Üle mitme aasta "õitseb" kuu-võtmehein - Mõniste Talurahvamuuseum\nÜle mitme aasta “õitseb” kuu-võtmehein\nJuuli on parim aeg tulla Mõnistesse loodust avastama. Loodus tuleb ju Mõniste Talurahvamuuseumis koduõuele kätte. Aianurgas väiksel liivapõndakul kasvab üle viiekümne taimeliigi, teiste hulgas kuu-võtmehein, mida saab näha ainult juulis.\nMuuseumis liigub aeg tasakesi, isegi tagurpidi, või seisab hoopis paigal. Meie muuseumis on üks aianurgake, kus aeg on seisnud paigal üle 70 aasta. Harva juhtub keegi sinna kõndima. See on väike, paarikümne ruutmeetri suurune liivapõndak kahe hoone vahel. Peaaegu paljas, üksikud taimed ja samblikud kasvamas. Siiski, esimene pilk on eksitav! Sellel paarikümneruutmeetrisel liivapõndakul kasvab üle viiekümne taimeliigi. Kõik sellised, kes suudavad ellu jääda olematul huumusekihil, kohati vaid 1 cm paksune kõdukiht juuri kinnitamas. Kannikesed, teelehed, tarnad, ristikud… ja uskumatu, sellel põndakul on endale kodu leidnud ka kummituslik kuu-võtmehein, pisike sõnajalgtaim.\nNõiavõti, nagu teda Soomes kutsutakse, pidi selge täiskuu ajal avama kõik laekad ja ahelad. Õnnetuseks ilmub see kummitus maapinnale alles juuni alguses, sirutub 10 cm kõrguseks, puistab laiali oma eospulbri ja kuivab kiiresti. Juuli lõpuks on ta juba haihtunud. Liivale jääb eospulbri tolm, millest kümne aasta pärast sirguvad uued võtmekesed.\nKiirustage vaatama, sest kuu-võtmehein ei ilmuta ennast igal aastal! Sel aastal on oma helerohelisi eosenupukesi taeva poole tõstmas üle kümne taime.\nAadress – Mõniste Talurahvamuuseum, Kuutsi küla, Rõuge vald, Võrumaa 66018\nTelefon – 78 90 622, 52 57 027, 56 22 76 50 | E-mail – monistemuuseum@wi.ee


Kliiniline psühholoogia doktorantuuri õppeprogrammid ja kogu info ülikoolide kohta Viin Doktoriõppe programmi nõuete hulka kuulub tavaliselt juba olemasolev magistrikraad. Lisaks tuleb esitada lõputöö või väitekiri, mille sisuks on originaalne akadeemiline uurimistöö. Mõnedes riikides on lõputööd vaja ka ekspertide paneeli ees kaitsta.Austria Vabariik on uhke tohutu poliitiline, hariduslik ja kunstiline kultuur. Geograafia Austria võimaldab ka kõigi hooajaliste kogemusi.Viin on pealinnas Austria ja on palju muretut et staatus. Haridus keskused on suurepärased tingimused läheb ulatus võttes International koolid nagu American International School Vienna ja International University Vienna.Parimad võimalused Viin õppimiseks leiad siit! Otsi kogu infot Kliiniline psühholoogia doktorantuuri õppeprogrammide kohta! Võta kooliga otse ühendust!


Mammutmenetlus lükkab riigikohtu otsuseid edasi\nAnne Oja • 23. mai 2012 kell 14:26\nRiigikohtu üldkogu arutas eile terve tööpäeva väldanud nõupidamisel Euroopa Stabiilsusmehhanismi asutamislepingu (ESML) põhiseaduslikkuse küsimust, mis lükkab edasi kõiki teisi Riigikohtu otsuseid.\nAsja lahendab Riigikohtu üldkogu, see tähendab kõik 19 riigikohtunikku, teatas kohus. Riigikohtunikke abistab seejuures kümmekond Riigikohtu nõunikku ja analüütikut.\nRiigikohus peab stabiilsusmehhanismi küsimuse lahendamisel esiteks andma hinnangu sellele, kas põhiseadus üldse võimaldab õiguskantsleril ESML-i vaidlustada. Selle võimalikkuse korral tuleb otsustada, kas ESML-ga võetavad kohustused ja saadavad õigused kaasnevad Eesti kuulumisega Euroopa Liitu. Sellest sõltub, kas põhiseaduspärasuse kontrollimisel tuleb arvestada Euroopa Liiduga liitumiseks rahvahääletusel vastuvõetud põhiseaduse täiendamise seaduse mõjuga põhiseadusele või mitte.\n„Täna ei ole veel võimalik öelda, millal üldkogu otsuseni jõuab. Terve eilse päeva väldanud nõupidamine süvendas veendumust, et tegemist on mitte ainult konkreetse kohtuasja lahendamisega, vaid ühe etapiga meie riigiõiguslikus arengus,“ sõnas Rask.\nLisaks ESM-i asutamislepingu põhiseaduslikkuse küsimusele on Riigikohtus praegu arutlusel veel seitse põhiseaduslikkuse järelevalve vaidlust. Neist kolmes on tõstatatud järjekordselt riigilõivude suuruse põhiseaduslikkuse küsimus. Lisaks ESM-i puudutavale kaebusele on Riigikohtu üldkogu menetluses veel kolm kaebust. Riigikohtu tsiviil-, kriminaal- ja halduskolleegium lahendavad aastas keskmiselt 400 asja.\nÕiguskantsler pöördus 12. märtsil 2012 Riigikohtusse taotlusega tunnistada Brüsselis 2. veebruaril 2012 alla kirjutatud Euroopa stabiilsusmehhanismi asutamislepingu artikli 4 lõige 4 põhiseadusega vastuolus olevaks. Riigikohtu üldkogu arutas asja avalikul istungil 8. mail.


HARI TEA "FACE THE MOMENT" | joogaklubi e-pood\nHARI TEA "FACE THE MOMENT"\nSPIRITUAALNE – meie suutlikkus olla ühenduses: varem või hiljem peame me tunnistama, et me ei ole üksi, vaid osa süsteemist – igaüks meist on laine samas elu-ookeanis. Et olla ühenduses oma sisemise minaga – tunda end eluga ühenduses olevat – et hoida vaikuse olekut – olla täielikult kohal igas hetkes .. kas pole see mitte just see mille poole ihkame? Ja kas pole see kõige rahuldustpakkuvam viis seda saada?HARI TEA!\nFACE THE MOMENT - Astu julgesti hetkele vastu!\nKoostis: Kibuvits, õun, till, hibiskus (17%), peet, kitsemurakas, roosi õielehed (3%), looduslik roosiarom, kadakamarjad, must pipar, valge pipar, loorber, lavendliõied, kurkumijuur, ingver. Kõik koostisained orgaanilisest kasvatusest.


Kantsler Priske: minister võrdõigusvoliniku konkurssi ei sekkunud, ta sai valida kahe kandidaadi vahel - Delfi\nKantsler Priske: minister võrdõigusvoliniku konkurssi ei sekkunud, ta sai valida kahe kandidaadi vahel\nSotsiaalministeeriumi kantsler Marika Priske ütles Liisa-Ly Pakosta võrdse kohtlemise volinikuks valimist kommenteerides, et voliniku valikuprotsess oli aus ja vastas seaduse nõuetele.\nPriske kinnitusel viidi soolise võrdõiguslikkuse ja võrdse kohtlemise voliniku konkurss läbi järgides hea halduse tava ning kõiki sätestatud reegleid. Konkursi erinevates etappides hindasid kandidaate kõigekülgselt nii ministeeriumi töötajad kui kaasatud eksperdid.\n"Valikuprotsess oli korrektne ja erapooletu. Kahjuks aga lekitati sotsiaalministeeriumist sõltumatult konkursi toimumise ajal meediale mõne kandidaadi nimed, seda ilmselt eesmärgiga otsust ühe konkreetse isiku kasuks kallutada. Ministeerium peab juhtunut väga kahetsusväärseks ja vabandab asjaosaliste ees. Teeme edaspidi kõik endast oleneva, et sarnast asjade käiku tulevikus vältida ning tagame mistahes ametikohale kandideerijatele konfidentsiaalsuse. Olen veendunud, et minister tegi parima valiku," kinnitas kantsler Priske.\n"Kõik konkursi etapid olid iseseisvad välistamisvoorud, et lõpuks jääks sõelale parim kandidaat. Sotsiaalministeerium värbab personali pidevalt ja see toimub alati üldiste värbamise põhimõtete alusel. Soolise võrdõiguslikkuse ja võrdse kohtlemise voliniku konkursi viis läbi personaliosakond, minister protsessi ei sekkunud ja seda ei mõjutanud," kinnitas Priske.\n"Vastavalt ametnike värbamise ja valiku korrale võib konkursi lõppedes valdkonna eest vastutavale ministrile esitada ametisse nimetamiseks ühe või mitu kandidaati. Viimase vooru tulemusena olid hindajad ühel nõul, et mõlemad kandidaadid sobiksid volinikuks ning personaliosakonna poolt esitati ministrile otsuse tegemiseks kaks kandidaati," selgitas Priske.\n"Kahe parimaks osutunud kandidaadi tugevused olid erinevat laadi. Teadmised ja ühiskondlik kandepind olid ja on mõistagi olemas mõlemal kandidaadil, kuid tugevused joonistusid välja erinevalt. Minister langetas oma otsuse mõlema kandidaadiga kohtumise järel."\n"Kui mõnes varasemas etapis hindas kandideerijaid ka täna ametis olev volinik, siis kahes viimases voorus Mar-Liis Sepper valikuprotsessis ei osalenud. Seda seetõttu, et kandidaadid võiksid ja saaksid oma arvamust vabalt avaldada ka tänase voliniku institutsiooni kohta isegi juhul, kui see arvamus peaks ühes või teises aspektis olema kriitiline," selgitas Priske.


Vana mehe paati lennutab tarkus | Õhtuleht\nVana mehe paati lennutab tarkus\nGunnar Press, 16. august 2004, 00:00\nKOMMENTAAR: Kaks aastat tagasi pidas sõudja Jüri Jaanson aru, kas murduda või mitte. Pikas plaanis võinuks MM-kulla ja kaks maailma karikat toonud karjääriga niigi rahule jääda, aga mõnusam on lahkuda hetkel, mis iseenesest rahuldust pakub.\nJaanson otsustas jääda ja siis ulatas abikäe Igor Grinko. Tõmblemine asendus pikkade Ameerika-laagritega treeneri juures, keda ta usaldab. Kevadine Poznani MK-võit kasvatas kindlust ja kindlusel on hea omadus, et ta võimaldab kogemusi ja tarkust välja mängida, kaalutletult toimida.\nSpordiametnikega Jaanson vaevalt kunagi sõbraks saab, aga kui ta iseendaga sõber on, ei käi nende tegemised või tegematajätmised talle pinda. Ning kui ta töötab inimestega, kes pinda ei käi – olgem ausad, tihti tuleneb suhtumine temast endast! –, sünnibki too imemees, keda maailm imetles 1990 ja 1995.\nLaupäevase eelsõidu ülivõimsa võiduga tõestas Jaanson skeptikutele, et Poznani tulemus polnud miski sähvatus. Täiesti arvestatav Ivo Janakiev pidi taluma, kuidas kümme aastat vanem veteran ta tühjaks kurnas, põlvili surus ja kadus – mitte naeratades, vaid tõsisel moel – kuhugi sinna, kuhu näib asja olevat vaid neljal mehel.\nNeist neljast üks, Vaclav Chalupa, on peaaegu sama vana. Tema ja Jaanson seisid seltsis MM-pjedestaalil juba viisteist aastat tagasi. Nüüd tõestavad nad, et vanadel on noorte vastu vahe relv – tarkus. Muide, neid kaht seob veel üks omadus: reeglina on nad võistlusel, mida hästi alustavad, lõpuni edukad.\n“Tahaks veel kunagi kogeda 1990. ja 1995. aasta lennutunnet,” pihtis Jaanson mõni suvi tagasi. Vahest pole võimalik olümpiamedal nii tähtiski kui see, et lennutunne on taas kogetud.


Meenutades oma lapsi, tahame neile võimaldada kõige sobivamaid koole, kõige hoolivamaid ja värvikamaid mänguasju, küsida nende tervisest, püüda hallata tasakaalustatud vitamiiniroogu ja mõnikord unustame lapse psüühika tähtsuse. Krakowist pärit psühholoog on roll, mis ei näita teie hariduslikke vigu. Väärib teie lohutust psühholoogi intervjuule mitte ainult siis, kui me tunneme, et Poola haridusmeetodid ebaõnnestuvad, kuid me ei suuda lapsega suhelda. Tasub võtta psühholoogi makse, kui tekib mulje, et Poola lapsel on teistsugune talent, see on väga võimeline - spetsialist teeb testi, mis aitab meil valida tee, mida peaksime oma lapse suunama. Samuti tasub kaaluda lapse psühholoogi külastamist, kui juhendaja või teised naised, kellel on rohkem aega lapsega, pööravad tähelepanu püsivatele probleemidele, mis võivad olla tõsised.\nSamuti võite minna lapse psühholoogile, kui peame lapsega rääkima õige teema kohta, andma olulist teavet muutuste kohta, mis esinevad tema eksisteerimisel, näiteks teave vanemate lahutuse või armastatud inimese surma kohta. Psühholoog aitab esitleda kvaliteeti lapsele arusaadavas vormis, siiralt ja vormis, mis on selge ja ei jäta kahtlusi kavatsuste üle, mida me soovime edasi anda.\nÜkski laps ei esita täiuslikult, mõned hiljem hakkavad kõndima ja teised arendavad hiljem emotsionaalset intelligentsust või on probleeme seatud piiride mõistmisega - kõik asjad saab tuvastada lapse psühholoogiga kokkupuutel.\n« Peenestajana pusiva andmekandjana\nHalemba metaani plahvatus»


Kokkuvõtteks lõunarajalt | Matkatee piirist piirini\nCategories: Lõunarada, Matkatee\t| Sildid: Aegviidu-Ähijärve, lõunarada, matka planeerimine, matkamine, matkatee, matkavarustus, pikk matk, RMK, RMK lõunarada, RMK matkatee | 5 kommentaari\n5 thoughts on “Kokkuvõtteks lõunarajalt”\nTunneksin huvi, et kui oleks soov teha 3-5päevane matk Lõuna-Eesti radadel (pean silmas lõuna piiri lähedasi alasid) mööda matkateed, milline lõik võiks olla kõige mitmekesisem, huvitavam, üllatavam, kuhu soovitaks sõpradel lühemale kui 654 km tripile minna?\nLisan siia ka oma suurimad tänud nende ülestähenduste eest! Väga huvitav lugemine.\nTore on näha inimesi, kes ägedate Eesti paikade vastu huvi tunnevad :)\nEsimese hooga võiks ma kohe soovitada lõiku Värskast Vastseliinani. Värskasse on üsna hõlpus ühistranspordiga või ka autoga ligi pääseda, lisaks on seal ka üht-teist muidu vaatamisväärset (Seto talumuuseum, jms).\nVärskast edasi on küll mõned kilomeetrid mööda asfalti kõmpimist, kuid see ei tohiks suuremat segada, sest see rada, mis hakkab Verhulitsast (seal kus matkatee metsade vahele pöörab) on tõesti väga äge.\nEdasi Poogandi ning Lõunalaagri lõkkekohtade poole jäävad idüllilised männi- ja kuusemetsad, sekka ka päris kõrgeid künkaid, metsajärvi ning soostunud maalapikesi. Paar kruusateed muidugi ka.\nTasub muidugi meeles pidada, et isikut tõendav dokument peaks selles piirkonnas liikudes taskus olema – tegu on piirilähedase alaga ning piirivalvurid on sealkandis üsna aktiivsed – viimase mõne kuu jooksul on mul sealkandis liikudes lausa kahel korral nendega kokkupuuteid olnud. Siiamaani küll sõbralikke :)\nPiusa lõkkekohast edasi läheb aga juba päris põnevaks. Ehkki matkatee läheb ametlikult mööda suuremaid radu, on sealkandis (Obinitsa metsades ning Piusa jõe kallastel) palju väikeseid radu, mis läbivad päris ägedaid maastikke. Põhimõtteliselt võiks terve päeva (või rohkemgi) selle piirkonna peale kulutada – kindlasti tasub käia Piusa jõe mõlemal kaldal, nii paljandite peal kui all. Matkateelt tuleb siis küll mõneks ajaks küll maha astuda ning siis peaks endal tagataskus valmis olema korralik kaart. Kuid kõiki radu sealkandis ei ole veel minuteada ühelegi kaardile kantud.\nLaagrisse võib siis jääda kas Härma lõkkekohas või siis Make müüri all olevas lõkkekohas (eriti see viimane võib olla vinge elamus).\nKui ringid Obinitsa metsades ning Piusa jõe kallastel on tehtud viibki matkatee mööda suuremaid teid edasi Vastseliinani, kuhu saab taas bussiga või autoga hästi ligi.\nOlenevalt sellest, kui palju Teil seal metsades ja jõgede kallastel avastamislusti on, peaks sellest lõigust jätkuma ilusti 4-5 päeavaks.\nSuur aitäh nii põhjaliku vastuse eest! Ma juba teadsin ette, et tasub küsida: oma silm on kuningas. Saare pealt pärit olevatele põhjaeestlastele on Lõuna-Eestis kindlasti palju avastamist, natuke tobe oli lihtsalt ilusate kohanimede järgi oma valikut teha, kuigi blogi iseenesest on ka suureks abiks ja Piusa jäi mulle juba lugedes silma. ID-kaardi peale poleks tulnud (ega ka kaasa võtnud), nüüd tuleb üles märkida.\nAitäh, meil on hea meel :)


Elektrita jutupaunik - Ann Buht art\nLoodan, et sel tuulisel ilmal tuul teid minema ei kanna. Minul siin suure paksu talu seinad lausa värisevad. Elekter on läinud. ''Katastroof'' majas.\nKassidele ei näi halb ilm kuidagi mõjuvat. Eile näitas õhtul hilja nägu uusi kiisupoja. Tegelikult oli kiisupoja juba suur kiisupoja, aga minu kavatsemata ehmatus ajas tal südame rindu ja jalad alla, läinud ta oli. Ma ei pelga mitte ühtegi kiisut siin ilmas, aga hetkel siiralt loodan, et see vurruline leiab endale uue peatuspaiga, sest mul on piisavalt kasslasi siin.\nNatuke kassijuttu veel. Mina näen juba Linnu (suuremjaolt must kass, voodis vahel magab) peal, et inimese käsi toob rohkem kahju kui kasu. Emane kiisu kes ei ole niivõrd kodustatud (no viimasel ajal natuke) on kõige tervem purikas maamunal. Ma ei kujuta ette kui palju kiisubeebisi ta oma elu jooksul tootnud on (sest minu siinoleku ajal on ta teinud seda vähemalt 4-5 korda) ja kui näljane elu tal ilmselt olnud on. Aga vot tema tervis on Linnu omaga võrreldes kordades parem. Tal ei ole mingeid pidevaid nahakärnasi, mügarike, vere tatistamist. JAH, kõik kassid siin tatistavad mingipärast verd. Aga see ei tundu olevat eluohtlik sest keegi pole siiani sellesse ära surnud (k.a suur vanem põlvkond).\nIgatahes Linnu on pm titestsaati minu käevahel olnud ja suuremal ja vähesemal määral inimkasvatust saanud. Ja temal on juba tükk aega igast tervisemured. Küll ta köhib. Küll on tal mingid kärnad mida peab ravima special antibiotsi ravimiga. Ja siis on mingi kollased laigud keha peal. No nagu õnnetusehunnik :D\nAga see ei näi teda ka heidutavat. Keksib ringi ja näksib end aeg-ajalt. That's just his way!\nMina ootan hetkel kella tiksumist, et saaks bussi pääle minna. Õige aeg minna, arvestades, et elektrit pole!


GLENid asuvad teele « Terveilm\nPiret Hirve sõnul on GLEN vabatahtlikud sel aastal mitmes mõttes erilised. „Esiteks ei ole iial läinud Eestist nii palju vabatahtlikke lausa kümme noort inimest. Teiseks ei ole varem juhtunud, et mõlemasse naisettevõtluse arendamise projekti lähevad vabatahtlikuks mehed.“\n2014 konkurss oli erakordselt populaarne, ühele kohale kandideeris keskmiselt kümme noort. Sel aastal osalevad GLEN projektis järgmised vabatahtlikud. Soovime neile kogemusterohket praktikat ja rõõmsat kojujõudmist!\nKamerun – veesüsteemide loomine ja kohalike algatuste sidumine\n“Osalemine GLEN-tsüklis pakub suurepärase võimaluse saada esmane tugevalt praktilise suunitlusega kogemus arengukoostöös ning mõista paremini valdkonnas tegutsevate organisatsioonide toimimist. Loodan õigustada oma kohalolu Kamerunis aktiivse tööga praktikaorganisatsiooni juures ning püüda naastes nende nägemusi, ootusi ja kogemusi Eestis vahendada.”\nKõrgõzstan – noorsootöö maapiirkondades\n“Loodan, et selle perioodi jooksul avaneb võimalus tundma õppida kohalikku kultuuri ning kogetu-nähtu tuua hiljem ka eestlastele lähemale. Ootan huviga, millega ja kuidas minu praegust maailmapilti ja veendumusi raputatakse ning rikastatakse. Loodan iseennast paremini tundma õppida keskkonnas, mis on uus ja võõras. Ma ei lähe Kõrgõzstani mõttega, et hakkan nüüd maailma parandama, sest selline idee tundub mulle juba eos teostamatu. Kuna minu projekt on noorsootöö sisuga, siis eelkõige loodan, et leiame noortega ühise keele selles, mida koos hakkame tegema.”\nIndia – noorte tööhõive edendamine\n“Ma ei olegi päris kindel, mis mu ootused olid kui ma esimest korda GLENi projektist kuulsin. Kindlasti tulenes esialgne huvi pigem isiklikest kaalutlustest ja soovist reisida. Minu jaoks on reisimine alati olnud parimaks viisiks õppida nii ennast kui maailma tundma. Eriti juhul kui valida reisimisviisid, mis sunnivad mind mugavustsoonist välja astuma. Lähen 3 kuuks tööle ETASHA nimelisse organisatsiooni Delhis, Indias. Põhimõtteliselt on see töö nagu iga teine, ainult asukoht on Indias. Muidugi loodan, et õpin selle töö käigus palju ning, et minu panus aitab kaasa organisatsiooni töö edendamisele. Samuti ootan, et praktika kogemus tuleb kasuks maailmahariduse teemaliste projektide läbiviimisel Eestis. ETASHA tugineb suurel määral vabatahtlike tööle ning enamik tööst üritatakse ära teha minimaalsete kulutustega. Ootan põnevusega, et saan koos töötada noorte ja andekate inimestega nii Indiast kui väljastpoolt.”\nMalawi – naisettevõtluse arendamine\n“Mul on mingid ideed, mida võimaluse korral tahaksin ellu viia, aga lõppude lõpuks ka siin Eestis ei lähe kõik alati plaanipäraselt, rääkimata Aafrikast, kus v-olla inimeste aja ja maailma tunnetus on palju erinev.\nMõnes mõttes ei jää mul muud üle, pean usaldama seda, et lähen õigesse kohta õigel ajal ning juhtub kõik see mis juhtuma peab. Ootused võivad muuta inimese liiga jäigaks ja kui ootused ei vasta tegelikkusele, siis sellele järgneb pettumus. Kindlasti ma tahan midagi ära teha, midagi anda, vahetada õpetusi, istutada seemneid, milledest sirguks kunagi midagi suurt. Üks on kindel, mul on palju selllest projektist kogeda ja usun, et saan õpitud ka teistele edasi anda.”\nTadžikistan – turismi arendamine Zeravshani orus\n“Isiklikus plaanis ootan GLENiks olemisest mingit elamust, mida pole praegu veel võimalik ette teada. Seiklust selle sõna kõige paremas tähenduses. Kogemust, mis avardab meeli nii inimeste, kultuuri kui iseenda suhtes. Just need on hetked ja mõtted, mida on võimalik hiljem edasi jagada.\nProfessionaalselt loodan, et mul õnnestub Tajikistanis kogukondliku turismi edendamisse ka enda väike panus anda ning veidi inspiratsiooni tagasi Eestisse tuua. Senise suhtluse põhjal kohaliku organisatsiooniga tundub, et tuleb nii põnev kui ka kasulik kogemus. Ja vene keele oskuselt on tolm juba pühitud. Tagasitulles loodan, et olen keeleoskuse sellisele tasemele lihvinud, et suudan ka vene koolidesse enda mõtteid jagama minna.”\nAserbaidžaan – sotsio-majanduslike poliitikate arengu uurimine\n“Minu jaoks on GLEN-i puhul oluline, et see erineb paljudest teistest vabatahtliku töö programmidest enda rõhuasetuste poolest. Kuigi ajaliselt on programmi kõige pikem ning ilmselt ka kõige põnevam osa praktika välisriigis, siis GLEN-i vabatahtlikuna näen endal suuremat panust omandatud kogemuste Eestisse tagasi toomisel ning mitmekülgsema pildi loomisest elust nö. arengumaades. Ma arvan, et GLENiks olemine nõuab paljuski kriitilise meele omamist ühiskonnas levinud stereotüüpide, enda suhtumiste, vabatahtliku ja arengukoostöö võimalike väljundite ning Lääne riikide globaalsete mõjude suhtes. Need on kindlasti aspektid, mida ma loodan puudutada praktikale järgneva maailmahariduse projektide läbiviimisel. Praktika ja elu Aserbaidžaanis on minu jaoks seega peamiselt õppimiskogemus ja sügavam pilguheit maailma, millega ma olen seni koduses Eestis kokku puutunud siinse aseri kogukonna külalislahkuse näol.”\nKeenia – HIV/AIDS ennetustöö\nKatre- Helena Käppa\n“Raske on oma ootusi kirja panna, kuna ma lihtsalt ei tea, mida oodata. Olen arvamusel, et ükskõik kuidas ma GLENi praktikat ette ei kujutaks, reaalsus tuleb hoopis teine ja seda ei olegi võimalik ette aimata. See mida ma algselt ootasin, võib muutuda juba esimeste päevade jooksul, kuna sealne kultuuriruum on niivõrd erinev harjumuspärasest. Ehk võib kokkuvõtteks öelda, et ootan kultuurišokki:)”\nKamerun – keskkonnaklubid Buea lastekodudes\n“GLEN programmist osavõtmine võiks anda mõningast värskust muidu tiba üksluisesse rütmi loksunud ellu. Väheke kogemusi ja teadmisi, kuidas mujal asju tehakse ning elu elatakse, ei tee ka paha.”\nBirma/Myanmar – kogukondlik haridus noortele\n“GLEN projektis osalemine saab olema unikaalne kogemus ja ma ootan, et see annab mulle proovida ennast absoluutselt uues alas ja muudab minu elu.”\nEtioopia – naisettevõtluse arendamine\n“Ootan eelkõige võimalust ise areneda ja saada hea praktika kogemus. Loomulikult ei jõua ära oodata ka kohaliku eluolu ja uute huvitavate inimestega tutvumist. Olen kindel, et tuleb väga seiklusterohke aeg.”\nTäna lendab Eestist ära esimene üheksast vabatahtlikust, kes lähevad sel suvel arengumaadesse kohalikku elu edendama. Arengukoostöö Ümarlaua juht Piret Hirv….


Kõik Sunny Business Services ettevõtted on ISO 9001:2008 sertifitseeritud | Sunny Business\n06 14, 2011 admin Uudised\nKoos Sunny Team OÜ ja tema tütarettevõtete juhtimissüsteemide kaasajastamisega on kõikide ettevõtete juhtimissüsteem vastavusse viidud standardi ISO 9001:2008 nõuetega. Peale edukat auditit on Bureau Veritas Eesti OÜ väljastanud 23. mail 2011 vastavussertifikaadi, millega meie ettevõtete poolt osutatavad finants- ja raamatupidamisteenused, IT riist- ja tarkvara hooldusteenused, tõlketeenused, õigusabi- ja turundusteenused on vastavuses standardi ISO 9001:2008 nõuetega. Meie sügavaks sooviks on, et see aitab tõsta ettevõtete usaldusväärsust ja tagab klientide rahulolu püsiva tõusu.\nJuhtimissüsteemide kaasajastamise ja kvaliteedijuhtimissüsteemide sertifitseerimise projekt viidi läbi perioodil 11.04.2011-26.05.2011 Euroopa Sotsiaalfondi kaasrahastamisel. Projekt sai tuge EASi Teadmiste ja oskuste arendamise toetamise meetmest.


Lööve - Anhüdroos - 2018\nLööve nahal. Nahalöövete tüübid. Punane nahalööve\nInimese epidermis on suurim organ. Seda iseloomustab kõrge tundlikkus. See on nahk, mis kohe reageerib isegi kõige väiksematele muutustele, mis esinevad kehas või ümbritsevas keskkonnas. Lööve nahal näitab, et organismis on mõned protsessid. Selle esinemise põhjused võivad olla väga erinevad, kuid enamikul juhtudel ilmneb see dermatoloogiliste haiguste tõttu.\nMida näitab naha lööve?\nMitte alati lööve näitab nakkushaigust või nahahaigust. Üsna tihti on need ilmsed, et inimene tekitab kroonilisi siseorganite haigusi. Ükskõik millisel juhul näitavad erinevad nahainfektsioonid, et keha on ebaõnnestunud, mis võib halvendada tervise ja tervise tervist.\nErinevad nahainfektsioonid viitavad inimese kehas esinevatele rikkumistele. Sageli kaasnevad nad allergiliste reaktsioonide ja muude tervisehäiretega. Samal ajal süveneb iga haiguse käik. Kõhupuhitus ei ole haruldane, kui esineb kroonilisi siseorganite ja terviklike süsteemide haigusi.\nLööbe väljanägemise tunnused\nLööve on tingitud asjaolust, et nahka satuvad nakkusohud, nende toksiinid ja ainevahetusproduktid. Pärast seda toimub epidermise ärritusprotsess. Nad on keha vastus võõrkehadele, mis kajastub lööve kujul. On juhtudel, kui lööve tekib teatud naha ärritava toime tõttu, näiteks allergilise iseloomu tõttu.\nMõnel juhul on selle välimuse põhjal lihtne kindlaks teha, millist haigust see näitab. Nende hulka kuuluvad näiteks tuulerõugete või leetritega lööve. Neid nimetatakse iseloomulikuks. Samuti esinevad sellised lööbed, mille välimus võib näidata korraga mitut haigust. Tundub, et neid on raske eristada. Sellised juhud tähendavad arsti poolt tehtud dünaamilist vaatlust, mille käigus diagnoositakse. Mitte mingil juhul ei tohi ignoreerida lapse nahale esinevat löövet, sest see võib näidata teatud terviseprobleeme.\nOlenevalt manifestatsioonist on isoleeritud erinevat tüüpi lööve. See võib olla primaarne või sekundaarne. Peamist iseloomustab asjaolu, et see tekib puhtalt naha pealiskaudsel kujul ja see avaldub kohapeal, papulades, vesiikulites, püsttelites, tuubukeses ja isegi sõlmes.\nLööbed nahahaiguste korral\nNahahaiguste puhul on iseloomulik lööve välimus. See võib olla väga erinev. Selle väljanägemine ei ole nii lihtne. Käte nahainfektsioonid näitavad sageli nahahaigust. Ainult kogenud spetsialist saab kindlaks teha konkreetse haiguse. Kui märkate oma esimesi märke, ei tohiks mingil juhul arsti külastust edasi lükata.\nPaljud on akneid kuulnud, kuid mitte kõik ei tea, et tegemist on bakteriaalse infektsiooniga. See näib punastel papuladel või püsttel. Higistamine näeb välja nagu väike punktheitega lööve või lehtede välimus. Tundub täiskasvanute suure higistusega või laste ülekuumenemisega.\nReeglina kaasneb selliste haiguste käiguga lööve. Näiteks tuulerõugaga, see ilmub nahale vesiikulite kujul. Aja jooksul lööve kuivab ja kaetakse kooriku järgi, mis mõne aja pärast kaovad. Selle koha peal ilmub paisatav pigmentatsioon, mis mõne aja pärast kaob igavesti. Erilist tähelepanu tuleks pöörata vanematele, kelle lapsed on haigeid tuulerõugetega. Tuleb tagada, et mullid ei kleepuksid. See on vajalik selleks, et vältida nakatumist bakteriaalse infektsiooni ja pustulite väljanägemisega, pärast mille moodustumist nahal on armid sarvide kujul.\nScarlet palavikku iseloomustab asjaolu, et pärast kahte päeva nahapõletikul ilmnevad lööbed väikeste punktide kujul. Selline nahalööve on ebameeldiv, kuna sellega kaasneb tugev sügelemine. Viie päeva jooksul muutub see väikesteks kaaludeks või suurteks plaatideks.\nTume iseloomustab lõtv-papulaarne lööve. See esineb viiendal päeval pärast haiguse algust. Umbes kolm päeva lööve kuivab. Varem on neil roosa ebakorrapäraste roosade täpid. Järk-järgult suurenevad nad ja saavad ühineda. Selle aja jooksul levib lööve kogu kehasse. Aja jooksul paistab see pruuni varju ja jääb veel kümneks päevaks.\nPunetistel esinevad lööbed sarnanevad leetritega sarnastele. Jaotusala on umbes sama. Nahal kestab see umbes kolm päeva, siis kaob, ilma armideta ja pigmentatsiooni jätmata.\nMeningokoki infektsiooni iseloomustab lööve, mis ilmneb juba haiguse esimestel tundidel. Paks punane nahalööve ja papulused ilmnevad patsiendi kehatemperatuuris ja nahk on kahvatu. Nad muutuvad väga kiiresti hemorraagiateks, mis on ebaregulaarsed hemorraagia. Nad tõusevad naha kohal, võivad suureneda ja ühineda. Kui nahal ilmnes nahalööve, on see jäsemetel märgatav, kuid on märgatud ka selle välimuse juhtusid näol või pagasiruumis. Sellisel juhul peate pöörduma arsti poole niipea kui võimalik, kuna see on sõna otseses mõttes minutit ja tundides.\nKohapeal on naha värvuse piiratud muutus. Samal ajal ei muutu selle leevendamine ja järjepidevus. Võib olla vaskulaarne, kunstlik või pigmenteerunud. Vaskulaarsed lööbed võivad olla põletikulised või mitte-põletikulised. Esimesed on sageli värvitud roosaks, punaseks või tsüanootseks värviks. Kui vajutate neile, muutuvad nad kahvatuks või kaovad täielikult. Kui rõhk peatub, tagastatakse originaalvärv.\nSelliste kohtade hulgas on roosolaat, mis reeglina on kuni 1 cm diameetriga, näiteks sekundaarse sifilisega. Võib esineda ka erüteemi, mille läbimõõt on kuni viis sentimeetrit, näiteks allergilise dermatiidi korral. Mittepõletikulised plekid tekivad laevade laienemise või nende seinte läbilaskevõime rikkumise tõttu. Vajutades ei muuda nad värvi. Näiteks telangiektasia on väikeste veresoonte laienemine, mis näevad välja nagu tähed või hemorraagilised mitte-põletikulised täpid, mis on tingitud veresoonte läbilaskvusest.\nSeda tüüpi põletik on järk-järguline. Selle käigus muutub nende värvus tumepunast kollakasroheliseks. Need on jaotatud petehhiinideks, mis on kujutatud punktidena, lillad läbimõõduga kuni üks sentimeetrit, lineaarsed ja suured ebakorrapärase kujuga ekhümoosid. Näiteks meningokoki infektsiooni iseloomustavad lööbed, mis esialgsel etapil on petehhia kujul. Hiljem muutuvad nad järjest enam ja omandavad ekhümoosi vormi.\nSelline lööve reeglina ilmub nahale melaniini puudumise või liigse liigsusega. Näiteks võib käte nahal lööve omada erineva intensiivsusega pruuni või valget värvi. Tätoveerimine viitab erinevatele kunstlikele kohtadele.\nSee lööve täiskasvanute nahal on virulentne element. See võib olla pehme või tihe konsistentsiga. Selle mõõtmed varieeruvad, alates ühest millimeetrist. Vormis on ümarad, ovaalsed ja vormitud papulud. Reeglina tõusevad nad tervena nahale. Sarv ei ole iseloomulik papulaarsele lööbele. See võib ilmneda inimestel, kes põevad punetiste, leetrite või sekundaarse süüfilise.\nMuidu sellist löövet nimetatakse vesiikuliks. See tuleneb koevedeliku kogunemisest epidermis. Sellel lööbe ajal moodustub väike õõnsus. Viaal asub punasel nahal. Näiteks selline lööve on iseloomulik kanarakkidele.\nMuul viisil nimetatakse seda pustule. See erineb selle poolest, et seal on põrgu. Seda tüüpi lööbe võib põhjustada akne. Sekundaarsed pügid tekivad lööbe teisest elemendist, st mitte iseseisvalt. Näiteks võib seda moodustada mullist.\nSelline nahalööve täiskasvanutel ei ulatu 5 millimeetrit. Enamasti tundub see põletiku piirkonnas. Tuhartikke saab väljendada või liita. See nähtus on iseloomulik tertsiaarsele süüfilisele.\nSelline lööve on umbes ühe sentimeetri suurune. See on palju suurem kui tuberkulle. Enamasti esineb see metaboolsete ja põletikuliste protsesside käigus kasvajate ja naha puhul. Pärast lööve möödub, ei ole jälle armid. Selline lööve on iseloomulik nodoosi erüteemile.\nSee ilmneb pärast esmast löövet nahale. Seda iseloomustab teatud komponentide olemasolu: erosioon, haavand, koorik, kaalud, atroofia, lihheniseerimine ja taimestik.\nKuidas eemalduda lööbetelt?\nLööve nahale ravimiseks on vajalik, et raviarst määraks erilise ravikuuri. Spetsialisti poole pöördumine säästab enesehoolitsuse tagajärgedest, mis võib ainult haigusseisundit halvendada. On teatud tüüpi lööve, mis järk-järgult ise minema. Nende hulka kuuluvad näiteks tuulerõugete, leetrite, punetiste lööve. Üsna lihtne ravi saab loobuda ainult siis, kui analüüsis leiti ainult kõhupiirkonna lest. Allergiline lööve põhjustab tõsise ravikuuri. Sellise haiguse puhul on nahal lööve, sügelus. Kõigepealt on ärritusteguri kindlaksmääramine äärmiselt vajalik. Seda tehakse nahatestide abil. Väga sageli on lapse nahal lööve. Järgnevalt soovitatakse lihtsalt vältida allergiat põhjustava teguri ja sellega kaasnevat löövet. Lihtsaim viis naha lööbe kõrvaldamiseks, mille on välja andnud kogenud arst.\nKui punasele nahalööbele kaasnevad ebameeldivad aistingud, võib arst välja kirjutada salve. Reeglina lahendavad nad samalaadseid probleeme üsna kiiresti ja tõhusalt. Nende omadus on hormonaalsete komponentide sisu. Väga sageli sisaldavad sellised ravimid kortikosteroide. Kui nahal on lööve, sügelus, siis ei tohi te hortsioone karta (arst määrab!). Mõnikord, kui juhtum on keeruline, süstitakse neid aineid ka süstimise teel.\nKui nahal esineb punane lööve, ei tohi see mingil juhul tähelepanu pöörata. See on tingitud asjaolust, et see on nii lihtne, et see tõenäoliselt kaob. Sellisel juhul peaksite alati pöörduma arsti poole. Ta määrab sobiva ravikuuri, võttes arvesse individuaalseid omadusi. Eriti ettevaatlik peaks olema, kui lapse nahal esineb lööve.


Uudised Archives - Page 83 of 100 - Eesti Lastekirjanduse Keskus\n» Uudised » Page 83\nEesti Lastekirjanduse Keskus ning kirjastus Päike ja Pilv kuulutavad välja KONKURSI PÕLVEPIKURAAMAT, mille eesmärgiks on rikastada lastele mõeldud lugemisvara kvaliteetsete omamaiste raamatutega. Korr...\nEkskursioon “Kevad kõnnib mööda linna” 20. märtsil\nKolmapäeval, 20. märtsil kell 11.02 toimub keskuses kevade alguse ekskursioon “Kevad kõnnib mööda linna”. Kõik lastekirjanduse ja kevade alguse tervitajad on oodatud!\nNukukunstnik Anna Sažina isikunäitus 18.03.-31.05.2013\n18. märtsist kuni 31. maini 2013 on Eesti Lastekirjanduse Keskuse pööningugaleriis avatud noore andeka nukukunstniku Anna Sažina isikunäitus. Olete väga oodatud!\nMärts 2013. Piret Raud. „Teistmoodi printsessilood”\nPoed on lastele mõeldud printsessiraamatutest pungil. Meile tõlgetena jõudnud imalate lugude ning roosades-lillades toonides kitšimaiguliste illustratsioonidega raamatud on nii välimuselt kui sisult ä...\nLapsed moodustavad Eesti elanikkonnast olulise osa – pea iga viies inimene Eestis on laps. On oluline, et lapsed saaksid oma arvamust avaldada. Õiguskantsler lasteombudsmanina soovib laste häält ühisk...\nMatle kirjastuse tähestikuraamatu esitlus 12. märtsil\nTeisipäeval, 12. märtsil kell 16 toimub Eesti Lastekirjanduse Keskuses Matle kirjastuse tähestikuraamatu „Piilu sahtli sisse” esitlus. …sahtlid on salapärased ja kutsuvad. Mida kõike sealt leida...\nMuinasjuturaamatu „Rääbis” esitlus 11. märtsil\nEesti Vanausuliste Kultuurikeskus, Eesti Lastekirjanduse Keskus, Peipsimaa Külastuskeskus (MTÜ Piiri Peal) ja MTÜ U-Pööre kutsuvad teid Pavel Varunini muinasjuturaamatu „Rääbis” avalikule esitlusele,...\nKultuurkapitali lastekirjanduse auhinna nominentide esinemine 8. märtsil\nReedel, 8. märtsil kell 17 astuvad Eesti Lastekirjanduse Keskuses (Pikk tn 73) üles Kultuurkapitali lastekirjanduse auhinna nominendid Kristiina Kass, Eva Koff ja Jaanus Vaiksoo. Oodatud on väiksed ja...\nMuhvi auhinna pälvis lastekirjanduse uurija Jaanika Palm\nTäna, 5. märtsil kell 14 antakse Eesti Lastekirjanduse Keskuses lastekirjanduse aastakoosoleku raames lastekirjanduse uurijale Jaanika Palmile üle Muhvi auhind. Sellega tunnustame ja tõstame esile tem...\nKolmapäeval, 6. märtsil kell 16 avatakse Eesti Lastekirjanduse Keskuses Eesti ja Ungari illustraatorite ühisnäitus „Ristipidi lood”. Eesti ja Ungari vahel on tihedad ja sõbralikud kultuurisuhted, mill...\n← Newer Posts 1 … 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 … 100 Older Posts →


Kuidas valmistada kodus erinevat värvi Rangoli pulbrit? - Rangoli\nWells Adams tõrjub kuulujutte, et ta kasutaks Sarah Hylandi raha, et osta talle kihlasõrmus\nRäppar Trina ema Vernessa Taylor sureb pärast võitlust vähiga\nBilly Joeli 3-aastane tütar Della, kes laulab tema laulu, sulatab teie südame\n2016. aasta parimad Halloweeni kostüümid\nKuidas valmistada kodus erinevat värvi Rangoli pulbrit?\nKas soovite tähistada traditsioonilist pidulikku päeva värvipulbriga ?? See artikkel toob välja 9 parimat näpunäidet rangoli pulbri valmistamiseks kodus, selle asemel et kasutada poest ostetud rangoli pulbrit, mis võib olla üsna kallis, ja inimestele, kes on allergilised mitteorgaaniliste elementidega rangoli pulbri suhtes.\nKuidas teha Rangoli pulbreid kodus erinevates värvides:\nSiin on 9 parimat rangoli pulbrit, mida saate kodus igal festivali päeval kasutada.\nTüdrukud, kellele meeldib roosa värv ja kes tahavad neid roosi rangolipulbriga värvida, siis siin on idee, kuivatage roosiõielehed ja lihvige need ning lisage peene universaalse jahuga. Siin on parim kodune rangoli pulber, mis on kasutusvalmis.\nKollane erksavärv, mis sobib rangoli jaoks väga hästi, kollase pulbri valmistamiseks võib kasutada peamiseks koostisosaks kurkumipulki. Need pulgad kuivatatakse ja jahvatatakse poolpeeneks pulbriks; seda saab väga hästi kasutada rangoli värvipulbrina. Võite proovida seda kollast pulbrit tavaliseks kasutamiseks kodus.\n3. Kirsipunane Rangoli pulber:\nKirsipunane on rikkalik ja atraktiivne värv, mida saab kasutada pidulikul päeval rangoli värvimisel. Siin on selle parim idee, kasutage peamise koostisosana neid kuivi peedivõltsinguid. Jahvata ja siin on parim kirsipunane rangolipulber.\n4. Oranž Rangoli pulber:\nOranž on erksavärviline värv, mis on kindlasti suve värv. Sel suvel on oranži värvi puuviljad lahjad, apelsinikoored kuivatatakse ja jahvatatakse pooljämedas pulbris ning segatakse kikerhernepulbriga. Võtke sellega paar tilka lõhna, segage see hästi, saate pärast kasutamist hea lõhna.\nNäe rohkem: Tere tulemast Rangoli kujundused\n5. Rohelise Rangoli pulbri varjundid:\nOma maailma biolaaditud toodete valmistamiseks on siin rohelise rangoli pulbri valmistamiseks parim idee kasutada roheliste lehtede spinatit, koriandrit ja muud rohelist herby. Rohelised lehed kuivatatakse ja jahvatatakse peeneks rangolipulbriks. See on hea tüüpi pulber, mida saate vähemalt korra proovida.\n6. Lilla Rangoli pulber:\nLilla värv, mis on lemmikvärv tüdrukute ja daamide seas, kes tegelevad rangoli kujundamisega, proovige seejärel kodus valmistada lillat värvi pulbrit pulbriks, kasutades peamist alust kuivatatud lavendliõie.\nTumepruun värvusega rangolipulber võiks olla parim valik omatehtud rangolipulbrina kasutamiseks. Selle pulbri saavutamiseks kasutatakse peamise koostisosana kaneelipulki. Kaneelipulgad kuivatatakse ja pulbristatakse. Kuid muul viisil võiks kasutada juba pulbristatud kaneeli.\n8. Valget värvi Rangoli pulber:\nKuidas teha kodus valget rangolipulbrit? Milline võib olla kõige lihtsam ja tõhusam rangolipulber, mida saab valmistada väga lihtsalt, kasutades ühte riisi peamist koostisosa? Kuiv riis jahvatatakse hästi ja seda kasutatakse rangoli pulbrina.\n9. Värviline Rangoli pulber:\nSegavärvilisi rangoleid saab hõlpsasti valmistada, kasutades peamise koostisosana erinevaid värvilisi roosiõielehti. Värve saab valida vastavalt oma valikule. Need kroonlehed on kuivatatud ja pulbristatud. See värv on segatud jämesoola või universaalse jahuga.\nRoheliseks saamine on peamine eesmärk valmistada asju looduslikust materjalist mitteorgaaniliste materjalide asemel. Üks võimalus naistele, kelle igapäevane maja sissepääsu kaunistab värviline rangolipulber, on nende jaoks omatehtud rangolipulber täiesti fenomeni idee.\nkannada filminäitleja fotod\nsagar soeng samm -sammult\nuued frocki kujunduspildid\nmehndi disain lapsele


Pensionäridest abikaasad saavad ühisdeklaratsiooni esitades oluliselt raha võita - ÄRILEHT\nPensionäridest abikaasad saavad ühisdeklaratsiooni esitades oluliselt raha võita\n08.märts 2014 16:00\npensionärid, ühisdeklaratsioon, ühine tuludeklaratsioon\nPensionäridest abikaasadel on maksuametile ühisdeklaratsiooni esitades võimalik riigilt arvestatav summa tagasi saada.\n„Täitsime laste abiga internetis tuludeklaratsiooni ning saime minu pensionilt tasutud tulumaksu täies mahus tagasi,“ rääkis pensionär Laine. “150 eurot on pensionäride jaoks suur raha,“ tõdes ta, lisades, et juhul, kui teema ei oleks juhuslikult jutuks tulnud, ei oleks nad ise abikaasaga selle peale tulnud, et pensionieas ning vaid pensionitulu saades deklaratsiooni täita.\nEelmisel aastal kehtis pensionide maksuvaba tulu piirmäärana 2304 eurot.\nMaksu- ja tolliameti teenindusosakonna juhtivspetsialist Hannes Udde tõdeb, et kui abikaasad said mõlemad eelmisel aastal pensionit ja ühel jäi see alla 2304 euro aastas ning teisel üle 2304 euro, siis oli esimesel neist (juhul, kui maksuvaba tulu avaldus tehtud) kogu pension maksuvaba, aga teisel on aasta jooksul üle selle piirmäära makstud pensionilt tulumaks kinni peetud. „Sellisel juhul on neil kasulikum teha ühine tuludeklaratsioon eeldusel, et nad olid abielus seisuga 31.12.2013,“ kinnitab ta.\nÜhine tuludeklaratsioon võib olla Udde sõnul kasulik ka juhul, kui üks abikaasadest suri aasta jooksul või enne deklaratsiooni esitamist ja emmal-kummal neist peeti aasta jooksul kinni tulumaksu.\nKui abikaasadest üks oli pensionär kogu aasta, aga teine jäi pensionile näiteks poole aasta pealt ja tulumaksu on kinni peetud, siis arvutatakse pensioni pealt maksuvaba tulu 2 x 2304 eurot ja ka üldist maksuvaba tulu 2 x 1728 eurot aastas. Arvestus on aastapõhine, mitte proportsionaalne s.t. et ei arvutata mitu kuud oldi aasta jooksul pensionil.\nÜhisdeklaratsiooni kasulikkust ilmestab järgmise pensionäridest abielupaari näide:\nMehe pension 2013. aastal oli 6500.- eurot, sellest maksuvaba oli aasta jooksul arvestatud 4032.- eurot, ülejäänu pealt oli kinni peetud tulumaksu 518.28 ((6500-4032)*21%)\nNaise pension oli 2013. aastal 3500.- eurot ja kõik selle sai kätte maksuvabalt.\nKui isikud oleksid teinud eraldi tuludeklaratsiooni, ei oleks kumbki neist Udde sõnul midagi tagasi saanud, sest mehel oli aasta jooksul kogu maksuvaba tulu jooksvalt arvutatud ning naisel oli kogu sissetulek maksuvaba.\nKoos deklaratsiooni tehes oleks tulu kokku 6500+3500 = 10 000 eurot. Maksuvaba oleks kahepeale 2 x 4032 = 8064 eurot. Maksustamisele jääks ainult 10 000-8064=1936 eurot. Tulumaksu oleks abielupaar pidanud maksma 1936 *21% = 406.56 eurot. „Kuna aga aasta jooksul oli tulumaksu rohkem kinni peetud, siis ühise deklaratsiooni tegemisel saavad nad tagasi 111.72 eurot (518.28-406.56) tulumaksu,“ selgitas Udde.\nEelmise aasta tuludeklaratsiooni esitamise viimane päev on 31.märts.\nMÄRKSÕNAD Hannes Udde maksu- ja tolliamet\nMTA: internetis ja Facebookis kaupade müügist saadud tulu tuleb deklareerida (70) 03.03.2014\nEraisikust automüüjate tulud maksuametis luubi all (28) 06.03.2014\nÜks küsimus: Kes võidab ja kes kaotab ühist tuludeklaratsiooni esitades? (4) 05.03.2014\nValitsus andis alla: ühisdeklareerimise võimalus jääb alles ja maagaasi pöörase aktsiisitõusu kava vaadatakse üle (107) 08.12.2016


Jaapani pealinna vaatamisväärsused | EE.LadyJournal.eu\nJaapani pealinna vaatamisväärsused\nTokyo - südames Jaapani kultuuri\nGinza - kontsentratsioon kauplemine Tokyo\n"Olevad Teise päeva"\nJaapani kapitali - suhteliselt noor linn, kelle vanus on 400 aastat. Selle aja jooksul on ta korduvalt olnud sõjad, maavärinad, tulekahjud, muutis oma nime ja välimust.\nPraeguseks Tokyo - on kaasaegne metropol, mis levis oma naaber linnas Yokohama ja Kawasaki.\nJaapani kapitali - linn kontraste, ühendades Ida ja Euroopa kultuuri, moodsad pilvelõhkujad ja iidsed templid. Vaatamisväärsused Tokyo tuntud turistide üle kogu maailma. Kõige kuulsam neist on järgmised:\nImperial Palace ja aiad. See vaatamisväärsus on varem hoone Tokyo. Esimene hoonete ilmus kohapeal kaasaegse palee Jaapani keiser 16. Sajandil. Praeguseks palee on elukoha valitsejad riiki, oma territooriumil on jagunemine kaheks - suletud ja avatud. See osa hoonest, kus on kodade keiser, tema pere ja kaaskond, suletud turistidele, samas idaosas hoone aed ja kaitserajatistele on vabalt kättesaadav neile, kes tahavad puudutada majesteetlik vaimus iidse Jaapanis. See arhitektuurimälestis on üksus, mis kuulub riikliku kaitse ja vara kogu riigi;\nTokyo Tower - TV torn vaateplatvorm. See on linna sümbol, nagu Eiffeli torn Pariisis. Ajal ehitus aastal 1958, Tokyo torn oli kõrgeima torni kogu maailmas. Külas vaateplatvorm ehitus, saate nautida vaadet Tokyo Bay;\nVaateplatvormi Roppongi Hills, mis loodi aastal 2003, on terve hulk võimalusi, nagu restoranid, kauplused, hotellid, kinod, firma kontorid, stuudio ja kontserdisaali. Sait võib võistelda Tokyo torn, sest see on vaateplatvormile, mis pakub suurepärane vaade linnale koos linnulennult.\nVaatamisväärsusi pealinnas Jaapan, mis on vaatamist väärt, et saada aimu kultuuri riigis, on järgmised:\nHappoen aed, mis võimaldab teil saada tuttavaks funktsioone ja aed Kunst Jaapani teetseremoonia. Teetseremoonia saab lisada kohustusliku programmi aed külastamist. Vaatamata sellele, et teetseremoonia kestab vaid 20 minutit, siis on võimalik teha kestva mulje tahes selle liige;\nTemple Meiji, nime kuulsa Jaapani keiser Meiji, kes tõmmatakse riigi välja keskajal ja tõi tema mitmed juhtivad maailma suurvõimude, on üllatavalt oma hiilgus. See oli ehitatud auks keiser ja tema abikaasa;\nAsakusa - budistliku templi, mis on hõivatud peamine koht kõige iidsed templid Tokyo. On templisse kompleks, mis külastab võite puudutada Jaapani ajaloos.\nHarajuku Omonte ja Sandy on keskused Tokyo art disaini ja moetööstus. Omonte Sandy on pikka aega olnud võrreldes maailmakuulsa Champs Elysees. Selles valdkonnas on filiaalid kõik maailma juhtivaid tootjaid mood rõivad ja aksessuaarid ja kaupade hinnad saavad selle kättesaadavus.\nShinjuku - ala kõrghooneid, mis on keskpunktiks kõigi haldus- ja äristruktuuride Tokyo. Attraction ala on hoone vald Tokyo, mis on vaateplatvormi kohta 45. Korrusel.\nSumidagava jõe ja selle 13 sillad on üks peamisi atraktsioone Tokyo. Võtke püsikiiruse jõel, saate otse Asakusa tempel. Üle jõe, kasutada 13 sillad, millest igaüks on oma individuaalne ajaloo ehitus.\nKõige kuulsam vaatamisväärsusi Tokyo kehtib ka inimtegevusest saare Odaiba, mis asub Tokyo Bay. Põnev reis mööda jõe Sumidagava budistlikust tempel Asakusa lõpeb siin. Saarel on müügisaalides kuulsa Jaapani tootjad nagu Toyota ja Panasonic. Ööstseen Tokyo tabas oma maalilise ja Tokyo Bay, kaunistatud ujuvate, restoranid ja valgustatud laternate saarel tundub lihtsalt suurepärane.\nParimad restoranid Jaapani kapitali ja moodne poed asuvad Ginza linnaosa. Külas, saate austust Jaapani restoranid, mis on ka nimekirjas vaatamisväärsusi. Turistid peaksid külastama suurim turg Tokyo - Tsukiji turul. Turul on kõige ambitsioonikam Tokyo kaubanduse köögiviljade ja kala.\nKui te ei erinevat erilist vastupidavust, siis peaks kindlasti külastada tuunikala oksjonid müügi, mis algab kell 05:00 ja 06:00 saab külastada sushi baar, kus saab valmistada sushi lihtsalt osta kalaturu. Enne kui külastate turul oma, see on hädavajalik, et vaadata oma kaarte, et leida koht läbirääkimise ei ole nii lihtne. Ja tuleb lugeda turistide turureeglite.\nTokyo on kuulus mitte ainult, sest tema peamiste vaatamisväärsuste, vaid ka nn "teisel päeval vaatamisväärsusi." Nende hulka kuuluvad:\nAiad pealinnas kes läbi traditsioonilise jaapani stiilis,\nMeelelahutuseks vaatamisväärsuste hulka Tokyo Disneyland, mis on teemapargi ja pindala on üle 47 hektari.\nEt lemmik meelelahutus turiste kogu maailmast kehtib külastate teetseremoonia, mis tutvustab vaimus Jaapanis. Kui soovite süveneda sisemisi tundeid ja kogeda harmooniat, siis peaks olema õhtusöök Geisha mängides muusikat, külastada shiatsu massaaž, õppetunde valduses samurai mõõk või jalutada Tokyo on kimono, mida saab rentida.\nKui te soovivad gastronoomiline naudinguid, siis tuleb külastada sellist sündmust nagu Kaiseki õhtusöök. Kõik toite väikeste portsjonitena unikaalne keraamika ja tseremoonia toimub eraldi ruumis, mis pakub suurepäraseid vaateid aiale. Kaiseki õhtusöök võimaldab teil täielikult keskenduda maitsemeele.\nLisaks klassikaline sushi lemmik elanikele erinevaid osi maailma, Tokyos ja saab maitsta hõrgutisi nagu sushi "o-toro" ja maa vaal. Sushi "o-toro" - sushi tehtud tuunikala. Üks väike tükk maksab $ 6-8 ja tuunikala müüakse Tsukiji turu tehingute umbes 20 tuhat dollarit.\nKui soovite elusid keskmine elanik Jaapan, saab külastada vaatamisväärsus Tokyo Onsen. Onsen - avalik saun, mis pakub oma külastajatele sukelduda kuuma vanni mineraalvett. Vanni saab testida ja seda tüüpi spa hoolitsusi liivavnnil, massaaž, koorimine Garra Rufa kala ja erinevaid iluteenuseid. Onsena ja pakub erinevaid traditsioonilisi Jaapani toite ja jooke.\nEt näha kõiki vaatamisväärsusi Tokyo, siis on vaja vähemalt nelja päeva jooksul. Esimene päev on parim külastada ekskursiooni pealinnas Jaapanis. Ta on õpetanud inglise keeles. Teisel päeval kontrollida kohti, mis on nimekirjas "teise päeval vaatepilt." Kolmas päev pead plaani nii külastada oksjonil müüki tuuni Tsukiji turu ja puudutage kultuuri Jaapanis. Seda saab teha mitmel viisil: külastades traditsiooniline teetseremoonia või tuttavad traditsioone Jaapani samurai kartmatu. Neljas päev tuleks pühendatud ainulaadne make-up ja spaateenused, mis toob ütlemata rõõmu.\nNeed Tokyo vaatamisväärsuste nautida kaunist pool inimkonda ja üllatus mehed. See päev on minna massaaži, shiatsu või külastada Onsen. Võtke aega ja kindlasti gastronoomiline naudingud. Jaapani köök on võimalik muljet isegi hoobi turistid ja vaal sushi või sushi "o-toro" saab maitsta vaid Jaapanis.\nMe puhastame keha ja kasvame hõõgkapuustalal õhuke\nIndia pidu ja Brasiilia aurusaun - pulma teise päeva naljakas stsenaariumid\nIse-lamineeriv juukseželatiin kodus: foto- ja videootsingud\nKodus taastavad näomaskid - kodu kosmeetika salajane relv\nMis on raseduse planeerimise olemus ja kuidas toimub protsess\nKuidas teha tõstmismaski kodus - kosmeetikuala nõu\nMilline mask kandadele vabastab praod ja muudab jalad pehmeks\nTop 20 kasulikke tooteid kiire kaalulangus\nJuuste efektiivsed maskid versus lõik\nMe kaalume kodaniku abielu negatiivseid ja positiivseid aspekte


Suillus placidus, libe valge puravikseen\nSee väga haruldane (Suurbritannias) elevandiluuvärvi puravik ilmub männiistandustes ja nende äärtes.\nSuurbritannias on seda puravikku (ametlikult) väga harva registreeritud ainult Lõuna-Inglismaal Kenti krahvkonnas; Mandri-Euroopas palju lõunasse jäävad need silmatorkavad limakübaraga seened aga sagedamini. Suillus placidus'it leidub ka Põhja-Ameerikas ja seal on mändidega mükoriisa.\nAlloleva pildi tegi Põhja-Euroopa männimetsas Axel Kuhlmann.\nKui Saksa loodusuurija Hermann Friedrich Bonorden (1801 - 1884) kirjeldas seda puraviku seent 1861. aastal, andis ta sellele teadusliku nime Boletus placidus . 1945. aastal viis Saksamaal sündinud mükoloog Rolf Singer, kes töötas peamiselt Põhja-Ameerikas, selle liigi oma praegusesse perekonda, mille järgi loodi tema praegu aktsepteeritud teaduslik nimi Suillus placidus .\nSuillus placiduse sünonüümide hulka kuuluvad Boletus placidus Bonord., Gyrodon placidus (Bonord.) Fr. ja Ixocomus placidus (Bonord.) E.-J. Gilbert.\nSuillus , üldnimetus, tähendab sigu (sigu) ja on viide selle perekonna seente mütside rasvasele olemusele. Spetsiifiline epiteet platsidus tähendab mahedat või õrna - eeldan, et pigem välimusele kui käitumisele viidates!\nSiin näidatud noor müts on puhas elevandiluust valge ja väga lima. Vanemad mütsid jäävad viskoosseks ja tumenevad vaid veidi, kui nad paisuvad kumerast peaaegu lamedaks.\nViskoosse küünenaha all on kübaraliha esialgu väga kahvatuhallikas, viljakeha küpsedes mõnevõrra kollakas.\nKüpsuse ajal on korki läbimõõt tavaliselt 7 kuni 10 cm.\nEsialgu elevandiluust tumenevad pooriavad veidi, kui langevad eosed neid värvivad.\nSuuremad torud on algul kahvatuhallid, vananedes kergelt kollakad.\nSihvakas vars on elevandiluuvalge, tipu lähedal on veinijäägid. Tüvirõngast pole.\nTavaliselt läbimõõduga 1,5–2 cm varred on vahemikus 5–10 cm.\nEllipsoidsed kuni piklikud, siledad, 7-9 x 2,5-4 um.\nKändudel või nende kõrval; ka metsamaa jalgteede kõrval.\nAugustist novembrini Lõuna-Suurbritannias.\nSuillus viscidus on lehise kaaslane, tavaliselt tumedam ja membraanse varrega.\nKase alt leitud haruldane puravik Leccinum holopus on noorena puhasvalge , kuid valmides areneb sinine varjund. Lõigates muutub varre põhjas olev liha sinakasroheliseks.\nEhkki väidetavalt on söödav ja mõistliku kvaliteediga söödav Suillus placidus, ei märgita seda eskulendina . Igal juhul ei ole selle armas väikese puraviku haruldus söömiseks kogumiseks kohane.


Võrus tel. 50 72 138, e-mail: sakrum.kmtk@gmail.com\nPaides tel. 56 494 148, e-mail: sakrum@paifys.ee\nRehabilitatsioon jaguneb kaheks\nKoostöös Töötukassaga pakutakse Sakrumis tööalase rehabilitatsiooni teenust. Teenus on mõeldus osalise töövõimega inimestele, kes vajavad tööle asumiseks või töötamise jätkamiseks erinevate spetsialistide ehk rehabilitatsioonimeeskonna abi.\nKui soovite tulla rehabilitatsiooniteenustele, siis võtke ühendust teile sobiva töötukassa esindusega ja leppige kokku kohtumine juhtumikorraldajaga.\n2. Sotsiaalne rehablitatsioon\nSotsiaalse rehabilitatsiooni teenust korraldab Sotsiaalkindlustusamet ning rahastab riik.\nSotsiaalse rehabilitatsiooni sihtrühm:\nPuudega või puuet taotlevad lapsed(alla 16a).\nVanaduspensioni ealised isikud.\nTööealised puudega või töövõimetud isikud, kes ei õpi, ei tööta ega ole töötuna arvel.\nTeenuse saamiseks tuleb esitada sotsiaalse rehabilitatsiooni teenuse taotlus.\nSotsiaalkindlustusameti kontorite kontaktid leiate siit: sotsiaalkindlustusameti kontorid\nRehabilitatsioon on koostööprotsess kliendi ja spetsialistide vahel ning vajadusel kaasatakse tööandja ja/või perekonnaliikmed. Sakrumi rehabilitatsioonimeeskonnast enamusel on üle 10 aastane töökogemus ning üksteisega koostöös üritame leida parima lahenduse rehabilitatsioonieesmärgi saavutamiseks.\nSakrumi rehabilitatsioonimeeskond osutab järgnevaid teenuseid:\n1. Psühholoogiline nõustamine: Kätlin Juurik (eesti, vene ja inglise keeles), Ingrid Ojaperv (eesti ja vene keeles), Merike Kalda (eesti, vene ja inglise keeles; lisaks võlanõustaja kutse), Annika Raamat (eesti, inglise keeles), Iris Podar (eesti, inglise ja vene keeles), Mariana Saksniit. Paides Svetlana Pärnsalu (eesti, vene ja inglise keeles)\n2. Füsioteraapia: Angeelika Kreek (eesti, vene, soome, saksa ja inglise keeles), Karin Terav (eesti ja inglise keeles), Triin Pruul (eesti ja inglise keeles), Heilika Rõõs (eesti, vene ja inglise keeles), Liina Raus (eesti, vene ja inglise keeles), Reiko Kikas (eesti ja inglise keeles), Dagmar Tarkmees (eesti ja inglise keeles), Kersti Toots. Paides Heilika Rõõs ja Triin Pruul.\n3. Tegevusteraapia: Lille Saukas (eesti ja inglise keeles)\n4. Õendusalane nõustamine: Mae Krillo (eesti ja vene keeles), Kaia-Kaire Hunt (eesti, vene ja inglise keeles), Eve Rammul.\n5. Arsti nõustamine: Anne Ojakäär (eesti ja vene keeles)\n6. Logopeedi nõustamine: Sirli Pikk (eesti ja vene keeles)\n7. Sotsiaalnõustamine: Angela Järvpõld (eesti ja vene keeles). Paides Külli Aas (eesti ja vene keeles)\n8. Eripedagoogiline nõustamine: Sirli Pikk (eesti ja vene keeles)\n9. Kogemusnõustamine: Marika Lepp (eesti ja inglise keeles), Pirek Piirisild (eesti ja vene keeles), Eva-Liisa Kaaristo (eesti ja inglise keeles), Karmen Lubi, Liilia Kutsar, Reet Amon, Hele-Meel Kudu. Paides Pirek Piirisild ja Sirgi Tammik (eesti keeles)\n10. Loovteraapia: Paides Svetlana Pärnsalu (eesti, vene ja inglise keeles)\nJärgnevalt on toodud näiteid, millega erinevad spetsialistid tegelevad.\n– Krooniline valu alaseljas, kaelas, kätes jne\n– Kuidas hakkama saada valuga tööl, kodus ja sportides\n– Motivatsiooni leidmine\n– Emotsioonidega hakkama saamine\n– Enesehinnangu tõstmine\n– Praktilised oskused haigusega toime tulemiseks\n– Info teenuste ja toetuste kohta\n– Suhtlusoskuse, õpioskuse, kognitiivsete – ja muude oskuste\n– Terviseolukorra hindamine ja nõustamine\n– Sobivate abivahendite leidmine ja kasutamise õpetamine\n– Uute oskuste õpetamine\n– Kõne arendamine või taastamine\n– Mälu treening\n– Teadmiste ja kogemuste vahetamine, kui peres kasvab erivajadustega laps\n– Emotsionaalse, sotsiaalse ja praktilise toe pakkumine\nTegevusteraapia aitab saavutada parimat võimalikku toimetulekutaset igapäevaste tegevuste sooritamiseks. Tegevusteraapias võib nõustada abivahendite või keskkonna kohanduste osas, mis säilitaksid või suurendaksid kliendi iseseisvat hakkama saamist. Samuti õpetab tegevusterapeut abivahendeid kasutama ning õpetab erinevaid võtteid, kuidas igapäevaelu tegevusi paremini sooritada.\nLogopeedi nõustamine sisaldab verbaalse (suulise, kirjaliku) ja/või alternatiivse kommunikatsiooni arendamist või taastamist. Vajalike abivahendite soovitamine ja kasutama õpetamine. Isiku ja/või tema võrgustikuliikmete nõustamine kommunikatsioonioskuste arengut või taastamist toetava keskkonna kujundamisel. Nõustamine neelamishäirega kaasnevate probleemide korra.\nÕendusalane nõustamise eesmärk on tulla teadlikumaks oma haigusest, vaadata üle igapäevased valikud ning teha vajadusel korrektuure. Sisaldab toitumisnõustamist.


Elektrituruseadus – Riigi Teataja\nElektrituruseadus (lühend - ELTS)\n3-2-1-71-14 Riigikohus 15.12.2015\nELTS § 59 2 lg 1\nELTS § 59\nVÕS § 134 lg 1\nELTS § 59 1\nELTS § 59 2\nELTS § 90 lg 7\nELTS § 108 lg 1\nõigus nõuda õigusvastaselt tekitatud materiaalse (varalise) ja moraalse (mittevaralise) kahju hüvitamist (§ 25)\nElektrivarustuse toimimine on elutähtis teenus, mille võrguühenduse katkestamine võib tekitada elektritarbijale märkimisväärseid olmelisi ebamugavusi ja hingelisi üleelamisi. Tavapärast olmelist elukorraldust oluliselt mõjutavad märkimisväärsed ebamugavused ja hingelised üleelamised võivad tekitada isikule mittevaralist kahju, mis võib anda tarbijale õiguse nõuda hüvitist VÕS § 134 lg 1 alusel. (p 130)\nlepingust tuleneva kohustuse rikkumine\nVÕS § 134 lg 1 alusel tuleb kahjustatud isikule mittevaralise kahju tekitamise eest maksta üldjuhul mõistlik rahasumma, mille määramisel arvestatakse rikkumise laadi ja raskust, rikkuja süüd ning selle astet, poolte majanduslikku olukorda, kannatanu enda osa kahju tekkimises jt asjaolusid, millega arvestamata jätmine võiks kaasa tuua ebaõiglase hüvitise määramise. (p 136)\n3-2-1-41-15 Riigikohus 29.04.2015\nELTS § 71 lg 1\nELTS § 73 lg 1\nTsÜS § 87\nELTS § 73 lg 4\nKui maakohus rikkus kvalifitseerimis- ja selgituskohustust, on ringkonnakohtul võimalus rikkumine kõrvaldada (TsMS § 656 lg 2 teine lause), andes pooltele vajadusel võimaluse esitada apellatsioonimenetluses ka uusi tõendeid (vt TsMS § 230 lg 2 teine lause, § 639 lg 1, § 652 lg 1 p 2 ja lg 3 p 2 ning lg 9) (Riigikohtu 9. märtsi 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-169-10, p 11). (p 18)\nHindamaks, kas seadusega vastuolus olev tehing on tühine, tuleb kindlaks teha, kas tegemist on keeluga regulatsioonist erineva sisuga tehingut teha (Riigikohtu 22. novembri 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-113-11, p 34; 30. oktoobri 2013. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-106-13, p 21). (p 12) Ainuüksi ettevõtja tegevusele kohalduvast riiklikust järelevalvest ning võimalikust avalik-õiguslikust vastutusest ei saa järeldada, et kooskõlastamise kohustuse täitmata jätmisel puuduvad tsiviilõiguslikud tagajärjed. Lisaks ei saa tühist tehingut kehtivaks muuta ka see, et mõlemad pooled on tehingut täitnud, sest tehingu tühisuse hindamisel on oluline tehingu materiaalne alus (Riigikohtu 17. juuni 2002. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-81-02, p 14; 26. septembri 2005. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-83-05, p 11). ELTS § 73 lg-test 1 ja 4 ning § 71 lg-st 1 tuleneva kooskõlastamiskohustuse eesmärk on keelata kooskõlastamata hindade kohaldamine võrguteenuse tarbija suhtes. Seetõttu on Konkurentsiametiga kooskõlastamata võrgutasu kokkulepe TsÜS § 87 järgi tühine, kuna see on vastuolus seadusest tuleneva keelu eesmärgiga. (p 13)\ntehingu ühe osa tühisus\nVõrgutasu kokkuleppe tühisusega ei kaasne automaatselt kogu võrguteenuse osutamise kokkuleppe tühisus, vaid TsÜS § 85 järgi tuleb hinnata kokkulepet tervikuna ja võtta seisukoht, kas võrguteenuse tasu kokkuleppeta oleks leping ilmselt sõlmitud või mitte (vt Riigikohtu 13. veebruari 2008. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-140-07, p 22). (p 14)\nKonkurentsiametiga kooskõlastamata hindade puhul teenuse eest tasu nõudmisel tuleb kohaldada alusetu rikastumise regulatsiooni. Teenuse osutajal on õigus nõuda osutatud võrguteenuse hariliku väärtuse hüvitamist. (p 16)\nKohus ei pea juba eelmenetluse käigus võtma seisukohta, kas poolte esitatud tõenditega on võimalik lugeda üks või teine asjaolu tõendatuks. Kohus peab eelmenetluses otsustama, kas esitatud tõendid on asjakohased ja lubatavad (TsMS § 238 lg-d 1–4). Alles otsuse tegemisel saab kohus hinnata tõendeid ja otsustada, mis asjaolud on tuvastatud (TsMS § 438 lg 1). (p 19)\nKohus ei pea juba eelmenetluse käigus võtma seisukohta, kas poolte esitatud tõenditega on võimalik lugeda üks või teine asjaolu tõendatuks. Kohus peab eelmenetluses otsustama, kas esitatud tõendid on asjakohased ja lubatavad (TsMS § 238 lg-d 1–4). Alles otsuse tegemisel saab kohus hinnata tõendeid ja otsustada, mis asjaolud on tuvastatud (TsMS § 438 lg 1). Kohus ei riku eelmenetluse ülesandeid, kui annab menetlusosalise esitatud tõenditele hinnangu kohtuotsuses. Hagimenetluses on poole kohustus tagada, et ta esitab piisavad tõendid oma nõude rahuldamiseks. (p 19) Asudes seisukohale, et menetlusosalise esitatud tõend on ebausaldusväärne, annab kohus esitatud tõendile hinnangu. Kohus võib sealjuures tugineda asjaoludele, mille esitas teine menetlusosaline. Tõendeid hindab kohus sõltumatult poolte väidetest. (p 21)\nHagimenetlus on põhiolemuselt võistlev menetlus, kus lähtutakse poolte esitatust (vt nt TsMS § 5 lg-d 1 ja 2, § 7, § 230 lg 1) (Riigikohtu 20. juuni 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-57-11, p 40). Kohus saab vajadusel kvalifitseerimis- ja selgituskohustuse täitmiseks teha pooltele ettepaneku esitada täiendavaid tõendeid (TsMS § 230 lg 2 teine lause). Kvalifitseerimis- ja selgitamiskohustuse ulatus sõltub muuhulgas nii konkreetse vaidluse asjaoludest kui ka sellest, kas pooli esindavad menetluses advokaadid. Üldjuhul on kohtul kvalifitseerimis- ja selgitamiskohustus olukorras, kus poolte esitatud asjaolud võimaldavad asja lahendada erinevatel õiguslikel alustel ning poole avaldustest ei ole selge, millisele alusele ta tugineb (vt nt Riigikohtu 16. mai 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-34-11, p 10). Juhul, kui pooled ei vaidle nõude õigusliku aluse üle ning sellega nõustub ka kohus, siis ei ole kohtul kohustust selgitada poolele eelmenetluses tõendamiskoormise jaotust (st TsMS § 230 lg-s 1 nimetatud reeglit) ega seda, kas poole esitatud tõenditest piisab nõude rahuldamiseks. Kvalifitseerimiskohustus ei tähenda kohtu kohustust soovitada poolel esitada esialgse nõude vähese tõendatuse või õigusliku perspektiivituse korral samas menetluses alternatiivne hagi (Riigikohtu 16. mai 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-34-11, p 10). Hagimenetluses on poole kohustus tagada, et ta esitab piisavad tõendid oma nõude rahuldamiseks. (p 19)\nKohtu peamine ülesanne on poolte esitatud asjaolude kogumile õigusliku hinnangu andmine (kvalifitseerimine) ja kohus ei ole seejuures seotud poolte antava õigusliku hinnanguga (vt ka TsMS § 436 lg 7, § 438 lg 1 esimene lause) (vt Riigikohtu 15. juuni 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-51-11, p 27; 5. jaanuari 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-116-10, p 39; 22. veebruari 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-153-10, p 16). Kohus peab vähemalt suulises menetluses üldjuhul poolte tähelepanu õigussuhte võimalikule kvalifikatsioonile juhtima ja võimaldama neil avaldada selle kohta arvamust (vt nt TsMS § 348 lg-d 1–3, § 351, § 392 lg 1 p-d 1 ja 3, § 400 lg 5, § 401 lg 1, § 436 lg 4) (vt ka Riigikohtu 20. juuni 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-57-11, p 40; 22. veebruari 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-153-10, p 16). Nõude kvalifitseerimisel tuleb kohtul ka selgeks teha, milliseid asjaolusid peavad pooled tõendama (vt Riigikohtu 2. märtsi 2015. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-145-14, p 15). Kui maakohtu hinnangul on menetlusosalise nõuded ebaselged, siis sellele peab maakohus eelmenetluses menetlusosalise tähelepanu pöörama ning andma võimaluse nõuete selgitamiseks (vt nt Riigikohtu 15. juuni 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-51-11, p-d 27–28; 3. oktoobri 2007. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-86-07, p 12). Maakohus ei või hinnata asjaolusid mõlemast poolest erinevalt, seda enne pooltega arutamata. Kui maakohus rikkus kvalifitseerimis- ja selgituskohustust, on ringkonnakohtul võimalus rikkumine kõrvaldada (TsMS § 656 lg 2 teine lause), andes pooltele vajadusel võimaluse esitada apellatsioonimenetluses ka uusi tõendeid (vt TsMS § 230 lg 2 teine lause, § 639 lg 1, § 652 lg 1 p 2 ja lg 3 p 2 ning lg 9) (Riigikohtu 9. märtsi 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-169-10, p 11). (p 18)\nKohtu peamine ülesanne on poolte esitatud asjaolude kogumile õigusliku hinnangu andmine (kvalifitseerimine) ja kohus ei ole seejuures seotud poolte antava õigusliku hinnanguga (vt ka TsMS § 436 lg 7, § 438 lg 1 esimene lause) (vt Riigikohtu 15. juuni 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-51-11, p 27; 5. jaanuari 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-116-10, p 39; 22. veebruari 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-153-10, p 16). Kohus peab vähemalt suulises menetluses üldjuhul poolte tähelepanu õigussuhte võimalikule kvalifikatsioonile juhtima ja võimaldama neil avaldada selle kohta arvamust (vt nt TsMS § 348 lg-d 1–3, § 351, § 392 lg 1 p-d 1 ja 3, § 400 lg 5, § 401 lg 1, § 436 lg 4) (vt ka Riigikohtu 20. juuni 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-57-11, p 40; 22. veebruari 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-153-10, p 16). Nõude kvalifitseerimisel tuleb kohtul ka selgeks teha, milliseid asjaolusid peavad pooled tõendama (vt Riigikohtu 2. märtsi 2015. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-145-14, p 15). Kui maakohus on hinnanud menetlusosalise nõuded ebaselgeks, siis sellele peab maakohus eelmenetluses menetlusosalise tähelepanu pöörama ning andma võimaluse nõuete selgitamiseks (vt nt Riigikohtu 15. juuni 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-51-11, p-d 27–28; 3. oktoobri 2007. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-86-07, p 12). Kohus ei või hinnata asjaolusid mõlemast poolest erinevalt, seda enne pooltega arutamata. Kui maakohus rikkus kvalifitseerimis- ja selgituskohustust, on ringkonnakohtul võimalus rikkumine kõrvaldada (TsMS § 656 lg 2 teine lause), andes pooltele vajadusel võimaluse esitada apellatsioonimenetluses ka uusi tõendeid (vt TsMS § 230 lg 2 teine lause, § 639 lg 1, § 652 lg 1 p 2 ja lg 3 p 2 ning lg 9) (Riigikohtu 9. märtsi 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-169-10, p 11). (p 18) Kohus ei pea juba eelmenetluse käigus võtma seisukohta, kas poolte esitatud tõenditega on võimalik lugeda üks või teine asjaolu tõendatuks. Kohus peab eelmenetluses otsustama, kas esitatud tõendid on asjakohased ja lubatavad (TsMS § 238 lg-d 1–4). Alles otsuse tegemisel saab kohus hinnata tõendeid ja otsustada, mis asjaolud on tuvastatud (TsMS § 438 lg 1). Kohus ei riku eelmenetluse ülesandeid, kui annab menetlusosalise esitatud tõenditele hinnangu kohtuotsuses. Hagimenetlus on põhiolemuselt võistlev menetlus, kus lähtutakse poolte esitatust (vt nt TsMS § 5 lg-d 1 ja 2, § 7, § 230 lg 1) (Riigikohtu 20. juuni 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-57-11, p 40). Kohus saab vajadusel kvalifitseerimis- ja selgituskohustuse täitmiseks teha pooltele ettepaneku esitada täiendavaid tõendeid (TsMS § 230 lg 2 teine lause). Kvalifitseerimis- ja selgitamiskohustuse ulatus sõltub muuhulgas nii konkreetse vaidluse asjaoludest kui ka sellest, kas pooli esindavad menetluses advokaadid. Üldjuhul on kohtul kvalifitseerimis- ja selgitamiskohustus olukorras, kus poolte esitatud asjaolud võimaldavad asja lahendada erinevatel õiguslikel alustel ning poole avaldustest ei ole selge, millisele alusele ta tugineb (vt nt Riigikohtu 16. mai 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-34-11, p 10). Juhul, kui pooled ei vaidle nõude õigusliku aluse üle ning sellega nõustub ka kohus, siis ei ole kohtul kohustust selgitada poolele eelmenetluses tõendamiskoormise jaotust (st TsMS § 230 lg-s 1 nimetatud reeglit) ega seda, kas poole esitatud tõenditest piisab nõude rahuldamiseks. Kvalifitseerimiskohustus ei tähenda kohtu kohustust soovitada poolel esitada esialgse nõude vähese tõendatuse või õigusliku perspektiivituse korral samas menetluses alternatiivne hagi (Riigikohtu 16. mai 2011. a otsus tsiviilasjas nr 3-2-1-34-11, p 10). Hagimenetluses on poole kohustus tagada, et ta esitab piisavad tõendid oma nõude rahuldamiseks. (p 19) Mitte igasugused rikkumised eelmenetluses ei kujuta endast menetlusõiguse normi olulist rikkumist, mis tooks kaasa kohtulahendi tühistamise. Kuna ainuüksi eelmenetluse nõuete rikkumine ei ole menetlusõiguse normi oluliseks rikkumiseks TsMS § 669 lg 1 mõttes, siis need rikkumised olla aluseks kohtuotsuse tühistamisele vaid juhul, kui rikkumine võis mõjutada asja lahendamise tulemust (TsMS § 669 lg 2). Kui menetlusosaline leiab, et maakohus on eelmenetluse nõudeid rikkudes teinud üllatusliku otsuse ning see võis mõjutada asja lahendamise tulemust, on menetlusosalisel võimalik menetlusõiguse normi olulise rikkumise tõendamiseks esitada asjaolusid ja tõendeid ka ringkonnakohtus (TsMS § 652 lg 3 p 2 ja lg 5). (p 20)\nMitte igasugused rikkumised eelmenetluses ei kujuta endast ka menetlusõiguse normi olulist rikkumist, mis tooks kaasa kohtulahendi tühistamise. Kuna ainuüksi eelmenetluse nõuete rikkumine ei ole menetlusõiguse normi oluliseks rikkumiseks TsMS § 669 lg 1 mõttes, siis saavad eelmenetluse nõuete rikkumised olla aluseks kohtuotsuse tühistamisele vaid juhul, kui rikkumine võis mõjutada asja lahendamise tulemust (TsMS § 669 lg 2). Kui menetlusosaline leiab, et maakohus on eelmenetluse nõudeid rikkudes teinud üllatusliku otsuse ning see võis mõjutada asja lahendamise tulemust, on menetlusosalisel võimalik menetlusõiguse normi olulise rikkumise tõendamiseks esitada asjaolusid ja tõendeid ka ringkonnakohtus (TsMS § 652 lg 3 p 2 ja lg 5). (p 20)


Tulekahjumärgist | Rasedus ja sünnitus | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nTulekahjumärgist 04.08.03 / Rasedus ja sünnitus\nRasestusin veebruari alguses, mais vaatasin televiisorist vormelite võidusõitu. Elan alati väga ühele sõitjale kaasa. Võistluse käigus lahvatas tal auto suurelt põlema. Mina ehmatasin ja ma ei mäleta täpselt kas ning kuidas ma endast kinni haarasin, aga mul on tunne, et ma siiski tegin seda. Kui suur on võimalus, et lapsel võib olla tulekahjumärk?\nOlen kahjuks kergesti erutuv ja suhteliselt närviline tüüp. Mismoodi mõjub minu sisemine pinge lootele?\nTeaduslikult ei ole tõestatud sarnaseid vanaemade-aegseid rahva seas liikuvaid müüte.\nTeil on õigus, Teie sisemine pinge ei tule kasuks kellelegi: ei Teile, Teie lootele ega ümbritsevatele. Selleks on olemas tehnikad, kuidas edukalt toime tulla. Pöörduge psühholoogi poole. Soovitan samast portaalist professionaalseid psühholooge.


Põlvamaa rahvakultuurispetsialist on Taisto Uuslail - Põlvamaa\n20:11 28. aprill 2022\nTaisto Uuslail on kultuuriga kokku puutunud nii riigisüsteemis, omavalitsuses kui kolmandas sektoris vabatahtlikuna. Lisaks on ta lõpetanud Eesti Teatri- ja Muusikaakadeemia pärimusmuusika eriala pärimuslaulu suunal ning Tallinna Ülikooli meediarežissööri erialal raadiorežissööri suunal, teatas Eesti Rahvakultuuri Keskus.\nTaisto esimene kontakt rahvakultuuriga oli Viljandi Näidislastemuusikakool, kus Kalle Tamra tutvustas pärimuselemente muusikas. "Tõnu Sepa eraõpilasena sain nuusutada vanaaja muusikat ja pille. Seejärel tuli Viljandi Folk. See on kultuslik sündmus, kus lihtsalt tuleb kohal olla ja nautida maailma pärandkultuuri,“ ütles Põlvamaa rahvakultuurispetsialist. Lisades, et Kagu-Eesti rahvakultuuri tõi tema ellu Podekrati Ülle ettepanek luua Moisekatsi Elohelü festivalile oma signatuur. "Nii see tehtud sai ja kestab siiani. Tookord olin Pedagoogikaülikooli tudeng ja olime seejärel kogu kursusega praktikal Põlva raadios. Sama ajal toimusid Rõuges "Juhan Jaik 100” sündmused, kus sain reportaaže teha. Vaheaastatele mahub veel palju kokkupuuteid rahvakultuuriga, sh 2013. aasta, kus lõin kaasa Uma Pido loomisel. Minust sai eestlaulja pärimuslaulujadas koos Tauli Anu, Kalkuni Mari ja Kalla Urmasega. Oli võimalus kogeda sündmuse loomise köögipoolt Võru Instituudi rahvaga läbi käies. Vedasin ka tookordset Uma Laulu võistlust.“\nSuur osa rahvakultuurist seostub Taistole puiduga, käsitöö ja rahvusliku ehitusega. "Haanjas rajasime talgutööna uue traditsioonilise palk-suitsusauna Kaaratautsal. Taastasime vana suitsusauna Puspuris. Talgutöösid on veel teisigi olnud. Näiteks Väike-Maarjas andsime uue elu vana tallihoone katusele. Lisaks koobassauna rajamine Soomes ja tampsaviseina talgud Rootsis. Käsitööga tegelesin põhjalikumalt Gaia Koolis Tallinnas, kus vedasin 2015-2020. aastani laste meisterdamise ringi ja hiljem tehnoloogiatunde. Gaia Kooli üks peamine suund on pärimuskultuur,“ märgib Uuslail.


Prangli - saar loodus-ja kultuurihuvilisele\nKui argirutiin hakkab muutuma talumatuks ning tekib soov kogeda midagi tavapärasest elust erinevat, ei pea alati ette võtma väga pikka reisi.\nVahel piisab sellestki, kui end Tallinna kesklinnast Leppneeme sadamasse toimetad, et Pranglile minevale alusele astuda, ning juba tunnipikkuse meresõidu järel end hoopis teistsuguses meretaguses maailmas avastad.\nEriti võib juhuslikul reisimehel vedada aga siis, kui tänu kivi otsa sõitnud suurema liinilaeva dokisolekule on reisijaid taas vedamas vana mainekas postipaat Helge, mis tänu tugevale avamerelainetusele Prangli ning Aksi saare vahelises salmes (väikeses väinas)\nja Pranglist ida poole jääval avamerel\nka korraliku meresõiduelamuse kindlustab. Jõuliselt laineid murdes, laeva üles-alla pillutades jõuab reisiline veepritsmetest märja, kuid siiski õnnelikuna Prangli saare idakaldal asuvasse Kelnase sadamasse.\nPriit Kuusk on välja arvutanud, et Tallinna kesklinnast on Leppneeme sadamasse 19 ja sealt Kelnase sadamasse veel 16 kilomeetrit.\nNime rootsi päritolu\nSageli arvatakse, et Prangli saare nimetus tuleneb tuntud baltisaksa mõisnike suguvõsa von Wrangelite nimest. Selle nimega on tõepoolest otseselt seotud mitmed teised Prangli-nimelised kohanimed Eestis (saksa keeles on saare nimi olnud traditsiooniliselt Wrangelsholm). Paraku pole Prangli saar von Wrangelitele kunagi kuulunud. Praeguseks ajaks üldiselt omaksvõetud arusaama kohaselt seostatakse saare nime rootsi keelega. Wrång ö tähendab rootsi keeles kõversaart ning kõver saare põhiprofiil ka vaieldamatult on. Igal juhul on Pranglit esimest korda kirjalikes allikates mainitud 1387. aastal ning seda just Rango nime all. Saare asukate algsest rootsi päritolust kõnelevad selget keelt ka perekonnanimed (Puuström, Talström, Einberg, Preiholm jne), kuigi eestistumine on siin ilmselt juba üsna varakult aset leidnud. Naisi on Pranglile toodud nii Eesti-poolselt mandrilt kui ka Soome rannikult, seetõttu on kohalik kogukond olnud üsnagi elujõuline ning on üks väheseid Eesti väikesaarte kogukondi, mis on püsinud elujõulisena ka 21. sajandil.\nPraegu elab saarel alla 100 püsielaniku, suvel on asukate arv ilmselt tänu siin suvekodu omavatele inimeste ja turistidele kohati mitmekordnegi, kuid see näib olevat looduse seisukohalt veel optimaalne koormus. Raske on ettegi kujutada seda, et millalgi läinud sajandi alguses olevat saarel alaliselt elanud isegi 500–600 inimest (Gustav Vilbaste ära toodud arvu 700–800 tuleb pidada ilmselt siiski liialduseks). Igal juhul eksisteeris enne sõda omaette Prangli vald, mis hõlmas lisaks peasaarele (Suur-Pranglile) ka tookord veel asustatud Aksi (ehk Väike-Prangli).\nPõlispranglilaste keelgi on omanäoline, intonatsioonilt meenutab see kohati natuke saare murrakut, kuid leksikas esineb üksikuid soomepärasusi (tie, suo, niem, kova, etsima, vaanima, potkama, pergama jne). Vanadelt eelmise sajandi algusepoole fotodel (kas või nendel, mida on avaldanud Gustav Vilbaste) paistab enamik saarest lage olema. Enne Teist maailmasõda elas saarel pidevalt üle 400 inimese ning veidi üle kuue ruutkilomeetri suurune saar oli üks Eesti tihedamini asustatud maapiirkondi, mistõttu iga maalapp oli põllu- või karjamaana arvel. Nüüd on loodus saanud taas mitmedki tookord kultuuristatud maastikud enda võimusesse võtta.\nPraegu on Pranglil kool, pood, rahvamaja, tervishoiupunkt, raamatukogu, postkontor, muuseum, muuhulgas ka ratsutamisteenust pakkuv puutöökoda ning isegi oma baar (kuulus Must Luuk koos saare ainsa valgusfooriga). Ehk siis kõik olulisem, mis ühe elujõulise ja autonoomse kogukonna funktsioneerimiseks vajalik. 2011. aasta suvel sai Kelnase sadama lähedusse rajatud ka kummulioleva paadi sarnane kõlakoda. Saare põlistel peredel on kõigil säilinud oma peremärgid, millega vanasti randauhutud haakrikku (kohalikus keeles laarik) ja palke märgistati. Neid teatakse ja osalt on need ka tänasel päeval kasutusel. Peremärki õnnestus silmata näiteks Mardi talu väraval.\nTeenistused ka talutares\nPrangli kirik, mis sai oma praegusele asukohale 1848. aastal püstitatud, asub Läänekülast natuke maad edela poole Rivimaa poolsaarel. Muude allikate kõrval tõendab seda ka samal aastal Tallinnas trükitud ja praegu üksnes Tartu Ajalooarhiivis teada olev pisitrükis pealkirjaga „Laulud, Pranggli saare püha Lauritsa ue kabeli pühitsemise pääval laulda”. Tuulelipul olev aastaarv 1860 tähistab aga kiriku esimest renoveerimist. Tegemist võis ilmselt olla tormikahjustustega. Igal juhul tähistati seda sündmust 1910. aastal kabeli uuendamise 50. aastapäevana, mille puhul Jõelähtme pastor Oskar Tomberg vist üldse esimese eestikeelse saare ajaloo trükkida lasi. Pärimuse järgi on teada vähemalt kolme varasema kiriku või kabeli aseme olemasolu saarel, mingil ajal on jumalateenistusi peetud ka talutares. Üks neist kohtadest saare idarannikul kannab tänaseni Vanakabeli neeme nime.\nAastaid oli Prangli kirik Jõelähtme koguduse abikirik või pigem kabel, praegu haldab kirikut juba omaette kogudus. Huvitav on see, et ka tänasel päeval peetakse talvel suurte külmadega jumalateenistusi talutares, näiteks Otsa talus Idaotsa külas.\nPranglil on saare suhtelist väiksust arvestades ikkagi märkimisväärselt mitmekesine loodus. Kogu asustus paikneb poolkaarena saare keskosas kulgeva, kohati liiva, kohati munakivide osaliselt sillutatud peatee ääres. Aegade jooksul on siin asuvad kolm küla: Kelnase (nimi tuleneb ilmselt rootsi nimest Kellnäs = Allikaneem), Idaküla ja Lääneküla sisuliselt kokku, ühtseks asustuskonglomeraadiks kasvanud. Piki peamist tanumat kõndides kõnelevad üksnes sildid sellest, et oled jõudnud ühest külast teise. Läänekülas ja kohati mujalgi suubub see saare peatee kenasti maaliliste kiviaedade vahele. Kui aga sellelt asustuspoolkaarelt, mille moodustavad enamasti mõlemal pool peateed kord hajali, kord taas kompaktsemalt paiknevad elamised, vaid paarkümmend meetrit kõrvale põigata, võib end leida metsast, mille ilme on kohati üsna erinev.\nLääne pool leidub ka rannakadastikku ja paju- või lepavõserikke. Kuid enamasti on saar kaetud siiski männimetsaga, kord on tegemist luidetel kasvava rannamänniku, siis jälle küllaltki laialdaselt levinud ilusa palumetsaga, mis paiguti isegi natuke laaneilmeliseks muutub. Mõnes kohas, näiteks Kelnase sadama lähedal kasvab jändrikke, vähemalt sajandivanuseid rannamände. Kagupoolsel poolsaarel leidub kukemarjanõmmesid ja metsaaluseid ilmestavad kohati üsna ulatuslikud põdrasamblikupadjandid. Puhtast ja üsnagi puutumata loodusest kõneleb ka asjaolu, et Prangli on ühe sõnajalgtaime – põhja-raunjalg (Asplenium septentrionale) – ainus leiukoht Eestis. Paika hoiavad kohalikud elanikud kiivalt saladuses.\nKihulased ning rebased\nSaare läänerannikul, loodesse kaarduva Loo otsa ja edelasse suunatud Rivimaa poolsaare vahel levivad märjad rannaniidud ja roostikud. Siinses madalmeres leidub erineva veeseisuga erinev arv satelliitsaarekesi, mille võrra saare pindala tänasel päevalgi kasvab. Suuremad neist (Tiirloo, Seinakari) on kunagi olnud kasutusel saarlaste kartulimaana. Kohati on metsa vahel pisikesi soiseid lapikesi või ka parajaid suviti kuivana seisvaid lohukesi, mis kevaditi enamasti ikka pisikeste tiigikestena toimivad. Paraku on sääraste pisimageveekogude rohkus saare mõnes (eelkõige läänepoolses osas) toonud kaasa suvise sääskede, parmude ja kihulaste uputuse.\nSaare juhuslik külaline peab vereimejatega võitluseks varuma lihtsalt natuke kannutust. Heino Gustavson, Rainer Malmsaar ja Einart Talström kirjutasid 1979. aastal Pranglile pühendatud raamatukeses, et „saare elanike jutu järgi olevat saar kevadeti pisikesi sisalikke täis”. Tundub, et tegemist peaks olema siiski noorte, just äsja oma moonde lõpetanud sama aasta vesilikupoegadega. Igal juhul üht säärast loomakest õnnestus siinkirjutajal saarel kohata ja ka pildistada. Aegade jooksul on üle jää tulnud isenditest siginenud saarele palju rebaseid, kes kohalike jutu kohaselt olevat tänaseks hävitanud saarelt praktiliselt kõik jänesed ning siilid.\nSaare lõuna- või pigem kagukaldal on tõeliselt ilus liivarand, idarannikul aga läheb meri supleja jaoks üsna ruttu sügavaks, kuigi tõsisemat suplemist segavad arvukad rändrahnud, millest mõned veest väljagi ei paista. Avamerele avatud idarannikul võib sageli ka üsna tavalise tuulega päris korralik laine randa lüüa.\nKusagil siinsamas saare lähedal leiduvad meiepoolse Soome lahe ranniku kõige sügavamad, kuni 130 m ulatuvad süvikud.\nKagurannikul vähemal määral, eriti laialdaselt aga Prangli põhjaosas (nn Loo otsal) laiuvad stepilaadsed, vähese liivtarnast ja liiv-vareskaerast koosneva taimkattega liivikud, mille üksikuid madalaid künkaid pääseb tuul üsna vabalt vormima. Põhjaranniku stepis võib kohati leida ka vanade kiviaedade jäänuseid, mis kõneleb selget keelt ajast, mil saare elanikkond praegusest mitmeid kordi suurem oli. Kiviaedu on saarel üldse palju, kuid erinevalt paest laotud kompaktsetest Saaremaa kiviaedadest, on Prangli kiviaiad ehitatud üksnes ümaratest ränikiviveeristest. Kohati on kivid laotudki vaid ühes reas, mistõttu niisugused aþuursed kivipiirded, millest valguski läbi paistab, tunduvad üsna kipakad.\nPrangli vanad traditsioonilised talumajad pole olnud kunagi väga suured. Põlised õued on enamasti ka üsna kompaktsed. Siin-seal võib kohata päris vanu puitmajakesi, millest mõned on ka oma mõõtmetelt üsna pisikesed. Isegi sedavõrd, et nende otstarvet on teinekord raske mõistatada. Mõned neist on saunad, teised aga ilmselt lihtsalt kuurikesed, millest osa näivad olevat suisa üle 100 aasta vanad. Saareelanikud ise armastavad naljatada, et ka laudad tehti saarel pisikesed selleks, et loomadel soojem oleks. Praeguseks on Harjumaa Muuseumi teadurid asunud neid majakesi põhjalikumalt uurima. Prangli muuseumis näidati mulle ka üht kõige väikesemat maja, mis oli veidi koerakuudist suurem. Muuseumijuhataja jutu järgi pidavat see olema seanuumamise majake, milles siga mõnda aega liikumatult peeti.\nPrangli on üks neid väheseid kohti Eestis, kus leidub looduslikku maagaasi. Esmakordselt 1924 ja seejärel 1940. aastatel teostati siin rida puurimisi ja graniitse aluspõhjani välja jõudmata hakkas puuraugust maapinnale tõusma metaan, mis on ilmselt tekkinud ühel jäävaheajal aluspõhjasüvikutesse kogunenud orgaanilise ainese käärimise tagajärjel. Kohalikud elanikud näitavad meelsasti turistile seda Eesti tingimustes tõepoolest erilist kohta, kus vajaduse ja soovi korral kas või kartuleid looduslikul tulel küpsetada võib. Teine Prangli kuulsam vaatamisväärsus, „Eestiranna” kalmistu saare kagu suunas eenduval poolsaarel on seotud traagiliste sündmustega 1941. aasta augusti lõpus, mil nõukogude okupatsioonivõimude rekvireeritud aurik „Eestirand” Punaarmeesse mobiliseerituid Leningradi vedama asus. Keri saare lähedal sai laev pommitamise tagajärjel viga, misjärel laeva kapten Boris Nelke tuhandete mobiliseeritute elu päästmiseks laeva Prangli idarannikul lähedale madalikule juhtis. Pommitamise tagajärjel hukkunud maeti sinnasamma männimetsa alla ning ülejäänud mobiliseeritud pääsesid koju. Laevavrakk seisis Prangli rannas kuni 1946. aastani, mil see lammutamisele pukseeriti.\nSee on tõesti imeline saar, kust võib leida nii pea puutumatut ja eriilmelist loodust kui ka kohalikku kultuuri ja suhtlust, kui selle järele peaks vajadus tekkima. Väide, et saarele saab vajaduse korral ühe päevaga tiiru peale teha, on küll ilmne liialdus. Avastada on siin vägagi palju ja hoolimata praegugi näiliselt tihedast asustusest on võimalik leida kohti, kus loodus rahulikult omaette olla saab.


PINSETID ON MINEVIK ⟩ Ükskulm on tulnud, et jääda! - Ilu & mood - sõbranna.ee\n21. veebruar 2020, 17:17\nPINSETID ON MINEVIK ⟩ Ükskulm on tulnud, et jääda!\nSophia Hadjipanteli istumas veebruaris 2020 Londoni moenädala raames toimunud Ashish moeetenduse esireas.\nFOTO: Isabel Infantes/PA/Scanpix\nKui Küprose päritolu modell Sophia Hadjipanteli mõned aastad tagasi oma ükskulmuga uudisvoogu sattus, ei ennustanud keegi talle erilist edu. Tänaseks on tüdruk Glamour UK veebruarikuu kaanel ning Londoni moenädala staar. Kas ükskulmude revolutsioon on alanud?\nKõik modellid otsivad paaniliselt isiklikku nišši või välimuslikku elementi, millega silma torgata. 23-aastane modell Sophia Hadjipanteli on valinud selleks aga midagi üsna ootamatut - ükskulmu. Kas on viimane aeg pinsetid ära visata ning lasta kulmupõõsal vohada?\nNeiu on ka Instagrammis alustanud liikumise teemaviitega #UnibrowMovement ning hiljuti kaunistas tema ainus kulm ka Glamour UK enese armastamise teemalise veebruarinumbri kaant.\nA post shared by Sophia ☠🧿🇨🇾 (@sophiahadjipanteli) on Feb 17, 2020 at 10:42am PST\nHadjipanteli sündis ning kasvas üles Küprose saarel, mis asub Vahemere idaosas ning on üks Euroopa väiksemaid riike. Ta kolis USA-sse, käis seal ülikoolis ning on nüüd tagasi siinpool suurt lompi, vallutades Londoni moeringkondi. Tundub, et see tuleb neiul hästi välja, sest eelmisel Londoni moenädalal tegi ta koostööd väga mitmete tuntud brändidega, näiteks Bentley Motorsiga ning osales ka mitmetel moeetendustel.\nThis #LFW I had the honor of working with @bentleymotors in an effort to spread the word of sustainability by using their hybrid #Bentayga to get to shows! Every effort counts when it comes to saving our planet 💙🦋❤ Thanks for the ride #WorldOfBentley\nA post shared by Sophia ☠🧿🇨🇾 (@sophiahadjipanteli) on Feb 17, 2020 at 6:52am PST\nSophia, kes on tegelikult loomulik blond, komistas oma eripärase ükskulmu otsa isendale iluprotseduuri tehes. "Ma nägin Youtube'is videot, kus keegi toonis oma kulme. Ma proovisin ise järgi ning vist läks midagi valesti, sest need muutusid süsimustaks, ütles ta ajakirjale Harpers Bazaar aastal 2017. "Ent mu vend ütles, et see sobib mulle." Nüüdseks on neiu juba aastaid vaid ühte kulmu kandnud ning värvib seda iga mõne aja tagant üle, kui loomulik blond toon liiga välja lööma hakkab.\nRiding my ownnnn WAAAAVVVEEEEE 🌊\nA post shared by Sophia ☠🧿🇨🇾 (@sophiahadjipanteli) on Jun 14, 2019 at 5:44am PDT\n"Ma ei tee seda selleks, et inimestele näidata, et mu ükskulm peaks neile meeldima. Pigem teen ma seda seetõttu, et soovin neile näidata, et inimene võib ise oma välimuse üle otsustada. Mulle näiteks meeldib mu välimus koos kulmuga rohkem," ütles Hadjipanteli samas intervjuus ning rõhutas ka seda, et ei survesta kedagi endale ükskulmu kasvatama.\nSophia on kehastunud ka ükskulmu vaieldamatuks esinäoks, kunstnik Frida Kahloks, kes polnud küll neiu inspiratsiooniks, ent kelle välimust ning kunsti ta on alati armastanud. Hadjipanteli sõnutsi andis Kahloks riietumine talle tubli koguse enesekindlust juurde. Neiu ei plaaninud oma kulmust loobuda ei 2017 antud intervjuu ajal ega ilmselt mitte ka praegu, sest see on talle toonud palju edu ning ka fänne - neiul ning tema kulmul on Instagrammis 414 000+ järgijat.


Mudel: MUKTI seerum AGE DEFIANCE DAY SERUM\n- Suurendab kollageeni ja elastiini taset nahas, niisutab ja silub peeneid jooni.\n- Aitab hoida siledat ja nooruslikku jumet.\n- Kohene ja kauakestev niisutus.\nSeerum pakub kohest tulemust, vähendades vananemisilminguid nahka niisutades ja kortse ning peeneid jooni siludes. Kakaduu ploomi, Davidsoni ploomi ja sinise küpressi bioaktiivsed looduslikud ekstraktid kombineerituna nelja vananemisvastase ainega suurendavad kollageeni ja elastiini tootmist. Seeläbi saavutad noorusliku ja särava naha.\n- Argireline on kortsudevastane peptiid, mis silub kortse ja miimikajooni.\n- Antarcticine kaitseb nahka kuivamise eest, taastab nahka ja vähendab kortsude teket.\n- Hyadisine kohene ja pikaajaline niisutus.\n- Leuphasyl vähendab miimikakortsude sügavust.\nKASUTAMINE: Kasuta hommikul pärast näo puhastamist. Kanna õrnalt nahale, kaelale ja dekolteele ning lase imenduda.\nKOOSTISOSAD: Aloe barbadensis (Aloe Vera) leaf juice*, Prunus amygdalus dulcis (Sweet Almond) oleosomes, Pseudoaltermonas exopolysaccharides (Hyadisine), Pseudoalteromonas ferment extract (Antarcticine), Pentapeptide-18 (Leuphasyl), Acetyl hexapeptide-8 (Argireline), Phospholipids, Glycine soja (Soybean - non GMO) oil & glycolipids & sterols, Terminalia ferdinandiana (Kakadu Plum) extract*, Tasmannia lanceolata (Mountain Pepper Leaf) extract, Callitris columellaris (Blue Cypress Leaf) extract, Magnesium ascorbyl phosphate (Vitamin C), Polyglyceryl-2 Dipolyhydroxystearate (Natural Plant Esters), Carthamus tinctorius (Safflower) seed oil, Spilanthus acmella (Paracress) extract, Astragalus membranaceus (Milk Vetch) root extract, Ubiquinone (Coenzyme Q10), Tocopherol (Vitamin E), Olive squalene (Vegetarian), Punica granatum (Pomegranate) kernel oil*, Hippophae rhamnoides (Sea Buckthorn) berry oil*, Glyceryl caprylate, Boswellia carterii (Frankincense) oil*, Rosmarinus officinalis (Rosemary) CO2 extract*, Lysolecithin, Sclerotium gum, Xanthan gum, Pullulan, p-Anisic acid (Natural), Centella asiatica (Gotu Kola) extract*.\nEsineb looduslikult eeterlikes õlides: limonene.\nSildid: MUKTI , seerum , AGE DEFIANCE DAY SERUM , ilutooted , MUKTI seerum AGE DEFIANCE DAY SERUM , vegan , nägu , näoseerum , peened jooned , kuiv , kollageen , elastiin , niisutab , sile jume , nooruslik , kortsud