KATKEND RAAMATUST | "Kriminaalne Eesti": Lenduri võitlejad õppisid 1990ndatel Narvas diversioonide abil sõjapidamist - Eesti Päevaleht\nKATKEND RAAMATUST | "Kriminaalne Eesti": Lenduri võitlejad õppisid 1990ndatel Narvas diversioonide abil sõjapidamist\nTeises katkendis saab ülevaate kuritegelike rühmituste tegutsemisest ja nende juhtfiguuridest piirilinnas Narvas.\nKURITEGELIKUD ÜHENDUSED PROVINTSIS\nNüüd aga sättigem kompassinõel itta, Narva poole – meie maa kõige piiriäärsema linna suunas.\nÜheks esimeseks kuritegeliku ühenduse juhiks Narvas sai Vladimir Fjodorov (hüüdnimega Lendur). Tegemist oli harukordse tüübiga. Ülespoole tõusis ta juba 1970ndatel. Pärast 1986. aastat ehk perestroika aegadel tegutses ta juba Narva allilma tunnustatud juhina, kes täielikult oma „pärusmõisa“ kontrollis. Lendur tegeles väljapressimisega. Selleks oli ta organiseerinud spetsiaalse „võitlejate“ brigaadi, mis koosnes peamiselt endistest õiguskaitseorganite töötajatest. Nad peksid rahulolematutelt raha välja ja trahvisid „obrokiga“. Enne brigaadiga ühinemist pidid „võitlejad“ läbi tegema spetsiaalsed, targalt koostatud katsed. Väärib märkimist, et need katsed tegi läbi ka Lenduri naine Irina Romanovna.\nKeskuurimisbüroo uurija, seejärel Narva prefektina töötanud Artur Pärnoja mäletab, et keskuurimisbüroo töötajate kätte sattusid huvitavad dokumendid: „Nendesse oli märgitud Lenduri brigaadi harjutuste plaan. Neid harjutusi ei korraldanud mingi diletant, vaid endine dessantväelane – paistis, et Smolenski või Brjanski õhudessantvägede diviisist. Programmis leidusid isegi sellised õppeained nagu lõhkeasjandus, mis omakorda sisaldas õpet lõhkeseadmete ja suunatud laengute tegemise kohta. Loomulikult läbiti eri tulirelvadega ümberkäimise kursus, mida oli omal ajal dessantväelastele õpetatud.“\nTeiste sõnadega – Lenduri võitlejad ei õppinud vaid füüsilist vastupanu võimalikule vastasele, aga ka diversioonide abil sõjapidamist.\nSeejärel asutas Lendur Eesti ühe esimese turvafirma Esto, mis sai kuulsaks sellega, et üks selle töötajatest, Eduard Mägi sooritas rea elajalikke tapmisi ja ta mõisteti eluks ajaks vangi.\nSeejärel vedas aga alt Lenduri seni raudselt vastu pidanud tervis. Selle põhjustasid omakorda kaks asjaolu. Kõigepealt läks tal kaduma raha ja väärtasju pungil täis seif, mis küll kahe päeva pärast üles leiti, aga mõistagi tühjana. Räägitakse, et seifi vargusesse olid segatud Vladimir Osiptsov, Andrei Gorjunov ja veel keegi Korosteljov – kõik kolm Lenduri enda brigaadist. Kuulduste järgi oli kadunud raha ja väärt asjade hüvituseks sellelt kolmikult võetud 30 000 krooni (inflatsiooni arvestamata ja mehhaaniliselt ümber arvutatuna umbes 2000 eurot) ja Osiptsovilt veel lisaks Mercedes. Ülejäänud kahel lihtsalt polnud autosid.\nKorosteljov ja Gorjunov kogusid hiljem kuulsust sellega, et ilmusid ühte Narva sauna, kus pidutsesid kuus nende „vaenlast“, ja avasid seal tule. Kolm „vaenlast“ tapeti sealsamas, teised kolm said haavata. Kui Korosteljovil ja Gorjunovil padrunid lõppesid, algas kaklus, mille käigus „vaenlased“ esimesena nimetatu, kui ta maas lebas, puuhaluga vastu pead surnuks lõid. Uurijad tunnistasid Korosteljovi tapmise õigustatuks, see tähendab hädakaitse piirides, ehkki laias plaanis – kuidas saab juttu olla enesekaitsest, kui teadvusetult maas lebaja lihtsalt teise ilma saadetakse. Kolm laipa saunas riputati Gorjunovi kaela, keda peagi, 27. oktoobril 1998 mingi narkomaan pähe tulistas, kuid Gorjunov jäi siiski ellu...\nTeiseks asjaoluks, mis Lenduri tervist mõjutas, kujunes tema alaealine poeg, kelle Fjodorovi konkurendid heroiininõela otsa istutasid. Sellest hoobist Lendur ei toibunudki. Raskelt haigena elas ta üle mitu operatsiooni ning lahkus 90ndate lõpus teise ilma.\nBoriss Malinovski (Malina), kunagise poksija, nüüd aga treeneri ja poksikohtuniku nime mainiti aastaid tagasi sageli ajakirjanduses. Viimasel ajal on see aga unustusse vajunud. Nähtavasti seepärast, et tal ei ole enam olnud suuri ebameeldivusi politseiga, kes „delikaatselt teda läbi elu talutas“, hakates kinni igast pisiasjast ja kurnates tema närve. Oleks võinud oodata, et Boriss Malinovski – oma raha ja nimega nii spordi- kui ka kriminaalilmas – pidanuks astuma ühele kõige kõrgemale pulgale kuritegeliku hierarhia redelil.\nAga ei! Tema autoriteet ei olnud nii tugev. Ühed räägivad, et Malina ei suuda sõna pidada, teised osutavad, et kunagi istus ta Solikamski nn Valgetes Luikedes. Muide – see fakt, nii palju kui mina Tallinna kriminaalsete autoriteetidega suheldes aru sain, on nende silmis negatiivse värvinguga, mille tausta nad meile, tavainimestele, ei taha selgitada. Kui aga küsisin politseist, mida need Valged Luiged endast kujutavad, kehitati õlgu ja vastati, et mis siin ikka rääkida, tsoon on tsoon...*\nSelgus siiski, et tsoon küll, aga mitte nagu kõik. Alles hiljem sain teada, et Valged Luiged on „mentide tsoon“, mistõttu allilmas suhtutakse halvasti ka seal istunutesse. Tallinna tuntud advokaadi Anatoli Jaroslavski arvates, kes kaitses Anton Letšitskit Narva ja Narva-Jõesuu plahvatuste kriminaalasjas (me jõuame selle episoodini hiljem), ei ole Malinovski näol tegemist lugupeetava inimesega: „Ta erineb Anton Mihhailovitšist just selle poolest, et on lurjus. Ühes ajakirja Kriminaal numbritest mustas ta kõiki: prokuratuuri, politseid, kaitsepolitseid ja advokaati. Minu soovitus teile: hoidke Malinovskist eemale!“\nMuidugi väljendas ta Letšitski kohta, eriti tema advokaadina, vaid enda subjektiivset arvamust, aga siiski tasub tema hinnangut Malinovskile meeles pidada.\nLõpuks ei saa jätta pikemalt peatumata Anton Letšitskil (sünd 1952), keda kõik – kriminaalidest kuni politseinikeni – ei nimeta teisiti kui Anton Mihhailovitšiks. Oma esimesed tuleristsed sai see Lätis sündinud poolakas, kui ta 1974. aastal sattus kümneks aastaks vangilaagrisse 15-aastase tüdruku loomuvastasel viisil vägistamise pärast. 1973. aasta lõpus olevat ta selle tüdruku pettusega, näideldes telegrammi toonud postiljoni, kodust välja meelitanud ning tirinud jõuga varjulisse kohta.\nTäpselt poolteist kuud pärast esimest vägistamist mõnitas Letšitski jõhkralt oma teist, viis aastat temast vanemat ohvrit (ise oli ta siis 21). Naine oli teel oma töökohta. Nädal hiljem ründas mees kolmandat naist, kes osutus vägistajast kümme aastat vanemaks. Naine oli minemas kuuri, et seal küülikuid sööta. Sel viimasel õnnestus põgeneda.\nTundes praegust Anton Mihhailovitši, on raske ette kujutada, et tal võiks leiduda niisuguseid noorusaja patte, sest Anton Letšitski on arukas ja ettevaatlik mees.\nOma põhikapitali teenis Anton Mihhailovitš metalliga, olles 1992. aastal Ida- Virus kõige mõjukam kriminaalne autoriteet sel alal.\nKui sõita Narva-Jõesuusse, jääb Udria külas vasakut kätt Letšitski maja. Seda on arhitektuuri iseärasuste tõttu raske teiste majadega segi ajada. Seda „kaunistavad“ kaks suurt betoonplaati, mis varjavad aknaid uudishimulike pilkude eest. Need plaadid paigaldas Letšitski pärast ühte atentaati. Kui ma ei eksi, siis juhtus see 1994. aastal.\nNarva-Tallinna maantee ääres – kui sõita pealinna poole, võib vasakut kätt Sillamäe ja Narva vahel näha teist „vaatamisväärsust“: Igor Gabla talu. Tänu võimsale kiviaiale, mille tagant hooneid peaaegu ei paista, sarnaneb see pigem kogu maailma eest varjatud salajase sõjaväeosaga. Kohalikud inimesed kutsuvad seda talu Gablovka külaks.\nIgor Gabla on Anton Letšitski parem käsi, truu ja usaldusväärne võitluskaaslane kõigis kriminaalsetes ettevõtmistes. 1997. aastast oli Gabla kuulutatud üleriigiliselt tagaotsitavaks ning ta varjas end Eesti õigusemõistmise eest politsei arvates mitte just väga kaugel – Peterburis. See ei välistanud aga tema regulaarseid „dessante“ Narva, naise juurde.\nRaamatu autor Svetlana Loginova on tunnustatud ja hinnatud krimiajakirjanik Ida-Virumaalt. Autori töö põhineb dokumentaalsusel ja annab allilmast eelmise raamatuga võrreldes märksa avarama panoraami. Nõnda on esile toodud sündmusi mitte ainult 1990. aastatest, vaid ka kahetuhandete aastate vahemikust. Lisaks sellele on laiendatud geograafilist haaret, näidatud Ida-Virumaa kuritegevuse sidemeid ja seoseid riigi teiste piirkondadega.


Lõuna-Koreas tahetakse inimeste liikumise kontrollimiseks võtta kasutusele jalavõrud - eestinen\nLõuna-Koreas tahetakse inimeste liikumise kontrollimiseks võtta kasutusele jalavõrud\nLõuna-Koreas tahetakse inimeste liikumise kontrollimiseks kasutusele võtta jalavõrud. Varem tehti seda mobiiltelefonidega, aga paljud karantiini määratud inimesed jätsid telefonid koju ning läksid ikka välja.\nLõuna-Korea terviseminister Yoon Tae-ho ütles, et on ka muid võimalkusi nagu karantiini määratud inimeste pisteline kontrollimine. Varem on valitsus kontrollinud inimeste liikumist mobiiliäpi abil, aga inimesed jätsid telefoni koju või lülitasid selle välja, et jälitamist vältida, vahendab Republic.\nLõuna-Korea ametivõimud on teadlikud, et jalavõru on äärmuslik meede, aga kuivõrd riigis on ligi 40 000 karantiini määratud isikut, keda peab kontrollima, siis tuleb midagi ette võtta. Seni on Lõuna-Koreas suudetud väga efektiivselt uusi nakatumisi ära hoida. Praegu on riigis ligi 3100 haiget, surmajuhtumeid on 208.\nKäesoleval nädalal teatas Lõuna-Korea valitsus piirangute karmistamisest seoses välisreisidega. Riik peatab viisade väljaandmise 88 riigi kodanikele, kus on juba kehtestatud sissesõidupiirangud Lõuna-Koreast, nende hulgas Austraalia, Kanada, Venemaa ja Prantsusmaa. Lisaks avas Lõuna-Korea valitsus võimaluse väikestele ettevõtetele laenu võtmiseks 30 miljardi dollari ulatuses.\nSouth Korea to use electronic bracelets to ensure citizens follow lockdown orders – Republic World\nIn a bid to further contain the spread of the novel coronavirus pandemic, the South Korean government is considering enforcing the use of electronic bracelets to implement quarantine measures. Yoon Tae-ho of the South Korean Ministry of Health reportedly said, that they have several options to monitor those in quarantine.


Tšernobõli tuumajaam ja Pripjati kummituslinn | Para-web\n/ Tšernobõli tuumajaam ja Pripjati kummituslinn\nTšernobõli tuumajaam ja Pripjati kummituslinn\nRE: Tšernobõli tuumajaam ja Pripjati kummituslinn\nElektrilahendus. Teadusmehed oskavad paremini seletada ehk. Varu omale hea resoga kvaliteet kaamera, kruustangid ja tükk tugevat tükksuhkrut. Võib nt. vannitoas katse teha. Peaasi on täielik pimedus. Pane suhkrutükk tangide vahele hakkama, käivita kaamera ja lase tuli maha. Hästi aeglaselt keera kruustangidele pinget peale. Seda nii kaua kui tükk pudiks lendab. Katse läbi. Kui kõik läks hästi, näed hiljem filmilt pisikesi valgustäpikesi. Kui pinged on aga miljoneid kordi suuremad, on ka pingelahendus natuke kogukam. Selle pärast nähaksegi igasugu kerasid katastroofi piirkondades enne, ajal ja peale sündmust. Vulkaanid, maalihked, maavärinad j.n.e. Fukushima, Hiroshima igal pool nähti UFOsid. Tegelikult ei ole ju UFOd. Teadus oskab nähtust vägagi hästi ära seletada. Chernobil peaks ikka samasse auku jääma. Ka Volke ei taha kuidagi UFOsid seostada mõistuslike olenditega. Arusaadav. Kui aga objekt käitub kummaliselt ülikiirusel täisnuga kujuliselt kulgedes, siis võib ka olla ,,miski,,. Reaalsed teadvusega kerad ennast ei reklaami ega ole ka kergelt nähtavad või filmitavad. Orb ja keravälk ei ole sama.\n(27-04-2016 15:13 )togli Kirjutas: Mihhail Varitsky: "Mina ja teised minu meeskonnast nägid tulekera mis aeglaselt lendas taevas. Ma arvan, et kera oli kuue või kaheksa meetrise läbimõõduga.\nSiis nägime kahte karmiinpunanast kiirt, suunatuna neljanda bloki suunas. Objekt oli umbes 300 meetri kaugusel reaktorist. Sündmus kestis umbes kolm minutit. Tuled objektil kustusid ja see lendas minema loode suunas."\nUFO hoidis ära tuumaplahvatuse ning surus kiirgustaseme neli korda madalamaks (väidetavalt, kinnitust väitele ei leidnud).\nOtsing " UFO Prevents Blast at Chernobyl Nuclear Plant " annab üsna palju vasteid.\nKui Tšernobõli teemat otsisin, siis sattusin alguses sellele teemale. http://www.para-web.org/showthread.php?t...C3%B5li%22\nSeal on juhtumist üksikasjalikult.\nSajandi ehitus: 3000 töölist, 9 aastat tööd, ehitise kõrgus 100m, laius 257m, pikkus 165m. Üle 2 miljardi EURi. Töövõtja (peamiselt prantslased) euroopa konsortsium Novarka\nKõneldakse kahest suurest tuumaõnnetusest RF-is viimase 5-6 aasta jookul, millest RF-is ei tea keegi midagi. Alles siis, kui lääneriikide seiresüsteemid tuvastasid saaste võttis sõna ka mõni Mordori ametnik. Järjekordne päev paradiisis.\n2017 veebruaris avarii epitsenter Murmanski oblast. Mäletate? sel ajal oli see jood-131 jutt lääne ja meie meedias.\nTeine suurem õnnetus juhtus Tšeljabinski oblastis - märksõna on ruteenium-106 -\n2017 septembri lõpus.\nKuna liginevad valimised, siis Venemaal ei tea sellest peaaegu keegi ega saanud seetõttu ka õnnetuspiirkondadest pageda need kellel oli võimalus.\nÜlaltoodud õnnetusi peetakse slaavi alternatiivmeedias maštaapse katastroofi mõõtu "sündmusteks", kaugelt rängemateks, kui seni on arvatud ja infot lekkinud.\n(selle postituse viimane muutmine: 23-11-2017 14:23 pikksukk.)\nMordoris jama lahti. Tšeljabinsk on lukus. Välja ei pääse keegi.\nNavalnõi samal teemal väidab, et sarnasused Tšernobõli õnnetuse varjamisega on ülisuured. Tšeljabinski õnnetuse puhul võimud varjasid ja salgasid, et radioaktiivne pilv on. Siis tunnistasid et on jah aga väidavad, et see on kahjutu...\n(selle postituse viimane muutmine: 25-11-2017 23:56 pikksukk.)\nLisan sekka ühe teemakohase vandenõuteooria, millest jutustavat filmi ka ETV2 nädalate eest näitas. Film oli järgnev:\n"The Russian Woodpecker" ( http://www.imdb.com/title/tt4082596/ )\nFilmis esitatud teoorias kohaselt selgus juba DUGA-3 radarijaama ehituse ajal, et selle reaalne efektiivsus ei oleks kuidagi täitnud ehitise eesmärki. Kuna projekt maksis kordades rohkem, kui lähedal asuv tuumajaam, oleks selle projekti algataja ja käimashoidja võetud isiklikult vastutusele. Siinkohal tekkis üks "aga", nimelt oli ta oma ambitsioonika projekti tõttu jõudnud välja nõukogude liidu võimuladvikusse ning kasutades oma poliitilist mõjuvõimu, delegeeris ta käsu viia läbi ohtlik katse neljandas reaktoris, mille tagajärjeks oli plahvatus neljandas energiablokis, mis tõin enesega kaasa piirkonna elamiskõlbmatuks muutmise ning ehituses olnud DUGA projekti hülgamise.\nYoutube-is on olemas ka täispikk versioon, paraku ainult vene keeles:\n(selle postituse viimane muutmine: 05-12-2017 23:31 Addy.)


Suitsupakkidele pannakse karmid hoiatuspildid - Eesti Päevaleht\nSuitsupakkidele pannakse karmid hoiatuspildid\nKõigile EL-i riikidele ühiste šokifotode hulgast võetakse ka need, mis lähevad Eesti sigaretipakkidele.\nSotsiaalministeerium ei soovinud enne ministeeriumide kooskõlastusringi eriti üksikasjalikult kommenteerida, milliseid olulisemaid muudatusi aasta aega koostatud tubakapoliitika alusdokumendis ehk nn rohelises raamatus tubaka kättesaadavuse, reklaami, hinnapoliitika, teavituse ja muu sellise jaoks soovitatakse. Kindel on aga, et raamatus on sees eurodirektiivist lähtuv ettepanek „kaunistada” sigaretipakid pilthoiatustega.\nSigaretipakkidele nõutavad fotod on kõigile EL-i riikidele ühesugused. Ent iga riik saab 42 pildi seast valida, millised ta kasutusele võtab – kas leebemad või karmimad. Pilthoiatusi tuleb kokku valida 14, iga hoiatusteksti jaoks üks pilt.\nSotsiaalministeeriumi keskkonnatervise ja kemikaaliohutuse juhi Aive Tellingu sõnul võttis töörühm pildivaliku aluseks uuringute andmed fotode efektiivsuse kohta ning töörühma liikmete endi teadmised ja kogemused. „Töörühm ei ole mingeid lõplikke otsuseid piltide osas veel teinud,” ütles Telling.\nKui lähtutakse vaid piltide efektiivsusest, siis võiks Eestis suitsupakkidel näha fotosid, kus on hingamismaskiga laps, terved ja kahjustatud kopsud, lagunenud hambad ja kõrivähk. Uuringute järgi on just need pildid kõige mõjusamad.\nTellingu kinnitusel on uuringud näidanud, et pilthoiatused mõjuvad rohkem kui ainult hoiatav tekst, eriti vähese kirjaoskusega inimeste ja laste puhul. „Hirmu tekitavad ja tugevaid emotsioone esile kutsuvad kujutised on efektiivseim viis tarbijate harimiseks,” ütles ta.


Sildid: Eesti autorid, krimiraamat, 2012\nAutor Janno, Richard\nEesti poliitikas on ärevad ajad. Ees seisavad valitsusläbirääkimised, ent äkitselt kaob üks opositsiooni juhte Robert Tensing. Kaob jäljetult, kui mitte pidada õrnaks juhtlõngaks sinist ümbrikku, mille ajakirjanik Roger tema ukse tagant leiab. Paraku kaob ka sinine ümbrik enne, kui ajakirjanik jõuab selle sisuga tutvuda. Roger asub poliitiku kadumist omal käel uurima ja jõuab otsaga üle mere Helsingisse, kus lugu võtab veelgi salapärasema pöörde, kui asjasse paistab olevat segatud Soome kuiva seaduse aja piiritusekuningas.\nRichard Janno (1900–1942), proosakirjanik ja följetonist, kelle tuntumad teosed on romaan „Metsmees“ ning lastejutud „Vutimehed“ ja „Kassisaba poisid“, on kirjutanud ka leidlikke ja põnevaid kriminaalromaane.


ISPA toetab Narva Elektrijaamade tuhavälja sulgemisprojekti\nBalti Elektrijaama tuhavälja nr. 2 sulgemisprojekti valmistasid ette Eesti konsultatsioonifirmad MAVES, PIC-Eesti ja MERIN. Projekti kogumaksumus on 7,2 miljonit EUR. ISPA fondist saadava tagastamatu abi määr on 84% kogumaksumusest.\nEesti Energia keskkonnajuhi Valdur Lahtvee sõnul otsustati esmakordselt ISPA ajaloos toetust määrata nii suures ulatuses - kuni 84% projekti kogumaksumusest, kuna tegemist on vanareostuse likvideerimisega ja projekti realiseerimisega ei looda uusi väärtusi.\nTuhavälja sulgemisel likvideeritakse leeliselise tuhatranspordivee settebasseinid ja tuhavälja pind haljastatakse. Balti EJ tuhavälja nr.2 570-le hektarile on ladustatud enam kui 40 miljonit tonni tuhka, tuha ladustamine sinna lõpetati 1986.a.


Psoriaasi ravi lastel ja täiskasvanutel, narkootikumid ja folk õiguskaitsevahendeid. luud, kõõlused ja liig. mis mõjutab karvanääpse jalad ja reied.sisu:Üldine teave hemorroididpõhjustab hemorroididsümptomid hemorroidid tüüpi hemorroididTüsistused hemorroididehemorroid raviRavivad hemorroidid raseduse ajalTraditsiooniline ravi hemorroididenne.aga ma ei pomoglo.Togda hakkasin ravida folk õiguskaitsevahendeid jalad nagu tuimaks, vaevalt hozhu.Mazhu salvi folk sredstvami.Parila jalad.See kehtib eriti liigestes jalad, sest nad moodustavad väga suure koormuse.Veri surunud alt, Folk õiguskaitsevahendeid raviks liigeste.\nMõningatel juhtudel võib jalgade liigeste põletik areneda hariliku spurmiga. luu-lihaskonna haiguste ja erinevate põletikuliste fookuste haiguste jaoks. Need õiguskaitsevahendid mitte ainult leevendab haiguse sümptomeid.Roheliste toidulisandid võivad suurendada ussid kõhus Detoxic Pole sõltuvust tekitav on kodus söömine aitab keha pH-d. Taimetoitlased - väga vajalik on väga kange rohelised täiendused tehakse töövälisel ajal.Valu põlvedes: ravi kodus. Folk õiguskaitsevahendeid raviks põlve Lihas kannatav inimene raskete koormate igal liikumist. Väga keerulises struktuuris on liigesed, nad sageli põletikulised ja vigastatud.turse põlve, miks see juhtub ja kuidas seda ravida paistes põlve annab palju vaeva. Põlvepiirkonna turse võib põhjustada: vigastus; artriidi ägenemine( liigesepõletik).\nHaigust iseloomustab erinevaid muudatusi välimuses küüneplaadi kui käed ja jalad võite proovida psoriaasi folk õiguskaitsevahendeid. psoriaasi salvi.ilus ja vormikas jalad Dieet; Apteek Peterburi salvi psoriaasi toitumine psoriaasi; Kuidas kaalus folk õiguskaitsevahendeid.Suvel on meil maksma hoolt oma jalgade rohkem tähelepanu avatud kingad ei varja probleeme jalgadega. Muidugi, tavaliselt hoolitseda oma jalgu - see ei ole raske.Kuidas kaalus oma jalad olid hudun'kimi, Kui parish'sja bambusest luud on võimalik kaalust alla võtta; Kuidas kaalus folk õiguskaitsevahendeid kasutades.\npeenise venitus Titan Gel Sinu kehale orgaaniline rohelised täiendada saadaval ainult otse ametlik edasimüüja meie lugejatele email or phone password repeat password repeat password gender.ravi podagra Mõned haigused saavad alguse muinasajast ning juba diagnoositud arstide poolt. näiteks podagra sümptomid ja ravi, mis on tuntud ajast pärit Michelangelo olid juba probleem, ja kõige aadel.World Wide Web-ist on palju võimalusi, kuidas eemaldada luud pöialt ja mõned näpunäited on tõesti Muna salv jalgade kivide vastu Traditsioonilised õiguskaitsevahendid Lihtne folk viis luu vabanemiseks on joodi kasutamine.Vabane konnasilmad folk õiguskaitsevahendeid Jäta salvi terve öö ja hommikul loputa jalad, Piim keema ploomi ja eemaldage.


Canon EOS R5C – kompaktne ja kerge Cinema EOS kaamera - Canon Eesti\nKompaktne, kerge disain aktiivse jahutusega\nEOS R5C on kõige kompaktsem ja kergem Canoni Cinema EOS-kaamera, millel on OLED-pildiotsija, ere liigendatud LCD-ekraan ja 13 kasutaja määratavat nuppu. Uus aktiivne jahutusventilaator võimaldab pikaajalist salvestamist, samas kui selle vastupidav magneesiumsulamist korpus tagab professionaalse vastupidavuse.\n8K FF VIDEO\n45 MPX PILDID\nSisemine jahutussüsteem pikaajaliseks salvestamiseks\nEOS R5C rakendab aktiivset jahutussüsteemi, mis hajutab tõhusalt põhikorpuse soojust ja võimaldab salvestada pikaajalist 8K eraldusvõimega kuni 60P. Valikud Always On ja Automatic Fan Modes võimaldavad kasutajatel salvestamise ajal ventilaatori võimalikku müra minimeerida.\nIntuitiivne disain puutetundliku LCD ja 13 määratava nupuga\nKaameral EOS R5C on 0,5-tolline kõrge eraldusvõimega OLED-pildiotsija täpseks pildianalüüsiks, punktmaatriksekraan kaamera sätete/režiimide kiireks kontrollimiseks ja ere liigendatud 3,2-tolline LCD-ekraan, mis võimaldab päeva või öö jooksul hõlpsalt mitme nurga alt vaadata.\nEOS R5C ülikompaktses disainis on saadaval lai valik 13 määratavat nuppu ja kolm digitaalset valikuketast. Neid funktsioone saab programmeerida uue kasutajaliidese kaudu, et võimaldada kiiret juurdepääsu teie lemmikvideo/-foto funktsioonidele, nagu Waveform Monitor, autofookus ja kõrge kaadrisagedus.\nKompaktne, lihtne ja kerge\nVaid 680 grammi kaaluv EOS R5C on kõige kompaktsem ja kergem Canoni Cinema EOS-kaamera, olles sama esmaklassilise koostekvaliteedi ja mugava ergonoomikaga nagu EOS R5 kaamera.\nKino- ja televisiooniobjektiivid\nRegistreerige oma huvi Canoni EOS R5C kaamera vastu\nOlge esimeste seas, kes saavad Canoni EOS R5C kaamera värskendusi, Canoni pakkumisi, nõuandeid ja õpetusi, uudiseid ja kutseid kohalikele üritustele.


Valitsus kinnitas üle tollipiiri toimetatavate toidukaupadele ja lisaainetele kehtestatud kvaliteedinõuete kontrollimise korra.\n«Tegemist on järjekordse toiduseaduse rakendusaktiga, toiduainete kontrollimise kord piiril on kavas rakendada alates 1. oktoobrist,» ütles põllumajandusminister Andres Varik. Järelvalve sisseseadmine piiril kaitseb kohalikku tootjat ebaausa konkurentsi eest, lisas ta.\nVariku sõnul on lõppenud toiduainete kvaliteedi kontrollimiseks keskkonnalabori seadmete hankekonkurss. «Laboriseadmed hangitakse Maailmapangast saadud laenurahaga, selleks on ette nähtud 300 000 krooni. Hetkel on välja valitud kaks laboriseadmete tervikkomplekti pakkujat,» rääkis Varik.\nSamuti on kavandamisel uus riigihankekonkurss toiduainete keemilise koostise määramiseks ja toiduainete kvaliteedistandardite väljatöötamise laboriseadmete ostmiseks.\nVariku sõnul on toiduseaduse rakendamisel vaja teha veel mõningaid parandusi seadusse ja vastav seaduseelnõu esitatakse sellel aastal. Valitsus lükkas edasi arutelu taimsete- ja loomsete saaduste sisseveoks lubatud piiripunktide kohta. BNS\nHoiupank alandab 1. septembril ettevõtluslaenude baasintresse, kusjuures kõige rohkem alaneb lühiajalise kroonilaenu baasintress -- ühe protsendipunkti võrra.\nVarasem lühiajalise laenu (kuni 12 kuud) intressimäär langeb 12,3 protsendilt 11,25 protsendile, alanedes seega 1,05 protsendipunkti võrra teatas Hoiupank.\nPikaajalise laenu (kuni viis aastat) senine baasintressi vahemik 11,75-12,75% on alates septembrist 11,50-12,25%, langedes keskmiselt 0,375 protsendipunkti.\nAlanevad nii kroonis kui välisvaluutas antavate laenude baasintressid.\nLähiajal kaalub laenude baasintressi alandada ka Ühispank, ütles Ühispanga laenuosakonna juhataja Andrus Kimber.\nKimberi sõnul pole Ühispank baasintressi alandamist veel otsustanud. Kahtlemata on turul suund laenuintressi alandamise suunas, märkis ta. Ühispanga baasintressimäär ettevõtetele on hetkel 12 protsenti.\nHansapanga analüüsiosakonna juhataja Margus Kisel ütles, et Hansapangal pole praegu kavas baasintressi alandada. Samas ei saa välistada baasintressi alandamist lähiajal, lisas ta.\nKimber ütles, et laenuintresside langustrendi jätkumine on loomulik nähtus. BNS\nESSi kontserni kuuluv AS Falck ostis enamusosaluse Leedu turvateenuseid osutavas ettevõttes Redenas, mis on keskmise suurusega turvafirma Leedus.\nTehingu suurus on 125 000 litti, millega ESS omandas 82 protsenti Redenase aktsiatest. Lähemal ajal ei ole plaanis omandatud firmasse olulisi investeeringuid teha, ütles ESSi finantsdirektor Tarmo Keskküla.\nLeedu turvateenuste turuliider on Keskküla sõnul Eesti mõistes valvekoondis, mis moodustab Leedu politseist ühe osa.\nESS tutvus Leedus ka teiste väiksemate turvafirmadega ja leidis, et Redenas on kõige sobivam oma struktuuri ja hinna poolest, ütles Keskküla.\nInvesteeringud Leedu turvafirma edasiseks arendamiseks selguvad Keskküla sõnul ESSi järgmise aasta eelarve väljatöötamisel. BNS\nInvesteerimisfirma Talinvest emiteeris kolmeaastase kommertspaberite emissioonide programmi raames 50 miljoni krooni eest kommertspabereid.\nTeise seeria kolmekuulise tähtajaga kommertspaberite emissiooni reaalintressiks kujunes enampakkumise meetodit kasutades 7,92 protsenti aastas.\nEmissioon lõppes ülemärkimisega, teatas korraldajafirma Talinvest-Suprema Balti Väärtpaberite AS.\nPraeguseks ringluses olevate Talinvesti kommertspaberite nominaalväärtus on 125 miljonit krooni. BNS\nEelmisel nädalal sõlmis reklaamiagentuur Vatson & Vatson allkirjastatud osaluseta koostööleppe rahvusvahelise reklaamiketiga Young & Rubicam Inc.\nVatson & Vatsoni tegevdirektor Rain Teimann ütles, et koostöö Young & Rubicamiga kirjalike lepeteta on kestnud kaks ja pool aastat. «Leidsime lepingu allkirjastamisega tasakaalu, mis on kasulik mõlemale poolele,» teatas ta.\nVatson & Vatson kuulub täielikult eestlastest eraisikutele. ÄP


Kopsik - Pesaleidja MTÜ\nKOPSIK VAJAB RUTTU OMA KODU!\nKopsik on tänavakass nagu suur enamus Pesaleidja hoole all olevaid loomi. Hoiukoju saabudes oli noormees üsna arg. Kopsikul kulus hoiukodu oludega kohanemiseks paar nädalat, aga mida rohkem aega mööda läks, seda julgemaks poiss muutus. Hoiukodu perega on Kopsi nüüdseks harjunu ja ootab oma igavest pere, kellega kodukiisu elu nautida. Iseloomult on ta väga mänguhimuline kass, kes saab suurepäraselt läbi teiste kassidega ning ka koertega.\nKahjuks ei saa Kopsiku hoiukodu jätkata tema hoidmisega ja nüüd vajab ta kiiremas korras oma päris kodu. Kiisutuppa tulemine oleks talle väga stressirohke, kuna ta on harjunud koduse keskkonnaga.\nKopsik on sündinud 01.08.2018 aastal ja on leitud Kostiverest. Pesaleidjasse kolis ta 2020 aasta märtsis. Juba nii pikalt oma kodu oodanud, tuleks nüüd ometi keegi ja ütleks ''nii Kopsik, sina oled nüüd minu parim sõber''.\nKui tunned, et Kopsik võiks just sinu sõbraks sobida, siis kliki nupule "soovin seda loomakest", täida ära Pesaleidja loomasoovija ankeet ja tule külla!


Emajõe Nupuklubi | Jutupaun | Muud jutud | Teema: Tselluloositehas Nupujõele?\nAutor Teema: Tselluloositehas Nupujõele? (Loetud 9728 korda)\n« postitatud 01.02.17 23:17 »\nRe: Tselluloositehas Nupujõele?\n« Vastus #1 postitatud 06.02.17 10:32 »\nSee on väga kahtlane värk jah.\nPlaanitakse vist kusagile Vorbise kanti lausa. Krt, sääl hääd kalapüügi kohad.\n« Vastus #2 postitatud 16.02.17 08:34 »\nNoh, asi siiski alles lapsekingades, kuigi meestel on tõsi taga. Suure kella külge läks tööstuse rajamise plaan mitte tegijate enda soovil, aga keegi oli kusagilt midagi kuulnud ja lekitas info ajakirjandusele. Sellest johtuvalt oli ka tegijate pressikas väga toores, kus täpset vastust ei osatud ühelegi küsimusele anda ja kõrvaltvaatajale jättis kogu asi mittetõsiseltvõetava mulje.\nAga nagu öeldud, on asi väga algstaadiumis. Ees ootab palju keerulisi ja ekstentsiaalseid küsimusi, mis lahendamist vajavad. Esiteks - keskkonnamõjud ja enne, kui keskkonnamõjusid saab hindama hakata, peavad asjaosalised kõigepealt tehnoloogia välja valima, mida pole veel minuteada otsustatud, milline see olema saab. Teiseks - toorme küsimus on ka väga lahtine. Egas kõik metsaomanikud torma ummisjalu oma puitu vaid nendele müüma, suurtel metsaomanikel on omad pikaajalised partnerid ja lepingud ja huvid, mida tselluloosivabriku tegemisel kõrvale ei heideta. Metsatöösturitena on neil ilmselt küll kompetents ja info selles suhtes olemas, aga üllatusi tekib alati. Kolmandaks - võtmeinvestori leidmine. Miljard eurot on väga suur raha ja kuigi raha pole ilmast otsa saanud ning hiinlased on eriti maiad euroopas ja mikihiiremaal osalusi soetama, tuleb projekt investorile siiski maha müüa ja ega see kerge pole. Miljardit omaval ettevõttel on maailmas valikuid küll ja veel.


26/01/2007 - Saarte Hääl\nInimene, kes pani Venemaa endise spiooni Aleksander Litvinenko toidu sisse radioaktiivset ainet poloonium-210, sureb umbes kolme kuni viie aasta pärast.\nInglismaa ja Prantsusmaa kavandasid liitriigi loomist\nLõppeval nädalal puhkes Euroopa kahes suurriigis – Suur-britannias ja Prantsusmaal – paraja suurusega skandaal. Nimelt avastasid ajaloolased arhiivis juba ammu salastatud dokumendid, mis näitavad, et XX sajandi keskpaiku arutasid tookordsed tipp-poliitikud väga aktiivselt Suurbritannia ja Prantsusmaa liitriigi loomise kava.\nKas Clintonite teine tulek?\nNädal tagasi teatas demokraadist senaator Hillary Clinton ametlikult oma kavatsusest osaleda 2008. aastal Demokraatliku Partei nimel Ameerika Ühendriikide presidendivalimistel.\nVaada, Iiumaal Kärdel elast sii esimese Eesti valitsusaegu üks vanamutt ja vanames. Nendel oli pisine maja jüst kahe tänava risti peele, nenda et aknad olid üks ühele, teina teisale poole ning üks istus ühe, teina teisa akna all. Sedasi oli keik, mes maailmas sündis, nähje ning teeda: vanamutt ütleb, et nää – Tau Matse tuleb preet lehmaga karjamaald, udar nii piima täis et-et... Ning vanames kiidab teise akne poold, et nää – Priida-vana tuleb kajule ühna kahe ämbirg kohe...\nNõukogude inimesed hakkasid demokraatiat õppima\nNeil päevil 20 aastat tagasi avati Moskvas järjekordne NLKP Keskkomitee pleenum. Pleenumi tähtsamaks päevakorrapunktiks oli kaadripoliitika ja pikema sõnavõtuga esines sellel partei peasekretär Mihhail Gorbatšov.\nNõukogude väed vabastasid Auschwitzi\n1945. aasta 26. jaanuaril sisenesid Nõukogude väed Poola territooriumil asuvasse Auschwitzi koonduslaagrisse. Õigemini oli tegemist koonduslaagrite süsteemiga, mis lõplikult vabastati 27. jaanuaril. Just seda päeva tähistatakse kogu maailmas kui holokausti mälestuspäeva.\nTäpne aasta, millal ehitati maja, kus praegu asub Kuressaare politseijaoskond, pole teada. Teada on, et see maja on kantud 1792. aastal avaldatud Kuressaare plaanile, mis omakorda on 1786. aasta linnaplaani kohandatud variant.\nKui mina kell üheksa turule jõudsin, olid müüjad juba kohal. Kes sättis laudadele kaupa, kes ootas juba pikisilmi klientide saabumist, kes tagus jääd lahti…\nKas mõistlik areng või mõistusevastane tarbimine?\nII osa Koos on kergem ja keskkonnasäästlikum ehk Mõned head (äri)ideed\nKaja Saksakulm-Tampere, suhtekorralduse maadeavastaja\nEesti esimene suhtekorraldusdoktor, Kuressaarest pärit Kaja Saksakulm- Tampere võrdleb teaduse tegemist maadeavastamisega, ehkki gloobuse asemel tuleb tal üles leida ja ära täita teadmistekaardil asuvad „valged laigud“.\nRasmus Pikkani: Laenamisse ei tasu sukelduda mõtlematult\nAjalehe Postimees hinnangul koostas eelmisel aastal täpseima majandusprognoosi Sampo panga analüütik ning säästu- ja investeerimisosakonna juhataja, Saaremaalt pärit ja siin 1994. aastal Saaremaa Ühisgümnaasiumi lõpetanud Rasmus Pikkani. Jaanika Merilo uuris, kuidas hindab Rasmus Pikkani Eesti majanduse hetkeolukorda.\nKas kiirabi kiirustas ehk Ühe surmajuhtumi jälgedes (7)\nMöödunud aasta augustis suri Kuressaare lähedal maakohas tugevat rinnavalu kurtnud mees, kelle abistamisel mõned tunnid varem kohal käinud kiirabi piirdus valuvaigistava süstiga.\nKinobuss kutsub Muhumaale ise filmi tegema\nHomme, 27. jaanuaril kell 12 jõuab Kinobuss Muhu põhikooli, kus saab teha videoid, filmikesi ja multifilmikesi. Kinobussi töötuba on igati sobilik koht, kus end kinotegemise pisikuga nakatada. Töötoas saab tegutseda […]\nKolmapäeval õhtupoolikul toimus Koguvas Muhu käsitööseltsi Oad ja Eed ning Muhu muuseumi koosettevõtmisena Sukaseminar. Luubi all, nii otseses kui kaudses mõttes, olid rahvuslikud muhu säärekatted – kootud, roositud, kirjatud ja üleväetud või kalaroogsed (vikkelkoes) sukad ning männakirjas kapetad.\nSaaremaa Laevakompanii tütarfirma SSC Ferries OÜ opereeritaval Saaremaa-Ventspilsi laevaliinil algab uus hooaeg 1. mail.\nEttepanekud Rohelisse raamatusse\nKolmapäeval moodustati Euroopa Liidu merenduspoliitika Rohelise raamatu (Green Paper) kohta tehtavate ettepanekute ja kommentaaride analüüsimiseks ja Saare maakonna seisukoha väljatöötamiseks Saare maakonna ja Saaremaa Merekultuuri Seltsi töögrupp.\nKolmapäeval viibis Saaremaal Euroopa Komisjoni Eesti esinduse juht Toivo Klaar. Visiidi käigus külastas Klaar Orissaare valda ning kohtus maavanem Toomas Kasemaaga.\nKuressaare suvelavastus 2007 on „Reigi õpetaja”\nSel suvel etendub Kuressaare linnateatri egiidi all Aino Kallase „Reigi õpetaja”. Jutustuse kirjutab lavasobilikuks teatriajakirjanik Andres Keil, kaasa aitab ja lavale seab VAT-teatri lavastaja Aare Toikka, kes tõi möödunud sügisel Kuressaare linnateatris välja lastelavastuse „Väike merineitsi”.\nNõmmküla külakeskus võõrustas hellamaalasi\nAastavahetusel uksed avanud Nõmmküla külakeskus Muhus võõrustas eile Hellamaa külakeskuse inimesi, kes kiitsid saare teise otsa ettevõtlikke elanikke endale kooskäimise paiga rajamise eest.\nMusapäevad 2007 Orissaare gümnaasiumis\nAvalöök Orissaare gümnaasium 21. musa päevadele anti juba eelmise veerandi lõpus, mil toimus musapäevade kleepsukavandite konkurss. Valida oli ligi 50 kavandi vahel. Enim hääli sai 9. klassi neiu Kedy Sünteri kavand. Kedy kujundusega kleepsu saavad kõik lõpuõhtul osalejad ja külalised.


Teisenda rasva lihaste kaalulangus. Kuidas kaotada 14 kg 2 kuuga (koos fotoga) - Vihjeid -\nKiire kaalulangus meestele - Vihjeid -\nTeisenda rasva lihaste kaalulangus,\nSeega vajame me kõik heaks terviseks teatud rasva. Ultraheli Shutterstock Probleem, mida nihikud ei suuda lahendada, lahendatakse ultraheli abil. Juba Vana-Egiptuses olid kasutusel erilised dieedid ning õunaäädikat tarvitati kehakaalu vähendava ja rasva lagundava toidulisandina.\nMiinused Näidud pole nii täpsed, kuna need sõltuvad keha hüdratatsioonitasemest.\nKohe pärast treeningut võib lugemine ekslikult näidata madalamat keha rasvaprotsenti. Täpsete näitajate lähedale jõudmiseks on vaja masinat juhtida kvalifitseeritud inimesel.\nDEXA kahekordse energiaga röntgenabsorptomeetria Shutterstock DEXA ehk kahekordse energiaga röntgenabsorptomeetria läbib erineva intensiivsusega röntgenikiirte, et mõõta nii luu mineraalset tihedust kui ka keha koostist.\nPeate vaid seisma jääma ja röntgeniaparaat skaneerib teie keha osade kaupa, nii et saate oma rasvaprotsendi kätte kätes, reites, seljas jne. Plussid Ei dunking vees, ei ebamugavust.\nKeharasva mõõtmine - 7 parimat meetodit 1.\nLihtsalt seisa ja lugemine tehakse mõne minuti pärast. See masin on meeletult täpne.\nKui usute, et skaala annab teile järjepidevaid ja korratavaid mõõtmisi, jätkake selle kasutamist. Kuid ärge üllatage, kui esineb olulisi kõikumisi ja kummalisi andmeid. Kuni kaalud pole saanud teaduslikust seisukohast nõuetekohase kinnituse, peetakse neid "eksperimentaalseteks". Infrapuna meetod Infrapunameetod põhineb valguse neeldumise ja peegeldumise põhimõtetel. Mõõtmised tehakse optilise kiu sondi asetamisega bicepsi kühmu. Sond saadab infrapunakiirte kiire lihasesse, kus toimub murdumine, ja seejärel mõõdetakse kogu keha rasva hindamiseks lainepikkus.\nFutrex on kõige levinum infrapuna seade. Kõrgus, kaal, vanus, sugu, kehatüüp ja aktiivsuse tase sisestatakse masinasse ja seade prindib tulemused. Selle meetodi eelised on see, et see on kiire, lihtne ja mitteinvasiivne atraumaatiline. Puuduste hulgas on masina kõrge hind 3 eurotküsitav täpsus ja töökindlus.\nÜmbermõõt ja antropomeetriline meetod Need kehakoostise määramise meetodid, rasvakihi paksuse hindamine koosnevad luu läbimõõdu või jäseme ümbermõõdu mõõtmisest mitmes kohas.\nAsendate lihtsalt oma mõõtmed, pikkuse ja kaalu ning - palun! Analüüsid on lihtsad, kuid palju vähem täpsed kui muul viisil saadud. Ma ei soovita seda meetodit teile. Kasutage seda ainult siis, kui ligikaudsed väärtused on teie jaoks piisavad. Muud meetodid Keharasva mõõtmiseks kasutatakse palju muid meetodeid, näiteks keha kaaliumisisaldus, kogu keha elektrijuhtivus, isotoopide lahustumine, kreatiini eritumine uriiniga, üldkaltsium, üldlämmastik, kogu plasma kreatiniin, kompuutertomograafia, magnetresonantstomograafia.\nTomograafia, ultraheli, neutronite aktivatsioon analüüs ja kahekordne footoni neeldumismeetod. Kuigi mõned neist kõrgtehnoloogilistest meetoditest võivad olla laboris uskumatult täpsed ja kasulikud, pole ükski neist teie dieediprogrammis teie isiklikuks kasutamiseks peaaegu ideaalne.\nKuid kui soovite saada kõige täpsemaid kehakoostise näitajaid, siis sobib ainult "otsese mõõtmise" meetod; see tähendab rasvakihi füüsiline lahkamine. Tõsi, sel viisil oma keha rasva mõõtmiseks peate olema laip, nii et see meetod pole eriti praktiline. Mainin seda mitte selleks, et mängida mingit trikki, vaid rõhutada, et kõik keharasva testimise meetodid on vaid ligikaudsed hinnangud ja mitte "otsesed mõõtmised".\nProtokoll: nahavoltide testimine. Nahavoltide testimine põhineb asjaolul, et suurem osa teie keha rasvast koguneb otse naha alla.\nKuidas Mõõta Keharasva Ja Miks See On Oluline | Fitness\nSa oled ilmselt kuulnud, ja see pole saladus, et kui teie ainevahetus on aeglane siis on palju raskem aeg kehakaalu. See on tõsi, aga ma olen siin, et teid vabastada.\nKui selline intensiivsus ja intervallide arv on sinu jaoks esialgu liiga suur, võid seda kohandada. Näiteks tee pool minutit intensiivset ja neli-viis korda rohkem. Ja hoolimata sellest, Seega pole rasva asendamine suhkruga mitte just kõige kavalam Oliiviõli menüüsse kaasamine aitab säilitada tervislikku kehakaalu.\nNoored on ju toredad ja head ning kui neile. Et rindade suurust ja kuju muuta, on lisaks implantaatidele veel võimalusi. Kas rasva siirdamine aitab tagada ideaalile lähima tulemuse. Kaalulangetaja peaks lihasmassi säilitama või isegi suurendama ja rasva osa vähendama. Selleks on vaja lihaseid treenida ja ka valgurikkaid tooteid süüa. Need, kellel on sageli aeglane ainevahetus on liigne kehakaal. Suurendage toidus sisalduva raua sisaldust. Rauapuudus võib teie ainevahetust aeglustada, seetõttu on oluline lisada see toitainete oma dieeti.\nHeade rauaallikate hulka kuuluvad mereannid, näiteks karbid, punane liha, läätsed, kaunviljad ja spinat spinat.\nRauapuudus võib aeglustada ainevahetust, seetõttu on oluline lisada see toitainete oma dieeti. Head rauaallikad on koorikloomad, punane liha, läätsed, kaunviljad ja spinat spinat. Toiduallikate hulka kuuluvad komplekssed süsivesikud: täisteratooted, tärkliserikkad puuviljad ja köögiviljad, rohelised lehtköögiviljad ja kaunviljad. Lisage toidule vürtsikad vürtsid.\nVürtsikad toidud, näiteks tšillipipar, kiirendavad ainevahetust kohe pärast sööki. See ei pruugi kaua aega võtta, kuid regulaarselt vürtsika toidu söömine võib anda stabiilse metaboolse efekti. Maitseks ja ainevahetuse kiirendamiseks võite proovida roogadele lisada tl kuuma tšillipulbrit.\nSuurendage lahja liha. Kuigi mehed eelistavad süüa pigem praadi, pole punane liha tervislikum variant.\nRahuldage oma lihahimu lahja liha, näiteks linnulihaga, ja piirake punast liha 3 portsjonini nädalas. Punast liha pole vaja täielikult lõigata. Eriti lahjad veise- ja sealiha jaotustükid annavad vähem rasva ja kolesterooli, mis on kasulik talje suurusele ja üldisele tervisele.\nUSDA sõnul sisaldab iga grammi ülilihast liha mitte rohkem kui 5 grammi üldrasva, 2 grammi küllastunud rasva ja 95 milligrammi kolesterooli. Kalorite arvutamine.\nKalorite jälgimine on oluline samm ülesöömise vältimiseks. Peaksite hoolikalt läbi lugema kõik toidumärgid ja üles kirjutama kõik söödud toidud.\nSee aitab teil teada saada, kui palju kaloreid teil on võrreldes maksimaalse päevase kalorite vajadusega, kontrollides seeläbi oma söömist. Hoidke kalorite tase madal, asendades kõrge kalorsusega ja madala toiteväärtusega toidud toitvate, madala kalorsusega toitude ja suupistetega. Otsige kalorite jälgimise rakendusi. Kalorite tarbimise täpseks jälgimiseks on palju rakendusi. Vältige paastumist. Mõned inimesed arvavad, et iga päev väga väheste kalorite söömine aitab kaalust alla võtta.\nKuigi näete väikest kaalukaotust, on kiire dieet tegelikult kahjulik. Esiteks aeglustab kiire kaalukaotus ainevahetust, nii et teie kalorite tarbimine ei põle.\nTeiseks võite kaotada lihasmassi, see tähendab, et keha ei saa põletada nii palju kaloreid kui võimalik. Niisiis, paast ei ole hea viis, kui soovite kaalust alla võtta.\nKuidas poletada rasva mitte lihaste ehitada


Veekulumõõtja - Infotöötlemise OÜ\nUuendatud: 12. september 2016\nHange veekulumõõtja ostmiseks. Tähtaeg 22. september.\nAS Pärnu Vesi kuulutab välja hanke portatiivse ja kohtpaikse veekulumõõtja hankeks. Hankelepingu esemeks on ühe uue portatiivse veekulumõõtja soetamine ja ühe uue kohtpaikse veekulumõõtja soetamine koos paigaldusega Reiu veetöötlusjaama (Lätte 8, Pärnu). Hange on jagatud osadeks. Pakkumuse võib esitada ühele või mõlemale osale.\nTööde kestus: 50 päeva.\nHankedokumendid on kättesaadavad riigihangete registrist. Dokumentide allalaadimiseks peab huvitatud isik end Riigihangete registris registreerima. Igal hankementelusel osaleval isikul on õigus taotleda hankijalt täiendavat informatsiooni ja selgitusi hanketeate või hankedokumentide kohta kuni kolm tööpäeva enne pakkumuste esitamise tähtpäeva saabumist. Taotlus tuleb esitada riigihangete registri kaudu. Hankija edastab vastused samaaegselt kõigile hankes osalejatele riigihangete registri kaudu kolme tööpäeva jooksul alates taotluse hankijale laekumisest.\nPakkumuste esitamise tähtaeg: 22.09.2016 kell 11:00.\nObjektiga on võimalik tutvuda tööpäevadel kella 9:00 kuni 16:00 eelneval kokkuleppel jaamade juhi Mihkel Erend´iga, tel 5330 7685.\nHankija võib kvalifitseerunud pakkujatega läbirääkimisi pidada lähteülesande tingimuste ja pakkumuse maksumuse osas.\nEsitamise tähtaeg 22. september 2016\nTööde kestus 50 päeva


SAAB 9000 CDE, sebastian - Leht 6 - Eesti Saabiklubi foorum\nSAAB 9000 CDE, sebastian\nLiitunud: L Sept 01, 2007 14:30\nK Juun 08, 2011 16:47\nMina läksin seda teist "lihtsamat teed" mööda - kõigepealt lasin kliimasüsteemi ära täita, kuigi ta seda ei vajanud, ning siis 750EEK vaesemana eemaldasin seibid ning tükk aega hiljem puhastasin põlenud relee :)\nK Juun 08, 2011 17:12\nMa eeldasin, et kui pumba ratas teatud aja pärast enam ringi ei käi (kuigi kuuma ilmaga peaks ometi pidevalt pöörlema), on siduriga miski mäda.\nVähese "freooni" puhul pump töötab ju ikka, ega's ta seisma jää...või siiski?\nKoputasin teist haamriga, nagu keegi kusagil soovitas, aga noh, mida sa kopsid, kui ei tule elektromagnetiga sidurile pingetki peale..\nLiitunud: N Mai 06, 2010 22:24\nAuto: Saab 9000 1995\nK Juun 08, 2011 17:44\nMinul oli eelmine suvel väike puupulk autos, st. kui enam sooja ei tulnud keerasin kuhugi parklasse ja andsin puupulgaga üks koksu sidurile, mis väikse pauguga kohe tööle ja külma puhuma hakkas. Kuna seibe mida eemaldada minu pumbal enam ei olnud aitas siduri rummu õhemaks freesimine. Siiani asi töötab ja kaks seibigi vahel (läksin freesimisega liiga hoogu :)\nvabandused algteemast kaldumisega...\nPS Töötame jälle oma näidiku kallal ja tahaks enne suurt suve ver 2. valmis saada, millel SD kaardi pesa ja millega võiks kõiki trionicu andmed lõpmatuseni logida.\nK Juun 08, 2011 17:45\nPS eelmise ja selle postituse autor Zazou, ei pannud tähele et junior oli vahepeal kasutajat muutnud :)\nK Juun 08, 2011 18:13\nZazou, ära siis mind unusta, kui asi valmis ;)\nCrossroad Performance eesotsas siinse tegelasega on sulle siis aegade lõpuni tänulik. Ka materiaalselt. Pluss külvame sind softidega üle, niiet sa väljagi ei paista kuhja alt :P\nOlen mõelnud, et oma turbonäidiku jaoks olen liiga vana(kala?) ja selle mõttetu vidina peaks konsoolis millegi asisemaga asendama.\nAga puupulga idee on hea. Arvestades, et ka miski muu võib vajada koputamist, siis ehk... (no teate küll misasi )\nK Juun 08, 2011 19:12\nSiis tuli ACMile2010, kus Jupats lubas peksa anda, kui ma head kiirust ei saa ja siis ma lõin kartma ja nii tuligi 248km/h ja\n0...100km/h 5,25sek. Rehvideks olid siis plastmassist Accelera'd.\nHiljem logi vaadates selgus, et kiirus läks natuke enne finišit ka 250km/h peale, siis aga langes veidi. Küllap luges iga väiksemgi tuulepuhang.\nVist juba mainisin, et õhu sisselaske temp. lõppkiirusel 69 kraadi, kuigi intercooler see ärevam, mis üleval pildilgi. Crazy suvi oli...\nMismoodi 9000 kiirust mõõdab kas tagarattast, või oli see peenema logimise tulemus? sest tulemus on ulme, olenemata NM-st kõik mis alla 6 sek 0-100kmh , on tänavarehvi (ilma LSD-ta) kentsakas tulemus :)\nK Juun 08, 2011 19:49\nMõõdab tagaratta ABS sensorist.\nEi ole < 6 sekundit Saabi ja tänavarehvide jaoks ulme Küll aga raskem uskuda neid, kes väidavad, et saanud esiveolise Saabiga alla 5 sekundi. Ja väitjaid-mõõtjaid on...\nMuidugi, mingi 0,1 sekundit võiks 5,25-le ilmselt juurde liita, sest sensor ei tarvitse täpselt auto liikumahakkamisel mõõta. Küllap seal mingi viivitus siiski on.\nIdeeliselt saaks selle viivituse ka teada, kui lisada stardihetkel logisse "marker". Näiteks kõrvalistuja vajutab läpaka vastavat shortcut nuppu. (...ja on ülikiire reageerimisega )\nedit: pildike ka logist Kiltsi 2010\n(kuna reso mõttes liiga suur, siis allalaadimiseks...)\nedit2: Eksisin. 9000 puhul ei võeta kiirusesignaal ECU jaoks tagatattast vaid hoopis käigukastist. NG900 saab kiiruse ABS andurilt.\nMis tähendab seda, et oma 5,25 sek kannan maha ja asendan väärtusega 5,x sek :mad:\nLogimise ajal läks 2. käik libisema ja sellest ka liiga optimistlik tulemus.\nMuidu aga minu eelnev jutt peab paika, alla 6 seki pole eriline probleem, kui tahta.\nKas seda üldse vaja, on muidugi iseasi..\nK Veebr 01, 2012 21:28\nPool aastat pole midagi lisanud, parandan vea.\nSeekord patsiendiks auto aku. Talv külm, tassisin teise tuppa sooja ja sai ka natuke laetud/tühjendatud. Huvitas, palju siis 1,5 aasta vanusest akust järgi on.\nMudeliks Varta Blue Dynamic E11 74Ah, külmkäivitus 680A. Akut pole kunagi täiesti tühjaks lastud, jäätunud pole. Ülelaadinud samuti mitte.\nKõigepealt soojenes toas paar tundi, siis lülitasin laadija järgi ja laadisin 5A vooluga kuni klemmpingeni 14,7V. Seejärel tühjendustsükkel samuti 5A vooluga ja kuni pingeni 10,5V. Ehk siis nagu soovitatud, 1,75V/per cell.\nTulemus: aku mahutavus 41Ah\nVõttis natuke pead kratsima. Arvata oli, et mahutavus originaalist väiksem, aga et lausa nii väike...\nUus katse, seekord laadisin vooluga 10A. Hommikuks näitas laadija, et sisse on läinud ainult 37Ah. Egas midagi, jälle tühjendustsükkel. Seekord koormasin teda juba 10A vooluga.\nTulemus: aku mahutavus 35,6Ah\nIlmselt saaks mahutavuse kuhugi 45Ah kanti, kui nõrga vooluga laadida, aga see on juba meelitamine, auto laadimissüsteem nii ei tee.\nMida oskan öelda...pool akust on siis vähemalt alles :cool:\nK Veebr 01, 2012 22:09\nMa arvan, et see ei koti kedagi palju on mahtuvust alles. Talvel on tähtis ampraaž, mis tõsi küll on ka mahtuvusega seotud. ichargeriga seda enam ei testi.\nN Veebr 02, 2012 0:56\nEi testi jah, aga mahutavus väheneb -> aku sisetakistus suureneb. Tähendab maakeeles seda, et starter taha haakub, langeb pinge madalamaks, kui uue akuga. Ehk siis veab aeglasemalt. Kui genekas jõuab lühikeste sõitude ajal selle ca 40Ah lõpuni laadida, siis tõesti, midagi hullu veel pole.\n(akudel on mahutavus, kondekatel on mahtuvus ...qdwin vana elektroonik krt..:P )\nK Mai 22, 2013 18:14\nPõhjust jälle kirjutada.\nTäna läks sportkatalüsaator alla. Enne oli lihtsalt sirge toru, mürises maanteel mis hirmus.\nSalongis meeldivalt vaiksem, aga seda rohkem kostab nüüd mootorist keti vingumine. Tahab vahetamist, pikalt seda edasi enam ei lükka ma arvan.\nKat. päris vinge jurakas, 4" toru jaoks. Nii et pudelikaelaks vast ei jää, kui kõik muu on 3 tolli.\nJa muidugi otseteed ülevaatusele, CO=0,01% ja CH=26ppm. Ülevaataja natuke muretses, et liiga palju hapnikku tuleb, kuigi summuti kusagilt läbi ei lase.\n(Et siis tere hommikust, hapnik kah halb asi ) Aga sai korda, kui paar minutit gaasi peal hoidis. No eks mul vabakäigu segu terake ka lahjem, kui olema peab..\nLiitunud: N Juun 20, 2013 10:02\nK Juun 26, 2013 11:37\nulme...pane nüüd siia kogu oma autole kulutatud summa ka...:cool:\nK Juun 26, 2013 11:59\nKrooni ajal sai veidi rehkendatud, et ca 100k kulunud lisavidinate ja suuremate remontide peale.\nTõsisema tuunija jaoks oleks see vist üsna peenraha.. :cool:\nN Aug 18, 2016 13:48\nKolm aastat möödunud nagu lennates.\nAlustame peaaegu algusest. Ehk siis sellest, et üsna pikalt sai muretult rooli keeratud, kuniks 4. silinder näitas tugevat detonatsiooni\njuba suht madalatel pööretel. Punane "knock LED" armatuuris hakkas vilkuma üsna intensiivselt ja see tegi murelikuks.\nKuna jahutusvedelikku oli õli ilmunud, sai asi ka selgemaks. Peale läks igati lihvitud asenduskaas. Kes sarnast asja on enne teinud\nteab, et mootori töö võb muutuda meeldivalt vaikseks. Nii oligi.\nSõidurõõmu jätkus jälle üsna pikalt kuniks kusagil Rakvere linnuse "mägedes" õnnestus raske ja madala autoga karteripõhi vastu maad koksata.\nEga enne probleemist aru ei saanudki, kui päevi hiljem kusagil Põlva bensukas märkasin väikest õliloiku auto all. Kiire diagnoos kohalikus teeninduses\ntuvastas prao põhja ja käigukasti vahelises kinnituses. Kaasreisija valas veel "õli tulle" öeldes, et siia nüüd jäämegi...\nEi jäänud muidugi. Paarkümmend grammi maas on sama hea, kui loomulik kadu. Nädalaga haihtus kõige rohkem pool liitrit õli.\nTuli meelde, et garaažis seisab mul endine mootor kust sai ka korraliku jupi.\nNädala jooksul 2500km Eesti teid ja lehmaradasid ei mõjunud autole siiski hästi. Küllap oli jõudnud harjuda rohkem hoovis seisma.\nÜhesõnaga mingi häiriv hääl tekkis mootorisse. Salogist hästi kuulda, kapoti all mitte eriti. Herr Trionic pakkus, et mingi ikaldus rihmaratastes.\nJustkui mingi laagri kuulid oleksid kandilised...sihuke metalne kõrin/undamine gaasi andes. Olenemata sidurist ja sellest kas sõites või koha peal.\nVahetusse läksid veepump ja generaator, rullikud pöörlesid justkui vabalt-pehmelt ja mootor üldiselt läks veel vaiksemaks kuid see õnnetu kõrin ei kadunud kuhugi.\nRemondist tulles, keset kõige suuremat liiklust kadus sidur ära. Vajus põhja ja sinna ta jäigi. Ei ole kerge foori tagant autode rivis sidurita startida, aga öeldakse,\net inimesel peabki natuke närv sees olema, muidu muutub laisaks :-)\nKõik viitas siduri peasilindrile ja meenus, et 9000CC-l olin kunagi remontkomplekti abil selle ka tööle sundinud. Silinder maha (kes vahetanud,\nteab kui toredalt mahub inimene pedaalide ja istme vahele nokitsema), lahti, hoonisin ära, uued mansetid sisse ja külge tagasi.\nKuna oli teada, et siduri õhutamine ilma spetsiaalsete vahenditeta võib olla paras pain in the a**, valmistusin hullemaks.\nAga ei, pool tundi hirmu ja tehtud see oligi. Abiks suurem süstal ja jupp läbipaistvat voolikut.\nVõibolla jääb isegi tööle...\nNüüd on ootel taastatud esitiivad ja siis võib helgele tulevikule vastu minna :-)\nSaabist sai ajutine videostuudio\nN Aug 18, 2016 15:25\nNahkistmed võiks olla.\nN Aug 18, 2016 15:50\nEi taha nahkistmeid. Külmad ja libedad. Enamuses on nahkistmed 20-aastasel Saabil üsna räbalad, hästi hoitud isendeid kohtab harva.\nTalvel nahksesse salongi minna on kuidagi kõle...Veluuriga juhiiste on ka selles vanuses veel üllatavalt hea välimusega.\nOleksid päris uued, võiks isegi mõelda. Isiklik arvamus on, et "äraistutud" nahk sobib ehk suuremasse (suitsu-)tuppa diivanile, aga mitte autosse.\nN Aug 18, 2016 22:36\nTeinekord sõidan mööda ja vaatan kuidas sa sigareti tarbid ning autokõrval mõtiskled...\nIlus vaadata... :thumb:\nR Aug 19, 2016 0:32\nNooojah. Istub siin kohaliku lauluväljaku tsentris ja ei miskit tead...normaalne!!!\nR Aug 19, 2016 3:38\nIff, e-suitsu teeb autos lõdvalt. Võid ka proovida, võin lausa juhendada. Ei põleta auke istmesse ega miskit ja salong ka pärast ei haise..\nNo Fear: sai enamustel Eesti lauluväljakutel Saabi tsentris hoida, 22.07 Viljandis. Äkki olid ka ise kaemas üht meie tuntumat esinejat,\npubliku hulgas üks laulis kaasa väga sinu häälega ;)\nTäna sai uue peasilindriga kiire prooviring tehtud, korraks julgesin isegi turbokella 1,7 baari peale lasta. Et mine tea, sidur võtab kuidagi rohkem\nülevalt ja pedaalgi endisest suti kõrgemal. Aga kõik toimis, libisemist ei täheldanud. Kindlasti platseebo, kuid justkui sujuvam minek oli.\nMuidu tagus ikka tagumikku tänu 0,9bar base boost'le.\nLiitunud: R Sept 28, 2007 23:01\nAuto: 9-5 aero '08\nL Juun 10, 2017 15:42


Odavad kellad soovil\nEelmise aasta lõpus tegin Wishilt mitu ostu, keskendudes kelladele, mida saab soetada ja välja saata kuni viis dollarit. Järgnev ülevaade hõlmab kahte meeste käekella, naise ajanäitajat ja ühte, mis on suunatud noorele tüdrukule, kes igatseb glamuuri puudutust. Ehkki need on põhimõtteliselt „viskavad” kellad, pakuvad kolm neist teie raha eest head hinna ja kvaliteedi suhet.\n1. XINEW kalendrivaht\nSee vahtkond saabus ajakava järgi ja oli piisavalt pakitud. See kaalub 40 grammi (1,4 untsi) ja on varustatud kenasti disainitud musta PU-nahkrihmaga. Ajanäitaja koos krooniga ulatub 43 mm ja on 10,8 mm paks. Kaebus koosneb roostevabast terasest.\nNii XINEW metallkorpus kui ka ketas on värvitud mustaks. Minu arvates on ebamugav stiilivalik erakordselt turske tunniindikaatori ja väikese minuti käe kombinatsioon, kuid aega on lihtne kindlaks teha. Mõistlikult efektiivne helendav värv katab mõlemad indikaatorid.\nSellel ajanäitajal on kaks võlts subdialit ja funktsioon "kuu päev". See on lahe. Viie dollari kellade kategoorias ei leia sageli analoogseid kuupäeva komplikatsioone.\nKellaaja ja kuupäeva korrigeerimisel polnud ilmne lohakus, mis viitas sellele, et liikumine on korraliku kvaliteediga.\n22mm PU nahkriba sobib selle ajanäitajaga hästi. See on paksem kui teised selle ülevaate alla kuuluvad kunstnahast rihmad ja peaks vastu pidama mitu kuud.\nKuigi rihm vajab lõpuks asendamist, pakub XINEW teie dollari jaoks head väärtust.\n2. Dgjud 47Q kvartsikell\nSee kell saabus piisavalt pakitud ja vaatamata jõulupühale - õigeks ajaks. Selle läbimõõt on 44mm ja paksus 11mm. Metallist korpus ja tagakülg on hõbedased. See ajanäitaja kaalub 39 grammi (1,4 untsi).\n47Q keskpärase kvaliteediga PU-nahast rihm on must, atraktiivse krokodillimustriga. Selle laius on 20 mm. Iga päev kandes tagab see rihm kuni kahe kuu pikkuse teeninduse.\nSelle ajanäitaja loenduril on loetavuse tagamiseks valge taust koos musta kirjaga. Tundide indikaatorite orientatsioon püsib valikukettaga ringides muutumatuna. See kontseptsioon on huvitav, kuid segane, sest kell viis, kuus ja seitse on esitatud tagurpidi.\nLeidsin, et liikumine oli väga jäik ja võra kaitsvad harjad suurendasid minu raskusi aja kohandamisel.\nDgjud 47Q saabus oma rihma ühe lõiguga, mis oli karbist eemale tõmmatud. See juhtus tõenäoliselt pakkimise ajal ja kas jäi märkamata või saatja arvas, et riba tassimine pole vaeva väärt. Ka see pole teie pingutust väärt.\nMilline väike tüdruk võib ebaõnnestuda Gogoey armastusest? Selle tohutu kuldne ümbris on krohvitud parimate plastikust teemantidega ja ma loendasin üle saja pisikese helme, mis olid välimise ketta sees. Läikivad kuldnumbrid tõstavad esile ketta, mis koosneb peaaegu kindlasti pärlmutrist. See ajanäitaja karjub rafineeritumalt ja glamuursemalt.\nAega saab hõlpsasti reguleerida ilma märgatava lohakuseta ning nagu kõik kvartskellad, on ka see kell väga täpne. See kaalub 43 grammi (1,54 untsi), selle läbimõõt on 46 mm ja paksus 11,5 mm. Riba laius on 20mm ja ümbris koosneb roostevabast terasest.\nKeskpärase kvaliteediga valge PU-nahast bänd on Gogoey nõrk koht. Kui teie väike printsess seda käekella tõesti armastab, peate lõpuks ostma kvaliteetse nahast asendusrihma.\n4. Brändita naiste lillekell\nSelles kellas on läikiv metallist kuldvärviline ümbris ja hõbedane ümbris. See kaalub 41 grammi (1,44 untsi). Kella läbimõõt on 41,5 mm ja paksus 9,8 mm. Ribalaius on 19mm.\nKäed on kullaga ääristatud ja kaetud ebaefektiivse helendava värvi kihiga. Aega saab hõlpsasti reguleerida ilma märgatava viivituseta. Ma tunnen, et selle valge dial, kuldne nummerdamine ja roosa lillekujundus kiirgavad sõna otseses mõttes rõõmsameelsust.\nKomplektis on räni rihm. Sellel on muster, mis jätkab valikuketta lillemotiivi. Kuigi mulle see stiil väga meeldib, peaksin märkima, et mu naissõbrad peavad minu maitset moeaksessuaarides kahtlustatavaks. Rihm on mugav ja peaks olema piisavalt vastupidav, et selle kella eluiga vastu pidada.\nNeed kellad, välja arvatud Dgjud's 47Q, pakuvad oma hinna eest korralikku kvaliteeti. Gogoey tegi nende ajanäitaja kujundamisel tõsiseid jõupingutusi ja XINEWi kuupäevafunktsiooni hinnatakse palju. Kui ma pean siiski võitja kuulutama, oleks see kaubamärgita lillekell. See on varustatud ainsa ribaga, mis suudab nende kellaaegade eeldatava eluea üle elada.\nDIY sügavad palsamid juustele: kolm parimat omatehtud hoolitsustKuidas märgata võltsitud Hermèsi lipsuDIY Beauty: kookosõli eelised juustele ja nahaleLihtne kodune mask akne jaoks (see tegelikult töötab)Ülevaade Aatos Lady automaatsest nahast ansambli käekellast G-AdelaLGGMinu ülevaade 7th Heaven Surnumere muda näomaskist10 omatehtud hooldust säravale nahale


Kvaliteedipoliitika - Grifs EE - Grifs EE\nGRIFS-i rakendatud kvaliteedipoliitika põhineb klientide soovide pideval elluviimisel. Pakume kõrgetasemelisi turvateenuseid.\nGRIFS pakub igale kliendile individuaalseid teenuseid, mis on kohandatud tema soovidele. Kvaliteetsed teenused, GRIFS-i töötajate kvalifikatsioon ja kompetents eristavad GRIFS-i teistest turvafirmadest Eestis ja Baltimaades. GRIFS see on kvaliteetsed teenused ning kvalifitseeritud ja kompetentsed töötajad.\nGRIFS-i klienditeeninduse üheks alustalaks on osutatava turvateenuse kõrge kvaliteet. Turvateenuste osutamisel kasutab GRIFS uusimaid tehnoloogilisi lahendusi. Täiustame ja parandame pidevalt turvalahendusi kvaliteetsete ja usaldusväärsete teenuste pakkumiseks.\nGRIFS-i töötajad on kvalifitseeritud ja kogenud spetsialistid, kes pakuvad klientidele professionaalset teenindust ja tagavad nende vara turvalisuse, luues ja tugevdades sellega eeldusi ettevõtte edukaks majandustegevuseks.\nMeie kvaliteedijuhtimissüsteem on keskendunud klientidele pakutavate teenuste kvaliteedi pidevale parendamisele; tulemuste parandamisele ohutuse, tööohutuse, töötervishoiu ja keskkonnakaitse valdkonnas..\nGRIFS-i juhtkond on kohustatud järgima ja täitma kõiki Eesti Vabariigi õigusaktide nõudeid. Iga GRIFS-i töötaja vastutab kvaliteedi tagamise eest. Nii oma ettevõttes kui ka klientidele osutatavate teenuste pakkumisel püüab GRIFS kasutada keskkonnale ja inimestele sõbralikke tehnoloogiaid, kaitsta loodusvarasid ja hoida ära keskkonnareostust.


Värske IDEE: seiklus kruiisilaeval Megastar ja naiste juhitud Ace of Space\nOled siin:Home»ELUVIIS»SOOVITAME»Värske IDEE: seiklus kruiisilaeval Megastar ja naiste juhitud Ace of Space\nautor accelerista 21. apr. 2017 Kommentaare pole\nVärske ajakiri IDEE toob lugemislauale kevadisi tuuli ja pakub teravat vaimutoitu kõigile, keda huvitab vormi ja sisu kooskõla. Seekordne seiklus viib kruiisilaeva Megastar salasoppidesse ning toob koju inspireerivad naised Ace of Space sisearhitektibüroost.\nIDEE on ajakiri, mis võiks Accelerista sõprade lugemislaual Forte, Arvutimaailma, Autolehe, Raimo Kummeri kütijuttude blogi, Füübitsa ja teaduskirjanduse kõrval oma kindla koha leida.\nIDEE annab kätte värskemad trendid disainis ja sisekujunduses ning juhatab lugeja arhitektuuripärliteni, millest mööda vaadata lihtsalt ei tohi! IDEE on mõnigi kord suurem kui elu, avardades maailmavaadet ja luues põnevaid seoseid keskkonnas, milles elame.\nSeekordne kevadine ja ilusaid interjööre täis IDEE ilmub käsikäes messiga INTRERJÖÖR 2017. IDEE lehekülgedel saab täieliku ülevaate, mida aprilli kevadistel päevadel asetleidval messil näeb ning kuulda ja oma käega katsuda saab. Ajakirjaga on kaasas messi täielik ajakava ja kaart.\nIDEE on sedapuhku võtnud luubi alla sisearhitektibüroo Ace of Space tööd ja tegemised ning kajastab kolme noorte ja tegusate naiste käe all valminud objekti. Ace of Space omanik Ines Haak räägib detailselt, kuidas saab alguse kliendi ja looja vaheline koostöö ning mida on vaja selleks, et kõik tuleks välja täpselt selline nagu soovitakse.\nIlmselgelt on pärast nende lugude lugemist igale lapselegi selge, et sisearhitekt ei pane tuppa pelgalt ilusaid asju, vaid teeb ka palju muud praktilist. Käime ära Ace of Space loodud kahes korteris ning külastame nende tehtud restorani PULL.\nKõige selle kõrval on, nagu ikka, ka palju muud põnevat – muuhulgas kerge põige kodumaise disainiloo telgitagustesse ning väike meresõit uuel kruiisilaeval Megastar.\nIDEE otsib lugejat nende seast, kelle mõttemaailm on pidevas liikumises nagu ta elugi: ta otsib uusi ideid oma kodu rajamiseks, püüdleb täiusliku kultuuri ja meelelahutuse kvintessentsini. IDEE lugeja on keskkonnalooja, ta hindab ümbritsevat ja näeb end osana sellest.\nIDEE pakub oma lugejatele mõtestatud lugemist, alates ruumiteooriatest kaasaegse linnakeskkonna planeerimiseni, otsides positiivseid disaininäiteid nii Eestist kui kaugemalt, andes soovitusi ja suunates osa saama väärt kultuurisündmustest.\nAjakirjast leiab nii põnevat arhitektuuriajalugu kui kõige kaasaegsemaid avaliku ruumi lahendusi ning uusi ja vanu eramuid ja kortereid. Renoveeritud vanast saab pärl ning erakordsest uuest klassik oma eluajal.\nIDEE autorite ringis on oma ala korüfeed ning elegantsed mõttemeistrid Eestist ja mujalt. Ajakiri moodustab ühtse terviku, käistledes iga kord ühte konkreetset teemavaldkonda, leides kõnelema, pildistama, joonistama ja jutustama pädevad autorid ja põnevad persoonid. IDEE on inspiratsioon, kaanest kaaneni.\nAllikas ja meedia: ajakiri IDEE\nEelmine artikkelTunnustatud ehitusfirma otsustas oma koostööpartnereid premeerida … autoga!\nJärgmine artikkel Üks tsiklimaailma ikoone, Honda Z50 ehk Honda Monkey saab sel suvel ajalooks\nGalerii: Lõmala-Kaugatoma päranditee viib liiklejad ajas 70 aastat tagasi\nautor Ylle Tampere 14. dets. 2021\nSamsung esitles sellesuviseid uudistooteid: kui ägedad need siis on!?\nautor Margus Värton 14. aug. 2021\nautor Ylle Tampere 10. juuni 2021


Eesti Pank ehk muuseumpank\nKui mõelda viimase poolteise aasta peale, siis ainsaks Eesti Panga positiivseks saavutuseks võib pidada krooni viie aasta juubeliks muuseumi loomist. Ülejäänud sammud ei kannata mitte mingisugust kriitikat. Keskpangast on saanud muuseumpank, kellele võiks usaldada ainult esindusfunktsioonid.\nÄripäeva arvates peaks Eesti Panga president Vahur Kraft oma ametikohalt tagasi astuma. Hoiupanga Daiwa-skandaal ja Maapanga krahh näitavad, et keskpank ei saa oma ülesannetega hakkama.\nEesti Panga tegevus Tartu Kommertspanga, Sotsiaalpanga ja Põhja-Eesti Panga eluküünla kustutamisel on näidanud, et keskpangal on piisavalt võimu ja voli, et probleemsed pangad suhteliselt valutult pangandusmaastikult pühkida.\nMaapank on probleemide küüsis vaevelnud loomisest alates ja see ei ole olnud kellelegi mingiks saladuseks.\n«Kui Maapanga tegevus lõpeb, pole iseenesest midagi väga hullu juhtunud. Teoks saab pankrot, mis juba möödunud aasta lõpus oleks pidanud aset leidma. Huvilistel tasuks jälgida Hüvitusfondi tegevust. Kui see oma raha Maapangast mujale ümber paigutab, on maapankurite krahh käegakatsutav. Teised pankurid võivad koguneda Eesti kaardi ümber ning hakata sõbralikult jagama Maapanga kontoreid,» nii lõpetas Äripäev kaks aastat tagasi oma juhtkirja «Maapankurite leek kustub».\nTänaseks on Maapanga ümber muutunud ainult nii palju, et enam ei leidu Eestis ühtegi panka, kes oleks huvitatud Maapanga ülevõtmisest. Maapanga vastu võiks huvi tekkida ainult siis, kui riik Maapanga võimalikud kahjumid enda katta võtab.\nSellises olukorras on süüdi Eesti Pank ja valitsus. Valitsus sellepärast, et Hüvitusfondi ning põllumajanduse ja maaelu krediteerimise fondi abil riigi rahaga Maapanka turgutas. Eesti Pank aga oleks pidanud juba varem otsustavalt Maapanga tegevusse sekkuma. Nüüd on juba hilja reageerida.\nToimetuse arvates ei tohiks nõuete rahuldamiseks anda mingeid riigipoolseid garantiisid. Riik ja keskpank ei tohiks Maapanga agooniasse enam sekkuda ja pank tuleks lasta pankrotti.\nMaapanga pankrot oleks kõikide Eesti pankade klientidele ja aktsionäridele hoiatavaks kogemuseks. Eesti Panga järelevalve peale ei tasu loota ja keskpanga avaldused, et Eesti pangandusmaastik on endiselt kindel, on ainult paljas deklaratsioon.\nAvalikkus saaks siis aru, et Eesti Pank ei suuda kommertspanku ohjata ja inimesed ning firmad hakkaksid raha panka hoiustades arvestama võimalusega, et ühel päeval võib see raha teadmata ajaks panka kinni jääda või lõplikult kaduda.


Uskumatu õnn: kuidas masenduses naisest sai maailma rikkaim massöör - Ärileht - Uudiseid majandusmaailmast\nUskumatu õnn: kuidas masenduses naisest sai maailma rikkaim massöör\nMõnikord on saatuse keerdkäigud tagantjärele nii imelikud, et ei suuda neid uskudagi. Nii võivad oma elule tagasi vaadata ka kaks inimest - massöör ja kokk - ning nentida, et kõik oleks võinud minna hoopis teisiti. Nad on täna miljonärid, aga kuidas see juhtus?\n1999. aasta oli Bonnie Browni jaoks kohutav aasta. Ta lahutas oma 20 aastat kestnud abielu. Tal oli lisaks kaks täiskasvanud tütart, kes teda lohutasid. Naine kolis oma õe juurde, et oma elu täiesti uuesti alustada. Ta müüs kõik maha, mis tal siiani oli.\nBonnie oli stressis ning tema enda sõnul magas ta oma uue elu esimesed kuu aega maha. Sõna otseses mõttes. Siis aga otsusta ta üles tõusta ja taas elama hakata. Ta ostis 100 dollariga massaažilaua ja läbis koolituse.\nÜhel hetkel märkas naine kuulutust, kus üks Silicon Valley idufirma otsis koosseisulist massööri. Ta kandideeris ning sai osalise tööajaga tööle asuda. See tähendas nädalas 450 dollarit palka. Ta sai ka 40 000 ettevõtte aksiaoptsiooni. Nii hakkaski naine iga päev masseerima inseneride väsinud õlgu. Toona veel vähe tuntud Google'i tööka kollektiivi omi.\n2004. aastal läks Google börsile. Esimese kauplemispäeva lõpuks oli firma aktsia hind 85 dollarit. Bonnie ja ülejäänud 600 Google'i töötaja elu muutus üleöö - nad said miljonärideks. Naise finantsnõustaja soovitas kiiresti aktsiad maha müüa, sest ta arvas, et Google kaob juba peagi areenilt saba jalgevahel. Naine pidi müümiseks ootama kuus kuud, kuid tal ei olnud mõtteski müüa. Tolleks hetkeks oli aktsia hind kerkinud 100 dollari peale. Nõustaja käis peale, et naine mõistuse pähe võtaks ja müüks. Ta keeldus taas.\nTänase päevani on naisel käes suur osa Google'i aktsiatest ning praegu on ühe aktsia hind 600 dollarit. Bonnie ei ütle, kui palju tal aktsiaid on, aga ta teatab, et on mitmekordne miljonär.\nBonnie ostis endale kohe suure maja. Ta lahkus ka Google'i massööri kohalt. Täna saab ta ise igal nädalal massaaži. Ta on reisinud paljudes maailma paikades ning asutas heategevusorganisatsiooni. Naine avaldas ka raamatu: "Giigle: kuidas mul Google'it masseerides vedas".\nThe New York Timesile ütles naine, et on väga õnnelik. "Tundub, et iga kord kui natuke raha ära annan, siis tuleb see tagasi. See on nagu üle ääre ajav pott."\nMida sellest õppida: kui grupp nohikuid pakub sulle ettevõtte aktsiaoptsioone, siis võta see igaks juhuks alati vastu.\nSamasugune näide on ka Charlie Ayers, Google'i järjekorras 56. palgatud töötaja. Ta asus tööle kokana ning sai samuti 40 000 aktsiaoptsiooni. Varem oli ta kokanud ansamblile Greatful Dead. Mees ei ole müünud ühtegi aktsiat ning see teeb tema portfelli väärtuseks täna 24 miljonit dollarit.


Adobe Italy otsib konsultante kõikjalt | 3D, CAD ja disain 2021\nTuru ja selle kasutajate vajadustele alati tähelepanelik Adobe Systems Italia on välja kuulutanud uute konsultantide valimisprogrammi Adobe Guru.\nEesmärk on suuta laiendada alates 2005. aasta jaanuarist spetsialistide arvu, kes suudavad teha koostööd ettevõttega ise: ühelt poolt toetada kogu riigi territooriumil hajutatud partnereid ja kliente, kellel on koolitus ja süvaanalüüs Adobe tarkvara või konkreetsete keeruliste probleemide kohta, millega tuleb tegeleda, ning teiselt poolt ettevõtte esindamine valdkonnaüritustel ja messidel, rakenduste esitluste ja demonstratsioonide pidamine.\nPõhjused, mis viisid Adobe uute konsultantide otsimiseni, on tegelikult teadlikkus kiiresti arenevast ja üha keerukamaks muutuvast turust ning tema partnerite ja klientide üha suurenev vajadus arvestada koolitatud spetsialistidega, kes saavad oma tootlikkust ja oskavad anda nõu, kuidas kasutada Adobe'i rakenduste loendamatut potentsiaali töövoo piires.\nVõimalike konsultantide uurimiseks on turupiirkonnad, kus Adobe on oma platvormidega maailmas juhtiv: Creative Professional, st trüki- ja veebiväljaanded, Digital Video ja Digital Imaging Professional.\nAdobe pakub valikujärgses etapis valitud gurudele mitmeid koolitusmomente, sealhulgas mõnepäevaseid klassitreeninguid, mis ei keskendu mitte ainult üksikute rakenduste ja uusimate tehnoloogiate keerukamate tehniliste aspektide süvendamisele, vaid ka neile parandada ka avaliku esinemise oskusi.\n"Meie partnerid ja kliendid peavad saama arvestada väljaõppinud spetsialistidega, kes suudavad neid parimal võimalikul viisil toetada ning kes suudavad oma ainulaadse stiili ja järjest tõhusama kommunikatsiooniga meie toodetele oma oskusteabe kõige paremini edasi anda, " kommenteeris ta. Carlo Viale, Adobe Systems Italia turundusjuht.\nAdobe'i toetavad uute gurude valimisel järgmised ettevõtted: Inside srl, koolitus- ja turundusteenuste valdkonnas tegutsev ettevõte, kellele on usaldatud projekti üldine koordineerimine, ja ettevõte Teacher-in-a-Box sündinud graafikasektori, veebi ja digitaalvideo valdkonna Adobe sertifitseeritud ekspertide paljude aastate kogemustest, mis osalevad valikute ja koolitustegevuses.\nEsimesed valikud on kavandatud Reggio Emiliasse septembrist oktoobrini; Valik jaguneb kaheks intervjuuks, millest teine läbib esimese. Valitud kandidaatidele antakse Adobe'i toodete tehnilise dokumentatsiooni komplekt. Lisaks osalevad valikuetapi läbijad mõnepäevasel koolitusel Agrate Brianza (Milano) Adobe kontoris.\nKui olete huvitatud, registreeruge siin.


Joan Kangro – intelligentsete robotniidukite looja - Ajakiri Director\nJoan Kangro ja Šoti esimene minister Nicola Sturgeon (Foto: erakogu)\nMari Kamps\t Viimati uuendatud aug. 28, 2019\nRobootikateadlane Joan Kangro (25) mõtles välja intelligentsed robotid, mis jäljendavad muru niites inimese liikumismustrit. Nagu elus sageli juhtub, valmivad head asjad reaalse vajaduse tulemusel. Nüüdseks on Kingdom Technologiese robotid jõudnud ka Eestisse, kaasates raha siinsetelt investoritelt.\nEnt alustagem algusest. Kui Joan Kangro ei oleks saanud kümme aastat tagasi vigastada, võinuks me temast täna rääkida kui profikorvpallurist. Teismelisena veetis ta oma vaba aja valdavalt korvpalliväljakul eesmärgiga jõuda NBA-sse. 16-aastaselt kuulus ta EM-il Eesti koondisse, kuid sai tõsiselt vigastada ega saanud seetõttu mõnda aega isegi kõndida. Just sel perioodil hakkas ta huvi tundma robootika vastu.\n„Vigastus pani mõtlema, kas korvpalluri elukutse on minu jaoks parim. Hakkas tunduma, et korvpallurina mul ühiskonnale suurt mõju ei oleks. Kas mängin või mitte – see ei oleks maailmas tegelikult midagi muutnud,” avaldas Kangro.\nChangeEesti EnergiaEesti Liikluskindlustuse FondGlasgow ülikoolJoan KangroKingdom TechnologiesKristjan KangroMaastrichti ülikool


Eesti Maaülikooli/Limitex autoklaasid jäid finaalnelikust välja - Basket.emu.ee\nEesti Maaülikooli/Limitex autoklaasid jäid finaalnelikust välja\nSaku I liigas ei suutnud Eesti Maaülikool/Limitex autoklaasid jagu saada G4S Nootreliiga meeskonnast ja jäid finaalturniirilt ehk nelja parema hulgast välja. Eesti Maaülikool/Limitex autoklaasid kaotas teise otsustava mängu tulemusega 94:84 ning kaotas seeria mängudega 2:0.\nG4S Noorteliiga meeskond alustas mängu suurepäraselt, tehes esimese nelja minutiga 12:0 spurdi, kuid avaveerandi lõpuks oli kodumeeskonna eduseis kahanenud kuuepunktiliseks – 24:18. Teisel veerandajal pääses Eesti Maaülikool korraks ühe punktiga ette (41:40), ent G4S Noorteliiga vastas 8:0 spurdiga ja poolajapausile mindi Eesti Maaülikooli poolt vaadatuna 41:48.\nG4S Noorteliigal oli selles mängus väga hea enesekindlus, mis nad olid saanud esimese mängu võidust, sõnas Eesti Maaülikool/Limitex autoklaasid treener Esko Tõnisson.\nKolmandal veerandil viis Joosep Russaku keskpositsioonilt tabatud vise Eesti Maaülikooli veel kahe punkti kaugusele (47:49), kuid jälle tabasid vastased olulised visked. Viimasel veerandil proovisid Esko Tõnissoni hoolealused pressingu formaati, mis tõi maaülikooli veel 3 punkti kaugusele, kuid lõpus tabas Karl-Kristjan Karpin enesekindlalt vabavisked ja viis vahe jälle suuremaks. Neljandal veerandil langesid viie veaga pingile koguni kolm Eesti Maaülikooli mängijat – Joosep Russak, Lennar Laasik ja Ott Toomsalu.\nG4S Noorteliiga meeskonna eest tegi hea esituse Karl-Kristjan Karpin, kes viskas 30 punkti, võttis 14 lauapalli ja jagas kaaslastele 5 resultatiivset söötu. Kaksikduubli sai kirja Ran Andre Pehka, kes kogus 17 punkti, 17 lauapalli ja 7 korvisöötu.\nEesti Maaülikooli parimad skooritegijad olid Jaagup ja Joosep Russak, kes kogusid vastavalt 22 ja 18 punkti. Sten Kuber sai kirja 11 silma.\nPoolfinaalis läheb G4S Noorteliiga vastamisi KA Tallinna Kalev/TLÜ-ga.


Muinasjutt selgade saludest (1.) - meiemaa.ee\nJust säärase pealkirja – „Muinasjutt selgade saludest“ – panin ma oma soosaarte jutukesele 2004. aastal.\nOli maikuu lõpp, kõik õitses ja haljendas ning tundsin end just nagu ära Abruka saarel. Tegelikult olin aga hoopis Hiiumaal Määvli taga.\nMärkamatult oli möödunud kuraditosin aastat. Mullu mais võtsin lõpuks ometi taas ette retke sinna selgadele. Määvli juurest kulgeb paari versta pikkune tee Suure- ehk Kõrgeselja loode suunas.\nÜldilmelt üsna okasmetsane, ent siiski juba paras sissejuhatus eelseisvatele salumaakildudele. Sest siingi leidub saluelemente.\nNäed, sarapuude all haljendas mets-tähtheina ja saluheina, siis juba metsa teises rindes suisa 10 meetri kanti pärnasid.\nVahepeal pressis lagesoo läänest päris ligi. Selle nimi on Mõdumaa soo. Põikasin korra tolle avaruse servale.\nMis seal ikka silma jäi, eks ikka valgeid sookasejässe, punerdav urvaline porsapõõsastik ja ohtralt vett lirtsumas tarnade vahel. Suve poole peaks pilt huvitavamaks muutuma, näiteks kasvavat siin soo-neiuvaipa.\nTagasi teel. Või noh, mis tee see enam nii väga. Vaid vilets roopapaar, mida mööda vahest ehk veel vaid jahimehed oma masinatega ukerdavad.\nRattasõit kiskus aina vaevalisemaks, kuniks sootuks sadulast maha tuli ronida. Oligi parem, nüüd sai rahulikumalt ümbritsevat silmitseda.\nTäiesti imelik, kuis siin ikka veel on säilinud rohuaasad, ehkki niideti võibolla viimati 60-ndail aastail. Küllap siis olid niidud teisemad, nüüd valitseb paks kastikukulu.\nEnt üldmulje on suisa puisniiduline, eriti Suureselja loodeotsas. Selline omapärane niidumaastik mändide ja sarapuudega, ent on ka kaski, kuuski, sekka mõni pärngi.\nEtte ristus justkui väin kahe maakühmu vahel. Säärikutes sain sest tarnamättalodust üle ja juba maabusin järgmisel künkal. Selle nimi peaks olema Saunaselja.\nSiinne puisniit paistis tükati nii ilus, et erilise raskuseta võiks uuesti heina tegema hakata! Kuid muidugi ei tule siia mitte kunagi mitte keegi enam seda pärandmaastikku hooldama. Püsivad need niidulapid siin suurte arukaskede, laiade kuuskede, mõne männi, saare, lepa ja haava ümber kaua püsivad ja siis...\nHinge pistis suisa valus kahjutunne. Nii visalt paneb kunagine inimtekkeline maastik kadumisele vastu, nii veidralt aegluubis käib selle hääbumine. Ometi tuleb lõpuks siiski mets siiagi.\nKuuskede vahel leidsin arvatava kunagise küüni aseme. See on maa-ameti õhuvaatel ikka veel tähistatud.\nEdasi loodes ristus ette järgmine vooluveeline tarnalodu, eraldades uut seljandikku.


66 aastane Alfred väntab koos koeraga Norrast Aafrikasse - Reisijuht\n66 aastane Alfred väntab koos koeraga Norrast Aafrikasse\nReisi algus North Cape'sFoto: Ekraanitõmmis Afredi blogist\nTäna hommikul võis Pirital kohata Šveitsist pärit 66 aastast jalgratturit Alfred'i, kes oli koos oma koeraga teel Norra põhjatipust tagasi kodulinna Zürich'isse, mis on vaid vahepeatus pikemal matkal. Sõidu lõppsihtkohaks on Cape Town Lõuna-Aafrika Vabariigis!\nPraeguseks on Alfredil jalgrattal läbitud juba umbes 3000 km, koer lippab kõrval kogu aeg. Eestisse saabusid nad Venemaa kaudu.\nTallinnasse ta jääb pidama paariks päevaks päevaks, edasi lähevad läbi Matsalu looduskaitseala, kuna tegemist on ka kirgliku linnuvaatlejaga, lõuna poole. Šveitsi plaanib Alfred jõuda oktoobris, et seal veidi puhata ja jälle edasi vändata.\nÜldine reisimarsruut näeb välja selline:\nNorra: Nordkap – Honningsvag – Lakselv – Karasjok\nSoome: Inari – Ivalo – Sodankylä – Kuusamo – Taivalkoski – Oulu – Vilasaari – Heinola – Kouvola – Lappeenranta\nVenemaa: Vyborg – St. Petersburg – Narva\nEesti: Tallin – Tartu – Valga\nPoola: Podlaska – Krakov – Katovice\nSaksamaa: Dresden – Nürnberg – Göppingen\nŠveits: Schaffhausen – Weiningen – Birmensdorf – St. Gallen\nAustria: Innsbruck – Rattenberg – Passau – Wien\nSerbia: Novi Sad – Belgrad\nRumeenia: Corabia – Constanza\nTürgi: Istanbul – Ankara – Trabzon\nTürgi: Van – Gaziantep – Adana – Mersin\nEgiptus: Port Said – Kairo – Abu Minqar – Luxor – Assuan\nSudaan: Wadi Halfa – Dongola – Khartoum – Al Quadarif – Gondar\nEtioopia: Addis Ababa – Awassa\nKeenia: Marsabit – Meru – Nakuru – Kimilili\nUganda: Kampala – Masaka – Kabale\nMalawi: Chitipa –Mzuzu – Kasungu\nSambia: Chipata – Lusaka – Livingstone\nNamiibia: Rundu – Grootfontein – Swakopmund – Walvis Bay – Vioolsdrift\nLõuna Aafrika Vabariik: Springbok – Velddrift – Cape Town!\nAlfredi tegemistega saad end kursis hoid tema blogis.\nViis parimat sihtkohta maailmas, kuhu reisida täiesti üksi\nAlar Sikk: Matka tuleb võtta nagu puhkust, mitte kui sporti\nReisikiri: tsikliga Eestist Itaaliasse ja kuhu me tegelikult jõudsime


Järvamaa Kodukant otsib aasta tegijat – Külauudised\nJärvamaa Kodukant otsib aasta tegijat\nKodukant Järvamaa kuulutab avatuks konkursi, mille eesmärgiks on avaldada avalikku tunnustust üksikisikutele tulemusliku tegutsemise eest Järvamaa külaelu arendamisel. Vastaval taotlusvormil esitatud ettepanekuid oodatakse 1.-18. novembrini 2011 märksõna „KONKURSS” all Kodukant Järvamaa e-posti aadressile: kodukant.jarvamaa@mail.ee.\nÜksikisikule, kes oma tegevusega on oluliselt kaasa aidanud maa- ja külaelu positiivsele arengule, omistatakse Aasta sädeinimese aunimetus. Kandidaadilt eeldatakse isiklikku tuntust, autoriteetsust, koostööoskust ja aktiivsust oma kodukohas, kasuks tulevad avatus ja tuntus maakondlikul või üleriigilisel tasandil.\nKandidaate konkursile võib esitada iga omavalitsus, organisatsioon või eraisik. Vastaval taotlusvormil esitatud ettepanekuid oodatakse 1.-18. novembrini 2011 märksõna „Konkurss” all Kodukant Järvamaa e-posti aadressile: kodukant.jarvamaa@mail.ee .\nKonkursi võitja ja nominendid selgitab esitatute hulgast välja Kodukant Järvamaa, Järvamaa Arenduskeskuse ja Järvamaa Omavalitsuste Liidu esindajatest moodustatud ühiskomisjon. Konkursi võitja autasustamine toimub MTÜ Kodukant Järvamaa poolt Järvamaa kodanikuühiskonna konverentsil, 30. novembril 2011 Türi kultuurimajas.\nPostitatud 05/11/2011 05/11/2011 Autor Kadri ValnerRubriigid JärvamaaSildid Kodukant,tunnustus\nEelmine Eelmine postitus: Täna selgitatakse Eestimaa parimad skaudid\nJärgmised Järgmine postitus: Sõit-sõit-sõit linna, mis sinna minna…


Maastikupõlengute all kannatavas Sydneys nõuti valitsuselt tegusid kliimamuutuste vastu - Keskkond - Heureka\nMaastikupõlengute all kannatavas Sydneys nõuti valitsuselt tegusid kliimamuutuste vastu\n11. detsember 2019, 12:22\nSydney elanikud on kannatanud juba nädalaid linna ümbruse maapiirkondades lõõmavate põlengute põhjustatud mürgise suitsu käes. Haiglad registreerisid eelmisel nädalal erakorralise meditsiini osakondadesse pöördujate arvu 25-protsendise tõusu.\nTeisipäeval kaikusid Sydneys suitsusireenid olukorras, kus paks sudu sundis võime evakueerima hooneid, hoidma koolilapsi siseruumides ja tühistama praamide väljumisi.\nPõlengud on tõmmanud tähelepanu kliimamuutustele, mis on teadlaste sõnul kaasa toonud selle, et põlengud süttivad globaalsest soojenemisest ja pikast põuast tingituna senisest varem ja on intensiivsemad.\nMeeleavalduse alguseks oli kohale tulnud 5000 inimest. «Riik põleb,» ütles oma esimesel kliimaprotestil osalev Samuel Wilkie (26), nimetades poliitikute reaktsiooni haletsusväärseks.\n«Meie valitsus ei tee selle vastu mitte midagi,» ütles Zara Zoe (29). «Keegi ei kuula, keegi ei tee midagi.»\nPeaminister Scott Morrisonil, Austraalia mõjuvõimsa söetööstuse kindlal toetajal, on olnud Sydney olukorra kohta vähe öelda. Ta on eelistanud keskenduda põlengute tõttu kannatanud Uus-Lõuna-Walesi osariigi maapiirkondadele.\nSydneyst põhja pool lõõmab 300 000-hektarilisel ehk umbes 60-kilomeetrise läbimõõduga alal kaheksa põlengu liitumisel moodustunud megapõleng. See on Austraalia suurimast linnast ainult tunnise autosõidu kaugusel.\nPikka aega kestnud põud on suure osa Ida-Austraaliast kuivaks jätnud ja põlengud on viimasel kolmel kuul lõõmanud igapäevaselt.\nAlates kriisi algusest septembris on maastikupõlengud hävitanud üle 600 kodu, surma on saanud kuus inimest.\nSeni on tulekahjud laastanud hinnanguliselt kaks miljonit hektarit.\nVõsapõlengud on Austraalias tavalised, kuid teadlaste sõnul on tänavust varajast ja senisest ägedamat põlenguhooaega soodustanud kliimamuutused.\nPraegu Madriidis toimuval kliimakonverentsil on rahvusvahelised läbirääkimised taas ummikusse jooksmas.


Millised süsivesikud on ja millised on nende põhifunktsioonid - toitumine ja toitumine 2021\nMillised süsivesikud on ja millised on nende põhifunktsioonid\nThe süsivesikuid need on üks põhilisi energiaallikaid. Need koosnevad süsinikust, vesinikust, hapnikust ja kipuvad kleepuma taimerakkude seintele, nii et kogu energia salvestatakse palju tõhusamalt.\nLooduses on see muutunud elusolendite (sh inimeste jaoks) oluliseks osaks. Seega tundub väga oluline tutvustada neid meie roogadele, et võtta tervislik ja tasakaalustatud toit.\nKui olete teada, millised süsivesikud põhiliselt koosnevad, siis loodame sellest NatureVia artiklist mõningaid selle kõige olulisemaid funktsioone ja seega võtate ära mõned eelarvamused ja valed müüdid, mis on nende ümber.\nSee on üks parimaid küllastajaid\nTõde on see, et paljud inimesed ei tea, kuid seda ei tohiks tähelepanuta jätta. Süsivesikud on üks parimaid küllastajaid, mida leiame igas toidus ja seega võib kaalu kaotamisel olla suur liitlane.\nLoomulikult sõltub vähe sellest, mida me võtame, ja seetõttu peame jääma natuke eemale nendest süsivesikutest, mida leidub kiirtoidu või tööstusliku pagariäris.\nSiiski on muid loomulikumaid, mis leiduvad näiteks riisist või pastast ja mis aitavad meid rahuldada, mistõttu soovitatakse seda igal lõunasöögil.\nKogu stressi ja ärevuse pärast, mida me igapäevaselt kannatame, on meie soole tervise sümptomite tõttu üha normaalsem kõhukinnisus ja kõhulahtisus. Ja sina? Kas olete viimasel ajal mõnda neist tingimustest kannatanud?\nNoh, süsivesikud aitavad teil ka neid seedehäireid märkimisväärselt vabaneda, kui hakkate neid paar korda nädalas tarbima. Kuigi soovitame seda võtta täistera leivale, sest selle kõrge kiusisaldus aitab teil regulaarselt vannituppa minna.\nKa süsivesikutes leiduvad ensüümid on võitluses suured liitlased "halb" kolesterool. On väga normaalne, et teatud vanuses inimesed kannatavad selle haiguse all, mis kahjuks ilmneb nooremas eas.\nSamas ütleme, et kui süsivesikuid tarbitakse mõõdukalt, võib vere kolesteroolitaset märkimisväärselt vähendada, mis võib seejärel ära hoida igat liiki südame-veresoonkonna haigusi.\nKaitseb ja takistab käärsoolevähki\nKahtlemata on üks suuremaid eeliseid, mida süsivesikud omavad ja paljud inimesed unustavad. Nagu halva kolesterooli puhul, vähendavad need ensüümid ka oluliselt kannatuste võimalusi käärsoolevähki sest see aitab täiendada kõiki kasulikke rakke ja baktereid, mis tavaliselt moodustuvad sooleõõnsustes.\nOluline täiendus sportlastele\nIga enesest lugupidav sportlane peaks oma dieedis kasutusele võtma suure hulga süsivesikuid (kuigi neid peaks kaasas olema ka teised toitained).\nJa nagu oleme selle artikli alguses selgitanud, on süsivesikud üks võimsamaid energiaallikaid. Seega on soovitatav neid kasutada enne mis tahes treeningut. Proovige seda ja te näete, kuidas tunnete soovi "maailma süüa" ja joosta pikki kilomeetreid. See artikkel avaldatakse ainult teavitamise eesmärgil. Te ei saa ega peaks asendama konsultatsiooni toitumisspetsialistiga. Soovitame konsulteerida oma usaldusväärse toitumisspetsialistiga.


Esmane registreerimine: 1959\nVedu: 4x2 WD\nVõimsus: 19kW / 26HP\nLamborghini Trattori on Itaalia traktoritootja. Selle asutas 1948. aastal Cento linnas Ferruccio Lamborghini, kes hiljem asutas Lamborghini Automobili. Lamborghini oli tuntud mitte ainult traktorite, vaid ka sõjaliste ja tööstuslike mootorite tootmise poolest. Lamborghini Trattori kasvas kiiresti, arendades mitmeid spetsialiseeritud mudeleid ja temast sai üks suurimaid põllumajanduse tootjaid Itaalias. Kuigi autotööstustest lahus, on traktoriäri püsivalt edukas ja toodab endiselt spetsiaalset varustust viljapuuaedade, viinamarjaistanduste ja muude spetsialiseeritud farmide jaoks kogu maailmas.\nToodetud: 442 tk.\nVedu: AWD (nelikvedu)\nTippkiirus: 330 km/h\nMurciélago sai oma nime hispaania võitluspulli järgi, kes keeldus suremast, isegi pärast seda, kui temast oli 24 oda läbi torgatud. Murciélagot esitleti 2002. aastal ja see asendas Diablot. Võimsus tuleb 6,2-liitriselt V12 mootorilt, mis toodab 580 hobujõudu. Seda võimsust kannab edasi kuuekäiguline manuaalkäigukast ja kõrgetasemeline nelikveosüsteem. Ventileeritavad neljarattalised ketaspidurid andsid pidurdusjõu. Nullist-sajani saavutati kõigest 3,8 sekundiga ning tippkiirus oli üle 320 km/h.\nKäigukast: 6-käiguline poolautomaat\nVõimsus: 441kW / 600HP\nAuto on nelikveoline ja sellel on 600 hobujõudu ja labadega järjestikune käigukast roolil. Auto on originaalne Lamborghini, toodetud 2011. aastal, kütusepaagi mahutavusega 120 liitrit. Sellel on Öhlins amortisaatorid, Brembo pidurid koos ABSiga. Kaal on 1300 kg. Originaal Lamborghini mootor, käigukast ja muud osad. Auto on ideaalses korras, mootori ja käigukasti läbisõit on pisut üle 2000 km. Raadio, kustuti ja kõik muu on heaks kiitnud FIA.\nAuto võib võistelda kõigil GT meistrivõistlustel ja paljudel muudel võistlustel. See on konkurentsivõimeline ja võidukas auto.