang.\nNüüd valmistume juba suurtes Eestimaa suvemängudeks, mis toimuvad 12.-14.juuli Tartus.\n* Paidesse kogunes rekord arv petangi mängijaid\nPosted on 5. juuni 2019 5. juuni 2019 by Liisa Gritšenko\nJärvamaa petanque seeriavõistluse teisele etapile kogunes teisipäeva õhtul 39 mängijat, kes olid kohale tulnud Türilt, Paidest, Koigist, Roosna-Allikult, Väätsalt, Mäost ja isegi Saaremaalt. Sel korral napsasid võidu kogenud mängijad Katrin Lember, Urmo Auväärt Saaremaalt ja Heiki Tipp Paidest. Teisele kohale tulid Ilme Mägi, Ilmar Vainsalu ja MatiTappo Kärust ning kolmanda kohaga pidid leppima esimese etapi võitjad Anneli Suits, Enn Lehtpuu ja Ain Vilismäe.\nÜldarvestuses juhib peale teist etappi Heiki Tipp 38 punktiga, teist kuni neljandat kohta jagavad Anneli Suits, Enn Lehtpuu ja Ain Vilismäe 36 punktiga ning viiendat kuni seitsmendat kohta jagavad Erki Valdmaa, Egerd Valdmaa ja Janika Vingel.\nJärgmine Järvamaa petanque seeriavõistluse etapp toimub 25.juunil kell 18 Käru staadionil.\n*JÄRVAMAA SEERIAVÕISTLUSED DISCGOLFIS SAID AVASTARDI\nPosted on 31. mai 2019 31. mai 2019 by Liisa Gritšenko\nKolmapäeval, 29.mail, toimus Järvamaa discgolfi seeriavõistluse avaetapp, kus osales kokku 46 võistlejat. Kuna Türi rada on üheksa korviline ja mahutab maksimaalselt 45 mängijat, siis otsustasid korraldajad lisada taas ka kümnenda korvi, et kõik soovijad võistlema pääseksid.\nEliit klassis tegi suurepärase tulemuse Jüri Karus, kes lõpetas võistluse tulemusega -11 ja püstitas sellega ka uue raja rekordi. Teise kohaga pidi leppima Janel Palm, kelle tulemuseks jäi -8. Võrde tulemusega -7 lõpetasid Riho Rogov ja Raido Kangur, kuid punktide ülevaatamisel selgus, et kahe viskega läbis radu rohkem Raido ja kindlustas sellega omale kolmanda koha.\nEdasijõudnute klassis võitis Ivar Kald tulemusega -4 ja jättis konkurendid vaid mõne punkti kaugusele. Teise kohaga pidi leppima Tarmo Link, kelle tulemuseks jäi -3 ja kolmanda kohaga Jan Seire tulemusega -2.\nHarrastajate klassis tegi väga hea tulemuse Kaisa Leesment, kes lõpetas võistluse tulemusega -2, mis on ühtlasi antud rajal tema isiklikuks rekordiks. Tulemusega +4 lõpetasid Roman Zarovski, Kristo Vinni, Tanel Puss ja Raido Verkmann, kuid punktide ülevaatamisel tunnistati teise koha võitjaks Tanel Puus ja kolmanda koha sai Roman Zarovski.\nCTP võitjateks olid Liisa Gritšenko ja Jüri Karus. Loosi tahtel said meenetega kotid omale Tanel Puss ja Jüri Karus. Võistlejaid aitasid tunnustada Vaksali kohvik ja Türi Elamuspark. Lisaks on suureks toetajaks Metsajõe Puhkemaja, mis on puhkusepaketina peaauhinnaks ja loostakse välja ühele õnnelikule võitjale viimasel etapil.\nKõiki tulemusi on võimalik vaadata siin:\nJärgmine seeriavõistluse etapp toimub 12.juunil Aravetel kell 18:45. Registreerimine on avatud:\nPosted on 28. mai 2019 28. mai 2019 by Liisa Gritšenko\n* 10. Järvamaa Suvemängud\nPosted on 26. mai 2019 26. mai 2019 by Liisa Gritšenko\n10. Järva Suvemängude eesmärk on :\nSelgitada välja 2019. aasta Järva maakonna parimad mängude programmis olevatel spordialadel:\nkergejõustikus, meeste ja naiste võrkpallis, jalgrattakrossis, orienteerumises, petankis, köieveos,\nmälumängus, discgolfis, rannajalgpallis ja juhtide kolmevõistluses ning parimad omavalitsused.\nPakkuda kõikidele järvamaalastele võimalust osaleda sportlikul üritusel ja innustada neid liikumisharrastusega tegelema.Võistkondi lubatakse komplekteerida antud valla/linna territooriumil elavatest, töötavatest, õppivatest või\nantud linna/valla spordiklubidesse registreeritud sportlastest.\nIga omavalitsus võib võrkpallis, rannajalgpallis, petankis, köieveos ja mälumängus välja panna mitu võistkonda,\nkusjuures arvesse läheb parema võistkonna tulemus.\nArvesse mitteminevad võistkonnad saavad koha paremusjärjestuses, kuid kohapunkte nad kinni ei hoia.\nIga võistleja vastutab ise oma tervisliku seisundi eest!\nVÕRKPALL naiskondadele ja meeskondadele: Võistkonnas 8 mängijat. Võistluste süsteem selgub peale eelregistreerimist.\nMängitakse parem kolmest geimist 25 punktini, vajadusel 3. geim 15 punktini (2 punktilise vahega).\nVõit annab 2, kaotus 1 ja loobumine 0 punkti. Mängitakse FIVB saalivõrkpalli reeglite järgi ja võistluspalliks on rannavõrkpall. Mängitakse Väätsa rannavõrkpalliväljakutel.\nKERGEJÕUSTIK: Võistlejate arv on piiramatu. Võistkondliku paremusjärjestuse selgitamiseks läheb\narvesse 30 paremat tulemust + teatejooksu tulemus. Punktide võrdsuse korral on määravaks esi – või paremate kohtade arv.\nVõisteldakse ainult oma vanuseklassis.\nPendelteatejooks: 10 x 50 m, võistkonnas on 10 võistlejat – 3 tüdrukut, 3 poissi, 2 naist ja 2 meest.\nTüdrukute ja poiste arvestuses saavad võistkonda kuuluda 2000 a ja hiljem sündinud, naiste ja\nmeeste arvestus 1999 a ja varem sündinud võistlejad. Pendelteatejooks annab kohapunkte topelt.\nU 16 tüdrukud/ poisid 2004 ja hiljem sündinud\nU20 neiud / noormehed 2000 – 2003 a sündinud\nNaised /mehed sündinud 1999 – 1980 a\nN40+/M 40+ – 1979 ja varem sündinud\nNOORED U16 NOORED U20 NAISED SEENIORID N 40+\n100 m 100 m jooks 100 m 60 m\n800 m 800 m jooks 800 m 800 m\nkuulitõuge 3 kg kuulitõuge 3 kg kuulitõuge 4 kg kuulitõuge 4 kg\nNOORED U16 NOORED U20 MEHED SEENIORID M 40+\n1500 m 1500 m 1500 m 1500 m\nkuulitõuge 4 kg kuulitõuge 5 kg kuulitõuge 7 kg kuulitõuge 7 kg\nJALGRATTAKROSS: Võistlejate arv on piiramatu. Võistlusdistantsid kinnitatakse peale võistlejate eelregistreerimist.\nKiivri kandmine kohustuslik. Võistkondliku paremusjärjestuse selgitamiseks arvestatakse 6 paremat tulemust.\nNeiud/ Noormehed (2003 ja hiljem sündinud), Naised/Mehed 2002-1978,\nSeeniorid N40+ /M 40+ sündinud 1979 ja varem.ORIENTEERUMINE: Sprint Võistlejate arv piiramatu. Vanuseklassid: M16/N16 (2003 ja hiljem sündinud), M/N,\nSeeniorid N40/M40(sündinud 1979 ja varem). Võistkondliku paremusjärjestuse selgitamiseks arvestatakse 6 paremat tulemust. JUHEND\nPETANK: Võistkonna põhimängijad (kaks meest ja üks naine) ning üks varumängija, tingimusel, et\nvõistkonnas mängib kogu aeg kaasa üks naismängija (naine võib meest asendada).\nMänguväljaku suuruseks on 4 x 15 meetrit ja võistlustel rakendatakse rahvusvahelisi võistlusmäärusi.\nVõistluste süsteem selgub pärast eelregistreerimist, sõltuvalt võistkondade arvust.\nKÖIEVEDU Võistkonna suuruseks on 6 sportlast. 5 tõmbavad ja 1 reservis, keda võib kasutada iga tõmbe järel. Võistluste süsteem selgub peale registreerimist, sõltuvalt osalevate võistkondade arvust.\nMÄLUMÄNG võistkonnas 5 liiget. Esitatavad 30 küsimust on Järvamaa spordi ja varia teemadel.\nVõistkondliku paremusjärjestuse määrab kogutud punktide arv, võrdsete punktide korral\nselgitatakse mälumängu 3 paremat võistkonda lisaküsimuste abil, ülejäänud jäävad võrdsete punktide korral kohti jagama.\nDISCGOLF Võistkonna suurus on piiramatu. Mängitakse kaks ringi 9 korviga discgolfi rajal.\nVõistlus peetakse vastavalt PDGA reeglitele (http://www.pdga.com/rules).\nIndividuaalselt selguvad parimad võistlejad järgmistes võistlusklassides:\nNeiud / noormehed (2003 ja ja hiljem sündinud), Naised /Mehed ning Seeniorid N 40+/M 40+ sündinud 1979 ja varem. Lubatakse osaleda ainult oma võistlusklassis.\nVõistkondliku paremusjärjestuse selgitamiseks arvestatakse 6 paremat tulemust.\nVõistkonnas 8 mängijat. Võistluste süsteem selgub peale eelregistreerimist. Mängu aeg max 3 x 6 min.\nVõit annab 2, kaotus 1 ja loobumine 0 punkti.\nJUHTIDE VÕISTLUS Igat omavalitsust esindab 2 võistlejat – kas vallavanem/linnapea, abivallavanem/abilinnapea,\nvolikogu esi- või aseesimees. Kolmevõistluse alad selguvad kohapeal.\nÜldise võistkondliku paremuse selgitamisel lähevad arvesse kõik spordialad summeeritud kohapunktide alusel.\nVõistkondliku paremusjärjestuse selgitamiseks saavad individuaal võistlejad punkte alljärgnevalt:\nI koht – 15 punkti, II – 13 p, III – 11 p, 4. – 10 p, 5.- 9 p jne. Kõik koha ja tulemuse saanud võistlejad saavad vähemalt ühe punkti.\nVõistkondlikul alal läheb arvesse iga omavalitsuse parima võistkonna tulemus,\nkusjuures ülejäänud võistkonnad saavad koha, kuid punkte kinni ei pea.\nSpordiala võitmine annab 5 punkti, II koht – 3 punkti, III koht – 2 punkti.\nErandina toovad juhtide kolmevõistluses osalenud võistkonnad üldarvestusse võrdselt 3 punkti.\nÜldarvestuse võrdsete punktide korral saab määravaks parem koht kergejõustikus.\nJärva Suvemängude üldkokkuvõttes autasustatakse kõiki 3 omavalitsust karikaga ja diplomiga,\nvõistkonna esindajat medaliga. Mängude alade kolme paremat võistkonda autasustatakse karikaga.\nMängude medalitega autasustatakse iga individuaal – ja võistkondliku ala kolme paremat sportlast/võistkonna liiget.\nIga osaleja saab Järva Suvemängude meene.\nSuvemängudele eelregistreerimine spordialade kaupa teha 31. maiks Järvamaa Spordiliitu tel. 6971485; 533 33067, e-post: piret.maaring@jarvasport.ee, mille alusel koostatakse arved osavõtumaksu kohta.\nÜldregistreerimisleht, kuhu on kantud kõik sportlased ja iga ala kohta tehnilised ülesandmislehed teha 6. juuniks hiljemalt kella 15.00-ks KOV-i sporditöötajale saadetud lingil.\nOsavõtumaks mängudel ( noortele sündinud 2003.a ja hiljem ) 5 € ja teistele 7 € eurot.\nVõistlejaid juurde lisada ei saa aga asendada on võimalik.\nKõik käesolevas juhendis määratlemata küsimused lahendab peakohtunik koos alakohtunikuga.\nKõik tulemused ja pildid on avalikud ning avaldatakse www.jarvasport.ee\nLõunasöök kell 13.00 –15.00 Türi linna staadionil ja selleümbruses toimuvatel spordiala\nvõistluspaikades kohapeal (Väätsa, Käru, Türi Elamuspark)\nJärva suvemängude ettevalmistamist ja läbiviimist korraldab Järvamaa Spordiliit koos Türi Spordiklubide Liidu ja\nTüri Vallavalitsusega. Mängude peakohtunik on Paul Poopuu ja peasekretär Piret Maaring.\n* Ülemaailmne orienteerumispäev\nPosted on 20. mai 2019 20. mai 2019 by Liisa Gritšenko\n* Türi Spordikooli noored võitsid Euroopa noorte GP etapilt 4 medalit\n13.05-19.05.2019 toimus Sloveenias, Catežis Euroopa noorte GP I etapp. Türi Spordikool oli esindatud\nnelja noorlaskuriga, kelle klubiline kuuluvus on Türi Vibukooli.\nLisell Jäätma ja Hanna Liina Lippand võistlesid plokkvibu naisjuunioride klassis. Robin Jäätma\nplokkvibu meesjuunioride ja Meeri- Marita Paas plokkvibu kadettide neidude seas.\nKvalifikatsioon algas 14.05, ilm oli vihmane, külm ja tuuline. Hoolimata sellest suutsid meie noored\nnäidata korralikku laskmist. Meeri-Marita Paas lõpetas eelringid 1.kohaga. Tulemuseks oli 672 punkti.\nLisell ja Robin Jäätma lõpetasid avapäeva 2.kohaga. Lisell Jäätma lasi 681 punkti ning Robin Jäätma\n691 punkti. Hanna Liina Lippand sai protokolli kirja 654 silma ja sellega 9. koht.\n15.05 oli segavõistkondade päev. Nagu ka eelnevatel päevadel oli ka sel päeval ilm külm ja vihmane.\nSegavõistkonna moodustasid õde-vend Jäätmad. Kokkuvõttes said nad duellideks esimese asetuse.\nEsimeseks vastaseks oli neljanda asetusega Šveits. Kahjuks jäi Eesti tiim napilt alla ja vastu tuli võtta\nkaotus. Kuid sellega pääseti pronksimatši, mis toimus samal päeval. Pronksimatši vastane oli Itaalia.\nLisell ja Robin Jäätma näitasid tugevat laskmist ning võitsid duelli seisul 155-150. Tasuks\n16.05 lasid noored individuaalseid duelle. Ilmataat oli seekord veidi tänulikum ja kostitas meid ainult\ntuulega, vihma õnneks ei tulnud.\nMeeri-Marita Paas suutis võita esimese vastase kelleks oli S.Bryne Inglismaalt. Sellega oli poolfinaali\nkoht tagatud. Poolfinaalis tuli vastaseks teine inglanna G.Chappel. Kahjuks pidi Meeri-Marita\ntasavägises duellis vastase paremust tunnistama. Kuid koht pronksimatšis on olemas. Lisell Jäätma\nvõitis samuti oma esimest vastast, kelleks oli ukrainlanna O.Harbik. Duell lõppes seisul 140-132.\nPoolfinaali vastaseks oli L.Grandjean Prantsusmaalt. Kahjuks pidi Lisell vastuvõtma kaotuse seisul\n138-144. Lisell Jäätma laseb samuti pronksimatšis. Hanna Liina Lippandi esimene vastane oli\nJ.Hunsberger Šveitsist. Hanna Liina näitas head laskmist ning võitis duelli 142-133 seisul. 1/4 vastane\noli esimese asetusega M.Zikmundova Tšehhist. Duell oli suhteliselt tasavägine, kuid kahjuks pidi Türi\nVibukooli laskur vastase paremust tunnistama ning lõpetas võistluse tubli 7.kohaga.\nRobin Jäätma esimene vastane oli tugev itaallane A.Boggiato. Tasavägine duell lõppes viigiga 147-\n147. Edasipääseja välja selgitamiseks tuli lasta lisanool. A.Boggiato tabas 10 ning Robin Jäätma X-i,\nedasi pääs oli tagatud. Poolfinaalis oli vastaseks Venemaa laskja S.Shenkhorov. Taas oli tasavägine\nduell, mis lõppes 145-145 viigiga. Jälle tuli lasta lisanool. Vastane tabas 9 ja Robin Jäätma X-i. Robin\nKõik individuaalsed finaalid lasti 18.05.\nMeeri-Marita Paas võitis PRONKSMEDALI kadettide neidude arvestuses. Tema vastaseks oli\nitaallanna M.Serafini, duell lõppes seisul 143-137. Lisell Jäätma võitis samuti PRONKSMEDALI\njuunioride neidude arvestuses. Liselli vastaseks oli M.Zikmundova Tšehhist, keda ta alistas\ntulemusega 137-134. Robin Jäätma võitis HÕBEMEDALI. Tema vastane oli esimese asetusega\nA.Vallaro Šveitsist. Kuna kolm on kohtuseadus, siis lõppes seegi duell viigiga 146-146. Ka sel korral\ntuli võitja selgitamiseks lasta lisanool. Seekord tabas vastane Šveitsist X-i ja Robin 10-sse.\nKui kaks välisvõistlust järjest ei ole meil ilmaga vedanud, siis seekord teatasid korraldajad, et tegemist\noli 40 aasta jooksul kõige külmema nädalaga, mis seal olnud on kevadel. Aga ilmselt ilm aitas meie\nedule veidikene kaasa. Oleme tagasi kodus ja olen oma õpilaste tulemustega väga rahul, oli raske\nnädal, kuid usun, et tulime oludega päris hästi toime.\nJärgmine võistlus on juba nädalapärast Türgis!\nSegavõistkonna matši saab järgi vaadata siit:https://www.youtube.com/watch?v=UKLcO-\nRWbAY&t=2392s (algus 42:29)\nIndividuaalseid matše saab järgi vaadata siit: https://www.youtube.com/watch?v=tJ1gX1M3Sjg\nKõiki tulemusi saab näha siit: https://www.ianseo.net/Details.php?toId=4796\n* Noorte GP I etapp Sloveenias\nPosted on 19. mai 2019 19. mai 2019 by Liisa Gritšenko\n13.05-19.05.2019 toimub Sloveenias, Catežis Euroopa noorte GP I etapp. Türi Vibukool on esindatud nelja noorlaskuriga.\nLisell Jäätma ja Hanna Liina Lippand võistlevad plokkvibu naisjuuniorite klassis. Robin Jäätma plokkvibu meesjuuniorid ja Meeri- Marita Paas plokkvibu kadetid neiud.\nKvalifikatsioon algas 14.05, ilm oli vihmane, külm ja tuuline. Hoolimata sellest suutsid meie noored näidata korralikku laskmist. Meeri-Marita Paas lõpetas eelringid 1.kohaga. Tulemuseks oli 672 punkti. Lisell ja Robin Jäätma lõpetasid avapäeva 2.kohaga. Lisell Jäätma lasi 681 punkti ning Robin Jäätma 691 punkti. Hanna Liina Lippand sai protokolli kirja 654 silma ja sellega 9. koht.\n15.05 oli segavõistkondade päev. Nagu ka eelnevatel päevadel oli ka sel päeval ilm külm ja vihmane. Segavõistkonna moodustasid õde-vend Jäätmad. Kokkuvõttes said nad duellideks esimese asetuse. Esimeseks vastaseks oli neljanda asetusega Šveits. Kahjuks jäi Eesti tiim napilt alla ja vastu tuli võtta kaotus. Kuid sellega pääseti pronksimatši, mis toimus samal päeval. Pronksimatši vastane oli Itaalia. Lisell ja Robin Jäätma näitasid tugevat laskmist ning võitsid duelli seisul 155-150. Tasuks PRONKSMEDAL!!\n16.05 lasti individuaalseid duelle. Ilmataat oli seekord veidi tänulikum ja kostitas meid ainult tuuelga, vihma õnneks ei tulnud.\nMeeri-Marita Paas suutis võita esimese vastase kelleks oli S.Bryne Inglismaalt. Sellega oli poolfinaali koht tagatud. Poolfinaalis tuli vastaseks teine inglanna G.Chappel. Kahjuks pidi Meeri-Marita tasavägises duellis vastase paremust tunnistama. Kuid koht pronksimatšis on olemas. Lisell Jäätma võitis samuti oma esimest vastast, kelleks oli ukrainlanna O.Harbik. Duell lõppes seisul 140-132. Poolfinaali vastaseks oli L.Grandjean Prantsusmaalt. Kahjuks pidi Lisell vastuvõtma kaotuse seisul 138-144. Lisell Jäätma laseb samuti pronksimatšis.\nRobin Jäätma esimene vastane oli tugev itaallane A.Boggiato. Tasavägine duell lõppes viigiga 147-147. Edasipääseja välja selgitamiseks tuli lasta lisanool. A.Boggiato tabas 10 ning Robin Jäätma X-i, edasi pääs oli tagatud. Poolfinaalis oli vastaseks Venemaa laskja S.Shenkhorov. Taas oli tasavägine duell, mis lõppes 145-145 viigiga. Jälle tuli lasta lisanool. Vastane tabas 9 ja Robin Jäätma X-i. Robin laseb kullamatšis.\nFinaalid lastakse laupäeval 18.05.\nMeeri-Marita Paas alustab Eesti ajajärgi 10:30, vastaseks on M.Serafini Itaaliast.\nLisell Jäätma duell algab Eesti ajajärgi 11:30, vastu tuleb M.Zikmundova Tšehhist.\nRobin Jäätma kullamatš algab Eesti ajajärgi kell 12:15, finaalis on vastaseks A.Vallaro Šveitsist.\nKõiki matše saab jälgida siit: https://info.ianseo.net/?tourid=435\nSamuti saab infot siit: http://www.vibuliit.ee/uus/\nSegavõistkonna matši saab järgi vaadata siit: https://youtu.be/UKLcO-RWbAY (algus 42:29)\n* Eesti meistrivõistlused kriteeriumsõidus\n18.mail korraldas Eesti Jalgratturite Liit Eesti Meistrivõistlused kriteeriumsõidus, mis koosnes kolmest etapist. Kriteeriumsõit on grupisõidu alaliik, mis toimub lühikestel, 1 – 2km pikkustel, tavaliselt linnatänaval kulgevatel ringidel. Sõitjalt nõuab antud spordiala häid tehnilisi oskuseid rattavalitsemisel positsioonivõitluseks ja kurvide läbimiseks ning võimet pidevalt kiirendada. Tüdrukute N 14 vanuseklassis võistles Türi valla noorsportlane Karolin Surva, kes võitis kõik kolm etappi ja krooniti Eesti meistritiitliga.\nPosted on 17. mai 2019 17. mai 2019 by Liisa Gritšenko\nAnname juba varakult teada, et saaksite oma suviseid plaane tegema hakata. 21.-23. augustini toimub Türil sportlik suvelaager. Tegemist on nn linnalaagriga, kuhu on oodatud 7.- 12. aastased lapsed. Laager hakkab igal hommikul saabumisega Türi linna võimlasse, kus alustatakse hommikuse treeninguga kell 10 ja õhtused sportlikud tegevused lõppevad kell 16. Peale seda saavad noored koju puhkama minna. Vahepeal pakutakse ka lõunasööki. Laagri käigus tutvustatakse lastele erinevaid spordialasid – kergejõustik, maadlus, orienteerumine, ujumine, ratsutamine, jalgpall, võrkpall, vibusport jne.\nKogu laagri maksumus on 15 eurot. Registreerimiseks tuleb saata kiri e-posti aadressile tyrispordiklubi@gmail.com, kus kirjas lapse nimi, sünniaeg, lapsevanema kontakttelefon ja e-posti aadress ning tasuda osalustasu ( Türi Spordiklubide Liit , EE711010702010224009 , selgitusse lisa lapse nimi).\n« Eelmine 1 … 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 … 35 Järgmine »


Terracotta vananemisvastane päikeseakaitse 30tk - Toidulisandid - Nahahooldus\nTerracotta vananemisvastane päikeseakaitse 30tk\nBIOCYTE Terracotta vananemisvastane päikeseakaitse 30tk\n30,95 € 1,03 €/tükk\nBiocyte on väljatöötanud unikaalse toote, mis soodustab tumeda päevituse tekkimist, naha kaitsmist UV-kiirte vastu ja vananemisvastast toimet tänu Glycoserum EF patendeeritud kompleksile. Päevitamine on naha enneaegse vananemise peamine põhjus.\nNaha vananemise paremaks mõistmiseks on oluline teada, kuidas päike meie nahale mõjub. Päike kiirgab kahte tüüpi ultraviolettkiiri: UVA läheb otse naha sügavamatesse kihtidesse ehk dermisesse, samas kui UVB peatub epidermises. Intensiivne päikese käes viibimine (ja veel eriti tundliku naha korral) muudavad mõlemad UV-d dermise ja epiderise rakke. Tagajärjeks on nõrgenenud, kiiremini vananev ja kuiv nahk. Seestpoolt toimides, valmistab Terracotta vananemisvastane päikesekaitse toode nahka ette päikese käes hoidmiseks ja säilitab selle nooruslikkuse.\nToode on välja töötatud ekspertide poolt, optimaalse kontsentratsiooni ja tõestatud efektiivsusega uutest uuenduslikest koostisosadest. Sellel on kaks toimeainet, Glycosérum EF ja melaniini kombinatsioon, mis tagab kolmekordse toime: vananemisvastane, niisutav ja päikese eest kaitsev.\nMelaniinil on naha kaitsmisel võtmeroll. Tõepoolest, melaniiniterad suudavad peatada osa päikesekiirtest. Kuidas on see võimalik? Melaniin on võimeline absorbeerima footoneid, neid hajutama, aga ka püüdma vabu radikaale.\nTootes sisalduv melaniin on valmistatud mustast oliivinahast ja iga kapsel sisaldab 20 mg melaniini.\nGlycoserum EF® koosneb nisuidudest ekstraheeritud glükolipiididest, fosfolipiididest ja keramiididest. Need kolm lipiidi on naha hüdrolipiidse “kile” koostisosad. Keraamid on täpsemalt sarvkihi koostisosad ja reguleerivad naha veekadu.\nGlükoserumi EF® kahekordne toime: vananemisvastane ja niisutav.\nC-vitamiin on teie naha tõeline sõber. C-vitamiin kaitseb nahka oksüdatiivse stressi eest ja aitab stabiliseerida kollageeni struktuuri. C-vitamiini tarbimine aitab kaasa naha normaalse funktsioneerimise tagamiseks kollageeni normaalsele moodustumisele.\nVask on oluline minera\n1 kapsel päevas toidu ja suure klaasi veega. Toidulisand ei tohi asendada mitmekesist ja tasakaalustatud toitumist ega tervislikku eluviisi. Ärge ületage soovitatud päevaannust. Hoidke väikelastele kättesaamatus kohas. Ei soovitata rasedatele või imetavatele naistele ega alla 12-aastastele lastele arstiga nõupidamata. Hoida temperatuuril kuni 25 ° C tihedalt suletud pakendis, eemal päikesevalgusest.


mugavad pika säärega täisnahk kevad-sügis saapad s.40 (117632302) - Osta.ee\nKõrge säärega saapad (710)\nmugavad pika säärega täisnahk kevad-sügis saapad s.40\nEseme ID: 117632302\nEseme ID: 117632302 Seisukord: kasutatud\nOstaKohe 39.50 €\nmatroshka100% / 323 / Vaata müüja teisi esemeid\nPika säärega kaameli-karva pruunid kõrge säärega saapad nr.40 suurusele.\nSääremarja juures nöörkinnis, seega laius reguleeritav ning sobivad ka pükste peal kandmiseks.\nSääri saab ka poole madlamaks keerata küljel asuvate trukk-kinniste abil.\nSisetald ca 27cm. Konts: 6,5 cm.Liist: keskmine/laiem.\nVäga vähe kasutatud ja korralikud.\nIsland 2009. Sport Maadlus Mi1239 puhas\nSALOMON TALVE SAAPAD NR.40\nÜlistiilsed nahast nöörsaapad 40\nHögl pika säärega saapad S:40\nTremp kvaliteetsed täisnahast saapad s.40


Go Reisiajakiri 41 – Aprill 2013 - Go Traveli reisikirjad: Reisiajakiri Go Reisiajakiri 41 – Aprill 2013 - Go Traveli reisikirjad\nGo Reisiajakiri 41 – Aprill 2013\nJaan Künnap kehastab väga hästi neid seiklussportlasi, kes teavad, mida ja miks nad teevad. Nii nagu Gerd Kanteri võitude taga, nagu Timo Palo polaarrännakute taga, on ka Künnapi ronimiste taga mõtestatud tegevus, oma läbimõeldud filosoofia. Kui nüüd küsida, et kust seda Künnapi filosoofiat lugeda saab, siis vastust ei ole raske leida. Tõsi, tema esimene raamat, „Matkaspordi käsiraamat”, on eelkõige matkamise tehnilist poolt puudutav väga põhjalik teatmeteos, teine raamat on mahukas fotokogumik − kummaski pole verbaalsele filosofeerimisele ruumi jäetud. Künnap ei ole mingi kirjamees, tõenäoliselt ei ole ta selline mägironimise ajaloo taustade uurija ja külastatavate piirkondade kultuuriloo analüüsija nagu näiteks Raivo Plumer või mõni teinegi tuntud alpinist. Ent kui kuulata Künnapi arvukaid jüngreid, vaadata tema fotosid ja filme, koorub sealt välja üks väga terviklik maailm.\nKünnap on klassikaliselt hea näide tehnilise korrektsuse ja loomingulise vabaduse koostööst.\nSeda nii alpinismis kui ka fotograafias. Ma ei tea, kas ta seda ise nii sõnastanud on, aga mulle tundub, et mägironimist võtavad nii õpetaja kui ka ta õpilased nagu klaverimängu. Kohe alguses unistatakse sümfoonia mängimisest, aga teatakse, kui palju heliredeleid, arpedžosid ja etüüde enne seda nüri järjekindlusega korrata tuleb.\nJa nad ronivad mööda Astangu panka ja Rannamõisa panka, mööda Astangu panka ja Rannamõisa panka ning veel lõpmata kordi mööda Rannamõisa panka ja Astangu panka. Teades, et selle nüri tehnilise töö tulemusena saabub ühest hetkest alates loominguline vabadus. See on see hetk, kui keha enam vaimule alla ei jää, see hetk, kui keha on nüri töö tulemusena valmis tegema just seda, mida hing ihkab. Minema mäkke just siis ja seal, kust ja kuidas hing on unistanud.\nAinult perfektse tehnika korral saab mängida ka Bachi ja Beethovenit. Aga Künnapi koolkonda iseloomustab ka teadmine, et paljast tehnikast üksi ei piisa millekski, tehniliste oskuste taga peab olema unistus ja mõte sümfooniast.\nÜllatavaid hetki välismaratonidelt\nBOSTONI MARATON - üks minu paljudest\nSeiklusspordisari XDREAM - kas reaalselt teostatav?\nLINNASPRINT - nii turistile kui ka tervisesportlasele\nMuutuste tuules BIRMA\nXIAN − elav ajalooraamat\nISLANDI KIRJAD 2\nANNA LITVINOVA maalireis Essaouirasse


Olümpiale pürgivad poksikoondislased peavad taset näitama Eesti meistrivõistlustel | EESTI POKSILIIT\n← Lahtised Tallinna MV poksis!\nEMV POKSIS! →\n21. kuni 23. veebruarini leiab Kalevi spordihallis aset kohaliku tasandi amatöörpoksi suursündmus, milleks on loomulikult kindameeste Eesti meistrivõistlused.\nEesti meistrivõistlused on eriti oluliseks proovikiviks just meie olümpialootustele, kes peavad kodukamaral tõestama, et just nemad on õiged mehed osalema märtsis ja aprillis toimuvatel Tokyo kvalifikatsioonivõistlustel.\nPariisis ja Londonis toimuvateks kvalifikatsioonivõistlusteks on koondise peatreener Artur Sinilill tänaseks kinnitanud Semjon Kamanini, Pavel Kamanini ja Stiven Aasa. Viimasel hetkel on võistlustest otsustanud eemale jääda Eduard Piirsild.\nEesti meistrivõistlustel on lisaks tasavägistele duellidele võimalus pilt heita ka neile noorsportlastele, kes sellest aastast täiskasvanute seas kaasa löövad. Suurima “suurendusklaasi” all asutakse jälgima Semjon Kamaninit. Poksivendade Kamaninite keskmist kasvandikku, kes tegi jaanuaris toimunud Tallinna meistrivõistlustel vägeva avalduse, alistades aastaid võitmatuna püsinud Semjon Karhanini. Kas noore kergekaallase edu jätkub ka veebruari lõpus, eks seda ole näha. Lootust on, et meted kohtuvad seal uuesti.\nKohta poodiumi kõrgemial astmel peavad kaitsma ka aastaid võitmatuna püsinud Stiven Aas ning Pavel Kamanin.\n“Eesti meistrivõistlused on viimastel aastatel tänu heale korraldusele ning kokkuhoidvale poksirahvale kasvanud meie kindameeste aasta oodatuimaks võistluseks. Oleme alaliiduga võtnud endale ülesande pakkuda sportlastele maailmatasemel korraldust, kust ei puudu imeline atmosfäär ega kõvasti kaasa elav publik, ja mulle tundub, et iga aastaga oleme endale püstitatud eesmärgid üha kindlamini täitnud. Publik teab, et võistluste viimasel päeval aset leidvad finaalimatšid on Eesti poksi suursündmus, kust ei puudu tulised duellid, maailmatasemel kohtunikud ega hästi läbimõeldud lavašhou,” jagab poksiliidu president Kalle Klandorf positiivseid noote viimaste aastate tööst.\n“Eelolevad Eesti meistrivõistlused on väga olulised ka meie poksikoondise liikmetele, kes asuvad üsna pea Tokyo olümpiapileteid püüdma. On äärmiselt hea meel, et oleme suutnud kasvatada poksiliidu eelarvet ning saame seetõttu võimaldada koondisele senisest professionaalsema ettevalmistuse nelja treeninglaagri näol, millest kaks toimuvad välismaal – Soomes ja Ukrainas. Usun, et karmid treeninglahingud maailma parimatega annavad meie noortele poksikoondilastele parima võimaluse teha ajalugu ning võidelda endale kohad Tokyo olümpiaringi. Kuid esmalt peavad nad näitama endi parimaid külgi just veebruari lõpus toimuvatel Eesti meistrivõistlustel,” on Klandorf ootusärev.


Kõvaketaste tootmine hakkab taastuma - ITshop ajaveeb\nKõvaketaste tootmine hakkab taastuma\nmart1592020-11-25T11:23:25+02:0029. oktoober 2012|Laiast maailmast|0 Comments\nAasta tagasi oktoobris 2011 toimunud üleujutus Tais oli kõvakettatootjatele tõeline katastroof. Tehased uppusid, töö seiskus. Kõvaketaste hinnad tõusid üle 100% ja tootmine jäi pikaks ajaks kiratsema.\nTänaseks on kõvaketaste tootjad oma tehased ringi paigutanud või taastanud ja on lootus tootmise kasvule. Ka kõvaketaste hinnad on natuke järgi andnud.\nTootjad on aastase vahe järel teatanud uute toodete turule laskmisest. Müügile jõudsid uued Western Digital RE 4 Terabaidised kõvakettad. WD teatel on ühe seadme sees 5 plaati millest igaühe mahutavus on 800GB. Uus NoTouch peade parkimistehnoloogi teeb WD RE ketaste transpordi ohutuks ja pikendab eluiga. WD lubab RE seeria ketastele 1,2 miljonit tundi esimese tõrkeni ehk siis ümberarvutatult – kui ketas töötaks 24 tundi ööpäevas oleks ketta eluiga 136 aastat.\n4 TB ketastega on välja tulnud ka teised tootjad , näiteks müügis on juba Hitachi Deskstar 7K400 4TB ketaste hinnad jäävad hetkel 450 euro kanti.


St Agnes Lodge: ehitatud, ümber ehitatud, ümberehitatud ja ümber kujundatud Yorkshire'i maja paljastab ajaloo lõputuid kihte - arhitektuurnone\nPõhiline arhitektuurSt Agnes Lodge: ehitatud, ümber ehitatud, ümberehitatud ja ümber kujundatud Yorkshire'i maja paljastab ajaloo lõputuid kihte\nSt Agnes Lodge: ehitatud, ümber ehitatud, ümberehitatud ja ümber kujundatud Yorkshire'i maja paljastab ajaloo lõputuid kihte\nSt Agnes Lodge'i hargnenud lõunapoolne vahemik paistab üle seinaga aia. Autor: Paul Highnam / Maaelu pildikogu\nRipon Minsteri varjus hiljuti restaureeritud vallamaja pakkus selle omanikule parlamendivalimistel häält. James Legard tutvustab Põhja-Yorkshire'is Riponis asuva St Agnes Lodge'i arengut, kus elavad Robert Brodie ja Annette Petchey. Paul Highnami fotod.\nMõned vanad majad on erilised, kuna need on nende ehitamisest saadik peaaegu muutumatud, kandes meie eelkäijate maitseid ja elustiili tänapäeva. Teised tuletavad oma huvi täpselt vastupidise tunnuse järgi. Pärast ehitamist, ümberehitamist, ümberehitust ja ümberehitust on need sajandite pikkuse kasvu ja muutuse kumulatiivne tulemus, iga järgnev kiht dokumenteerib omaette ajaloolist hetke.\nSt Agnes Lodge, mis asub väikeses katedraalilinnas Riponis Põhja-Yorkshire'is, kuulub kindlasti teise kategooriasse. Vaatamata suhteliselt tagasihoidlikule skaalale on see intrigeeriv juba esimesest pilgust. Selle pikk, madal, varakult Gruusia päritolu fassaad moodustab keskpunkti High St Agnesgate - vaikse sõiduraja, mis kulgeb keskaegse minsterikiriku ja lõunas asuva Skelli jõe vahel. Idiosünkraatiliselt eraldatud ümarate luugiakende seeriast, mis raamivad julgelt maalähedast esiukse ümbrist, on sellel selgelt viisakad eelistused. Neid takistab siiski tüüpiline rahvakeelne katus, mille järsk samm viitab varasemale algusele.\nNeed päritolu jäävad varjatuks, kuid St Agnes Lodge'i sait on teadaolevalt olnud üks linna iidseid pagasi krunte. Need asutati 12. sajandi lõpus ja 13. sajandi alguses ning tõid iga-aastase makse eest teatud privileege, näiteks õiguse kaubelda ja osaleda linna poliitilises elus.\nVärsketest kaevamistest maja idaküljel on selgunud 16. sajandi kolde ja kamina jäänused - kõige varasemad kindlad tõendid maja kohta sellel alal. 1540. aastatest pärit puitu kasutati olemasoleva konstruktsiooni katusel uuesti ja tundub, et need kuulusid koos kaminaga kadunud Tudori poolpuitmajja. Praegune hoone on mõnevõrra hilisemast ajast ja koosneb kahest T-kujulise kujuga vahemikust. T ülaosa on pikk madal leviala, üks tuba sügav, mööda tänavat; teine vahemik on lühem, kuid laiem ja ulatub tagasi aia poole.\nSt Agnes Lodge, Ripon, Põhja-Yorkshire. Vaade joonestusruumist. Foto: Paul Highnam / Maaelu pildikogu\nEsipinna katuses olevate puude tutvumine näitab, et need raiuti 17. sajandi esimesel poolel. Hooneajaloolase Jen Deadmani uuringud on näidanud, et sel ajal oli maja omanik Arthur Aldburghe (1585 - pärast 1653), kes valdas ka läheduses asuvat Ellenthorpe halli. Aldburghe kogunes maja ümber märkimisväärses koguses vara, sealhulgas õlletehas põhjas ja oluline niidumaa ning lõuna ja lääne karjamaa.\nAldburghe huvi maja vastu oli peaaegu kindlasti poliitiline. Aldburghe'i perekond oli Aldborough mõisa isandate juhataja, kes oli tähelepanuväärne, nagu üks 16. sajandi kommentaator kirjutas, „ainult millegi muu jaoks, kui see, et ta saadab parlamendile burgese”. See ei olnud väike eelis, kuna alamkojas leiti asukohta siis peamiseks rikkuse ja võimu rajamiseks.\nNagu paljudes linnaosades, tuleneb Aldborough's hääletamisõigus pagasi kruntide omamisest. Ehkki Aldburghe perekond oli mõisa kaotanud, säilitasid nad küla küla ainsast üheksast burgatist kolm. Kui ta hiljem 1629. aastal mõisa tagasi sai, tagas ta valimisringkonna tõhusa kontrolli.\nSt Agnes Lodge'i söögituba Foto: Paul Highnam / Country Life Picture Library\nEhkki Ripon oli Aldborough'st suurem, oli see ka parlamendi alev, mille hääled olid seotud umbes 150 linnaga. St Agnes Lodge'i pagasi omamine tõi automaatselt hääleõiguse ja Aldburghe täiendava vara kogumine oleks teda eristanud mõjukana linnas - ja seega ka parlamendiliikmete valimisel.\nAldburghe kohalolek Riponis osutus suhteliselt lühiajaliseks. Nagu paljude riikide härrasmeeste jaoks, kes soovivad luua poliitilist karjääri, näib ta olevat oma ambitsioonide finantseerimiseks võtnud palju laenu. Arvatavasti oma võlausaldajate eemale hoidmiseks müüdi St Agnes Lodge 1641. aastal koos suurema osa sisustusega - „lauad, stooolid, vormid, voodilinad, üks õlleplii ja kõik õllevalmistamisanumad, riistad ja ümmargused esemed”.\nMaja ostis Riponi toonane linnapea Richard Mawtus ja peagi omandas selle Dame Mary Tancred, kellel olid ka Aldborough ühendused. Tundub, et Mary ja tema teine abikaasa, sir William Metham, on juba mõnda aastat seda kinnisvara rentinud, kuid 1698. aastal müüsid nad selle Mashami lähedal Aldburghe saali baronett Sir Roger Beckwithi teisele pojale Roger Beckwithile.\nKui usaldada palju ümbervärvitud puusepa allkirja ja kuupäeva 1693 katusepuitmaterjalidesse, siis umbes sel ajal tehti kogu maja terviklik ümberkujundus täielikult barokkstiilis.\nUks St Agnes Lodge'i riietusruumi. Foto: Paul Highnam / Maaelu pildikogu\nTeose keskpunktiks oli esik koos suurejoonelise uue trepiga, selle julged sibulakujulised tammepuust rõdud tõusid tagurpidi pööratud konsoolidest, mis olid tugevalt nikerdatud acanthus-kerimistega. Esikusse ja naabrusesaali pandi moekad nurgakaminad ja ülakorruse tubadesse paigaldati rohkem paneele. Selle perioodi Madalmaade maastikulised stseenid jäävad magamistoa kaminate kohale - eriti harva.\nMitte vähem tähelepanuväärne on massiivne korstnakorst esiosa läänepoolses otsas. See on umbes 1700. aastal populaarse tüübiga, kuid see näide on erandlik nii oma suuruse kui ka detailide osas: ekstsentrilised miniatuursed kolmnurksed ja segmentaalsed sammud asetatakse sinna, kus virn kitseneb.\nKõige täiuslikum oli aga tagumine ulatus. Näib, et 16. sajandi hoone on lammutatud ja selle materjalid on lisatud uude telliskivist tiiba. Ehitatud moes Hollandi stiilis, fantastiliselt keritud liistudega, andis see esimesel korrusel avara elutoa ja esimesel korrusel asuva magamistoa kahe külgneva kapi või riietusruumiga.\nEhkki riietusruum, riigi magamistuba ja kapid jagunevad kahel korrusel, moodustavad need barokk-võimumajale omased ametlikud riigikorterid. Külalistel lubati eri ruumidesse siseneda erineval määral, sõltuvalt nende staatusest ja omaniku soosingust. See oli suurepärane vahend sotsiaalsete hierarhiate kehtestamiseks ja hoidmiseks - ja üsna ootamatu funktsioon Riponi pakiruumis.\nSt Agnes Lodge - aiatuba. Foto: Paul Highnam / Maaelu pildikogu\nJällegi on poliitiline ambitsioon nende tunnuste kõige tõenäolisem ajend. Riponi valimised olid kunagi olnud kõik, peale Yorgi peapiiskoppide kingituse Riponi mõisa isandatena. Ent 1650ndate kodusõja ja Rahvaste Ühenduse valitsuse katkestused vähendasid nende mõju tunduvalt. 1660. aastatest kuni umbes 1710. aastani oli alev uustulnukatele avatud nagu kunagi varem.\nPeen Riponi maja - ja üks hääleõiguslikul pakiruumil - oli poliitilise mõjuvõitluse võitluses veelgi väärtuslikum vara kui Aldburghe ajal. Eriti puudutas see Beckwithit, kes, isegi kui ta ei olnud otseselt maja sisemiste ümberehituste eest vastutav, oli kindlasti selle peamine kasusaaja. Beckwidi vanaisa oli sir Edmund Jennings, jõukas Riponi kodanik, kes oli 1660. aastast alates säilitanud tõhusa kontrolli linna kahe parlamendikoha üle.\nKui linna kauaaegne parlamendiliige Sir Edmundi poeg Jonathan suri 1701. aastal, oleks Beckwith olnud ilmselge kandidaat tema õnnestuks. Kahjuks oli tal Studley Royalist John Aislabie suur rivaal. Aislabie oli hakanud oma valimishuvi üles ehitama juba 1690. aastatel ja tema konkureerimine Jenningsi huvidega oli kahtlemata põnevil teadmisest, et Rogeri suur-onu pühitses Johni isa George'i kui “riigi saast”. Tekkinud duellis tapeti Aislabie seenior.\nJohn Aislabie oli sihikindel, vaimustatud ja hoolimatu. Aidates kaasa süstemaatiliselt pagasi kruntide ostmisele, omandas ta Riponi teise parlamendi koha. Samal ajal astus uuesti võistlusele Yorki peapiiskop Sharp, kes valis omaenda poja linna teiseks parlamendiliikmeks.\nPüha Agnesi maja. Puuseppa Abraham Smithi 1693. aasta allkiri tagumisel pööningul. Foto: Paul Highnam / Maaelu pildikogu\nSellise konkurentsi tingimustes keskendus Beckwith algselt oma ambitsioonidele Yorkshire'i kõrgema šerifi mõjuvõimsale, kui koormavale ametikohale, mida ta pidas aastatel 1706–07. Seejärel seisis ta järgmisel aastal Riponis. Ta kogus aga vaid 42 häält ja teda premeeriti pelgalt satiirilise salmiga, mis pilkas teda kui “vaeset teesklevat kolli” ja “püüdlikku lolli”. Kui Aislabie alevikus karmistuva kägistamise ees südamest kaotas, loobus Beckwith peagi ja müüs 1709. aastal Aislabiele maja, maa-ala ja õlletehase 300 naela eest.\nNäib, et Aislabie'l polnud maja vastu mingit huvi, välja arvatud selle pagasiõigused; ta laskis selle kohe maha ja müüs lõpuks selle lähedal asuva Cop-grove'i mõisa omanikule Henry Hodges'ile. Hodges müüs selle uuesti 1736. aastal ühele William Hindele. Sellel perioodil pidi maja saama oma suurepärase uue tavalise esiku oma peene maalähedase ukseskotiga, mis põhineb Gibbsi 1728. aasta arhitektuuriraamatus avaldatud tüübil.\nSamuti näib tõenäoline, et sellel ajal võeti kasutusele luugiaknad, kuna 17. sajandi esimese korruse põrandapaneelid näitavad märke selle kohandamisest laienenud avade ümber. Maja uus härrasmehelik välimus sobis sellega, mis oli nüüd muutunud Riponi ihaldusväärseimaks elamutänavaks.\nFoto: Paul Highnam / Maaelu pildikogu\nPärast seda näib St Agnesi maja - sarnaselt Riponile endaga - langenud enam kui sajandi. See läks Riponi vikaari asetäitja Richard Richard Browne'i omandusse 45 aastaks kuni pensionile jäämiseni 1811. Vaatamata pikale ametiajale näib ta olevat teinud vähe muudatusi.\nAlles 19. sajandi keskel, kui majas elasid tema lesknaine tütar Jane Featherstone ja tema poeg, pooleldi pensionil olnud mereväekapten Craven John, jõudis järgmine oluline parandusetapp. Need olid suunatud esiosa idapoolsesse otsa, kus esimese korruse salongile anti sisseehitatud nurgakapp, laheaken ette ja eest prantsuse aken, mis avanesid talveaeda. Võib-olla õnneks on ülaltoodud ebamääraselt gooti stiilis laheaken ja praamitahvlid, mis on endiselt 1950. aastate fotodel nähtavad, eemaldatud.\nKahekümnenda sajandi muudatusi oli suhteliselt vähe, kuni tõsised moderniseerimiskatsed algasid 1960ndatel. Tagumised trepid konfigureeriti ümber, et parandada juurdepääsu esimesele ja pööningukorrusele. Plaanis krohvitakse krohv paljaste tellistena tagasi ja ümarad aknad asendada Gruusia ruudukujuliste kastidega, mis on jõudnud kaugele. Vaatamata maja II klassi * nimekirja kandmisele said need ettepanekud üllataval kombel ehitusloa, kuid õnneks ei rakendatud neid kunagi.\nSt Agnes Lodge magamistuba. Foto: Paul Highnam / Maaelu pildikogu\nPraegused omanikud Robert Brodie ja Annette Petchey on lahendanud rea lahendamata probleeme, millest mõned olid loodud varasemate, katkendlike renoveerimiskatsetega. Algne krohv välisküljest oli asendatud mitteläbilaskva tsemendiga; see on nüüd tagasi tõmmatud ja on taastatud pehmem, hingav lubi. Tugevalt lagunenud kiviaed on asendatud hoolikalt sobitatud restaureerimisega.\nSamuti on omanikud hakanud majale oma peent muljet jätma. Köök on dekoreeritud spetsiaalselt tellitud plaatidega ja kadunud viktoriaanlik talveaed on uuesti loodud elegantseks aiatoaks.\nNende kõige silmatorkavam lisa on võib-olla maja uued tammepuust raamaturiiulid. Seistes silmitsi väljakutsega hr Brodie laiaulatusliku arhitektuuri, ajaloo ja arheoloogia raamatukogu pidamiseks vastasid Barnardi lossi kaptenid Anthony Nixon tammeriiulitega, mis libisesid lahti, et paljastada veel üks kindel riiulite komplekt. Nii kaunilt meisterdatud kui ka leidlikud, kutsuvad nad esile kadeduse kõigi nende bibliofiilide ees, kes kogevad mitmeaastast väljakutset uute raamatute piiratud ruumi sisustamiseks.\nSee tähelepanuväärne teos on uusim kiht St Agnes Lodge'i pikas evolutsioonis alates sünnist 17. ja 18. sajandi alguse parlamendipoliitikas halastamatus maailmas tänapäevasesse mugavasse perekodu.\nSt Agnes Lodge'i paneelidega riietusruum oleks olnud Roger Beckwithi poliitilise tegevuse alus Riponis 1700. aastate alguses. Foto: Paul Highnam / Maaelu pildikogu\nCopyright arhitektuur: St Agnes Lodge: ehitatud, ümber ehitatud, ümberehitatud ja ümber kujundatud Yorkshire'i maja paljastab ajaloo lõputuid kihte - arhitektuurnone


LaCie d2 Quadra V3 5000GB kõvaketas\nFOTO>Salvestusmeedia>Kõvakettad>LaCie d2 Quadra V3 5000GB kõvaketas\nUSB 3.0 5Gb/s ühendusega ja kuni 5TB mahutavusega LaCie d2 Quadra V3 kõvakettas on ideaalne tööriist loomingulisele professionaalile kes vajab kiiret ja suure mahutavausega kõvakettast. Kasutusel on 7200 rpm kettad minimaalselt 32MB vahemäluga. Seega suudab see jooksutada ka palju ressursi vajavaid programme.\nLaCie d2 Quadral on olemas USB 3.0 ja kaks FireWire 800 porti, lihtsaks igapäevaseks kasutamiseks. Kui see on veel igati kasutatav eSata 3Gb/s, USB 2.0 ja FireWire 400-ga. Sellel on isegi USB 3.0 ühilduvus Mac arvutitega.\nLacie kvaliteetne 4...\nLaCie d2 Thunderb...


Et mõne pääsenu reisikaaslased olid mingil viisil kapten ja tantsutüdrukud ja need teised inimesed? Ja päästetu pidi oma nime ise ju ütlema, ma hästi ei usu, et lasti mingitel inimestel suvaliselt nimesid üles lugeda.\nHuvitav jah, Ligi enda vend hukkus seal!\nAmetliku versiooni kohaselt ei toimunud ju Estonial ka mingit relvavedu.\nToimus küll. Tsiteerin lõpparuannet:\nKomisjonile teadaolevalt toimusid sõjatehnika väljaveod 14. ja 20. septembril 1994 parvlaevaga Estonia Eesti Vabariigi territooriumilt Rootsi Kuningriiki. Vedusid korraldas Rootsi sõjaväeluure MUST.\nKuskil jäi silma, et peretuttav ütles, et kõnesid sai ka vastasmajast kavaler vms.\nÜks kaksikõdedest oli öelnud pääsemisel oma eesnimeks hüüdnime, mis oli kasutusel ainult peresiseselt ja mida teised ei teadnud. Nii rääkis õdede isa peale õnnetust, kahjuks linki enam ei leia.\nEsimestel päevadel pärast Estonia hukkumist 28. septembril 1994 oli Kalev Vahtrase nimi päästetute kirjas. Kalevi abikaasa Ruth Vahtras otsis teisi laevapere liikmeid ja nemadki kinnitasid, et Kalev on Soomes Turu haiglas. Ruth sõitis Soome ja seal öeldi talle, et tema mees viidi Rootsi. Pärast pikki telefonikõnesid kinnitati hoopis muud: Kalev Vahtrase surnukeha olevat leitud merest, talle näidati fotot ning Ruth Vahtras tundis oma abikaasa ära. Hiljem tõi Kalevi vend surnukeha Eestisse. Kui siin kirst lahti tehti, oli vend okeeritud: surnukehal olid noahoopide jäljed ning lõikehaavad. Neid märkas ka Ruth, kelle sõnul oli tema meest piinatud ja pekstud. Kuid surmatunnistus nendib kiretult: uppunud Läänemeres. Seejärel palus Ruth Vahtras selgitusi Soome ekspertidelt, kes kinnitasid, et haavad võisid tekkida pärast uppumist, kui lained kandsid surnukeha rannakaljudele. Kuid see selgitus ei ole tõenäoline – Ruth Vahtrasele toodi tema mehe rõivad, mis olid terved, kuid verised. Võimatu, et kaljud vigastasid surnukeha, aga jätsid rõivad terveks. Sama võimatu, et uppunu rõivad on verised. Mulle kinnitas juba siis Estonia kokk Peeter Palgunov, et ta oli Vahtrasega samal päästeparvel. Neid sõnu kinnitab ka see, et Kalev Vahtrase nimi on Turu haigla ravialuste kirjas, mõõdetud oli tema temperatuuri, mis oli normaalsest madalam. See tundus kummaline ja meenus, kui viis aastat hiljem Silver Linde mulle rääkis, et oli Turus Vahtrasega samas palatis. Nad olid vestelnud. Vahtrasel ei olnud mingeid vigastusi.\nMinu jaoks on kõige kummalisem see, et kõik Estonia hukuga seotud dokumendid salastati 70-aastaks.\nMiks peaks laevahukuga seonduv olema riigisaladus? Ja miks just seitsmekümneks aastaks? Juhul kui uurimise huvides oleks olnud vaja alguses ajakirjandus ja avalikkus asjast eemal hoida, oleks võinud ju salastada üheks aastaks või kaheks, aga mitte seni, kuni kõik need, kel laeval olnutega isiklik side oli, vanadusse on surnud.\nRiigisaladuseks tunnistatakse ainult see teave, mis on seotud riigi julgeolekuga, seega midagi pidi Estonia huku juures mäda olema. Ühtlasi ütleb seadus:\nIgal juhul on keelatud tunnistada riigisaladuseks teavet:\n2) loodusõnnetuse, katastroofi või muu eriolukorrast tuleneva sündmuse ja selle tagajärje kohta\nEhk kui laev läheb tormi tõttu põhja (loodusõnnetus/katastroof), siis seda infot on KEELATUD tunnistada riigisaladuseks. Ometigi on Estonia hukuga seotud dokumendid kuulutatud riigisaladuseks.\nSelle põhjal peaks ehk saama riiki kohtusse kaevata?\nVahet ju pole, kuidas neid nimetada. Mõte on sama. Olgu siis laevapere, mitte lihtsalt tuttavad inimesed, kes samal reisil.\nMõtlen, et šokis olles võis ju mõni pääsenu just seda seltskonda nimetada ja paluda neid otsida. Näiteks, nägi ta, et just need inimesed olid ka koos temaga laevast väljapääsu poole trügimas või juba väljapääsenud ja tekil, mistõttu lootis, et nad on ka pääsenud… Ja keegi pani need nimed kirja mitte kui pääsenud, vaid lihtsalt šokis olnu inimese ütluste järgi kelle kohta uurida, kas nad pääsesid… Lihtsalt minu mõttekäik, mitte kindel väide, mille üle sooviksin siin vaielda.\nMuidugi oleks tore hoopis see versioon, et see seltskond tegelikult pääses ning on hetkel kuskil USAs uue identiteediga. Ja ühel ilusal päeval annavad endast siiski märku…\nKuskil jäi silma, et peretuttav ütles, et kõnesid sai ka vastasmajast kavaler vms\nVõsa saates ütles pääsenu Marge, et kaksikõdede vanemad kolisid sealt korterist ära. Ja sinna läks elama nende klassivend, kes hakkas ka saama neid vaikivaid kõnesid.\nKas nende päästetute nimekirjaga nii ei olnud, et inimene toodi merest välja, viidi kopteriga maale, ütles oma nime ning ta viidi edasi haiglasse? Ehk siis sa ise pidid oma nime ütlema, ainult enda oma, mitte, et “mina olen Mari ja ma nägin laevas/parvel/meres veel Atsi, Petsi ja Annat”. See oleks ebaloogiline, et keegi tuleb üksinda kopterit maha, aga loeb ette veel mitme inimese nimed, kes ka päästetuks märgitakse.\nArvan, et selles, suure segaduse olukorras, võis igatemoodi olla ja igasugu imelikke asju juhtuda.\nMuidugi oleks tore hoopis see versioon, et see seltskond tegelikult pääses\nNäiteks Pihl või? Paraku tõsiasi on, et kui õnnetus juhtus mingi illegaalse tegevuse tulemusena, siis on Pihl selles kaasosaline ja süüdlane sadade inimeste surmas, kes pole väärt mingit “toredat versiooni”.\nKes see Pihl on?\naa sorry minu viga 🙂\nMinu jutt pole saatest. Seda kirjutas kuskil artiklis. A kuna olen neid mõne päeva jooksul jälle lugenud palju, siis ei tea öelda, millises täpselt nii kirjutas.\nEks mitu korda ümber räägitud lood vast hakkavadki oma elu elama. Ju ka see lugu.\nKui see nii oleks olnud, nagu sa praegu ütled, siis oleks Marge ka eilses saates seda kindlasti öelnud.\nSa pole vist külma ilmaga vees käinud. Ma ei kujuta ette, et päästeparvelt päästetu (guugelda, mis tingimused seal olid, viimaks oli seal oksesupp) hakkaks olukorras, kus ta viimaks saab maale ja tõenäoliselt on omadega täiesti läbi, jaurama inimestest, keda ta veel kuskil nägi või keda veel päästma peab.\nVabandust, et ma nüüd ikkagi hakkasin vaidlema. Aga kuidas peaks üldse suvaline inimene tundma üsna suvalist seltskonda laevast? Seal oli kapten, müüja, tantsijad jne. Ma ei usu, et nad isegi kõik üksteist tundsid.\nSa tsiteerid ju teist aruannet, seda, mille kirjutas relvaveo uurimiseks moodustatud komisjon pärast seda, kui 2004 relvavedu ilmsiks tuli. Mina rääkisin JAICi Estonia huku uurimise lõppraportist detsembrist 1997.\nMäletan kuskilt, et kõik need kadunud laevapere liikmed olid samas päästepaadis, st neid nähti laevalael ja päästepaadis. Muidugi võis kogu see paat uppuda vms, aga kõik merest leitud surnukehad toodi välja.\n“Mul läks silm punni ja küsisin, kas pilte ka äkki on,” meenutas ajakirjanik Andres Raid hetke, kui talle öeldi, et õnnetuse ajal parvlaev Estonia pardal viibinud eestlannadest kaksikõed maandusid kopteriga Utö saarel.\nKõik, keda see teema on aastate jooksul puudutanud või huvi pakkunud, on nende asjadega kursis, mis siin nimetatud ja mis eelnevate aastate jooksul pikkades samalaadsetes teemades räägitud. Neis on lingid ja faktid. Jutuks tasub võtta juurde rohkem uusi asjaolusid ja infot.\nKõik, keda see teema on aastate jooksul puudutanud või huvi pakkunud, on nende asjadega kursis, mis siin nimetatud\nMinu jaoks oli see küll uudis, et keegi neid õdesid näinud on. Minu teada pole seda varem välja öeldud.\nKellegi kuri käsi korraldab 800 inimese massimõrva ja siis hoitakse paari tantsijat aastakümneid elus kuskil sõjaväebaasis? Nende “aju on mõjutatud”. Saan aru, et vanematel on nii uskudes kergem elada, aga võõrad võik pisut oma umbluumaailmast kaugemale vaadata.\nUsun, et see on nii dramaatiline olukord, kus inimene võib sonida KÕIGEST! Just seda ma arvangi, et päästetud ei olnud sel momendil täie mõistuse juures, mis on ka igati loogiline.\nMina ei soovi vaielda, ega ammugi midagi väita. Mulle meeldiks ka, kui on nii, et nad kõik on elus ja tulevad varsti koju. Ja väike lootus on mul päriselt ka sees!\nKuidas saab üksteist tunda? Tõesti, kuidas saab tunda oma tantsutrupi kaaslaseid ja laeva kapteneid? Tõepoolest ei saa aru!\nNo aga seletage neid lugusid, miks nii tehti:\nRootsi meresõiduameti sõnul on töid teinud firma sukeldumisest tehtud 19 originaalvideot ära põletanud.\nMa mainin ära, et ma olen see “võõras” ja ei oma mingit seisukohta, mis nendest kadunud inimestest edasi sai.\nAga see, mida sa kirjeldad, ei ole absoluutselt midagi ulmelist, vaid tavaline CIA tegevus. Nad ei oleks ei esimesed ega ka viimased. Ning see, et sa nimetad seda umbluuks, tähendab lihtsalt, et sa ei tunne eriti ajalugu.


Tunnustati maakondade tegusamaid alkoholikahju vähendajaid - tervis & turvalisus - Põlvamaa portaal\ntervis & turvalisus uudised\nTunnustati maakondade tegusamaid alkoholikahju vähendajaid\n28. veebruaril tunnustas tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski tegusamaid alkoholikahjude vähendajaid igast maakonnast. Tervisedendajate riikliku tunnustamisega soovitakse esile tõsta rahvastiku tervise arendamisse panustanud ja valdkonda edendanud inimesi. Põlvamaalt pälvis tunnustuse PPA Lõuna Prefektuuri Põlva politseijaoskonna ennetus- ja menetlustalituse piirkonnavanem Katrin Satsi.\n„Katrin Satsi südameasjaks on juba aastaid olnud tegeleda noorte ja nende riskikäitumise ennetamisega. Koostöös erinevate võrgustike ja valdkonna liikmetega on Katrin Põlvamaa noorte heaks palju teinud. Teeb teavitustööd noortele alkoholi ja narkootikumide kahjulikkusest ning toetab vanemaid lastega seotud probleemide märkamisel. Ennetustöö käigus viib läbi temaatilisi loenguid ja seminare koolitundides, teabepäevadel, pere-, õppe- ja ohutuspäevadel, laagrites. Tema loengud tuginevad kogemustele, praktilistele näidetele ning osalejate aktiivsele kaasamisele grupivestlustesse ja tegevustesse," seisab esildises.\nSotsiaalministeerium alustas tervisedendajate riikliku tunnustamisega 2012. aastal. Igal aastal valib ministeerium ühe prioriteetse teema, mis edastatakse maavalitsustele. Seejärel saavad kõik maavalitsused esitada tunnustamiseks oma maakonna kandidaadi. Tunnustamise süsteem ei ole piiratud ainult maavalitsuste või kohalike omavalitsuste spetsialistidega. Esitada võib kõiki tublisid inimesi, kes panustavad rahvastiku tervise edendamisse oma igapäevase töö käigus, projektipõhiselt või vabatahtlikult.\n„Tänaseks on arusaam sellest, et ühiskond peab astuma samme tervema alkoholikultuuri poole, üldlevinud. See ei ole juhtunud niisama, vaid ikka meie süsteemse teavitustöö ja ühiste jõupingutuste tulemusena," rääkis minister Ossinovski. „Tugevam alkoholipoliitika ei ole keelu, vaid vabaduspoliitika. Me tahame anda inimesele rohkem vabadust alkoholi tarbimisel. Vabadust otsustada ilma pealetükkiva reklaamita ja osta toiduaineid alkoholiga kokku puutumata. Tegelikku vabadust tarbimisel, vabana alkoholisõltuvusest," märkis Ossinovski.\nVastavalt eelmise aasta prioriteetsele teemale tunnustati tänavu tegusamaid alkoholikahjude vähendajaid.\nAllikas: Põlva Maavalitsus


Maailma Vaade 13 by otse.info - Issuu\nteist kuni nelikümmend korda võimsamad kui Minuteman III”.\nmajandusliku, sõjalise ja moraalse allakäigu spiraalist.\nKui lisada siia, et Carter peatas ka kaugpommitajate B-1 tootmise, külmutas neutronpommi väljatöötamise, lükkas edasi MX raketisüsteemide kavandatud paigutamise, uute tiibrakettide väljatöötamise ja Trident-tüüpi allveelaevade konstrueerimise, võib täiel määral mõista ameeriklaste kasvavat muret oma julgeoleku üle ja ootust, et poliitilisele areenile astuks keegi, kes suudab lõpuks USA välja viia sellest lõpmatust poliitilise,\nNagu teame, osutus selleks meheks Ronald „Dutch” Reagan. Selle, millel peab põhinema Ameerika taassünd, sõnastas Reagan väga lihtsalt ja lakooniliselt juba enne oma ametisse asumist. „Esiteks, selle aluseks peab olema kindel veendumus, mis tuleneb selgest kujutlusest ja usust Ameerika tulevikku. Teiseks, see nõuab tugevat majandust, mille aluseks on vabaturu süsteem, mis\nandis meile vaieldamatu liidrikoha loovtehnoloogias. Kolmandaks, ja väga lihtsalt, meil peab olema vaieldamatu sõjaline võimsus, säilitamaks maailmarahu ja oma riiklikku julgeolekut”. Reagan suutiski, mida ta tahtis. Ja Ameerika suutis, sest Reagan pani Ameerika uuesti uskuma iseendasse. \nAastaid Venemaa ja Aserbaidžaani kütkes 22. detsembril esitlesid kaks Eesti tuntud välispoliitikut oma uusi raamatuid, mille lähtekohaks on olnud nii autorite aastatepikkune huvi Venemaal ja Aserbaidžaanis toimuva vastu kui ka isiklikud kontaktid ning töö rahvusvahelistes organisatsioonides. „Venemaa: valguses ja varjus” on Mihkelsonil esimene, „Aserbaidžaani kirjad” Herkelil viies raamat. Allpool vahetavad autorid mõtteid muu hulgas oma teoste sünniloost, Venemaa ja Aserbaidžaani vahelistest seostest ning kirjutamisest ja kirjandusest välispoliitika vallas laiemalt. Kirja pani Berit Teeäär. Marko Mihkelson: Kui ma kirjutama hakkasin, siis ütlesin endale naljaga pooleks, et ma ei saa oma erakonda kuuluda, kui ma pole kirjutanud vähemalt ühte raamatut. Ega Riigikogus pole palju teisi erakondi, kes võiksid riiuli raamatuid täis laduda. Ja seejuures mitte lihtsalt poliitilisi kõnekogumikke. Andres Herkel: Kui vaatan oma viimaseid raamatuid – Venemaast, Kuubast (mille kirjutasin kahasse Mart Laariga) ja Aserbaidžaanist – ning kirjeldatud maid mööda liigun, siis küsin endalt, et millest sellised valikud? Vastus peitub huvitavates kogemustes. Sümpaatia järgi võiksin edaspidi ju mõelda hoopis Tiibetile või Gruusiale või ka Eestile. Ka Eesti sisepoliitikas on päris huvitavaid asju, mis eeldaksid analüüsi, mida päevapoliitilis-\nte pressiavalduste ja lühikeste artiklitega teha ei saa. Olles nüüd Sinu raamatut lugenud, tundub mulle, et selle puudumine oleks ebaloomulikum kui see, et ta on nüüd meie ees. Sa oled ju tegelnud Venemaa teemaga ülikoolist saati väga erinevate vaatenurkade alt – alates üliõpilastööst, siis Postimehe ajakirjanikuna kohapeal ja nüüd poliitikuna. MM: Sellesse raamatusse on tõesti olnud võimalik kokku panna 20 aasta jooksul settinud kogemus ja informatsioon. Mõned asjad, näiteks perestroika kohta, kirjutasin ma juba oma esimeste loengute tarbeks, mida ma 1993.–1994. aastal ülikoolis lugesin. Palju materjali on ajakirjanikuperioodist, hilisemast poliitikukogemusest ja võimalusest kokku puutuda nii sündmuste kui ka inimestega, kes seda suurt riiki on viimase kolmekümne aasta jooksul mõjutanud. AH: Niisiis on Sinu kapital Venemaa teemal palju suurem. Mina ei pidanud Euroopa Nõukogus rohkem vastu kui paar aastat. Olles jälginud seal „kuldset triot” – Rogozin, Margelov, Kossatšov –, otsisin sahtli põhjast üles oma kirjutised Vene Euraasia liikumisest ja tegin selle põhjal raamatu „Vene mõistatus”, mis ilmus 2007. aastal. MM: Kuna oleme Venemaa piiride lähedal tunnetanud selle suure riigi sise-\nja välispoliitika eri tahke nii läbi tänase päeva kui ka minevikuprisma, on ka see, mida sina kirjutad oma Aserbaidžaaniraamatus, otsapidi seotud Venemaaga, Venemaa mõjudega. AH: Ma ise arvan ka, et mu raamat räägib Aserbaidžaani taustal väga palju Venemaast ja päris palju ka Eestist. Olen püüdnud avada Euroopa Nõukogu suguse organisatsiooni toimimise konteksti ja eriti seda, kuidas Venemaa positsioneerib end Lõuna-Kaukaasias. Mis seal salata, Aserbaidžaani poliitiline süsteem on väga sarnane Venemaa omale – kõik need kontrollitud demokraatia elemendid. Siin on niisugust sugulust, mille kohta ütlen, et alati pole päris selge, kes on kelle õpilane – kas noor Älijev Putini õpilane või Putin hoopis vana Älijevi õpilane. Teatavasti tõi Putin kuskilt välja ka Älijevi KGB kooli lõputunnistuse, mida ma olen Nahhitševanis muuseumis näinud. Kui aga rääkida majandusest, siis on Aserbaidžaan käitunud ka väga iseseisvalt, püüdes Venemaa mõjusfäärist välja tulla. Mulle jäi meelde üks koht Sinu raamatust, kus teed minu meelest väga täpse vihje Aserbaidžaanile – et juba 19. sajandi alguses oli Põhja-Aserbaidžaani ehk praeguse Aserbaidžaani Vabariigi ala kontrolli alla saamine väga oluline geopoliitiline samm Vene impeeriumi mõjuvõimu laiendamisel. MM: Üks osa mõjuvõimu laiendamise kontekstist, mis tänagi mõjutab Aserbaid-\nMaailma Vaade 13


Smaily aitab oma klientidel võita aega ja raha, pakkudes e-mailiturunduse standard- ja rätseplahendusi ideest teostuseni. Meie kliendid on innovaatilised ja ambitsioonikad väikesed, keskmised ja suured ettevõtted, kes soovivad oma e-mailiturunduse lahendustega konkurentidest kiiremad, kasumlikumad ja tegusamad olla.\nSeoses kliendibaasi pideva laienemisega otsime oma kollektiivi just SIND, kui Sulle pakub huvi B2B kliendisuhtluse loomine, hoidmine ja arendamine ning soovid pakkuda klientidele terviklikke ja toimivaid täislahendusi.\nMüügiesindajana on sinu ülesandeks uute ärisuhete loomine, potentsiaalsete klientide leidmine ja kohtumiste korraldamine Eesti turul.\n· Kogemusi, tahet ja oskust uute klientide leidmisel\n· Kogemusi telemarketingi valdkonnas\n· Võimet planeerida enda aega ja arvestada teiste omaga\n· Telefonimüügi kogemusi ja soovi oma müügikõnet peensusteni lihvida\n· Oskust kirjutada, rääkida ja mõelda eesti ja inglise keeles. Vene ja soome keele oskus ei tee paha.\nANNA KOHE MÄRKU, KUI SULLE...\n· Sobiks Smaily poolt pakutavate lahenduste tutvustamine\n· Meeldiks kuuluda sõbralikku ja kokkuhoidvasse meeskonda\n· Oleks tähtis kuulda ja kuulata kliendipoolseid mõtteid, soovitusi ja kriitikat\nSMAILY ANNAB SULLE\n· Täiskohaga töö, mille eest võid teenida suurepärast tulemuspalka\n· Moodsa ja mugava töökeskkonna\n· Mobiilse töötegemise võimaluse\n· Väikese, kuid iga hetkega suureneva supersõbraliku meeskonna\n· Meeskonnaüritusi – lauamängud, paintballilahingud, spaapuhkused jpm.\n· Piiramatuid võimalusi ettevõttesiseseks ja isiklikuks arenguks\n· Palju vabadust ja loomingulisust\n· Võimaluse muuta tulevikku\nKui osutud valituks, siis hakkad igapäevaselt tööle koos Smaily turundus- ja müügijuhiga. Sa võid töötada seal, kus sulle sobib – Smaily kontoris, oma kodus, lennukis, laevas või metsamajas. Tähtis pole mitte sinu asukoht, vaid tulemused.\nKirjuta kohe tanel@smaily.com


Sergei Zavjalovi „Kvartett Horatiuse teemal“ ja mõnda selle kontekstist – Arvo Pärdi Keskus\nSergei Zavjalovi „Kvartett Horatiuse teemal“ ja mõnda selle kontekstist\nL 15. august 2020, 16.00\nOotame teid 15. augustil kell 16 kirjanduslikule vestlusõhtule „Sergei Zavjalovi „Kvartett Horatiuse teemal“ ja mõnda selle kontekstist“.\nTeksti loeb ja selle üle mõtiskleb Aare Pilv.\nPeterburis oma tegevust alustanud, hiljem Soomes ja praegu Šveitsis elav Sergei Zavjalov on tänapäeva vene luule üks olulisemaid ja kõrgkultuursemaid autoreid. Tema looming pole mahukas, kuid see-eest väga tihe ja kaalukas. Tavaliselt kirjutab ta oma teosed pikemate tsüklitena, mis on täis viiteid erinevatele kirjanduslikele traditsioonidele antiigist (Zavjalov on erialalt klassikaline filoloog) kuni 20. sajandi modernismini, aga ka soome-ugri kaduvale pärimusele (ta on juurtelt mordvalane), ja järgivad sageli muusikalisi kompositsioonivõtteid.\n„Kvartett Horatiuse teemal“ on tema seni viimane teos, valminud 2017 ja seni eesti keelde tõlkimata – nii et tegu on n-ö Eesti esmaettekandega. Kuna see tekst ehitub Horatiuse kuulsa oodi „Melpomenele“ („Exegi monumentum“) ümber, olles osalt ka selle tõlge, tuleb juttu ka kontekstist: Horatiuse tõlkimisest, Puškini kuulsast samanimelisest luuletusest, mis on Horatiuse teksti modifikatsioon, ning Puškini teksti eesti tõlgetest.\nAare Pilv on Underi ja Tuglase Kirjanduskeskuse teadur, tõlkija ja kirjanik. Tõlkijana on teda huvitanud nii vene avangardism 1910.–20. aastatel (Harms, Vvedenski, Hlebnikov, Gastev), kontseptualism (Lev Rubinstein) ja sajandivahetuse luule, sealhulgas eestivene ja lätivene autorid. Valmimas on Eesti venekeelse luuletaja Larissa Joonase valikkogumik. Sergei Zavjalovilt on Aare Pilve tõlkes varem ilmunud kogumik „Meelika. Kõned“ (2015) (tõlgitud koos Katrin Väliga) ning teos „Nõukogude kantaadid“ Vikerkaares 2017, nr 6 (vikerkaar.ee/archives/21721).\nKutsume kõiki huvilisi kuulama ja kaasa mõtlema!


Vooremaa Sangpommitõstjad tõid Iirimaalt medalilisa\nSangpommitõstjad tõid Iirimaalt medalilisa\nTosin Eesti sangpommisportlast, kolm jõgevamaalast sealhulgas, lõi kaasa mai viimasel nädalavahetusel Iirimaal Wexfordis toimunud Euroopa meistrivõistlustel juunioridele, täiskasvanutele ja veteranidele, tuues sealt kaasa medaleid ja muidu häid tulemusi.\nMeeste põhivanuseklassis kuni 95 kg kaalukategoorias võistelnud Andres Metjer sai tõukamises kirja isikliku rekordi (50 korda) ja platseerus sellega 4. kohale. See on Eesti Sangpommispordi Liidu presidendi Ülo Kuuse hinnangul üks meie meeste viimase aja paremaid saavutusi. Olgu lisatud, et Metjer võistles n-ö proffide kategoorias, kus kasutati kahepuudaseid ehk 32 kg tõstevahendeid. Amatööride klassis tõsteti poole kergemaid sangpomme.\nVeteranide klassis kaitsesid meie maakonna sportlastest Eesti au Heino Põldoja ja Ülo Kuusk. Esimene võistles 60–69-aastaste ja kuni 63 kg kaaluvate meesveteranide hulgas ja tuli esimeseks nii kahevõistluses kui ka nn pikas tõukamises. Ülo Kuusk võistles samas vanuserühmas, ent kuni 95 kg kaaluvate meesveteranide hulgas ning võitis kahevõistluse (tõukas 91, rebis 224 korda). Mõlemad tõstsid võisteldes puudaseid ehk 16 kg sangpomme.\nTeiste Eestit esindanud sportlaste hulgast tõstis Ülo Kuusk esile eelkõige Pärnumaalt Audrust pärit naisjuuniori Koidu Killingut, kelle rebimistulemus (217 korda) oli üks nende võistluste silmapaistvamaid tulemusi üldse. Oma medaliarvet kasvatasid ka teine Pärnumaa naisjuunior Siiri Univer (kaks kulda), Järvamaa meesjuunior Kuldar Kark (hõbe), ning veteranid Endel Taro (kaks kulda), Saima Saar (hõbe) ja Malle Tikko (pronks).\nVõistlustel olid esindatud 12 riiki, sealhulgas Šveits ja Portugal, kes varem sangpommi tiitlivõistlustel esinenud pole. Võõrustajate, st Iirimaa esindajatest jätsid Ülo Kuusele kõige sügavama mulje naised ja naisjuuniorid, kes olid võistlusteks väga hästi valmistunud ja said ridamisi kirja häid tulemusi. Ka kohalik publik polnud koju kätte toodud suurvõistluse suhtes ükskõikne: spordihall oli rahvast täis ning toetuskisa palju kõvem kui meie sangpommivõistlustel.\nÜlo Kuusk tegutses, nagu tavaliselt, enda võistlemisest üle jäänud ajal kohtunikuna.\n“Kui tänati ja kriitikat ei tehtud, ju siis läks selleski ametis hästi,” ütles Ülo Kuusk.\nTema sõnul jäid meie sportlastele Iirimaalt meelde vasakpoolne liiklus, jahe tuul ja südamlikud inimesed: ka võhivõõrad naeratasid ja tervitasid vastu tulles. Juhus viis meie sportlased kokku ka ühe restoranis töötava eestlannaga, kes on Wexfordis elanud juba kaheksa aastat ning tagasi Eestisse kahjuks enam tulla ei kavatse.\nÜlo Kuusel õnnestus Eesti esindajana käia ka Wexfordi linnapea vastuvõtul, mis jäi meelde nii linnapea omapärase riietuse kui ka traditsiooniliste rituaalide poolest.\n“Olin Iirimaal esimest korda ning sellele ilusa loodusega maale tahaksin küll veel tagasi minna,” ütles Ülo Kuusk.\nLähiajal tuleb tal Eesti esinduse koosseisus või saatjana küll hoopis teisi paiku külastada: juuni lõpus toimub Balti matš Leedus ja juulis Saksamaal Hamburgis U16 ja U18 vanuseklassi noorte Euroopa meistrivõistlused.


28\tJuuni\t2013\tLaevareisile või lihtsalt paadiga sõitma minnes tasub riietumisel meeles pidada klassikalist meremehetriipu ja purjekingi. Tuulisema ilma korral on abiks suvine sall ja kampsun. Pikk kampsun lühikeste pükste peal jätab mulje minikleidist. Ehetest on antud komplekti juurde sobivaim luksusliku välimusega käekell.\nHeadest kaaslastes ja õigesti valitud riietusest piisab, et silmapiirile vastu seilata! Kõik tooted saadaval meie e-poes! :)\n18\tJuuni\t2013\tLisaks bikiinidele võiks rannakomplekti kuuluda ka õhuke särkpluus, sall, platvormplätud ja punutud kott . Päheseotud rätik on parim viis oma juukseid kõrvetava päikese eest kaitsta. Särkpluusi varrukad aga säästavad rannapäeva lõpuks päikesest kuumavaid käsivarsi ja õlgu. Ka kurguni kinninööbitud särk on trendikas. Tasakaaluks saavad jalad veel ka õhtupäikest püüda ning selle käes särada. M.M\nTommy Hilfigeri plätud: https://www.denimdream.com/est/pood/naised/7-jalan%c3%b5ud/41-pl%c3%a4tud/2517-platvormplätud%20myriam%203%20a/\nGuessi siidisall: https://www.denimdream.com/est/pood/naised/9-kotid+%26+aksessuaarid/49-sallid/2586-kaelarätik%20aw3264%20sil53/\nSilvian Heachi kott: https://www.denimdream.com/est/pood/naised/9-kotid+%26+aksessuaarid/52-k%c3%a4ekotid/3176-kott%20octavius/\nSilvian heachi kleit: https://www.denimdream.com/est/pood/naised/23-kleidid/3408-kleit%20coronado/\n12\tJuuni\t2013\tTagasihoidlik beež võib õigesti kombineerides mõjuda vägagi säravalt. Parima tulemuse annavad läbikumavad pinnad ja kombinatsioonid musta ja valgega. Eriti särtsakas on aga nude tooni kombineerimine neooniga.Viimast saab antud komplektile lisada näiteks oranži küünelakiga.\nShoppa siin: https://www.denimdream.com/est/pood/naised/\nAutor: Marta Moorats Kingad kooli lõpetamisele\n06\tJuuni\t2013\tKooli lõpetavatel neidudel on aeg lisaks kleidile-kostüümile ka kingavalik läbi mõelda. Kuna on suvine aeg ja aktused toimuvad päevasel ajal sobivad hästi ka värvilised, avatud ninaga platvormkingad. Isegi kui omandatud kraad eeldab koolilõpetajalt ranget rõivastust, võiks seda suviselt rõõmsamaks muuta edevate kingadega.Autor: Marta Moorats\n05\tJuuni\t2013\tLiis Lemsalu Fornarina seelik: http://www.denimdream.com/est/pood/naised/24-seelikud/1609-seelik%20giade/, Pepe Jeansi pluus: saadaval Pepe Jeansi esinduskaupluses ja Denim Dreamis\n04\tJuuni\t2013\tŠifoon ja organza on esindatud kõikides kollektsioonides, joonides alla läbipaistvust, mõjudes armsalt ja süütult ning mängides kokku alusrõivastega. Pluus ja seelik on saadaval Silvian Heachi esinduskaupluses, mis asub Viru Keskuse II korrusel ning Denim Dreami e-poes.


Jaak Kals räägib inauguratsiooniloengul veresoonte vallatutest kurvidest - Uudis.net\nTartu Postimees #979\n353 koht 0\n979 Jaak Kals räägib inauguratsiooniloengul veresoonte vallatutest kurvidest\nTartu Postimees · 26.10.2020 12:03\nKolmapäeval kell 16.15 peab vasoloogia professor Jaak Kals ülikooli aulas inauguratsiooniloengu «Vallatud kurvid ehk Miks veresooned ummistuvad?». Professor räägib enamlevinud veresoonte haigustest nii kirurgi kui ka teadlasena.\nLegendaarne Kasekese restoran langeb kopa raskuse all\nÄra näita Tartu Postimees Lisa järjehoidja\nTartu Postimees · täna 15:43\nKarlovas on pikemat aega tühjana seisnud omaaegse restorani Kaseke hoone, mille esimesel korrusel asus kunagi ka toidukauplus. Vahepeal tänavakunstnikele tänuväärseks lõuendiks olnud maja kaob nüüd jäädavalt ajalukku, sest reedel hakati seda lammutama. Vaata lähemalt\nNeed ettevõtted olid Tartus ja Tartumaal tulu, kasumi, tasutud maksude ja töötajate arvu poolest esirinnas\nTartu Postimees · täna 15:06\nAvaldame Creditinfo andmetele tuginedes Tartu linna ja Tartu maakonna ettevõtete TIPP 50 edetabelid 2019. aastal teenitud tulu ja kasumi, aga ka tasutud riigimaksude ja töötajate arvu alusel. Nemad olid piirkonna suurimad. Vaata lähemalt\nBigbank Tartu alistas kodusaalis kindlalt Jekabpils Luši\nTartu Postimees · täna 13:21\nEile õhtul kohtusid TÜASKis Credit24 võrkpalliliigas Bigbank Tartu ja lätlaste võistkond Jekabpils Luši, tartlased võitsid kindlalt 3:0. Üle pika aja oli väljakul Tartu koosseisus tagasi keskblokeerija Alex Saaremaa, kes vigastuse tõttu viimastelt mängudelt eemal oli ning eile 15 punkti teenis. Vaata lähemalt\nAltia klubis põimuvad judo distsipliin ja võrkpalli intelligentsus\nEestis pole palju spordiklubisid, kus jõud on ühendanud kaks nii erinevat spordiala nagu judo ja võrkpall. Just sellise kooslusega tegutseb jaanuaris 10. sünnipäeva tähistav Elva spordiklubi Altia, mille eestvedajad on abikaasad, kehalise kasvatuse õpetajad ning endised tippsportlased Evelin ja Marek Pihlak. Vaata lähemalt\nMart Ustav: küsimus vaktsiinide ohtlikkusest on üle võimendatud\nProfessor Mart Ustav, mis teie lemmikmolekul on? Biotehnoloogiafirma Icosagen juht Mart Ustav ei hakka küsimuse üle muigama. «Viimasel ajal on see immunoglobuliin A,» vastab ta. Vaata lähemalt\nNutikad vennad seadsid looma heaolu esikohale\nJuba 26 aastat üheskoos töötanud vennad Tanel ja Janno Joost pühendusid ühise ettevõtte EQUA algusaegadel füsioteraapia- ja meditsiinitoodetele. Aja möödudes on nad hakanud arendama tipptasemel uudseid veterinaariaabivahendeid, mida toodetakse nagu Tesla elektriautosid: tellimused võetakse vastu veel enne, kui toode valmiski on. Vaata lähemalt\nParimad ettevõtted said maskigalal auhindu\nTartu Postimees · 26.11.2020 23:15\nNeljapäeva õhtul jagati Dorpati konverentsikeskuses järjekordseid Tartu ja Tartumaa ettevõtlusauhindu. Vaata lähemalt\nOnninen aitab koolitada oma tulevasi kliente\nTartu kutsehariduskeskuse kütte- ja jahutussüsteemide lukksepad võistlevad igal õppeaastal kutsevõistlustel. Et ülesanded saaks tehtud kõige uuemate ja paremate materjalidega, on koolile appi tulnud aktsiaselts Onninen, mis muu hulgas müüb küttesüsteemide ning torustike detaile. Vaata lähemalt\nTartumaale lisandus 31 uut koroonapositiivset\nTartu Postimees · täna 10:57\nViimase ööpäeva jooksul analüüsiti Eestis 5367 koroonaviiruse testi, neist esmaseid positiivseid teste oli 370 ehk 6,9% testide koguarvust. Tartumaale lisandus 31 uut koroonapositiivset. Vaata lähemalt\nPeeter Simmi hea Eesti film\nKuidas keegi, aga mina olen Eesti filmi suhtes absoluutselt erapoolik. Lähen alati vaatama ootusega, et näen midagi head. Ja isegi kui film tervikuna on kaheldava väärtusega, midagi toredat või positiivset leiab temast ikka. Värskeim näide on Peeter Simmi «Vee peal», mille puhul aga kahelda ja kõhelda ei ole midagi. Algusest lõpuni väärt vaatamine. Vaata lähemalt\nKirjanikud kolivad detsembrikuus Tartu raekoja platsile\nTartu Postimees · täna 20:59\nTartu raeplatsi valguskülas avatakse 1. detsembril Kirjaniku Kodu. 22. detsembrini on linnaelanikel igal õhtul kell 18 võimalik saada kirjanduslikke elamusi. Vaata lähemalt\nMustal reedel jäid šopahoolikud Lõunakeskuses rahulikuks\nTartu Postimees · täna 20:57\nTäna on must reede ning paljudes kauplustes ja poodides on päev otsa olnud suured allahindlused. Lõunakeskuses oli täna õhtul aga vaikne suurte ostukottidega ringi sagimist pigem ei olnud. Vaata lähemalt\nEi midagi uut siin päikese all ehk möödunud sajandi gripipuhangut suruti alla samamoodi kui koroonaviirust praegu\nTartu Postimees · täna 14:44\nMaskide kandmine, piirangud huviringidele ning karantiin on märksõnad, mis ilmselt seostuvad paljudel just koroonapandeemiaga. Aga need meetmed pole sugugi nüüdisaja leiutis. Vaata lähemalt\nTartu linn jagab toimetulekutoetusega peredele maske\nTartu Postimees · täna 12:04\nDetsembri alguses annab Tartu linnavalitsus toimetulekutoetust saavatele peredele korduvkasutatavad maskid, iga pereliikme jaoks on arvestatud üks. Vaata lähemalt\nIdufirma aitab säästa ehitajate raha, aega ja närve\nTänavu kõige silmapaistvama idufirma nimetuse pälvinud Remato digiteerib väga konservatiivset sektorit. Ehitust nimelt. Kahe tegutsemisaasta jooksul on Remato meeskonnal õnnestunud kümme protsenti Eesti sihtrühmast saada oma klientideks ning seejuures on kaasanud investoritelt üle 600 000 euro. Sellised näitajad annavad kahtlemata aluse rahul olla. Vaata lähemalt\nHuvikoole ootavad uued ranged piirangud\nTerviseameti statistikast selgub, et Tartus on kahe nädala jooksul koroonapositiivsete arv hüppeliselt kasvanud. Kui 11. novembril oli koroonajuhtumeid Tartus 34, siis 25. novembri seisuga oli sama arv juba 217.Et Tartumaa uute nakatunute vanus jääb vahemikku 10–19 ja 30–39 eluaastat, otsustas Tartu linnavalitsus koostöös terviseametiga kehtestada esmaspäevast karmimad nõuded huvikoolidele ja -ringidele. Vaata lähemalt\nEleri Pilliroog ja Karl-Hendrik Pallo: välistudengite tümitamine ei aita\nKõrgharidusseaduse muutmise eelnõu eesmärk olevat julgeolekukaalutlused ja vajadus takistada ülikoolide muutumist migratsioonipumpadeks, kuid need põhjendused pole veenvad. Vaata lähemalt\nLõunakeskuse katusele kerkib aasta lõpuks päikesepark\nAstri Grupi energiafirma Roheline Astri OÜ rajab oma keskuste ja turgude katustele ligi veerand miljoni euro eest päikeseelektrijaamu. Lõunakeskuse katusele paigaldatakse 350 päikesepaneeli võimsusega 100 kilovatti, Narva Astri ja Fama keskuse katustele tulevad 50 kilovati võimsusega päikesepargid. Vaata lähemalt\nRannar Raba: et ei lendaks prügikasti\nOstsin mõni aeg tagasi koju uue kartulikoorimisnoa. Väga hästi kooris. Suurepäraselt. Võttis koore maha ludinal ja täpselt paraja paksusega. Aga pärast viimast söögitegemist virutasin selle otsejoones prügikasti ja olen siiani veendunud, et õigesti talitasin. Vaata lähemalt\nKoroona-aasta tõi teaduspargi parimale ettevõttele mitme miljoni euro suuruse käibekasvu\nTartu teaduspargi selle aasta parim ettevõte on OÜ Solis BioDyne. Nende põhitegevus on biotehnoloogias kasutatavate valkude ja muude bioproduktide tootmine, arendamine ja müümine. Muu hulgas arendab ja toodab ettevõte oma tehases põhikemikaali, mille abil saab testida viirushaigusi, sealhulgas näiteks Covid-19, HIV-AIDS, C-hepatiiti ja mitmeid teisi laialt levinud ning ohtlikke haigusi. Eelmisel majandusaastal kasvas nii ettevõtte müügikäive, kasum kui ka töötajate arv. Vaata lähemalt\nTartlased peavad maski kandmist oluliseks\nTartu Postimees · 25.11.2020 18:57\nViimaste nädalatega on Tartumaale lisandunud üha enam koroonapositiivseid ja eelmise ööpäevaga tuvastati koguni 49 uut juhtumit. Tartu tänavapildist on näha, et kaitsemaski kandjatele enam viltu ei vaadata. Vaata lähemalt\nKliinikumi sünnitusosakonnas käis koroonapositiivne isa\nTartu Postimees · 26.11.2020 12:31\nTartu ülikooli kliinikumi naistekliiniku sünnitusosakonnas viibis isa, kes osutus COVID-19 positiivseks. Kliinikum suunas isaga kokku puutunud neli töötajat eneseisolatsiooni, kinnitas TÜ kliinikumi naistekliiniku juhataja Helle Karro. Vaata lähemalt\nLilleärid sulgevad viiruse tõttu poode\nTartu Postimees · 25.11.2020 00:00\nKogu Eestis lillepoode omav Jardin on koroonakriisi tõttu pidanud sulgema pea pooled kauplustest ning tööta on jäänud mitukümmend ettevõtte palgal olnud inimest. Midagi head pole praegu rääkida ka teistel lilleäri pidajatel. Vaata lähemalt\nHeiki Lill: äkki astus tagasi vale minister?\nTartu Postimees · 22.11.2020 17:44\nReedel tagasiastumisega kulmineerunud haridus- ja teadusministri Mailis Repsi autosaaga lahendus võis olla eksitus. Eksitus selles mõttes, et äkki astus tagasi vale minister. Miks nii? Vaata lähemalt\nMihkel Lees: psüühilise erivajadusega inimesed jooksku maal(e)?\nTartu Postimees · 23.11.2020 00:00\nKus on siis erivajadusega inimese koht? Tegemist on palju laiema küsimuseasetusega, kui esmapilgul paistab. Vaata lähemalt\nTartu jõulupuu jõudis eskordi saatel Raekoja platsile\nTartu Postimees · 24.11.2020 15:49\nTartu tänavune jõulupuu jõudis Raekoja platsile Põlvamaalt Kanepi vallast. Kasvukohas Sirvaste külas oli kahara võraga kuusk ligi 24 meetri kõrgune, Raekoja platsil ilutseb jõulukuusk umbes 18-meetrisena. Vaata lähemalt\nParaad ja presidendi vastuvõtt tulevad taas ülikoolilinnas\nVabariigi president kui riigikaitse kõrgeim juht on andnud kaitseväe juhatajale teada, et soovib, et 2021. aastal vabariigi aastapäevale pühendatud kaitsejõudude paraad toimuks 24. veebruaril Tartus, kinnitas linnapea Urmas Klaas. Vaata lähemalt\nÜks kiiruskaamera kolis Järvamaalt Tartu lähistele\nJärvamaal Tallinna–Tartu maanteel Võõbu viadukti ehitusele jäi ette kiiruskaamera, mille maanteeamet kolis ümber sama maantee Tartu linna territooriumile Tiksojale. Kuigi kaamera on seal juba paigas, ei tööta see veel. Vaata lähemalt\nE-kunstisalongis on avatud Hiiumaa kunstniku Liia Lüdig-Algvere (pildil) kodusaareteemaline akvarellinäitus «Rannateedeäärsed». Mõte luua dekoratiivseid akvarelle kujunes kahasse kodusaare muuseumiga. Vaata lähemalt\nViirus jõudis Kastre valda, eakad vallaelanikud saavad tasuta maskid\nTartu Postimees · 25.11.2020 16:48\nSellest nädalast on koroonaviiruse leviku tõttu distantsõppel Kastre vallas mitu lasteaiarühma ja klassi. Vallavalitsus on võtnud nõuks jagada kõigile Kastre valla 70-aastastele ja eakamatele tasuta korduvkasutatavad maskid. Vaata lähemalt\nSa näed 1,142 uudist (kokku 1,142).\nViimane uuendus: 22:24.\nUudiste reiting uuendatud: 22:19.


Kino Artis - Beebikino: Anna Karenina\nKeira Knightley ning hinnatud lavastaja Joe Wright ("Uhkus ja eelarvamus", "Lepitus") toovad maailma ekraanidele oma kolmanda koostöö, mis on julge, suurejooneline nägemus Lev Tolstoi korduvalt ekraniseeritud klassikateosest "Anna Karenina". Stsenaariumi kirjutas Oscari-võitja Tom Stoppard (“Armunud Shakespeare”). See on lugu armastuse võimalikkusest kõrgklassi ahistavates tingimustes. Anna Karenina (Keira Knightley) kohtub noore ja sarmika ohvitseri Vronskiga (Aaron Johnson) ning hakkab seepeale kahtlema nii oma abielus kui selles, kas ta ikka on sellise elu juures õnnelik. Tema kõhklustel ja kahtlustel on aga saatuslikud tagajärjed.\nOsades Keira Knightley ("Uhkus ja eelarvamus"), Jude Law ("360", "Minu mustikakarva ööd"), Aaron Johnson ("Albert Nobbs", "Nowhere Boy"), Kelly Macdonald (TV "Keeluaja kuningas"), Matthew Macfadyen ("Robin Hood"), Ruth Wilson (TV "Luther"), Domhnall Gleeson ("Lumivalgeke ja kütt), Olivia Williams ("Kuues meel", "Hanna"), Emily Watson ("Sõjaratsu", "Laineid murdes") jt.


Kodu: Miks Me Vajame Kinnisvara Advokaate? - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Kodu > Miks Me Vajame Kinnisvara Advokaate?\nKinnisvaratehingud võivad olla keerulised ja ilma õigusliku abita raske liikuda. Kinnisvaraadvokaat võib kodust ostja või müüjaga läbi viia vara omandiõiguse üleandmise õigusliku menetluse. Kinnisvara advokaatide tasud võivad olla määratud hind, nagu näiteks 800 dollarit või tehingule kulutatud tunnitasu...\nKinnisvara eriala olulisus\nKinnisvara advokaat võib aidata müüjal läbirääkimisi kodu müügi üle.\nKinnisvaratehingud võivad olla keerulised ja ilma õigusliku abita raske liikuda. Kinnisvaraadvokaat võib kodust ostja või müüjaga läbi viia vara omandiõiguse üleandmise õigusliku menetluse. Kinnisvara õigusteenuste tasud võivad sõltuvalt piirkonnast olla kokkulepitud hind, nagu näiteks 800 dollarit või tehingutasemele kulutatud tunnitasu.\nKinnisvara advokaadid jälgivad vara ostmise või müümisega seotud juriidilist tööd, et tagada klientide huvide ja õiguste kaitse. Ostja advokaat kontrollib, kas ostja on kaitstud müügilepingu või juriidilise dokumendi, mis kohustab ostjat kodu ostma. Advokaat kontrollib omandiõiguse pealkirja või omandiülesannet mis tahes probleemide või kohustuste puhul, nagu kinnipidamisõigus. Kõik hüpoteeklaenu dokumendid ja juriidilised dokumendid ostmiseks kontrollivad ja esitavad advokaat.\nMüüja advokaat kontrollib müügilepingut, et kaitsta müüjat ja lahendada tekkivaid esilekerkivaid probleeme, korraldada olemasolevate laenude jaoks lõplik väljamakse ja koostada vajalikud dokumendid vara omandiõiguse üleandmiseks.\nMõned riigid lubavad advokaati, kes on adresseeritud kohalikule advokatuurile või tunnustatud riigi poolt advokaadina, osalema kinnisvaratehingutes minimaalse või täiendava väljaõppega. Advokaadid, kes ei tunne piirkonna kinnisvaratehingute keerukust, võivad kinnisvara üleviimise kontrollimisel tekkida probleeme.\nKinnisvaraadvokaat on advokaat, kelle peamine tegevusala on kinnisvara. Advokaat võib töötada ka teistes õigusvaldkondades, kuid keskendutakse peamiselt elamute või kommertskinnisvaratehingutele.\nErinevatel aladel on vaja kõiki paberitööde vorme ja vorme kõigile kinnisvaratehingutele ning õigete paberite kasutamise puudumine võib põhjustada viivitusi ja aja ja raha kaotamist tasude esitamisel.\nHüpoteeklaenuandjad võivad nõuda ostjalt kinnisvaraadvokaadi kasutamist, et vältida vigu. Ostja, kellelt nõutakse laenu andnud advokaadi kasutamist, ei pruugi olla võimeline ostmiseks raha saama.\nKinnisvara advokaadid võivad kaitsta ostjat või müüjat finantskahjust. Müügileping, millel ei ole klauslit, mis lubaks katkestada kontrolli, võib maksta ostjale sadu dollareid, et tühistada, kui leitakse, et kodus on suur probleem, näiteks hallitust. Vigadega laenutagatised võivad ostja jaoks aega ja raha lahendada pärast dokumentide allkirjastamist.\nMüüjad, kes kasutavad kinnisvara advokaati, ei pea tegema probleeme ainult kodu pealkirjaga. Tipp defekti saab ravida advokaat, kes on probleemiga kursis. Advokaat tagab müüja huvide esindamise müügilepingus.\nOstja ja müüja advokaadid ei pruugi olla pank, kui tegemist on hüpoteeklaenuga. Kolmas advokaat võib kaitsta panga huve ning kinnisvaratehingu osapoolte advokaadid teevad pankroti advokaadiga koostööd, et kõik laenudokumendid oleksid nõuetekohaselt täidetud.\nMitte kõik kinnisvara advokaadid ei kontrolli omandiõigust ega kontrollivad omandi ahelat vigu või potentsiaalseid kohustusi. Mõned advokaadid annavad kolmandale osapoolele, näiteks tiitliteagentuurile õiguse kontrollida.\nKuidas Eemaldada Alaline Marker Männialust\nFosfaadid, Mis Muudavad Rohu Kasva Kiiremini Ja Tõhusamalt


Põhja-Eesti: Kõltsu mõis, Keila-Joa loss, Arvo Pärdi keskus ja Paldiski 8.-9. mai 2021 – ABZ Reisid\nPõhja-Eesti: Kõltsu mõis, Keila-Joa loss, Arvo Pärdi keskus ja Paldiski 8.-9. mai 2021\n1. päev L 8. mai\nVäljasõit Võrust kell 8.00 Vabaduse 5 (Võru Muusikakooli eest).\nAlustame teekonda Põhja-Eestisse. Sõidame läbi Rapla linna, et heita pilk 2018. aastal valminud Rapla renoveeritud keskväljakule.\nKell 12.30 tutvume Laulasmaal asuva Kõltsu mõisaga. Laulasmaa liivaluidetel kõrguv Kõltsu mõis pakub erakordset elamust, mille sarnast on Eesti mõisate seas raske leida. Paiga harukordne ilu, lainete kohin, puhas mereõhk ja stiilne arhitektuur loob koos vene puitpitsi, prantsuse akende, viilkatuste ja veranda värviliste klaasidega Kõltsu mõisast meeldejääva ja rutiinivaba keskkonna, mis lubab hetkeks unustada, kus me ikkagi asume. Hoone valmis 1893. a ja restaureeriti 2007-2010. http://koltsumois.ee/\nKell 14 külastame Keila-Joa lossi. Neogooti stiilis ajalooline Eestimaa rüütliloss Keila-Joa loss Schloss Fall, ärkas uuele elule aastal 2013, mil pärast põhjalikku renoveerimist avati taas külalistele oma uksed. Kolm aastat hiljem alustas tööd butiikhotell, kus on ajastutruult ja stiilselt sisustatud luksuslikud sviidid, suurepärane restoran, põnev muuseum ja hästi valitud veinidega veinikelder. Keila-Joa lossi muuseumis toimub palju erinevaid kunstinäitusi ning uhketes lossi saalides peetakse kontserte ning teatrietendusi. http://schlossfall.com/\nKella 15.30 paiku majutume hotelli Hestia Hotel Laulasmaa Spa https://www.hestiahotels.com/laulasmaa/\nPäevane marsruut kaardil: https://goo.gl/maps/AXeyk8RNgzBcz8WD9\n1. päev P 9. mai\nKuni keskpäevani aeg iseendale hotellis, spaas ja Laulasmaal.\nSeejärel külastame Arvo Pärdi Keskust, mis on Eesti helilooja Arvo Pärdi isikuarhiiv ning loominguline kohtumispaik kõigile, kes tunnevad huvi tema muusika ja mõttemaailma vastu. Vt lisa: https://www.arvopart.ee/\nSuundume Paldiskisse. Ekskursioon Paldiskis kohaliku giidiga.\nSeejärel õhtusöök Paldiskis tavernis Peetri Toll, http://peetritoll.ee/\nKella 18 paiku alustame koduteed. Tagasi Võrus oleme kella 22 paiku.\nPäevane marsruut kaardil: https://goo.gl/maps/jFGLsX9HDnohrs4c8\nHind: 158 eurot\nsõit mugava 48-kohalise reisibussiga\nööbimine Laulasmaal hotellis Hestia Hotel Laulasmaa Spa, 2-kohalistes tubades koos hommikusöögi ja spaakasutusega https://www.hestiahotels.com/laulasmaa/\nKõltsu mõisa külastus\nKeila-Joa lossi külastus\nArvo Pärdi Keskuse külastus\nekskursioon kohaliku giidiga Paldiskis\nlõuna Paldiskis tavernis Peetri Toll\nPõhja-Eesti: Kõltsu mõis, Keila-Joa loss, Arvo Pärdi keskus ja Paldiski 8.-9. mai 2021 158 €\t 0 €\t 34 08 May 2 päeva


Portaali arutelu:Kaunid kunstid – Vikipeedia\nPortaali arutelu:Kaunid kunstid\nSiin on segadus, sest läbisegi on juttu kunstist laiemas ja kitsamas tähenduses. Andres 25. juuli 2007, kell 17:34 (UTC)\n??? Aina probleemid. Ma ei mõista, kuidas saab olla probleem, kui siin on juttu kunstist laiemas tähenduses (teemaportaal peab seda teemat ikkagi kuidagi laiemalt kokku võtma ...) ja kitsamas tähenduses (... ning suunama kitsamate teemade juurde).\nAnna parem nõu mida muuta.\nArvatavasti oled märganud, et meil ei ole eriti teemaportaale ja uue teemaportaali loomine on seega suhteliselt keeruline. Ma ei ole ülikooli õppejõud, et seda teemat nõnda hästi valdaksin, et võiksin iga pisiasja kohta tunniseid loenguid pidada. Minu teadmistel ja kogemustel on ka piirid.\nJutt, et midagi on valesti on tore. Seda aga ainult siis, kui mainida, mis täpsemalt on sobimatu. Eriti meeldiv oleks, kui omalt poolt oleks ka lahendus välja pakkuda. Muidu on jutt aga kasutu. Ma käin juhtumisi ka kunstikoolis ja selliste vigade ja neile tähelepanu juhtimisega on mul laialdased kogemused (selle kohta võiksin loengutki pidada).\nAlati on inimesi, kellele midagi ei meeldi. Seega ei ole võimalik luua midagi, mis kõigile meeldiks, vaid midagi, mis meeldib enamusele. Seda ma praegu püüangi. iffcool 25. juuli 2007, kell 18:21 (UTC)\nEi saa ju nii, et Sinu tehtu peab kõlbama sellepärast, et keegi pole paremini teinud. Hästi tegemine nõuab aega ja pingutust, seda ei saa käigupealt teha. Meil on siin mitu inimest ja küllap tuleb juurde. Ükskord ikka asja saab. Ma püüan oma märkust selgitada.\nKunst on oma laiemas tähenduses loovuse ja kujutlusvõime avaldumine. Seetõttu ei saa rääkida kunsti all ainult maalimisest või joonistamises, kunst on midagi tunduvalt avaramat. Kindlasti oled kuulnud väljendeid kokakunst või sõjakunst. Need on aga ainult mõned paljudest ja mainitute abil ei ole võimalik veel kunsti piire paika seada. Kunstvaldkonna alla läheb kõiksugune loominguline tegevus, mis puutub kokku iga elualaga. Kus inimese käsi vähegi mängus, sinna jõuab ka kunst.\nSelles lõigus räägitakse mingist kunsti laiemast tähendusest, mis on pealegi vaieldav. Järgmises lõigus räägitakse kunstist selles tähenduses, milles kunstiportaalis seda mõistetakse. Mingit üleminekut ei ole. See tekitab segadust. Teen ettepaneku jätta jutt kunsti laiemast tähendusest esialgu välja. See võiks pigem jääda artiklisse Kunst, kus sellest saab pikemalt rääkida. Arvan, et portaali sissejuhatuses ei peagi hakkama kunsti defineerima. Seega esimene ettepanek: esimene lõik välja. Andres 26. juuli 2007, kell 07:44 (UTC)\nKunstiliigid alustasid oma arenguteed koos inimühiskonnaga juba kiviajal. Kunst on olnud inimesele üheks vahendiks, mille kaudu tundma õppida elu ja iseennast, väljendama oma tõekspidamisi, elamusi ja suhtumist maailma. Muutuvad inimesed, muutub ka kunst.\nSee võiks olla, ainult sõna "kunstiliigid" asemel võiks olla sõna "kunst". Andres 26. juuli 2007, kell 07:46 (UTC)\nKunstide üheks olulisimaks tunnuseks on nende interaktiivsus: inimene on loonud nad teistele ja omale vaatamiseks, kuulamiseks ning jälgimiseks. Kunstiteos asetseb tähendusruumis, mida piiritleb raam (algus ja lõpp, kulissid vms). Seesama raam ei piiritle aga kunsti ennast.\nEsimeses lauses tuleks jätta mainimata interaktiivsus, sest interaktiivsus pole see, millest siin juttu on. Teine ja kolmas lause on küllaltki arusaamatud: mis on tähendusruum, mis tähendab, et seesama raam ei piiritle kunsti ennast. Need tuleks kas välja jätta või selgemini sõnastada. Andres 26. juuli 2007, kell 07:50 (UTC)\nKui need muudatused teha, siis on silmatorkavad puudused kõrvaldatud. Siis võib teksti kallal edasi töötada. Kas üldse säärast sissejuhatust on tarvis, see on maitseasi. Andres 26. juuli 2007, kell 07:52 (UTC)\nKas oleks kuidagi võimalik portaali raames lugejaid suunata ka erinevate kunstnike või kunsti loendite juurde. On kellelgi ideid? iffcool 25. juuli 2007, kell 19:44 (UTC)\nnäiteks loed tavalehekülje mallina sisse -- Ahsoous 20. juuli 2008, kell 19:06 (UTC)\nSoovitaksin panna pealkirjaks "Portaal:Kaunid kunstid" ning võtta sisse ka muusika, kirjandus, filmikunst jne. Sõna "kunst" ei ole üheselt arusaadav. Andres 20. juuli 2008, kell 16:11 (UTC)\nNäen nüüd, et need on sees. Aga visuaalsetel kunstidel on siin liiga palju alajaotusi. See pole õige proportsioon. Niimoodi teisi ei märkagi. Andres 20. juuli 2008, kell 16:13 (UTC)\nPüüan asja paika seada.\nEsialgu on see vähe keerukas ja võtab aega, kui ma püüan välja mõelda, kuidas see kõige paremini peaks üles ehitatud olema.\nKui kujundus on paigas (mille järgi saaks ka teisi portaale tegema hakata) keskendun rohkem sisule. iffcool 20. juuli 2008, kell 16:31 (UTC)\nUued portaalikasti mallid on olemas ja nendega tehakse kõik portaalid. Sinu portaal jälgib sinu kasutaja lehte ka redigeerida saab ainult tervet portaali. Portaalikaste redigeeritakse kõiki eraldi. Hetkel tuleb üle vaadata, kas õiges nimeruumis ka mallid töötavad. Iga portaalil on oma värv ja see tehakse eraldi nagu Kasutaja:Tiuks/portaalikasti päis. --Tiuks 20. juuli 2008, kell 18:41 (UTC)\nNüüd ma hästi aru ei saanud.\nSiin on ka terve hunnik alamlehekülgi. iffcool 20. juuli 2008, kell 18:46 (UTC)\nNendel portaalikastidel ei ole redigeeri linki nagu meil on tehtud. --Tiuks 20. juuli 2008, kell 18:49 (UTC)\nEga ma tegelikult ei tahagi, et tavakasutajad päris kõike näperdavad. ;) iffcool 20. juuli 2008, kell 18:50 (UTC)\nSelles see võlu ju seisnebki, et kõik täiendada saavad. Sa ise kaasaarvatud. Lihtne ja kerge. Ega meil käivad põhiliselt ainult lugejad, tegijaid ju ei käi nagu pidevalt arutelust välja kumab. :) --Tiuks 20. juuli 2008, kell 18:58 (UTC)\nKui nimeruum saab tehtud (?) siis see siinne (arutelu)lehekülg tuleks teisaldada pealkirija 'Portaali arutelu:Kaunid kunstid' alla -- Ahsoous 20. juuli 2008, kell 19:04 (UTC)\nMa ei tea, kas praegu on õige aeg seda mainida, aga ülaltoodud sisulised märkused on endiselt jõus. Andres 24. juuli 2008, kell 21:02 (UTC)\nAitaksin seda täiendada aga mind häirib see, et ma pean kategooriast otsima vastava alajaotuse lehte, sest ei ole redigeeri linki. Ilma redigeeri lingita tehakse esilehel aga mitte portaalis enamus vikides. Minu kujundus on samasuguseid värve kasutades Kasutaja:Tiuks/Kaunid kunstid. Teemad võiks olla alamportaali põhiteemad, näiteks Muusika - muusikaajalugu, muusikateooria, muusikastiilid jne. ja mõned loendid. --Tiuks 31. juuli 2008, kell 11:10 (UTC)\nTeemade loetelu pole ma veel eriti koostada jõudnud. See alles poolik (no ühe redigeerimise olen jõudnud ju alles teha) – seetõttu ka vähe teemasid. Selle koostamine võtab lihtsalt kole palju aega.\nMa ei ole "redigeeri"-märke lisanud seetõttu, et minu portaalides (kui need lõpuks valmivad) pole tavakasutajal tarvidust praktiliselt ühtegi muudatust teha. Näiteks puudub jooksvalt muutuv sisu. Ka valitud artiklid/pildid hakkavad õige harva vahetuma (osalt põhjusel, et korralikke artikleid on paljudes teemades niigi liiga vähe). Ainukesed tekstid, mis 1. septembriks ei pruugi veel ideaalses seisus olla on teemade sissejuhatused ja nende juures on ka "Muuda" märgid täitsa olemas.\nMa arvan, et sul puudub vajadus selle portaaliga tegeleda. Äkki võtaksid ette teemad tants ja teater. Oled need ju isegi Muusikaportaalis ära märkinud.\niffcool 31. juuli 2008, kell 19:37 (UTC)\nEi tunne nendes just kodus aga eks uurimisega saabki targemaks. Ei tahaks neid enne teha kui portaali nimeruum on valmis. Proovi võin teha oma kasutajas nagu Ahsoous tegi. Siis on ainult portaali nimi teisaldada vaja.--Tiuks 31. juuli 2008, kell 20:23 (UTC)\nKui sind lohutab siis ei tunne mina ennast jälle muusika teemas absoluutselt kodusolevana. Ning kuna ma suurt midagi sellest teemast ei jaga siis ma ka muusikaalasesse toimetamisesse tavaliselt ei sekku.\nKuna mina pole mitme lehekülje koos ümbertõstmisega varem tegelenud siis igaks juhuks teen kohe tavalises nimeruumis. Tavakasutajad neile portaalidele hetkel veel ju sattuda ei oska. iffcool 31. juuli 2008, kell 21:30 (UTC)\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Portaali_arutelu:Kaunid_kunstid&oldid=1134183"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 23:30, 31. juuli 2008.