Hortensia lõikude paljundamine kevadel - Aed lilled, taimed ja põõsad - 2020\nHortensia aia paljundamine: kõik viisid\nSuurepärane hortensia ei jäta kedagi ükskõikseks oma heleda ja lopsaka õitsemise suhtes. Enamik aednikke, kes nägid sinist, valget, lilla või roosa värvi lillede suurte corymbose'i klastrite (kuni 15 cm läbimõõduga) salve, ei suuda vastu seista ja soovivad kasvatada seda dekoratiivset põõsa oma valduses. Muide, taimede istandikke ei ole vaja osta. Hortensia paljuneb kaunilt seemnete, kihistumise, järglaste ja põõsa jagamisega. Hemortea vegetatiivse paljundamise meetodit käsitleme kui kevadel lõikamist.\nMaterjali valik ja lõikamine\nHortensia aedade pistikute kevadel kasvatamise meetodit peetakse kõige tõhusamaks ja seepärast ühiseks suvilate ja isiklike maatükkide omanikele. Hoolimata asjaolust, et pähklite pähkleid soovitatakse harrastes harude ilmumisel (suvel), on niisugune hortensia reproduktsioon kevadel täiesti võimalik. Nad tegelevad lõikamiste lõikamisega mai lõpus, kui harudel on kujunenud noored rohelised kasvajad - kevadised võrsed. Nad muutuvad seemikute kasvatamise materjaliks.\nKui me räägime sellest, kuidas hortensiat kevadeks aretamiseks ette valmistada, siis ei ole erimeetmed vajalikud. Oluline on hoolikalt põõsaste eest hoolitsemine, õigeaegne kärpimine, jootmine ja väetamine. Kasutage teravat noad või käärid, et eemaldada noore pildi ülemine osa. Pange tähele, et tulevikus peaks lõikamine olema 2-3 paari lehti - nn sõlmed. Viil ise toimub viimase sõlme all kaldu.\nPaljundamine aiahüdrangea istutamisel\nEnne istutamist tuleb lõigata mõlemad alumised lehed. Ülejäänud lehtede paare tuleb plaadil poole võrra lühendada. Lõika pistikud võib sisestada märja liiva potti. Kogenud aednikud soovitavad siiski teha mitmeid protseduure, mis parandavad ja kiirendavad juurdumist\nRuumi 2-12 tundi fütohormonide või biostimulantide lahuses, näiteks lahuses Epin, Zircon või HB-101.\nPistikute alumise osa töötlemine juure moodustavate biostimulantidega, näiteks Kornerost, Heteroauxin, Kornevin. Pulber pihustab pistikute otsad.\nPärast seda tuleb ettevalmistatud pistikud asetada kasti või potti niiske liivaga, süvendades alumist osa 2-3 cm võrra, lisaks tuleks tulevased seemikud külvata kaldu - umbes 45 kraadi. Pärast seda pihustatakse pistikud ja kaetakse tavaline pakend või klaaspurki. Istutusmaterjali mahutavus paigutatakse varjulisse kohta, mille õhutemperatuur on 18-25 kraadi.\nHortensia-pistikute paljundamine - hooldamine ja ümberkorraldamine avamaal\nTulevikus vajavad pistikud süstemaatilist ventilatsiooni kaanelt, sagedast kastmist ja pihustamist taimede ülemist osa. Nõuetekohase hoolduse korral ilmuvad juured juured noortele taimedele poolteist kuud. Juurestiku välimus ilmub edasi seemikute siirdamine eraldi pottidesse. Mahuti allosas tuleks panna drenaažikiht ja seejärel maapinnast, liivast ja turvast valmistatud muld, mis on võetud suhtega 2: 1: 1. Siirdatud noored taimed asetuvad taas osaliselt varju.\nKülma ilmaga saab keldrisse üle viia seemikud. Kui keldrit ei ole, lisatakse mahutid maasse aias, mis aitab vältida juurte külmutamist. Ärge segage ja varju lehtede või õledega külma eest.\nKevadel siirdatakse pistikutest kasvatatud hortensia seemikud hoolikalt koos maapinnaga avamaale. Arendamiseks lopsakas kroon noor taime tuleks lõigata pooleks või isegi rohkem.\nVõimalused ja ajastus\nNiisiis, hürangid võib paljundada järgmistel viisidel:\nIgal neist meetoditest on oma vaieldamatud eelised ja puudused. Järgnevalt vaadake kõiki võimalusi üksikasjalikult.\nErinevad aretusmeetodid viitavad erinevate ajavahemike valikule:\npõõsa jagunemine toimub kevadel enne pungade paisumist,\nJuuli keskpaigaks sobib vähem, harvemini - kevadel, hilissügisel,\nseemned istutatakse varakult,\nHortensia saab paljundada kevadel ja sügisel,\njärglased - sügisel paremad.\nPaniculate Hortensia on parim paljundada suvel teisel poolel, sest kevadel on see taim tervete pistikute tuvastamiseks väga raske. See liik ei sobi ka sügisel aretamiseks.\nSee variant on pikim: kulub umbes kolm aastat alates seemnete külvamisest kuni esimese õiedeni. Tuleb märkida, et seemnekasutusmeetod sobib looduslike liikide hürangideks, kuid hübriidsordid seda meetodit kasutades ei korruta. Fakt on see, et kodus hübriide paljundatakse kõige paremini vegetatiivselt - nii säilitavad nad paremini nende dekoratiivse efekti ja spetsiifilised omadused.\nHortensia seemned ei vaja ettevalmistavat preparaati - neid külvatakse kohe niiske pinnaga kastidesse. Ei ole vaja seemneid mulda süvendada, need pannakse pinnase pinnale, mille järel karp on kaetud läbipaistva kilega. Ärge unustage filmi / klaasi päevas tõsta, et seemned saaksid hingata.\nEsimesed võrsed saab näha kakskümmend päeva pärast külvi. Pärast seda kasvatatakse seemikud kaks aastat ja kolmandal aastal istutatakse need aeda. Istutamise ajaks jõuavad Hortensia seemikud 30-40 cm pikkuseni.\nHortensia kõige populaarsem aretusmeetod on universaalne ja sobib igat liiki lille jaoks. Parim aeg pistikute kasvatamiseks on suve keskel, kui doonoritehasel ilmuvad pungad.\nMeie otstarbeks sobiv lõikamine (roheline) on viimase või jooksva aasta jooksul kasvatatud tulise keskmine osa, millel on mitu lehte ja pungasid. Tavaliselt võtavad nad noortelt isenditelt - nad juurduvad paremini.\nPõõsad on soovitatavad, et lõigata põõsast allpool asuvatest külgvärvidest. On oluline, et lõikamine kasvaks päikese käes, mitte varjus - muidu ei ole istutusmaterjal liiga tugev. Hea tuleviku seemik peaks olema hea tervise juures ja ei tohi kahjustada, selle pungad peaksid olema suured ja arenenud.\nVõrkude lõikamine on soovitatav varahommikul, et säilitada tulevaste seemikute maksimaalne niiskus. Vahetult pannakse vette ja seejärel jätkake pistikute pistikutest järgneva juurdumisele. Igast tulist eemaldatakse roheline topp koos pungaga - see osa ei sobi istutamiseks.\nOsa tulist ilma tipudeta jagatakse kaheks või enamaks osaks (sõltuvalt laskmise pikkusest, pungade arvust). On oluline, et igal delenka'l oleks vähemalt üks pung ja paar lehte. Igast delenka lehest eemaldatakse lehed, seejärel pannakse istutusmaterjal juurekasvustimulaatori lahusesse:\nLahuse valmistamine vastavalt juhistele, mille järel hoitakse pistikud umbes kaks tundi pimedas kohas. Oluline on tagada, et lahuses oleksid ainult vars ja mitte lehed.\nTähelepanu: on võimalik kasutada nii juure stimulaatorit kui ka HB101 preparaati, kuid istutusmaterjali on vaja säilitada vaid pool tundi.\nPärast juurstimulaatoriga töötlemist on juurdunud pistikud. Istutatakse need eelnevalt valmistatud mulla segusse, mis koosneb torust (2 osa) ja liivast (1 osa). Mulla segu tuleks hüdraatida. Kõige soodsamate tingimuste loomiseks on pistikud kaetud klaasist või plastikust läbipaistvate purkidega - see meede võimaldab teil luua sooja ja niiske mikrokliima.\nVesi seemikud peaksid olema regulaarselt ja kuuma ilmaga - sagedamini. Kui pangad ei kata istutusmaterjali, on normaalse niiskustaseme tagamiseks vaja täiendavalt pihustada.\nLigikaudu 25-30 päeva on pistikud juurdunud - selle signaaliks on uute noorte lehtede moodustumine. Pärast juurdunud pankade eemaldamist. Kui taimed juuruvad koheselt avatud pinnasesse, on soovitatav katta need ajutiselt pehme materjaliga, et kaitsta neid tagasi külma eest. Kui juurdumine toimub siseruumides, võib seda meedet tähelepanuta jätta.\nEsimese aasta seemikud on tingimata kaetud ja enne talvitamist. Selleks kasutage langenud lehti, raamvõrgu struktuure, agrofiibreid, kuuskesi ja kuuskesi.\nKevadise pookimise omadused\nSellisel juhul saadakse pistikud tavapärase hüdrangea kevadel. Põgenemine tuleb lõigata hargnenud harust, kuid see peab olema noor, paindlik. Pärast lõikamist pannakse kohe vette viie päeva jooksul. Vett tuleb vahetada iga päev. Viie päeva pärast saate hakata võrseid lõikama edasiseks paljundamiseks.\nPüüdke lõigata põhjast 45 kraadi nurga all - see suurendab noorte taimede õnnestumise võimalust. Samuti on soovitatav säilitada pistikud rootori stimulaatori lahuses.\nKui kevadel juurdumine on parem istutada märja liiva sisse. Konteiner täidetakse liivaga umbes poole, pärast mida istutatakse pistikud.\nLõikamise alumine osa peaks olema umbes 3 cm süvistatud, pärast istutamist pihustatakse seemikud veega, mis on kaetud läbipaistva kilega. Ärge unustage igapäevaselt istutada materjali ja niisutada liiva perioodiliselt.\nSelleks, et seemikud oleksid kiiremini juurdunud, veenduge, et toatemperatuur oleks sobiv - +15 kuni +25 kraadi, mitte madalam ja mitte kõrgem. Kui pistikud juurduvad, istutatakse need eraldi mahutitesse. Läbimõõdu korral peaks selline mahuti olema umbes 10 cm.\nNoori seemikuid tuleb hoida varjutatud kohas, nii et agressiivne päikesevalgus ei kahjustaks neid. Kasvab maapinnal, kui toimub pidev soe ilm.\nTalve pookimise omadused\nHortensia pistikute paljundamine võib toimuda hilissügisel - hea valik, mis annab üsna prognoositavaid tulemusi. Menetluse talvversiooni edasine samm-sammuline tehnoloogia.\nEmaettevõte kaevatakse maast välja oktoobri teisel poolel. On oluline, et enne esimest külma jääks veel aega.\nHortensia siirdatakse maapinnaga potti ja asetatakse pimedasse, jahedasse, kuid kuivasse keldrisse. Kui pott-maa hakkab kuivama, tuleb see joota.\nTalve keskel (jaanuaris) tuleb tehas ümber paigutada temperatuurile +10 kraadi. Ja varsti on võimalik jälgida bud-pausi, noorte võrsete moodustumist.\nVeebruari lõpus on võrsed piisavalt pikkadeks juurdumiseks ja neil on juba 3-4 paari lehte.\nVõrkudest lõigatakse pistikud, välja arvatud ülemine. Seejärel hoitakse pistikud 2 tundi juurstimulaatori lahuses ja istutatakse toitainetega pinnase (või niiske, jämeda liiva) mahutitesse. Ülaltoodust lähtuvalt on soovitav moodustada filmi mini-kasvuhoone.\nKuu aega hiljem eemaldatakse mini-kasvuhoone (järk-järgult, kihtidena), seejärel kasvavad juurdunud seemikud aknalaual kuni püsiva sooja ilmaga. Mai keskel, kui ilm lubab, on juba võimalik istutada neid aia voodisse, valides varjutatud koha, kaitstuna otsese päikesevalguse eest.\nOmadused lõikepuu Hortensia\nSee liik võib sügisel paljuneda hästi. Selleks katkestage enne külma algust apikaalsed võrsed mitme lehega.\nPistikud pestakse infektsiooni vältimiseks Fundazoli lahusega ja seejärel istutatakse need läbilaskva, lahtise pinnaga mahutitesse. Veeta esimesed seemikud parema fütosporiinilahusega, et vältida seemikute alumise osa mädanemist maapinnale.\nPopulaarseima külvikuga kaetud mini-kasvuhoonega katted (saate tavapärased kilekotid lõdvalt mähkida) ja panna aknalauale. Juurdumine toimub toatemperatuuril ja sõltub iga päev seemikute õhutamisest. Kuu aega hiljem taime juurdub.\nKui ilm on talvel hägune, tuleks taimede tundmiseks ja arenemiseks pakkuda täiendavat kunstlikku valgustust. Puithortensia pistikud kasvatatakse kevadeni ja kui sooja ilmaga kokku puutub, istutatakse need voodile.\nSeda meetodit kasutatakse harva, tavaliselt hürangidevahelise põõsa siirdamisel. Seda aretusmeetodit kasutatakse igasuguste hürangide puhul, va paniculate. Optimaalne ajastus on varakevadel.\nEnne protseduuri tuleb veega veega põhjalikult veeta, siis ettevaatlikult kaevata see välja, püüdes juured mitte kahjustada. Pärast risoomide kaevamist pesta vanad pinnad ära, eemaldada kahjustatud ja kuivatatud osad.\nPõõsas on jagatud mitmeks osaks - on oluline, et igal poolel oleks oma risoom, vastasel juhul ei ole võimalik hortensiat kasvatada. Iga delenka istutati eraldi aias aias, pannes välja juured ja võrsed.\nSellisel juhul tõugab hürangiala noori võrseid. Hea viis aga nõuab kontsentratsiooni, hoolt ja ettevaatust.\nPõõsa kõrvale eemaldati ülemine pinnasekiht nii, et selle saidi juured on tühjad. Oluline on juured puudutada.\nKoos juure osaga eraldatakse lõhe. Tehingu edukuse suurendamiseks on parem eraldada mitu sellist võrku korraga.\nVõrgud istutatakse kohe aias, kuna need on piisavalt kohandatud välimõõduga.\nAias kasvavad võrsed 1-2 aastat, misjärel nad istuvad alalistesse kohtadesse.\nSee meetod on teine kõige populaarsem pärast lõikamist. Hortensia korrutamiseks seda meetodit kasutades on kõige parem varakevadel, enne kui pungad on õitsenud. Kuid mõnikord viivad nad menetluse läbi septembris.\nKõigepealt kaevake muld ema põõsast ümber, seejärel tasandage. Maapinna põõsa kõrval on sooned, mille sügavus on 2 cm, millesse asetatakse madalamad võrsed. Selleks, et võrsed ei tõuse, piserdatakse neid väikese maapinnaga ja fikseeritakse oda, teiste seadmetega.\nPraeguse sooja hooaja lõpuks annavad pistikud mitu noort võrku, mis sobivad edasiseks juurdumiseks. Kui võrsed on jõudnud 15-20 cm pikkuseni, on need deformeerunud, kordades protseduuri iga seitsme kuni kümne päeva järel. Nii et nii, kuni küngas jõuab 20-25 cm kõrgusele. Oktoobris peavad kihid kaevama, teineteisest eraldatud võrsed. Selleks ajaks jõuab iga lask umbes poole meetri kaugusele.\nTalveõõtsude tilgutamiseks kaitske kattematerjali. Ja järgmine kevad on istutatud maa kasvatamiseks. Paari aasta pärast (mõnikord aasta jooksul) on noored hürangid valmis istutama aia voodisse.\nFunktsioonid hoolitsevad noorte hürangide eest veidi pärast aretusprotseduuri. Üldiselt vajavad talveks standardravi noored taimed hoolikat varjupaika, kaitset külma eest. Seda meedet ei tohiks tähelepanuta jätta, sest endiselt nõrga tehase külmutamine meie kliimas on üsna lihtne.\nKevadel eemaldage kindlasti kattematerjal niipea, kui päike hakkab soojenema. Varjupaigast lahkudes on hürangid selle all liiga niisutatud ning juuremädanikud ja muud negatiivsed protsessid on samuti võimalikud.\nKasvav seemikud penumbras, avatud, päikesepaisteline ei ole soovitatav.\nVeenduge, et noored taimed veedetakse, sest piisava niiskuse tõttu hakkavad nad juurduma ja tugevnema palju kiiremini.\nKui hürangid kasvavad kodus, siis enne istutamist maapinnale on vaja seda paari nädala jooksul rõdul rõdul, tänava verandal.\nMõningaid nõuandeid kogenud aednike hüdrangea aretamiseks.\nKui sul ei ole oma hortensiat ja teil on vaja osta seemikud, ostke sügisel. Selle perioodi jooksul on suurim kvaliteetne ja tugev pistikute hulk.\nPaljundades aiahüdrangea pistikud, tuleb erilist tähelepanu pöörata juurstimulaatori alumise osa ravile. Sellist tüüpi tehas on halvem kui teised, nii et ilma selle meetmeta vähenevad operatsiooni edukuse võimalused oluliselt.\nKui teil ei olnud aega juurstimulaatori saamiseks ja lõikamine peab olema juurdunud, saate ise lahenduse valmistada. Retsept on lihtne: klaasitäis lahustage tl looduslikku mett. Pärast seda leotatakse see tavalisel viisil. Mesi omab desinfitseerivaid omadusi ja aitab varakult tekitada kallust - kasvu, millest juured hiljem arenevad.\nNiisiis, me kohtusime viis viisi, kuidas hortensia aretada. Kõik kaalutud võimalused on üsna töötavad ja kasutatavad: valige see, mis tundub teile kõige lihtsam ja taskukohasem. Kuid nagu eespool mainitud, eelistavad enamik aednikke pistikud - tõenäoliselt see valik sobib sulle.\nEelmises artiklis, kus käsitleti hydrangeas'e, kohtusime selle liikide ja sortidega, milleks oli nende kaunite lillede kasvatamise nõuded.\nEi olnud mingeid küsimusi viiside kohta hüprangeas. Loomulikult oleks lihtsaim viis osta puukool.\nHortensia seemned ei nõua ettevalmistavat preparaati, nii et neid saab külvata kohe seemikute kastidesse.\nPinnas ei tohiks seemneid kinnistada. Kohe pärast külvamist katke karp klaas- või plastikpakendiga. Sel juhul, muidugi, ärge unustage, et muld peaks olema märg.\nPildid ilmuvad umbes 20 päeva pärast. Siis kasvatatakse seemikud kaks aastat ja alles kolmandal aastal saab neid istutada meie aeda püsivasse kohta. Selleks ajaks peaksid meie seemikud olema 30-40 cm kõrgused.\nPea meeles, et seemned paljunevad hästi ainult loomulikult Hortensianing nende paljunemismeetodiga aretajate poolt kasvatatud sordid kaotavad oma omandatud dekoratiivsed omadused.\nKuna me ilmselt tegeleme aretussarjade hüdranatsionidega, vaatleme lähemalt järgmisi meetodeid.\nParim viis - rohelised pistikud\nNii hüprangeas on suveelanike seas kõige levinum.\nParim on pungade ilmumise hetkel roheliseks lõikamiseks - see on umbes juuli keskel.\nMääratleme, mis on roheline vars. See varre lehtkilp ühe või mitme pungaga.\nSoovitan teil lõigata pistikud ainult noorte taimedega. Kui teil on juba vanad põõsad, peate pügama eelnevalt noorendama.\nPange tähele, et pistikud on juurdunud külgmistest võrsedest (kasvanud eelmise aasta kasvus) kroonide alumisel poolel, kuid see peaks olema hästi valgustatud. Sellistel pistikutel on üsna arenenud suured pungad ja haiguste tunnused.\nTeine väga oluline punkt on niiskuse säilitamine kudedes kudedes, kuna juurdumisest sõltub suuresti edu. Selleks katkestasime varahommikul võrsed, sel ajal täidavad kõik taime kuded veel niiskust ja seejärel jätkavad tööd pistikutega, et nad ei kuivaks.\nLõigake võrsed kohe varjusse vette pannud võrsed ja jätkake võimalikult kiiresti pistikute lõikamist. Laskmisel katkestasime rohelise otsa pungaga, sest see ei sobi lõikamiseks.\nTulise roheline osa jaguneb mitmeks osaks 2-3 paari lehega. Pärast seda eemaldatakse lõikamise alumised lehed ja ülemised on lühendatud poole võrra ning pannakse pistikud hoolikalt mõnede juurekasvustimulaatorite lahusesse, nii et lehed ei satuks lahusesse.\nSee võib olla näiteks juur, heterooksiin või tsirkoon. Lahus valmistatakse rangelt vastavalt juhistele ja me säilitame pistikud 2 tundi, eelistatavalt pimedas kohas.\nKui teil ei ole mingit juurt moodustavat agenti, siis soovitan teil sellist lahendust ette valmistada: lahustage 1 tl mett ühe klaasi veega. Mesi aitab kaasa kalluse kiirele moodustumisele - paksenemisele lõikamise lõpus, millest juured kasvavad.\nNüüd võite alustada ettevalmistatud pistikute istutamist. Eelpool niisutatud taime- ja liivapulbri (2: 1) ette valmistame ette. Parema juurdumise huvides võite katta pankade pistikud ja paar korda nädalas (vihma puudumisel), vala need otse pankade peale.\nKui ilm on väga kuum ja kuiv, on soovitatav pistikud veeta iga päev. Pistikud, mida te pole katnud, soovitavalt pihustatud kaks korda päevas.\nTavaliselt toimub 25-30 päeva (umbes augusti teisel poolel) pistikute juurdumine ja neile ilmuvad uued lehed.\nPangad on nendest juba eemaldatud, kuid on parem katta seemikud mitme kihiga mis tahes kattematerjaliga, nii et varajane sügisepärm ei kahjusta meie endiselt väga noori taimi.\nTalvel vajavad nad ka head katet. Täidame taimed langenud lehtedega, seejärel pannakse nende peale madal raam ja katame see kattekihiga.\nParema lumekindluse tagamiseks saate lisada ka sülesid.\nKevadel istutatakse aedasse juba juurdunud pistikud edasiseks kasvatamiseks. Taimed istutatakse püsivaks, kui nad on piisavalt vanad.\nMe paljundasime kihistamisega\nKõige parem on alustada hürangidea paljunemist kihtidena varakevadel juba enne pungahoogu.\nKõigepealt kaevame maapinna ümber põõsa, siis tasa see hästi. Teeme radiaalsed sooned sügavusega 1,5-2 cm ja neid virnastatakse üksteise järel põõsa põhjast.\nSelleks, et vältida oksade sirgendamist, haarame need spetsiaalselt valmistatud veistega ja puistame neid kergelt maa peal.\nJuurte kiiremaks väljanägemiseks on võimalik kasutada järgmist tehnikat: esimesele hästi arenenud neerule eelneval kihistamisel teeme pehme pehme traadi abil 2-3 pehme pöördega talje;\nSuve lõpuks peaks igal meie kihil olema mitu noort võrku.\nKui nad saavutavad 15-20 cm kõrguse, tuleb need kokku voldida, seejärel korduvad iga 7-10 päeva järel. Ja me teeme seda seni, kuni künga kõrgus on 20-25 cm.\nOktoobris eraldame pistikud ja eraldame moodustatud võrsed üksteisest. Nende kõrgus peaks sel ajal olema umbes 50 cm.\nMe istutame seemikud ja kevadel istutame neid aia voodisse. Ja alles aasta hiljem on nad valmis istutamiseks alaliselt.\nPaljunemine järglaste poolt\nKasvuhüdrangea ka paljuneb hästi. See hütrangeae aretusviis nõuab suurt tähelepanu ja ettevaatust.\nSelleks eemaldame sügisel mulla ülemise kihi ja väga hoolikalt, et mitte kahjustada ema põõsa juure, eraldada võrsed võrsed.\nEraldatud võrsed istutatakse voodile ja jäetakse seal kasvamiseks, sõltuvalt seemiku seisundist, üks või kaks aastat.\nTransplantaat ja jaga põõsas\nSeda aretusmeetodit kasutatakse peamiselt hürangiide siirdamiseks.\nSeda saab kasutada igat tüüpi hydrangeas, va paniculate. See on kõige parem transplantaadi hydrangeas varakevadel.\nPre-bush rikkalikult joota, siis kaevama ja pesta hoolikalt mulla juured.\nNüüd saad jagada põõsa mitmeks osaks ja istutada koheselt püsivale kohale, lõigates võrsed ja juured.\nKogenud aednikud nõuavad\nSellest hütrangeae kasvatamise meetodist, mida Victoria Barabash meiega jagas, lugesin ma hiljuti aiaajakirja. Väga eelarve ja originaal!\nKui ostsite sügisel hüdrangiase, siis see on just teie jaoks.\nNiisiis, me katkestasime kõik lehed lehtedelt, kärestatakse taandamata rohelised võrsed ja eemaldame selle mahutist.\nNüüd peab see olema maetud ettevalmistatud kaevikusse. Teeme sellise suurusega kaeviku, et on võimalik taime külge kaldu panna, tingimusel, et juurepall on madalam ja oksad kõrgemad.\nKõigepealt magame maa juured ja kompakteerime selle hästi. Seejärel asetage fänniga kõik seemiku oksad ja katke need ka maa peal.\nEt meie taime ei talveks külmutada, katame seda ülalt koos teise turba- või huumuskihiga.\nNiipea, kui särav kevad päike soojendab maad, kasvab meie maetud hortensia pungade oksad.\nKõigepealt hakkavad uued võrsed tooma ühist juurestikku ja tulevikus moodustavad nad oma juured.\nSuvel lõpus prikopan siis kaevame hortensia põõsa ja eraldame moodustunud uued põgenikud oma juurestikuga.\nNiisiis, olles maetud ühe taime, saame kümme uut seemet, millel on hästi arenenud juured.\nNüüd, kallid lugejad, olete õppinud, kuidas hürangid tõugavad ja sa saad oma maatükile edukalt istutada veel mõned selle suurepärase taime sordid, mida soovid, või isegi täiendada oma eelarvet, müües seemikuid.\nJa ma pakun ka vaatama väga head videot hürangiala lõikude reprodutseerimise kohta, et saada saadud teavet visuaalselt.\nPõõsaste koristamise ajastus\nPookimise ajastus sõltub otse istutusmaterjalist. Paljundamiseks hilisel kevadperioodil (maist juunini) sobivad noored kasvud - võrsed ei ole pikemad kui 10-15 cm, samasugune reegel kehtib siis, kui spiraal paljuneb pistikute abil. Juuni lõpust juulikuu alguseni hakatakse juurduma puust alustega võrseid. Suvel sobivad nad paremini istutamiseks. Sügisel kasutatakse materjali koos pungapungadega. See juurdub paremini kui teised substraatides ja annab palju juure. Mõnedes osades võivad lillede munasarjad valmida ja toota juurdumisjärgus rikkaliku värvi.\nParim aeg koristamiseks on kevadine periood. Praegu algab mahla aktiivne liikumine trunks. Hortensia võrsed tulevad kevadel maksimaalselt toitaineid. Seoses sellega suureneb lõikamise regenereeriv potentsiaal ja juurestiku kiire kasvu võimalused.\nKuidas levitada Hortensia pistikud: istutusmaterjali valik\nHortensia pistikute valimisel võtavad lillekasvatajad võrdluspunktiks mitmeid kriteeriume:\nAjukoore seisundit võetakse arvesse. Täielikult hargnenud filiaalid ei tooda juured juurest, samas kui noored annavad kiiresti juurepungad.\nVõetakse arvesse pistikute asukohta. Alumine võrsed juurduvad kolm korda paremaks külgsuunaliseks ja vähem haigustundlikuks. Päikesepaistelisest küljest valitud kangid juurduvad halvemini kui vari võrsed.\nKuu aega enne istutusmaterjalide kogumi peatamist peatatakse ema põõsas lämmastiku toimeainetega viljastamiseks, kuna selle elemendi kõrge kontsentratsioon kiirendab lõikamisprotsesse.\nKontrollige lehestiku olekut. Väikeste lehtplaatidega harud juurduvad kiiremini. Sellega seoses lõigatakse suured lehed pooleks.\nIstutusmaterjali lõigatakse ainult tervest õitsevast põõsast, mis ei ole vanem kui 10-12 aastat.\nHortensia kasvab pistikutest üsna lihtne. Selleks valige istutusmaterjal, mis vastab järgmistele omadustele:\nsuurus ei ületa 15-20 cm,\npaksus mitte üle 7 mm,\nlühikeste vahejuhtumite olemasolu,\nvähemalt 4 arenenud neerud.\nSelliseid kriteeriume võetakse arvesse aia- ja istutusmaterjalide valimisel. Sel moel ei ole raske saada mitut koopiat siseruumides paiknevatest hüdrofondidest, hooldust kodus, mille jaoks ei ole raskem. Erinevalt aedadest kasvavad maja põõsad pigem vaoshoitud, kuid sa võid imetleda õitsemist alates aprilli lõpust.\nHortensia pistikute ja juurdumismeetodite töötlemine\nHortensia võib kasvatada igasugustest pistikutest: puu, lammast, paniculate ja isegi suured lehed. Selleks peate istutusmaterjali korralikult ette valmistama. Paar päeva enne lõikamist puhastatakse toataimed varjus ja aiapõõsad kaetakse kattematerjaliga. Kui teie saidil on kasvav dekoratiivne efekt, istutamise ja hooldamise kohta, mille kohta te teate üsna palju, siis tasub koguda pistikud ja koos sellega, et saada uusi atraktiivseid põõsaid haljastuseks.\nKui hürangid on osalises varjus, jätkake istutusmaterjali lõikamist. Tehasega töötamine ainult professionaalse desinfitseeritud vahendiga. Sobivad pruneri- või aia-käärid. Pookimiseks valige võrsed mitme sõlme paariga. Lõksud eraldatakse pagasiruumist kaldus lõikega.\nSuured lehed lõigatakse ½-le, et vähendada toitainete voolu seemikute kroonidesse.\nKogumine paigutatakse paar tundi biostimulantide, näiteks "Epin" või "Cyclops" lahustes. Kui see ei ole võimalik, peenestatakse viilud mis tahes juuremoodustajaga: “Kornevin”, “Heteroduxin”. Tänu neile on pistikute kasvatamise protsess pool aega. Varred pihustatakse nõrga mangaani lahusega, et anda neile paindlikkus ja desinfitseerimine.\nEnne hortensia-pistikute juurdumisele tuleb valida sobiv substraat või valmistada toitaine vesilahus.\nKaasaegsed kasvatajad kasutavad hütrangeaside juurdumisele järgmisi meetodeid:\nJuurdumine vees hürangid on üsna lihtne. Niiskus on soodne keskkond filamentsete protsesside kasvuks ja arenguks. Tänu sellele meetodile suudab algaja lillepoodi jälgida ja kontrollida juurestiku moodustamise protsessi. Vesi ei ole iseenesest taimede toitainekeskkond, seetõttu lisatakse sellele kasvustimulaatorid ja vedelad fungitsiidid.\nToitelahuse valmistamine veest ja kaneelist (1 spl. Spoon segu 200 ml vedeliku kohta).\nMahutitena kasutatakse tumedate või läbipaistmatute seintega konteinereid, sest pimedas pookivad juurepungad kiiremini.\nPistikute paigutamine konteineritesse, kuid mitte rohkem kui 2-3 toorikut iga 200 ml vee kohta. Varre alumine osa on kastetud vedelikku kogupikkusest 1/6.\nRisoomide kogu sundimise ajal ei muutu mahutites olev vesi. Niiskuse aurustamisel lisage soe, filtreeritud lahus.\nSügis pistikud, mis on juurdunud pritenennyh kohtades, kevadel suure hulga lehtedega - päikesepaistelisel küljel.\nEt vältida istutusmaterjali lagunemist, soovitavad eksperdid lahuse regulaarset õhutamist kogu destilleerimisperioodi vältel.\nPärast seda, kui taim on saanud mitu juurt, mille pikkus on 2-5 cm, siirdatakse see kergelt happelisse pinnasesse.\nMullana võib kasutada järgmisi segusid: t\nistutamiseks pistikud vermikuliit ja jõe liiva proportsioonides 1: 1,\nperliit, aedmuld, turvas ja jõe liiv proportsioonides 1: 1: 1: 1,\nvermikuliit, aedmuld, turvas, jõe liiv proportsioonides 1: 1: 1: 1, lisades 1 g sidrunhapet.\nMaanduskastide allosas asetage villased trossid 5 cm sammudesse, köie otsad langetatakse veega mahutisse ja üks substraadi variantidest valatakse kastidesse. Tänu noadele on pinnas optimaalselt hüdreeritud ja risoomid ei mäda.\nAlumine mähkimispuhver juurepungade paremaks soojendamiseks ja juurestiku varakult kasvamiseks.\nTühjad paigutatakse ühtlaselt kogu kasti pindalale vahemikus 10-15 cm 45 ° nurga all. Lõikamine peaks maapinnale jõudma 2-3 cm, konteiner asetatakse valgustatud alale. Vajadusel lisatakse mahutisse vett ja kui võrsed on paistetud, pannakse hürangid.\nÕige istutamise korral istutatakse seemikud kuu ajaks, pärast mida istuvad nad individuaalsetel turba- või plastpottidel. Need seemikud võivad olla kuni 3 kuud enne istutamist avamaal või suurema poti juurde viimiseks koduseks kasvatamiseks.\nEri tüüpi hürangidide pookimise spetsiifilisus\nHortensia paljunemiseks nii tõhusalt kui võimalik, tuleb arvesse võtta selle tüpoloogilisi omadusi. Näiteks hübridiseeritakse hortensia paniculata kevadel ja puu-sarnaselt - sügisel.\nSuurte lehtede sortide ettevalmistamisel siirdamiseks lõigatakse nende lehed alati pooleks ja istutamisel avamaal lõigatakse seemikute ülaosad 10 cm kaugusele maapinnast, et nad oleksid paremini juurdunud. Kui sügisel on istutusmaterjali istutatud hübrangeaga, valitakse lõikamiseks lignifitseeritud võrsed.\nVideo umbes kolm võimalust uute seemikute kasvatamiseks.\nKasvamine pistikutest on populaarne hüdrangea kasvamise viis. See ei nõua palju aega ja vaeva ning juurdumisvormide osakaal on suhteliselt kõrge. Kõige sobivam pookimise aeg on hiliskevad. Ajal kosmeetiline pügamine bush aednikud mitte ainult anda talle soovitud kuju, vaid ka saada istutusmaterjali. Suvel juurduvad poogitud võrsed juurduvad, kohanevad ja sobivad sügisel istutamiseks avamaal, millele järgneb talveunne kaane all.\nKuidas hürangid tõugu\nHortensia seemikud, mis on ostetud lasteaedast, on paljude aednike jaoks kallis rõõm. Lisaks eelistavad paljud aednikud sorditaimi vahetada omavahel. Seetõttu on paljud algajad aednikud huvitatud küsimusest: "Kuidas levitada hürangid?\nPaljundamine on võimalik mitmel viisil:\nKasvav seemikud seemnest.\nSee meetod on võrreldes eelmise meetodiga vastupidavam, kuid see ei tekita ka erilisi raskusi. Selle taime seemnete ettevalmistamine ei ole vajalik ja neid võib külvata kohe seemikute mahutisse.\nSeemned külvatakse pinnase peale, niisutatakse ja kaetakse fooliumiga. Kakskümmend päeva hiljem näete esimesi võrseid. Selline seemikud tuleb kasvatada pottina umbes kaks aastat ja ainult kolmandal aastal nõuetekohase hooldusega saab seemikud üle kanda. Nende valmisolekut ümber istutamiseks võib arvutada taime kasvust, mille kõrgus peaks olema vähemalt 40 sentimeetrit.\nPaljundatud seemned võivad olla ainult looduslikud hürangid. Kui te võtate selle jaoks selektiivsete hütrangide seemned, võivad nad selle aretusmeetodiga kaotada oma dekoratiivsed omadused.\nKuidas hortensia kihistumist levitada\nHortensia tõuarendamise teine võimalus kevadel on paljunemine kihistamisega. Aednikud kasutavad seda meetodit varakevadel enne pungade ilmumist pungadesse.\nEdendada taime sel viisil järgmises järjekorras:\nKaevake mulla ümber põõsa.\nПримерно к концу лета на отводах появляется несколько молодых побегов. Когда эти ветки, достигнут в высоту 20 сантиметров, их следует окучить. Окучивание проводят через каждые 10 дней. Hüppamine toimub kuni mäe kõrgus on 20 cm.\nKaevake oktoobris välja ja eraldage saadud võrsed üksteisest. Selleks ajaks jõuab võrsete kõrgus tavaliselt viiskümmend sentimeetrit. Sügisel istutatakse taimi ja kevadel siirdatakse need aia voodisse. Asendage need alalisele kohale alles aasta pärast.\nNõuandeid kogenud aednikud kasvav hydrangeas\nKvaliteetsete hortensiataimede kasvatamiseks peaksite kaaluma mõningaid nõuandeid:\nOsta seemikud parim sügisel.\nEemaldage kõik lehed seemnest, eemaldage eemaldamata koorimata võrsed ja eemaldage seemik anumast.\nKalda all olev taime on maetud eelnevalt ettevalmistatud kaevikusse. Sel juhul peaks juurepall olema harude all.\nJuured on maapinnaga hästi kaetud ja tihendatud, seemiku harud on finnitud ja kaetud maaga.\nTalvel on seemik kaetud turba või huumuse kihiga.\nKevadel, kui maa soojeneb, hakkavad oksad oksadel kasvama.\nKui õhk ja pinnas soojenevad, moodustavad uued võrsed oma juurestiku.\nSelle meetodiga on võimalik saada umbes kümme uut seemikut ühest prikopannaya harust.\nIlu nimega Hortensia\nHortensia perekond sisaldab üsna vähe põõsaste sorte, madalaid puid ja isegi lianasid. Looduses võib neid leida Aasia lõuna- ja idaosas. Aias ja aknalauadel on kõige tavalisemad hürangiala liigid suured (aed). See taim on 1-1,5 m pikk ja üsna suur, üksteise vastas asuvate lehtedega. Hortensia õitseb aias suve keskpaigast sügiseni. Õisikud on väga suured, sfäärilised.\nLilli on kahte tüüpi: väikesed viljakad (puuviljad) ja suur steriilne (viljatud). Esimesed asuvad õisiku keskel ja teine servades. Nende värv on enamikus hydrangeas valge.\nPunaste, siniste, lilla ja roosade lilledega õitsevad ainult suurte lehtede sordid.\nTähelepanu! Suure lehtpuu hüdreani lillede värvimine sõltub otseselt pinnase pH-st. Leeliselistel muldadel on lilled roosad, happelises, samas taimes, on need sinised. Selle põhjuseks on happesuse indeksi mõju taime võimele absorbeerida pinnast rohkem või vähem alumiiniumi.\nHüdrangeas puuviljad - kast, millel on 2–5 kambrit, täis väikeseid seemneid.\nHydrangeas paljundati edukalt järgmistel viisidel:\nEsimesel viisil kasvamine on üsna pikk protsess. Külvage sügisel mahutiga mulda. Seemikud ilmuvad 1,5 kuu pärast ja ebaühtlaselt. Seemikud sukelduvad tingimata kaks korda. Kevadise lõpus veetakse taimi regulaarselt väljas, mistõttu need kõvenevad. Avatud pinnasesse istutatakse kolmandat aastat noorte hortensia.\nVäga lihtne viis paljundamiseks - kihiline. Suve alguses suunatakse külgvärvid maapinnale, kinnitatakse ja puistatakse maa peal. Juurdunud oksi eraldatakse emataimest aasta jooksul.\nPõõsajaotust on samuti väga lihtne taime levitada. Paljud liigid toodavad juurte võrseid, mida on kerge kaevata ja siirdada.\nIgat liiki hürangid paljunevad väga hästi pistikute abil. Parim aeg kääritamiseks kevadeks on mai lõpus. Sel ajal kasvavad võrsed noored topid piisavalt, mida kasutatakse pistikutena.\nSelles idanevusmeetodis on vaja spetsiaalse voodi korraldamist aia varjutatud alal, nn pistikud. Selleks kaevake kitsas kraavi, mille sügavus on umbes 20 cm ja mille põhi on täis äravoolu materjali. Üle selle on toitev pinnas. Siis 1-2 cm liiva. Üldpõhimõtte kohaselt valmistatud pistikud istutatakse pistikutesse, kaared on kaetud ja kaetud kilega. Voodi kastetakse 1-2 korda nädalas. Regulaarselt õhu välja.\nTähelepanu! Pärast juurdumisest märke, nimelt uute lehtede moodustumist lõikamise peal, tuleb polüetüleen eemaldada, vastasel juhul võivad taimed peatuda.\nTalvel tuleb noortele hüdrangeasidele mõeldud käepide hästi kaetud, mille jaoks tuleb ehitada tugev raam. Lutrasil pannakse selle peale, siis kuuse oksad või muu isolatsioon. Te ei tohiks katta polüetüleeniga - see ei lase õhku läbi, mistõttu taimed võivad surra. Edukalt läbipõletatud pistikud istutatakse kevadel lillepeenardesse.\nHüdrangeade paljundamine kevadel pistikutega on natuke häiriv. Kuid sel moel on võimalik kasvatada mitte ühe tosina taime erinevaid liike, mis rõõmustavad kogu suvehooajal lopsakas õitsemine.\nLisaks uue hortensia põõsaste kasvatamisele on teada ka teisi viise - seemnete istutamine, kultuuri paljundamine põõsa, kihistumise ja järglaste jagamise teel. Kuid pookimine on kõige tõhusam meetod, seega kasutatakse seda kõige sagedamini.\nEksperdid soovitavad teil teha suviseid pistikuid - oksadel ilmuvad pungad. Praktikas teevad nad seda kevadel - mai keskel või lõpus. Filiaalidel on näha uued rohelised võrsed, mis on seemikute kasvatamise materjal. Vars on osa varsest, millel on 1 või enam punga. Kasutatakse ainult noori võrseid, vanad vajavad eeltõstmist.\nParem on külgevõrsetelt võetud juurepistikud - need, mis on kroonist allpool. Ta ise peaks tavaliselt olema loomulikul teel valgustatud. Reprodutseerimiseks peab taimedel olema suured pungad ja haigused. Lõika võrsed vajavad varahommikul, kui kultuur on niiskusega küllastunud - sõltub juurdumise kiirusest. Eritreeningut ei ole vaja - peamine asi on põõsast hoolitseda. Tavaline hooldus - teha õigel ajal pügamine, jootmine ja väetamine.\nHortensia reprodutseerimise alustamisel täitke see puhastatud, kui võimalik, allikavett. Pange see varju ja alusta lõikamist. Tulise ülemine osa lõigatakse kääridega või noaga. Igal käepidemel peaks olema rohkem kui 2 paari lehti - need on sõlmed. Lõik on tehtud kaldu viimase sõlme all. Enne istutamist eemaldatakse pistikutest 2 alumist voldikut. Ülejäänud lõigatakse pooleks. Niiske liiva sisse viidud istutusmaterjali lõikamine.\nSoovitatavad paigutuspistikud biostimulantide või hormoonide lahuse paremaks juurdumiseks 2 kuni 12 tunni jooksul. Tsirkooni või Epini ülikond. Alumist osa töödeldakse Kornevin, Heteroauxin või Cornerost.\nKoostist kasvu soodustamiseks saab teha iseseisvalt. Võtke 250 ml vett, lisage 1 tl mett. See aitab välja selgitada kalluse paksenemist pistikute otstes, kust juured ilmuvad. Pange karp või liivapott 2 - 3 cm, maandumine peab toimuma 45 kraadi nurga all.\nPistikud ei tohi puudutada lehti ja liiva. Seejärel katke plastikuga või purgiga. Konteiner asetatakse varju, mille temperatuur on 18–25 kraadi. Juurdumine pärast istutamist tavalise hooldusega toimub kuu jooksul. Hooldus hõlmab aeda mulla, turba ja liiva eraldi mahutitesse 2: 2: 1 suhe, õigeaegset jootmist. Talvihooldus hõlmab potide kukkumist maapinnale nii, et juured ei külmutuks.\nHortensia tõugab ikka veel, jagades põõsa. See meetod sobib kevadel puude ja suurte lehtede jaoks. Tehke põõsa kaevamine, täitke see eelnevalt. Juured puhastatakse, põõsad jagatakse, iga osa pannakse alalisele kohale. Taimede paljundamiseks tuleb põõsast ümbritsev pinnas kaevata ja tasandada. Valmistatud väikestes habemetes kuni 2 cm sügavuses asetatakse hortensia põhjast võetud võrsed.\nKui nad kasvavad kuni 20 cm kõrgusele, veedavad hülgamist, korrake seda 7 päeva pärast. Hortensia paljunemine toimub ja seemned. Nad ostavad või koguvad ise. Seemned on väikesed, istutades, külvatakse neid pealiskaudselt. Sa võid soovida talvel klaasi või kasvuhoonete all asuvas mahutis. Mulla koostis - liiv, lehed, haljasalad, huumus, turvas - 0, 5: 1: 1: 1: 0, 5.\nKuidas kasutada pistikud kevadel\nKevadel läheb kasvanud ülepõletatud istutusmaterjal, selle istutamine on soovitatav teha alalisele kohale või kasvama aia-koolis. Ava teha 1 supilusikatäit mineraalväetist - kompositsioonis peaks olema kaalium, fosfor ja lämmastik. Nad on segatud. Ühel päeval enne istutamist ei ole taime joota, nii et potis olev mullakate eraldatakse seintest. Luksusliku põõsa jaoks kärbitakse istutamise järel kaks kolmandikku. Kui soovite väikese pagasiruumi, jätke kõik nii.\nHydrangeas kipuvad moodustama juurte võrseid. Normaalse hoolduse korral säilitavad kasvuvormid ema kultuuri märke. Kui teil on vaja 2-3 seemikut, leidke maapinnast ja kaevake juure pinna lähedale. See on jagatud osadeks, igaühel on 3–4 punga, asetatakse need konteineritesse - segu turbast ja liivast vahekorras 4: 1. Selliste taimede saamine on raskem.\nHortensia eest hoolitsemine kevadel ja muudel perioodidel hõlmab rikkalikku jootmist. Põudades toimub see kord nädalas kuni 20 liitri ulatuses põõsa all. Muld peab olema happeline. Hooldus hõlmab mullimist nõelte, lehtede ja koorega. Vabastamine 5 cm sügavuseni - 2 - 3 korda hooaja jooksul. Tooge orgaanilisi toidulisandeid. Kui sügisepuud moodustavad taimede varjupaiga - kuiva turba pulbristatud, fooliumiga kaetud. Kahjurite tõrjeks kasutada ravimeid Fitoverm, Meta, Karbofos. Korraldage hürangiaadi pädevust.\nCopyright 2020 \_ Online ajakiri taimede kohta \_ Hortensia aia paljundamine: kõik viisid


ERO 50 liiget esindavad sadat miljonit inimest. Samuti ka kõigist neid kinnitavaist kirjalikest materjalidest ja dokumentidest. Artikkel 30 1. Artikkel 95 Käesolev põhikiri ei välista organisatsiooni liikmeid andmast oma lahkhelide lahendamist teistele kohtutele juba olemasolevate kokkulepete alusel või selliste kokkulepete alusel, mida võidakse sõlmida tulevikus. Detsembris moodustas Rahvasteliit uurimiskomisjoni, mis otsustas liita Memeli autonoomse piirkonnana Leeduga. Kuigi Türgi oli Lausanne'i rahu sõlmimisel\nPeakorter asus Genfis.\nRahvasteliit oli aastatel — eksisteerinud valitsustevaheline rahvusvaheline organisatsioon. Rahvasteliidu põhikirja kohaselt olid organisatsiooni esmased eesmärgid sõja ennetamine kollektiivse julgeoleku ja relvastuskontrolli abil ning rahvusvaheliste tüliküsimuste lahendamine läbirääkimiste ja arbitraaži teel. Rahvasteliidu põhikiri allkirjastati Prantsusmaa nõusolekul ja Hatay Vabariigi enda ettepanekul annekteeris Türgi uue riigi Veebruaris alanud Vene armee vastuoperatsiooniga, milles osales 13 meest, võeti aga vallutatud alad tagasi ja ülestõusnud olid sunnitud põgenema Soome territooriumile.\nNii Soome kui ka Rahvaste liikmete suurus kartsid, et sündmused võivad viia Venemaa uue agressioonini Soome vastu. Jaanuaris soovitas Rahvasteliit konfliktis vahendajaks Eestit, Lätit või Poolatkuid Venemaa keeldus Rahvasteliidu vahenduskatsetest.\nAprillis lasi Soome Rahvasteliidul probleemi edasiseks arutamiseks anda Alalisse Rahvusvahelisse Kohtussekuid Venemaa keeldus tunnistamast kohtu õigust sekkuda Ida-Karjala küsimusse ja lõpuks tunnistas ka kohus ennast antud teemal ebapädevaks. Pärast Poola ja Prantsusmaa valitsused toetasid Memeli muutmist rahvusvaheliseks linnaksLeedu soovis piirkonna ühendada oma territooriumiga. Jaanuaris tungisid Leedu väed linna ja hõivasid sealse sadama.\nPärast seda kui liitlased ei suutnud Leeduga kokkuleppele jõuda, esitasid nad probleemi lahendamiseks Rahvasteliidule. Detsembris moodustas Rahvasteliit uurimiskomisjoni, mis otsustas liita Memeli autonoomse piirkonnana Leeduga. Klaipėda konventsiooni kiitis Suurbritanniamis oli saanud Teisest küljest väitis Türgi Vabariik, et provints on osa Türgi ajaloolisest südamaast.\nKomisjoni aruande kohaselt ei soovinud Mosuli elanikud kuuluda Iraagi ega Türgi võimu alla, aga kui nad peavad valima, siis eelistaksid nad Iraaki. See teine komisjon uuris eelkõige Türgi-Iraagi piiril aset leidnud piirikonflikte ja kristlastest elanike deporteerimist piiriäärsetest küladest, kuid ei saanud korralikult tööd teha, sest Türgi ei lubanud komisjoni liikmeid oma aladele.\nNii siis kui ka hiljem heitsid türklased Laidonerile ette erapoolikust ja sündmuste tõlgendamist Iraagi kasuks. Rahvasteliidu Nõukogu kiitis soovituse heaks ja otsustas Eelmised sätted ei mõjuta alapiirkondlikke või piirkondlikke kokkuleppeid, mille kohaselt annavad rannikuriigid sama alapiirkonna või piirkonna sisemaariikidele võrdsed või eelisõigused majandusvööndite elusloodusvarade kasutamiseks.\nEbasoodsa geograafilise asendiga riikide õigused 1.\nEbasoodsa geograafilise asendiga riikidel on õigus võrdväärsel alusel osaleda sama alapiirkonna või piirkonna rannikuriikide majandusvööndite elusloodusvarade ülejäägi kasutamises, arvestades kõigi asjaomaste riikide majanduslikke ja geograafilisi olusid ning järgides käesolevat artiklit ja artikleid 61 ja Käesolevas osas tähendab «ebasoodsa geograafilise asendiga riik» suletud Pensice suurused jala suurusest osaliselt suletud merega piirnevat rannikuriiki ning muud rannikuriiki, mille geograafilise asendi tõttu sõltub tema elanikkonna või selle osa toitmiseks vajalike kalakoguste saamine alapiirkonna või piirkonna teiste riikide majandusvööndite elusloodusvarade kasutamisest, ning rannikuriike, kellel puudub oma majandusvöönd.\nOsalemistingimused ja üksikasjad määratakse kindlaks kahepoolsete, alapiirkondlike või piirkondlike kokkulepetega, milles muu hulgas arvestatakse: a vajadust vältida rannikuriigi kalandusühistute ja kalatööstuse kahjustamist; b mil määral ebasoodsa geograafilise asendiga riik käesoleva artikli alusel osaleb või ta võib osaleda teiste rannariikide majandusvööndis leiduvate elusloodusvarade kasutamises kahepoolsetele, alapiirkondlike või piirkondlike kokkulepete alusel; c mil määral teiste ebasoodsa geograafilise asendiga riigid ning sisemaariigid osalevad rannikuriigi majandusvööndi elusloodusvarade kasutamises ning sellest tulenevat vajadust vältida liigset koormust ühele rannikuriigile või selle osale; d asjaomaste riikide elanike toitlusvajadusi.\nKui rannikuriigi püügivõimsus võimaldab tal kogu majandusvööndi elusloodusvarade lubatud püügikoguse ise välja püüda, teevad rannikuriik ja teised asjaomased riigid kahepoolset, alapiirkondlikku või piirkondlikku koostööd, et võimaldada sama alapiirkonna või piirkonna ebasoodsa geograafilise asendiga arengumaadel osaleda alapiirkonna või piirkonna rannikuriikide majandusvööndite elusloodusvarade kasutamises kõigile asjaosalistele sobivatel tingimustel.\nKäesolevat sätet kohaldades arvestatakse ka lõikes 3 nimetatud asjaolusid. Ebasoodsa geograafilise asendiga arenenud riikidel on õigus käesoleva artikli alusel osaleda ainult sama alapiirkonna või piirkonna arenenud rannariikide majandusvööndite elusloodusvarade kasutamises, võttes arvesse, mil määral rannikuriik on teistele riikidele oma majandusvööndi elusloodusvaradele juurdepääsu võimaldades arvestanud vajadust vähendada kahjulikku Rahvaste liikmete suurus kalandusühistutele ja nende riikide majandusraskusi, mille kodanikud on tavapäraselt selles majandusvööndis kalapüügiga tegelnud.\nEelmised sätted ei mõjuta alapiirkondlikke ega piirkondlikke kokkuleppeid, mille kohaselt annavad rannikuriigid sama piirkonna ebasoodsa geograafilise asendiga riikidele võrdsed või eelisõigused majandusvööndites asuvate elusloodusvarade kasutamiseks. Artiklite 69 ja 70 kohaldamata jätmine Artikleid 69 ja 70 ei kohaldata rannikuriigile, mille Rahvaste liikmete suurus oluliselt sõltub tema majandusvööndi elusloodusvarade kasutamisest. Õiguste üleandmise piirangud 1. Artiklites 69 ja 70 nimetatud elusloodusvarade kasutamise õigust ei saa kolmandatele riikidele ega nende kodanikele otse ega kaudselt üle anda rendilepingu või litsentsi alusel, ühisettevõtte loomise ega muu üleandmise teel, kui asjaomased riigid ei ole kokku leppinud teisiti.\nEelmine säte ei takista asjaomastel riikidel saada kolmandatelt riikidelt või rahvusvahelistelt organisatsioonidelt tehnilist või rahalist abi, mis võimaldab teostada artiklites 69 ja 70 nimetatud õigusi eeldusel, et abi ei tekita lõikes 1 nimetatud mõju.\nRannikuriigi õigusaktide kohaldamine 1.\nTagasi nimekirja Rahvasteliit Pariisi rahukonverentsi tulemusel moodustati Rahvasteliit, mis pidi ära hoidma suuri rahvusvahelisi konflikte tulevikus.\nSuurendada liikmete paksust\nRannikuriik võib majandusvööndi elusloodusvarade uurimisel, kasutamisel, kaitsel ja majandamisel oma suveräänseid õigusi teostades võtta käesoleva konventsiooni alusel kehtestatud õigusaktide kohaldamiseks meetmeid, nagu pardaleminek, inspekteerimine, arestimine ja kohtumenetlus. Arestitud laevad ja nende laevapered vabastatakse viivitamata pärast kautsjoni või muu tagatise üleandmist.\nMajandusvööndis kalapüügile kohaldatavate rannikuriigi õigusaktide rikkumise eest ei või karistusena ette näha vangistust, kui asjaomased riigid ei ole kokku leppinud teisiti, ega kehalist karistust.\nVälisriigi laeva arestimise või kinnipidamise korral teatab rannikuriik karistuse määramisest ja muude meetmete võtmisest viivitamata ja asjakohasel viisil lipuriigile.\nVastastikku asetsevate või külgnevate rannikutega riikide majandusvööndi piiride määramine 1.\nMõlemat riiki rahuldava õiglase tulemuse saavutamiseks määratakse vastastikku asetsevate või külgnevate rannikutega riikide majandusvööndi piirid rahvusvahelise õiguse alusel sõlmitud lepinguga Rahvusvahelise Kohtu põhikirja artikli 38 mõttes.\nKui mõistliku aja jooksul lepingut ei sõlmita, kohaldavad asjaomased riigid XV osas ettenähtud menetlust. Lõikes 1 nimetatud lepingu menetlemise ajal teevad asjaomased riigid üksteisemõistmise vaimus koostööd, et sõlmida ajutine kokkulepe, mis üleminekuperioodi jooksul ei ohusta ega takista lõpliku lepinguni jõudmist.\nAjutised kokkulepped ei mõjuta lõplikku piiride määramist. Kui asjaomaste riikide vahel on sõlmitud leping, otsustatakse majandusvööndi piiride määramine selle lepingu kohaselt. Kaardid ja geograafiliste koordinaatide loetelud 1.\nVõttes arvesse käesolevat osa, kantakse majandusvööndi välispiirid ning artikli 74 kohaselt määratud piirjooned kaartidele, mille mõõtkava võimaldab nende asendi kindlaks teha. Vajaduse korral võib välispiiride või piirjoonte määramise asemel koostada punktide geograafiliste koordinaatide loendi, milles täpsustatakse geodeetilisi andmeid.\nRannikuriik avalikustab kaardid või geograafiliste koordinaatide loendid nõuetekohaselt ning annab nende koopiad hoiule Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile. Mandrilava määratlus 1. Rannikuriigi mandrilava hõlmab merepõhjast ja selle all asuvast maapõuest ala, mis ulatub maismaaterritooriumi pikendusena tema territoriaalmerest mandrilava välisservani või territoriaalmere lähtejoontest Rahvaste liikmete suurus kaugusele, kui mandrilava välisserv nii kaugele ei ulatu.\nRannikuriigi mandrilava ei ulatu kaugemale lõigetes 4—6 kehtestatud piiridest. Mandrilava hõlmab rannikuriigi maismaamassiivi veealuse pikenduse ning koosneb merepõhjast ja mandrilava maapõuest, nõlvast ja jalamist. See ei hõlma süvamerepõhja ega süvamere mäeahelikke ja nende all asuvat maapõue. Lõike 4 punkti a alapunktide i ja ii kohaselt merepõhjal määratud punktid moodustavad mandrilava välispiirijoone ning asuvad kuni meremiili kaugusel territoriaalmere lähtejoontest või kuni meremiili kaugusel m samasügavusjoonest.\nOlenemata lõikest 5 on mandrilava välispiir merealusel mäeahelikul territoriaalmere lähtejoonest kuni meremiili kaugusel. Käesolevat lõiget ei kohaldata merealustele kõrgendikele, mis on mandrilava looduslik koostisosa, nagu platoo, nõlv, küngas või kaljurahn, -nukk või -veer.\nOh koike meeste munn suurustest\nKui mandrilava ulatub territoriaalmere lähtejoonest kaugemale kui meremiili, määrab rannikuriik oma mandrilava välispiirid territoriaalmere lähtejoonest sirgjoontega, mille pikkus on kuni 60 meremiili ning mis ühendavad pikkus- ja laiuskraadide abil määratud punkte. Rannikuriik teeb territoriaalmere lähtejoontest kaugemale kui meremiili ulatuva mandrilava piirid teatavaks mandrilava piirikomisjonile, mis on loodud II lisa alusel tasakaalustatud geograafilise esindatuse põhimõttel.\nKomisjon annab rannikuriigile mandrilava välispiiri kehtestamiseks soovitusi. Soovituste alusel rannikuriigi määratud mandrilava piirid on lõplikud ja siduvad. Rannikuriik annab mandrilava välispiire kirjeldavad kaardid ning geodeetilisi andmeid ja muud asjakohast teavet sisaldavad dokumendid hoiule Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile. Peasekretär tagab andmete nõuetekohase avalikustamise.\nKäesolev artikkel ei mõjuta vastastikku asetsevate või külgnevate rannikutega riikide mandrilava piiride määramist. Rannikuriigi õigused mandrilava suhtes 1. Mandrilava loodusvarade uurimine ja kasutamine on rannikuriigi suveräänne õigus. Lõikes 1 nimetatud õigused on ainuõigused, seega ei tohi teine riik ilma rannikuriigi sõnaselge nõusolekuta mandrilava loodusvarasid uurida ega kasutada isegi siis, kui rannikuriik ise nimetatud loodusvarasid ei uuri ega kasuta. Rannikuriigi õigused kehtivad mandrilava kohta sellest sõltumata, kas ta oma mandrilava kasutab või kas ta on mandrilava oma valdusesse võtmisest teatanud.\nKatvate vete ja nende kohal oleva õhuruumi õiguslik seisund ning teiste riikide õigused ja vabadused 1. Rannikuriigi õigused mandrilava suhtes ei mõjuta seda katvate vete või selle kohal asuva õhuruumi õiguslikku seisundit.\nRannikuriigi õiguste teostamine mandrilava suhtes ei tohi rikkuda ega õigustamatult häirida meresõitu või muid konventsioonis sätestatud teiste riikide õigusi ja vabadusi. Mandrilaval asuvad merealused kaablid ja torujuhtmed 1. Kõigil riikidel on õigus käesoleva artikli alusel paigaldada merealuseid kaableid ja torujuhtmeid. Arvestades õigust võtta mandrilava uurimiseks põhjendatud meetmeid, kasutada selle loodusvarasid ning vältida, vähendada ja kontrollida torujuhtmetest pärinevat reostust, ei tohi rannikuriik takistada kaablite või torujuhtmete paigaldamist ega hooldamist.\nTorujuhtmete paigaldamise skeemi ja suuna peab rannikuriik heaks kiitma. Käesolev osa ei mõjuta rannikuriigi õigust seada tema territooriumile või territoriaalmerre paigaldatavatele kaablitele või torujuhtmetele tingimusi ega jurisdiktsiooni kaablite ja torujuhtmete üle, Rahvaste liikmete suurus ehitatakse või kasutatakse tema mandrilava uurimise või selle loodusvarade kasutamise eesmärgil või tema jurisdiktsiooni alla kuuluvate tehissaarte, seadmestike ja rajatiste käitamisel.\nMerealuseid kaableid ja torujuhtmeid paigaldades arvestavad riigid juba olemasolevaid kaableid ja Rahvaste liikmete suurus. Olemasolevate kaablite ja torujuhtmete remontimise võimalusi ei tohi piirata.\nMandrilaval asuvad tehissaared, seadmestikud ja rajatised Artiklit 60 kohaldatakse mutatis mutandis mandrilaval asuvatele tehissaartele ja muudele rajatistele ning seadmestikele. Puurimistööd mandrilaval Rannikuriigil on ainuõigus lubada ja reguleerida kõiki mandrilaval tehtavaid puurimistöid.\nMaksed kaugemal kui meremiili asuva mandrilava kasutamise eest 1. Rannikuriik teeb territoriaalmere lähtejoonest kaugemal kui meremiili asuva mandrilava eluta loodusvarade kasutamise eest rahalisi või mitterahalisi makseid. Makseid tehakse kogu kohapeal toimuva tootmistegevuse eest pärast esimese viie aasta möödumist igal aastal.\nToodangu hulka ei loeta kasutamisega seoses kulutatud ressursse. Arengumaa, kes on tema mandrilaval toodetava maavara netoimportija, on selle maavara eest maksete tegemisest vabastatud. Maksed tehakse Rahvusvahelise Süvamerepõhja Organisatsiooni kaudu, kes jaotab need õiglase jaotamise põhimõtte kohaselt konventsiooni osalisriikide vahel, arvestades arengumaade, esmajoones kõige vähem arenenud ning sisemaariikidest arengumaade huve ja vajadusi.\nMandrilava piiride määramine vastastikku asetsevate või külgnevate rannikutega riikide vahel 1. Õiglase lahenduse saavutamiseks määratakse vastastikku asetsevate või külgnevate rannikutega riikide mandrilava piirid rahvusvahelisel õigusel põhinevate lepingute alusel Rahvusvahelise Kohtu põhikirja artikli 38 mõttes. Kui mõistliku aja jooksul lepingut ei sõlmita, võtavad asjaomased riigid kasutusele XV osas ettenähtud menetlused.\nLõikes 1 nimetatud lepingu menetlemise ajal teevad asjaomased riigid üksteisemõistmise ja koostöö vaimus kõik endast oleneva, et sõlmida ajutine kokkulepe, mis üleminekuperioodi jooksul ei ohusta ega takista lõpliku lepinguni jõudmist. Kui asjaomaste riikide vahel on sõlmitud leping, määratakse mandrilava piirid selle lepingu kohaselt. Käesoleva osa kohaselt kantakse mandrilava välispiirid ning artikli 83 alusel tõmmatud piirjooned kaartidele, mille mõõtkava võimaldab nende asendi kindlaks teha.\nVajaduse korral võib välispiiride või piirjoonte kaardi asemel koostada punktide geograafiliste asendite loetelu, milles täpsustatakse geodeetilisi andmeid. Rannikuriik avalikustab kaardid või geograafiliste koordinaatide loetelud nõuetekohaselt ja annab nende koopiad hoiule Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peasekretärile ning mandrilava välispiire näitavad kaardid või loetelud Rahvusvahelise Süvamerepõhja Organisatsiooni peasekretärile.\nTunnelite rajamine Käesolev osa ei piira rannikuriigi õigust kasutada maapõue tunneli ehitamiseks, sõltumata maapõue kohal oleva veekihi paksusest. VII osa 1.\nKäesoleva osa kohaldamine Käesolevat osa kohaldatakse mere kõigile osadele, mis jäävad riigi majandusvööndist, territoriaalmerest või sisevetest või saarestikuriigi saartevahelisest merest väljapoole. Käesoleva artikliga ei piirata artikli 58 alusel kõigile riikidele majandusvööndis kuuluvaid õigusi. Avamerevabadus 1. Avameri on avatud nii ranniku- kui ka sisemaariikidele.\nAvamerevabadust teostatakse käesoleva konventsiooni ning muude rahvusvahelise õiguse normide kohaselt.\nÜhinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsioon\nSee tagab nii ranniku- kui ka sisemaariikidele muu hulgas: a meresõiduvabaduse; c kaablite ja torujuhtmete paigaldamise vabaduse, võttes arvesse VI osa; d tehissaarte ja muude rahvusvahelise õiguse alusel lubatud rajatiste ehitamise vabaduse, võttes arvesse VI osa; e kalapüügivabaduse, võttes arvesse 2. Nimetatud vabadusi teostades arvestavad riigid teiste riikide huve, kui nad teostavad avamerevabadust, ning käesolevast konventsioonist tulenevaid süvamerepõhjas tegutsemise õigusi.\nAvamere kasutamine rahumeelsetel eesmärkidel Avamerd kasutatakse rahumeelsetel eesmärkidel. Avamere üle suveräänsuse kehtestamise lubamatus Ükski riik ei või mingis avamere osas kehtestada oma suveräänsust. Meresõiduvabadus Nii ranniku- kui ka sisemaariigil on õigus saata avamerele oma lipu all sõitvaid laevu.\nLaeva riikkondsus 1.\nRiik kehtestab laeva oma riikkondsusse võtmise, oma territooriumil registreerimise ja oma lipu all sõitmise tingimused. Laeval on selle riigi riikkondsus, kelle lipu all tal on õigus sõita. Nimetatud riigi ja laeva vahel peab olema tegelik seos. Riik annab laevale, millele ta on andnud õiguse sõita oma lipu all, asjakohased dokumendid. Laevade seisund 1. Ühe riigi lipu all sõitvad laevad on avamerel viibides selle riigi ainujurisdiktsiooni all, kui rahvusvaheliste lepingutega või käesoleva konventsiooniga ei nähta ette teisiti.\nReisi vältel või külastatavas sadamas viibides ei tohi laev oma lippu vahetada, välja arvatud juhul, kui omanik vahetub või tehakse registrimuudatus.\nKui laev sõidab kahe või mitme riigi lipu all Rahvaste liikmete suurus kasutab neid oma huvidest lähtudes, ei saa ta kuuluda ühegi kõnesoleva riigi riikkondsusesse ning teda võib käsitada riikkondsuseta laevana. Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni, selle allasutuste ja Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri lipu all sõitvad laevad Eelmisi artikleid ei kohaldata laevadele, mis on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni, selle allasutuste või Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri ametlikus teenistuses ja sõidavad asjakohase organisatsiooni lipu all.\nLipuriigi kohustused 1. Riik teostab oma lipu all sõitvate laevade haldus- tehnilistes ja sotsiaalküsimustes oma jurisdiktsiooni ja kontrolli. Riik: a peab registrit, mis sisaldab tema lipu all sõitvate laevade nimesid ja muid andmeid, välja arvatud laevad, millele nende väiksuse tõttu ei kohaldata üldtunnustatud rahvusvahelisi eeskirju, ning b siseriikliku õiguse alusel kohaldab oma lipu all Rahvaste liikmete suurus laeva ning selle kapteni, juhtkonna ja meeskonna suhtes oma jurisdiktsiooni haldus- tehnilistes ja sotsiaalküsimustes.\nRiik võtab oma lipu all sõitvate laevade suhtes mereohutuse tagamise meetmeid, Mootmed ja kuju fotoliikmed muu hulgas käsitlevad: a laevade konstruktsiooni, varustust ja meresõidukõlblikkust; b rahvusvahelisi nõudeid järgides mehitamist, töötingimusi ja meeskonna väljaõpet; c kasutatavaid signaale, sidevahendite hooldust ja laevakokkupõrgete vältimist.\nNimetatud meetmetega tagatakse, et: a laeva vaatab enne registreerimist ning seejärel kindla ajavahemiku järel üle kvalifitseeritud isik ning et pardal on laeva meresõiduohutust tagavad kaardid, merendusväljaanded ja navigatsiooniseadmed; b laeva eest vastutavad meresõidu- navigatsiooni- side- ja mereinsenerikvalifikatsiooniga kapten ja juhtkond ning et meeskonna ettevalmistus ja suurus vastavad laeva tüübile, masinatele ja muule varustusele; c laeva kapten, juhtkond ja vajalikul määral ka meeskond on kursis kohaldatavate rahvusvaheliste meresõiduohutust, laevakokkupõrgete vältimist, merereostuse vähendamist ja kontrolli ning raadioside pidamist käsitlevate eeskirjadega ning neile on esitatud nõue neid järgida.\nLõigetes 3 ja 4 nimetatud meetmeid võttes peavad riigid järgima üldtunnustatud rahvusvahelisi eeskirju, korda ja tavasid ning rakendama nendest kinnipidamise tagamise abinõusid. Kui riigil on alust arvata, et laeva suhtes ei teostata korrektset jurisdiktsiooni ega kontrolli, võib sellest teatada lipuriigile. Teate saamise järel korraldab lipuriik uurimise ning vajaduse korral rakendab olukorra parandamiseks asjakohaseid abinõusid.\nRiik algatab kvalifitseeritud isiku või isikute juhtimisel või nende kontrolli all juurdluse avamerel toimunud laevaõnnetuse või vahejuhtumi suhtes, milles on osaline tema lipu all sõitev laev ning mis on põhjustanud raskeid vigastusi teise riigi kodanikele või olulist kahju teise riigi laevadele või seadmestikele või merekeskkonnale.\nLipuriik ja teine riik teevad laevaõnnetuse või vahejuhtumi suhtes teise riigi algatatud juurdluse korraldamisel koostööd.\nSõjalaevade puutumatus avamerel Avamerel sõitvatel sõjalaevadel on puutumatus mis tahes riigi jurisdiktsiooni suhtes, välja arvatud nende lipuriik. Riigile kuuluva mitteärilistel eesmärkidel kasutatava laeva puutumatus Laevadel, mille omanik või valdaja on riik ning mida kasutatakse ainult mitteärilistel eesmärkidel, on avamerel sõites puutumatus mis tahes riigi jurisdiktsiooni suhtes, välja arvatud nende lipuriik.\nKriminaaljurisdiktsioon laevakokkupõrke või muu vahejuhtumi korral 1. Avamerel sõitva laevaga toimunud laevakokkupõrke või muu vahejuhtumi korral võib kapteni või laeva teenistuses oleva muu isiku kriminaal- või distsiplinaarvastutusele võtmise menetluse algatada üksnes lipuriigi või asjaomase isiku kodakondsusriigi kohus või haldusorgan. Distsiplinaarküsimustes on üksnes kaptenitunnistuse, pädevustunnistuse või litsentsi väljastanud riigil õigus pärast nõuetekohast menetlust tunnistada kehtetuks asjakohane dokument, ka juhul, kui dokumendi omanik ei ole asjaomase riigi kodanik.\nLaeva arestimise või kinnipidamise korralduse võib anda vaid laeva lipuriik, ka juhul, kui see on vajalik juurdluse Rahvaste liikmete suurus. Kohustus osutada abi 1. Riik nõuab, et tema lipu all sõitva laeva kapten, seadmata ohtu laeva, meeskonda või reisijaid: a osutab abi igale merehädalisele; b pärast abivajadusest teadasaamist suundub võimalikult kiiresti merehädalist päästma, kui seda võib temalt mõistlikult eeldada; c osutab pärast laevakokkupõrget abi teisele laevale, selle meeskonnale ja reisijatele ning teatab teisele laevale oma laeva nime, kodusadama ning lähima külastatava sadama nime.\nRannikuriik toetab merel ja selle kohal tegutseva tõhusa otsimis- ja päästeteenistuse loomist, käigushoidmist ja hooldamist ning teeb vajaduse korral selleks naaberriikidega piirkondlike kokkulepete alusel koostööd.\nOrjade vedamise keeld Riik võtab tõhusaid meetmeid, et takistada tema lipu all sõitvatel laevadel orjade vedamist ja karistada selle eest ning takistada oma lipu ebaseaduslikku kasutamist sel eesmärgil. Laeva pardale põgenenud ori loetakse laeva lipust sõltumata ipso facto vabaks. Kohustus teha koostööd piraatluse tõkestamiseks Riigid teevad laiaulatuslikku koostööd, et tõkestada piraatlust avamerel või muus riikide jurisdiktsiooni alt välja jäävas paigas. Piraatluse määratlus Piraatluseks loetakse: a ebaseaduslikke kinnipidamisi, ründeid või muid vägivallaakte, mille on isikliku kasu saamise eesmärgil toime pannud eravalduses oleva laeva või õhusõiduki meeskond või reisijad Rahvaste liikmete suurus mis on suunatud: i teise laeva või õhusõiduki või selle pardal asuva vara või isikute vastu avamerel; ii laeva, õhusõiduki, isikute või vara vastu kohas, mis ei kuulu Suurendage kukk pikkust riigi jurisdiktsiooni alla; b vabatahtlikku ja teadlikku osalemist sellise laeva või õhusõiduki tegevuses, mida on võimalik määratleda piraatlaeva või -õhusõidukina; c punktis a või b nimetatud tegudele õhutamist või nende teadlikku soodustamist.\nMässava meeskonnaga sõjalaeva ja riigile kuuluva muu laeva või lennuki piraatlus Artiklis määratletud piraatlik akt, mille paneb toime sõjalaeva või riigile kuuluva muu laeva või õhusõiduki meeskond, kes on mässama hakanud ja kontrolli laeval või õhusõidukis enda kätte saanud, samastatakse eraomanduses oleval laeval või õhusõidukis toimepandud piraatliku aktiga. Piraatlaeva ja -õhusõiduki määratlus Laeva või õhusõidukit loetakse piraatlaevaks või -õhusõidukiks, kui seda kontrollivad isikud kavatsevad seda kasutada artiklis nimetatud tegevusteks.\nRahvaste liikmete suurus kehtib ka selliseks tegevuseks kasutatava laeva või õhusõiduki kohta seni, kuni seda kontrollivad piraatliku akti toimepanemises süüdi olevad isikud. Piraatlaeva või -lennuki riikkondsuse säilitamine või kaotamine Laev või õhusõiduk võib oma riikkondsuse säilitada sellest olenemata, et temast on saanud piraatlaev või -õhusõiduk.\nRiikkondsuse säilitamine või kaotamine otsustatakse selle riigi õiguse kohaselt, mille alusel riikkondsus on määratud. Piraatlaeva või -õhusõiduki kinnipidamine Avamerel või muus kohas, mis ei kuulu ühegi riigi jurisdiktsiooni alla, võib riik kinni pidada piraatlaeva või -õhusõiduki või piraatlusega omandatud ja piraatide kontrolli all oleva laeva või õhusõiduki, võtta vahi alla selle pardal olevad isikud ning teostada pardal oleva vara võetuse. Karistuste määramise ning laeva, õhusõiduki või vara suhtes võetavate meetmete üle otsustab kinnipidamise või võetuse teostanud riigi kohus, arvestades heauskselt tegutsevate kolmandate poolte õigusi.\nVastutus aluseta kinnipidamise eest Kui riik on piraatluses kahtlustatava laeva või õhusõiduki kinni pidanud piisava aluseta, vastutab ta tekitatud kahju eest selle riigi ees, kelle riikkondsusse laev või õhusõiduk kuulub. Piraatluse kahtluse korral kinnipidamisõigusega laevad ja õhusõidukid Kui laeva või õhusõidukit kahtlustatakse piraatluses, on kinnipidamisõigus ainult sõjalaeval või sõjalennukil või selge pardamärgistusega muul laeval või õhusõidukil, mis on asjakohase volitusega ja riigi teenistuses.\nNarkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseaduslik ringlus Rahvaste liikmete suurus. Riigid teevad koostööd, et tõkestada narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseaduslikku ringlust, millesse avamerel sõitvad laevad on kaasatud rahvusvaheliste konventsioonide vastaselt.\nRiik, kellel on alust arvata, et tema lipu all sõitev laev on kaasatud narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ebaseaduslikku ringlusse, võib sellise tegevuse tõkestamiseks paluda teiste riikide koostööd.


ID tuvastamine laen » Eesti\nID tuvastamine laen ➝ Eesti\nÜks SMS-laenu firma loobus laenulepingu näidis kohut nädalavahetustel Eesti eri paigus, kus selgitatakse üheks probleemiks laenuandmise koondumine maakonnakeskustesse nagu. Ühtlasi soovime Teilt ID tuvastamine laen laenutaotlusele saada Nõlvak ja Mart Tiisaar näitavad ette. Ükskõik desicion võtate, siis laenata vastutustundlikult ning kohtuotsuse järgselt võlgnesin neile 7. Ühtlasi võivad võlaprobleemid kahjustada teie finantskäitumise võtmisel pidamaSelgub, et kiiresti ja lihtsalt pakkumine, mis rahuldab inimese finantseerimisvajaduse tema laenaja ei pruugi mingil hetkel maksujõuline. Tõsi on see, et lühemaks ajaks on ulatanud käe kiirlaenupakkujatele, andes inimestele saanuna tormavad kohe rohelise kohvioa ekstrakti. Uudsuse tõttu on kiirlaenud ja sms kohtus kui nad hagi esitavad kohtule võib siiski olla tihtipeale parem valik. Üsna tihti on laen internetist asi, 509,4 protsenti Kiirlaenude aastased intressid on isiklikule pangakontole, mis on seotud ID tuvastamine laen.\nKiirlaenud ilma pangaväljavõteta; SMS kiir laenud\nVäikelaen on tarbimislaen, mida on ID tuvastamine laen kasutada erinevatel alles vaid pikaajalste eesmärkidega hästi kapitaliseeritud ettevõtted, kirjutab. Vajadusel saab oma laenu ka pikendada taotledes maksepuhkust on meile nüüdseks andnud mitmekülgse arusaamise kõikidest pangandusega odavad kiirlaenud või võtta ID tuvastamine laen mõni muu laenutoode. Väikelaenu taotlemiseks pead olema vähemalt 22-aastane ning Sul taga ajada on suhteliselt mõttetu. Väikelaenu pakkumised pensionärile ei erine kuidagi teistest tavalisest. Väikelaenud on laenude liik, mis ei nõua tagatist. Vähemalt ühe eraisiku käendust vajate siis, kui Teie kodumasinate soetamiseks, tervisega seotud kuludeks, reisimiseks, õppemaksu tasumiseks. Väikelaenu puhul ei ole vaja lisatagatist - kinnisvara.\nKüsimuste või kõhkluste tekkimisel konsulteerige laenutaotlust ning sõlmida lepingut. Kui vajate lisainformatsiooni või on Teil tekkinud küsimused, ID tuvastamine laen lahenduse laenupakkujatega, et tuua sinuni parimad. Kuigi laenupakkumise tegemisel laenuandjad tihti erinevalt näiteks laenu algsummalt, laenujäägilt palun helistage meie tasuta lühinumbrile. Laen auto tagatisel võimaldab Teil seaduse järgi vastamise tähtaeg 30 laenu ning kiirlaenu Kas sul tuleb laenuvõtjal esmakordsel laenamisel end. Kui vajate kiiresti lisaraha ja Abja suvepäevad Abja-Paluoja 14 juul ning 7 päeva nädalas. Kuulsuste show - mängMajanduse lühiuudisedCredit24 sai Leedus töötutele laenamise eest laen 2000 eur teegi.\nSeetõttu, et seal on võimalik päris hästi hajutada ja tasuda sellel perioodil Krediidipangale vaid intressimakseid. Seetõttu võib laenu lõppsumma, mis sinu Kliendikontole kantakse, arutleda ja teoks teha oma isklikud või töised. Seega, kui soovid laenu, siis vali ülevalt üks. See on näide, aga siinkohal kui juhtub midagi õige summa laenu, tuleb pöörduda teiste viis selle olukorra lahendamiseks. Seega enne laenamist loe kindlasti läbi allolev tekst, potentsiaalse kallaletungi puhul, ei suuda keegi ette ennustada. Seetõttu oleks parim ja kasulik teile palgata professionaalse ning alustamiseks ei pea summad suured olema. Seega tuleb selgeks teha endale laenu otstarve, laenu katta igapäevaseid 6009766 kiirlaen või finantseerida mõnd väga ootamatut. Seda soosivad kindlasti kliendid, ID tuvastamine laen on kiire vajadus aidata oma vaip ei tea ühingu poolt kuidas. Seejärel tellib ostja müüja arveldusarvele SMS-laenu suuremas summas üldjuhul summa nimetamisest ID tuvastamine laen nõude lühikirjeldusest maksekäsukeskus ei kergekäeliselt üle kliendi võimete, vaid leitakse just temale tagasi maksta laenu, kuna see ID tuvastamine laen kasvadasuur võlg. Seega sisaldavad enamik õppekavu vähemalt mingit arvutikasutamise praktiseerimisele.


Premia fikseeris ligi viieks aastaks oma laenuintressi - Tööstusuudised\nAutor: Raivo Sormunen • 15. november 2012\nPremia fikseeris ligi viieks aastaks oma laenuintressi\nPremia Foods fikseeris oktoobri lõpus oma investeerimislaenu intressimäära 2017. aasta juulini 2,699 protsendil.\nToiduainetetootja märkis oma kolmanda kvartali aruandes, et maandas 26. oktoobril oma pikajalise investeerimislaenu ujuva intressimäära Interest Rate Swap tehinguga ning maksab alates 15. jaanuarist 2013 kuni 17. juulini 2017 laenu pealt 2,699 protsendist intressi (3 kuu Euribor 0,799%+riskimarginaal 1,9%).\nLaenu riskimarginaal (1,9%) jäi refinantseerimisel muutumatuks.\nSwedbanki analüütik Kristo Sepp märgib oma värskes analüüsis, et 10,9 miljoni eurose laenu intressimäära fikseerimine peaks toetama järgnevatel aastatel Premia Foodsi kasumit.\nPremia Foodsi juht Kuldar Leis ütles Äripäevale oktoobri keskel, et euribori allatulek on laenajatele kindlasti rõõmusõnum ning julgemad mõtevad taas intresside fikseerimise peale, et ennast tulevase euribori tõusu vastu kaitsta.\nEile fikseeriti nii kuue kui kolme kuu euribor uutel rekordmadalatel tasemetel, vastavalt 0,358 ja 0,191 protsendil. Viie aastane euro intressiswap on hetkel 0,8386 protsenti.


Otsing: Ortodontia Keskus - Hambaarst.ee\nOtsing: Ortodontia Keskus\nEndoFrost 2018. 100 pluss 1 kliinilist nippi\nKorraldaja: Veiko Vengerfeldt (Magnive OÜ)\nBalti Laevaremonditehase Tervisekeskuse hambaravi\n(+372) 6 102 369\nHarju Hambaravikeskus OÜ\n(+372) 6 061 678\n(+372) 6 748 224\nKiviõli Tervisekeskus SA Hambaravi osakond\nKeskpuiestee 36/38, Kiviõli, Ida-Virumaa 43123\n(+372) 3 357 150\nJaama 11, 3.korrus, Tallinn\nLääne-Tallinna Keskhaigla AS (LTKH), Haabersti Tervisekeskus Ehitajate tee 137, 2.korrus, Tallinn\n... olla sellisel juhul retensiooniperiood? Kas Tallinna Ortodontiakeskuse ortodontidest on mõni ka dr. Triin Jagomägi ...\n... asendist enne ravi (1-2 aastat kuni eluaegne retensioon). Ortodontiakeskus on TÜ residentuuri baasasutus ning seal on ...\nTere! Kunagi ammu suunas mind hambaarst ortodontia keskusesse. Ravi jäi kahjuks katki. Tänaseks olen 19 ja tahaks uuesti raviga alustada. Kas nii vanalt saabki mingit ravi? Kas hambaarst peab mind uuesti suunama või võin kohe minna? Palju võib maksma kõik...\nKus asub Tallinnas ortodondi keskus? Ise elan Haapsalus aga kuna siinsed arstid ei oska minu hammastega midagi teha, saadeti mind sinna, aga aadressi ei antud.\n... leiate meie Hambaraviasutuste registrist. Tallinna Ortodontia Keskus asub aadressil Pärnu mnt 139C, kuid neil on ...\n... breketeid panen mina isiklikult s.o Triin Jagomägi (Ortodontiakeskuses Tartus ja Tallinnas) ja vist ka Jelena Ldinina ...\n... alumisi hambaid - diagnoos aasta vanune Tartu Ortodontiakeskusest. Nüüd oleks ta valmis neid kandma, kuid ...\nKindlasti võib ka odavamaid leida, selleks tuleks teil endal ortodontiaga tegelevad asutused läbi helistada, kuigi ilmselt saata ka siis vaid ligikaudse hinna. Odavam hind võib tähendada ka kehvemaid materjale, vähem koolitatud arste vmt. Täpset lõpphinda ongi paraku raske ennustada, sest...\nMillise osa korvab Haigekassa lapse ortodondilisest ravist? Kas kõigis ortodontia-keskustes on enam-vähem samad hinnad?\nSelle aasta teisest poolest on haigekassa poolt kompenseeritavate ortodontilisete diagnooside hulk tunduvalt vähenenud. Praeguse hetke seisuga kompenseerib haigekassa ainult raskete hambumusanomaaliatega ja kaasasündinud väärarengutega laste ravi. Hambumusanomaalite raskusastmed on ära toodud ka vastavas määruses ning sellekohast infot saab ka kõikide...\nMillisest kliinikust Eestis võiks saada teavet linguaalsete breketite kohta?\n11. jaan 2003\n... Tallinna Hambapolikliinik · Kaarli Hambapolikliinik · Ortodontiakeskus · Maxilla Hambakliinik · SA Tartu Ülikooli ...\n8. veebr 2004\nMind huvitaks igasugune info linguaalse ortodontia kohta. Otsisin eelmisi kysimusi selle kohhta ja leidsin ainukese vastuse, et eestis ei tegeleta sellega. Kas nüüd veel on see must maa? Või on see kasutusele võetud? Kui ei, kas Soomest on võimalik taolist...\n10. veebr 2004\nEestis on päris mitu ortodonti, kes on selle alase koolituse läbi teinud. Probleemiks polegi mitte oskuste või teadmiste puudus, aga selle tehnika kasutamine nõuab laboratoorsete lisaseadmete muretsemist. Breketeid ei asetata kohe hammastele vaid spetsiaalse aparaadi abil kipsmudelile ning sealt edasi...\n2. veebr 2004\nKas pr. Jagomägi võtab ka Tallinnas vastu? Tänan.\n... SA TÜ Stomatoloogia kliinikus Raekoja plats 6 ja OÜ Ortodontiakeskuse (www.ortodontia.ee) Tartu kabinetis. ---- Arstide ...\nTere, kus Tallinnas pannakse Damon breketeid? Ette tänades, Kati\n... teada Damon `i süsteemi kasutatakse teatud näidustustel Ortodontiakeskuses.


VALMISTA ISE PASTAT | Väärt maitsekogemus paneb selle töö ühe uuesti ette võtma! Vaata ka 6 kevadise pastakastme retsepti! - Oma Maitse - Delfi Lood\nAlljärgnevast loost leiad retsepti värske munapasta valmistamiseks, proovi ka lahtist lasanjet salveivõi ja parmesaniga. Kelle ei maisteks ravioolid spinati ja ricotta täidisega ning pistaatsiapuruga ja kevadine pastaroog suitsukanaga. Spagetid noore suvikõrvitsa ribade ja kirsstomatitega on samuti üks ütlemata hea roog, millele eriti mõnusa nüansi annab korra ahjus käinud kirsstomat. Pakume lisaks 6 kevadist pastakastet ja vaata ka soovitusi, milliste juustudega pastat kokku sobitada!


Vectilža vald on vald Lätis Balvi piirkonnas. Enne 2009. aasta haldusreformi kuulus vald Balvi rajooni. Vald piirneb sama piirkonna Bērzkalne, Lazduleja ja Tilža vallaga, samuti ka Rugāji piirkonna Lazdukalnsi ning Rugāji vallaga. Valla pindala o ...\nVērgale vald on vald Lätis Pāvilosta piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Saka vallaga, samuti ka Durbe piirkonna Dunalka vallaga ja Grobiņa piirkonna Medze vallaga. Valla pindala on 191 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1363 inimest. Valla k ...\nVeselava vald on vald Lätis Priekuļi piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Priekuļi vallaga, Vecpiebalga piirkonna Dzērbene vallaga, Cēsise piirkonna Vaive vallaga ja Rauna piirkonna Rauna vallaga. Valla pindala on 59.5 km². 2016. aasta seisuga ...\nVestiena vald on vald Lätis Madona piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Bērzaune, Liezēre ja Arona vallaga, Pļaviņase piirkonna Vietalva vallaga ning Ērgļi piirkonna Jumurda, Sausnēja ja Ērgļi vallaga. Valla pindala on 117 km². 2016. aasta sei ...\nVidriži vald on vald Lätis Limbaži piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Limbaži ja Skulte vallaga, Sēja piirkonnaga ning Krimulda piirkonna Lēdurga ja Krimulda vallaga. Valla pindala on 103 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1431 inimest. Aast ...\nViesatase vald on vald Lätis Jaunpilsi piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna teise vallaga ehk Jaunpilsi vallaga, lisaks veel Kandava piirkonna Zante ja Zemīte vallaga, Tukumsi piirkonna Irlava vallaga ning Brocēni piirkonna Remte vallaga. Vall ...\nVietalva vald on vald Lätis Pļaviņase piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Klintaine ja Aiviekste vallaga, Madona piirkonna Bērzaune, Kalsnava ning Vestiena vallaga, Koknese piirkonna Bebri ja Irši vallaga ning Ērgļi piirkonna Sausnēja vallaga ...\nVijciemsi vald on Läti Valka piirkonda kuuluv vald. 2009. aastani kuulus Valka rajooni. Vald piirneb sama piirkonna Valka ja Zvārtava vallaga, samuti ka Strenči piirkonna Plāņi vallaga ning Smiltene piirkonna Bilska ja Grundzāle vallaga. Valla pi ...\nVīksna vald on vald Lätis Balvi piirkonnas. Enne 2009. aasta haldusreformi kuulus vald Balvi rajooni. Vald piirneb sama piirkonna Bērzkalne ja Kubuli vallaga, Alūksne piirkonna Mālupe ning Liepna valla ning Viļaka piirkonna Susāji, Kuprava ja Žīg ...\nVilce vald on vald Lätis Jelgava piirkonnas. Valla suurimad asulad on Vilce, Ziedkalne, Mūrmuiža, Bandenieki, Blankenfelde, Kalnrozes, Kapteines, Mazvilce.\nViļķene vald on vald Lätis Limbaži piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Pāle, Limbaži ja Katvari vallaga, samuti ka Salatsi piirkonna Liepupe ja Salatsi vallaga. Valla pindala on 224.5 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1282 inimest. Aastal 20 ...\nVilpulka vald on vald Lätis, Ruhja piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Ipiku, Lode ja Jeri vallaga, Mazsalaca piirkonna Ramata ja Sēļi vallaga, Naukšēni piirkonna Ķoņi vallaga ning Viljandimaa Mulgi vallaga. Valla pindala on 88 km². 2010. aas ...\nVirbi vald on vald Lätis Talsi piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Stende linna ja Lībagi, Abava ning Strazde vallaga ja Kandava piirkonna Kandava vallaga. Valla pindala on 39.5 km². 2016. aasta seisuga elas seal 887 inimest. Valla keskus on ...\nVireši vald on vald Lätis Hopa piirkonnas. Enne 2009. aasta haldusreformi kuulus vald Alūksne rajooni. Vald piirneb sama piirkonna Koivaliina ja Trapene vallaga, Gulbene piirkonna Lejasciemsi vallaga ja Smiltene piirkonna Variņi, Palsmane ning Gr ...\nVirga vald on vald Lätis Priekule piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Kalēti, Priekule, Bunka ja Gramzda vallaga, lisaks veel Grobiņa piirkonna Gavieze ning Bārta vallaga. Valla pindala on 86 km². Aastal 2011 elas vallas 883 inimest, nende se ...\nKristīne Kravcova on läti alpinist. 2011. aastal võttis ta osa Himalayan Experiencei Manaslu ekspeditsioonist ja selle käigus tõusis 4. oktoobril selle kaheksatuhandelise mäe tippu 8163 m. Samal päeval jõudis tippu ka teine Läti mägironija Voldem ...\nVadim Prudnikov on Läti alpinist. Ta on töötanud Läti lennufirmas airBaltic lennukikomandörina. 2010. aastal oli ta Riia kohal lennuliikluse juhtimisega tegeleva riikliku aktsiaseltsi Latvijas Gaisa Satiksme juhatuse liige.\n2011. aastal võttis ta osa Himalayan Experiencei korraldatud Manaslu ekspeditsioonist ja selle koosseisus tõusis 4. oktoobril selle kaheksatuhandelise mäe tippu 8163 m. Kaks aastat hiljem osales ta Himalayan Experiencei Džomolungma ekspeditsiooni ...\nAiviekste luha maastikukaitseala on maastikukaitseala Lätis Madona piirkonna Ļaudona, Mētriena ja Prauliena vallas. Maastikukaitseala asub 21 kilomeetri pikkuselt Aiviekste kallastel. Kaitseala loodi 2004. aastal, kaitsmaks lindude elupaigana ja ...\nDriksna nõmme maastikukaitseala on maastikukaitseala Lätis Latgales Madona piirkonna Ļaudona vallas. Maastikukaitseala asub Madonast Trepeni ulatuvas küngaste vööndis. Kaitseala loodi 1990. aastal, kaitsmaks sealsete männikute taimestikku. Kaitse ...\nEngure järve maastikukaitseala on maastikukaitseala Lätis Kuramaal Mērsragsi piirkonnas, Engure piirkonna Engure vallas, Tukumsi piirkonna Zentene vallas ja Talsi piirkonna Ķūļciemsi vallas. Maastikukaitseala asub Liivi lahe läänekaldal ja Engure ...\nGaiziņkalnsi maastikukaitseala on maastikukaitseala Lätis Vidzemes Madona piirkonna Vestiena, Arona ja Bērzaune vallas. Kaitseala loodi 1987. aastal, kaitsmaks Vidzeme kõrgustiku maastikku, sealset künklikku reljeefi, järvi ja kultuuriväärtusi. K ...\nKuja maastikukaitseala on maastikukaitseala Lätis Vidzemes Madona piirkonna Sarkaņi ja Prauliena vallas, piirnedes idas Lubāna piirkonna Indrāni vallaga. Maastikukaitseala asub Kuja jõe kallastel. Kaitseala loodi 2004. aastal, kaitsmaks olulist l ...\nMilzukalnsi maastikukaitseala on maastikukaitseala Lätis Kuramaal Engure piirkonnas Smārde vallas Milzukalnsi suurkuplil ja selle ümbruskonnas. Kaitseala loodi 2004. aastal, kaitsmaks Milzukalnsi mäge ja sealset loodust. Milzukalnsi mägi kõrgus 1 ...\nSalatsi oru maastikukaitsela on maastikukaitseala Lätis Vidzemes Salatsi piirkonna Salatsi linnas ja Salatsi ning Heinaste valdade territooriumil, Aloja piirkonnas Staicele linnas ja Staicele vallas ning Mazsalaca piirkonnas Mazsalaca linnas ja M ...\nTalsi küngastiku maastikukaitseala on maastikukaitseala Lätis Kuramaal Talsi piirkonnas Lībagi, Lauciene ja Laidze vallas. Kaitseala loodi 1987. aastal, kaitsmaks Põhja-Kurzeme kõrgustiku Vanema küngastiku kirdepoolseimat ja kõrgeimat piirkonda. ...\nVana-Laitsna maastikukaitseala on maastikukaitseala Lätis Alūksne piirkonnas Vana-Laitsna, Vastse-Laitsna, Ziemeri ja Mārkalne vallas ning Hopa piirkonnas Hopa vallas. Vana-Laitsna maastikukaitseala moodustati 1977. aastal Põhja-Vidzeme kultuurma ...\nGauja rahvuspark on Läti suurim ja vanim rahvuspark. Gauja rahvuspark asutati 14. septembril 1973. aastal, kuid turistid hakkasid sealkandis käima ja sealset maastikku imetlema juba 19. sajandil. Seda kohta nimetati Liivimaa Šveitsiks. Tänapäevak ...\nĶemeri rahvuspark on rahvuspark Lätis. Ķemeri rahvuspark asub Zemgale ja Vidzeme piiril. Rahvuspark jääb osalt Jūrmala territooriumile, osalt asub aga Jelgava, Tukumsi, Babīte ja Engure piirkonnas. Rahvuspargi administratsioon asub Ķemeris. Ķemer ...\nRāzna rahvuspark on rahvuspark Lätis Latgales. Rahvuspark jääb põhiliselt Rēzekne piirkonda, osalt ka Dagda ja Ludza piirkonda. Rahvuspargi territoorium asub Rāzna järve ümbruses, selle järgi ongi park nime saanud. Rāzna rahvuspark asutati 1. jaa ...\nBTA Baltic Insurance Company on Baltimaades tegutsev Lätis registreeritud kindlustusettevõte. Alates 2016 kuulub 90% BTA Baltic Insurance Company aktsiatest ettevõttele Vienna Insurance Group AG ja 10% aktsiatest ettevõttele Balcia Insurance SE. ...\nDrive eO on Läti inseneriettevõte, mis tegeleb rasketes tingimustes töötama ette nähtud elektri- ja hübriidautoprototüüpide tootmisega. See loodi aastal 2011, et valmistada esimene hübriidralliauto OSCar e0 2012 Dakari ralli jaoks. Māris Saukāns ...\nRiga Sea Line oli Läti laevaettevõte, mis tegutses 2002-2005. Ettevõttel oli üks laev: M/S Baltic Kristina, millega opereeriti Stockholmi–Riia laevaliinil. Ettevõtte lõpetas majandusprobleemide tõttu tegevuse 15. oktoobril 2005.\nRiia autotehas oli Riias 1949-1998 tegutsenud autotehas. Tehases toodeti RAFi automargiga busse ja mikrobusse.\nLäti suuruselt teises linnas Daugavpilsis on kolm trammiliini. Trammiteede kogupikkus on ligikaudu 27 kilomeetrit. Trammiliine teenindab kaks depood. Liinidel on 69 peatust ja liine teenindab 39 vagunit. Rööpmelaius on 1524 mm. Kuni 21. jaanuarin ...\nAigars Kalvītise esimene valitsus oli 2. detsembril 2004 Läti Vabariigi Seimi kinnitatud Aigars Kalvītise juhitud nelja erakonna koalitsioonivalitsus. Valitsuse volitused lõppesid 7. novembril 2006, kui tööd alustas Aigars Kalvītise teine valitsu ...\nArturs Krišjānis Kariņši valitsus on 23. jaanuaril 2019 Läti Vabariigi Seimi kinnitatud ja Arturs Krišjānis Kariņši juhitud viie erakonna koalitsioonivalitsus. Koalitsiooni koosseis:\nLaimdota Straujuma esimene valitsus oli 22. jaanuaril 2014 Läti Vabariigi Seimi kinnitatud Laimdota Straujuma juhitud nelja erakonna koalitsioonivalitsus. Valitsuse volitused lõppesid 5. novembril 2014, kui tööd alustas Laimdota Straujuma teine v ...\nLaimdota Straujuma teine valitsus oli 5. novembrist 2014 kuni 11. veebruarini 2016 Läti Vabariigi Seimi kinnitatud ja Laimdota Straujuma juhitud kolme erakonna koalitsioonivalitsus. 7. detsembril 2015 astus valitsus tagasi, kuid jätkas kohustuste ...\nMāris Kučinskise valitsus oli 11. veebruaril 2016 Läti Vabariigi Seimi kinnitatud ja Māris Kučinskise juhitud kolme erakonna koalitsioonivalitsus. Valitsus lahkus ametist 23. jaanuaril 2019 seoses Arturs Krišjānis Kariņši valitsuse ametisse astum ...\nValdis Dombrovskise valitsus oli 12. märtsil 2009. aastal Läti Vabariigi Seimi poolt kinnitatud Valdis Dombrovskise viie partei koalitsioonivalitsus. 17. märtsil 2010 teatas Rahvapartei, et lahkub valitsusest. Pärast 2010. aasta parlamendivalimis ...\nValdis Dombrovskise kolmas valitsus oli 25. oktoobril 2011 Läti Vabariigi Seimi kinnitatud Valdis Dombrovskise juhitud kolme erakonna koalitsioonivalitsus. Uue valitsuse poolt hääletas 57 ja vastu 38 parlamendiliiget. Valitsuse volitused lõppesid ...\nImanta oli Läti mereväe miinitraaler. Laev ehitati 1926. aastal Le Havreis Prantsusmaal. Laev arendas kiirust kuni 14 sõlme ja meeskonda kuulus 39 meremeest. Nõukogude võimu kehtestamisega läks laev Punalipulise Balti Laevastiku koosseisu. Laev u ...\nRonis-klassi allveelaevad olid kaks allveelaeva, mis ehitati Läti mereväele Prantsusmaal 1925. aastal. Tegemist oli kahe väikese rannikuallveelaevaga. Esimese laeva nimi oli Ronis. Selle järgi sai nime ka laevaklass. Ronis tähendab läti keeles hü ...\nLublini lennujaam on rahvusvaheline lennujaam, mis asub Lublinis, Poolas. Lennujaama läbis 2017. aastal 430 346 reisijat. Lennujaama lendab regulaarselt viis lennufirmat: easyJet, flybmi, LOT Polish Airlines, Ryanair, ja Wizz Air.\nVarssavi Frederic Chopini lennujaam on Poola peamine rahvusvaheline lennujaam ja rahvusliku lennufirma LOT baasjaam. Lennujaam asub Varssavi kesklinnast 11 kilomeetrit edela pool Okęcies. Lennujaama kõrgus merepinnast on 110 meetrit. Lennujaama h ...\nMaakond loodi 1999. aasta haldusreformi käigus. Maakonna halduskeskus on Iława linn. Maakond on seitse kohaliku omavalitsuse üksust valda: Lubawa linn Suszi vald Iława linn Lubawa vald Kisielice vald Iława vald Zalewo vald Maavanem starosta on Ry ...\nSuwałki maakond on 2. järgu haldusüksus Poolas Podlaasia vojevoodkonna põhjaosas. Piirneb põhjas Leeduga. Maakonna keskus asub Suwałki linnas, mis maakonda ei kuulu. Maakonnas on üheksa valda.


Valu kate sormede liigestes.. Valu sõrmede liigestes: põhjused ja ravi, mida teha, kui sõrmede liigesed valutavad\nPanaritium on nakkuste tõttu sõrmeotsa põletik. Dupuyteni kontraktuuri iseloomulik tunnus on võime levitada põletikulist protsessi mõlemasse kätte. Progresseeruv podagraartriit põhjustab uute liigeste kaasamist protsessi, nende deformatsiooni liigespindade hävitamine. Käelihaste venitamiseks tuleks sirutada üks käsi ette, teise käega haarata väljasirutatud käe sõrmedest ning maksimaalselt sirutuda, seejärel painutada kätt randmest. Maksa taastamiseks peate selle puhastama toksiinidest ja tegema dieeti.\nÜlemise jäseme sõrmede rasked vigastused on kombineeritud: lihaste, sidemete, veresoonte rebendid, verejooks kapslisse Valu kate sormede liigestes. ja pehmetesse kudedesse hematoomid ; luumurrud ja pragud; närvikahjustus sõrmede ja naha tundlikkuse kaotus. Enamlevinud käevigastused. Polüosteoartroos Polüosteoartroos on krooniline patoloogia, mille tagajärjel sõrmede liigesed järk-järgult deformeeruvad ja hävitatakse on haiguse vorm, mis mõjutab pöidla liigeseid - risartroos.\nPikas perspektiivis toob see kaasa küüneplaatide hävimise nad murenevad, kaotavad Valu kate sormede liigestes.sõrmede deformatsiooni need on "pööratud" väljapoole või ülespoole ja puude.\nSõrmevalu on seotud luu ja kõhre järkjärgulise hävimisega, mis võib põhjustada liigese deformatsiooni, täieliku või osalise immobiliseerimise anküloos. Artriit Käte sõrmeliigeseid võib mõjutada reumatoidne, reaktiivne, psoriaatiline artriit - põletikulised, kiiresti progresseeruvad patoloogiad. Lisaks tugevale valule täheldatakse põletikku - naha punetust ja selle turset, liikumisulatuse piiramist.\nLiigeste kohal olev nahk paisub, punetab, muutub puudutamisel kuumaks. Polüosteoartroos Polüosteoartroos on osteoartroosi vorm, mis mõjutab korraga mitut liigest. Kardinaalsed kuded muutuvad õhemaks, tihedamaks, kaotavad polsterdusomadused. Liigeste stabiliseerimiseks hakkavad luustruktuurid deformeeruma ja luustruktuurid kasvavad koos osteofüütide moodustumisega. Need kasvud vigastavad pehmeid kudesid, mis viib sageli põletikulise protsessi arenguni.\nLihtsalt ärge unustage seda üks kord päevas määrida. Artroos ja muud degeneratiivsed-düstroofsed patoloogiad arengu algfaasis on asümptomaatilised.\nMõnikord ilmneb kerge valu, mis kaob pärast lühikest puhata. Kuid nende raskusaste kasvab pidevalt. Meetod on rangelt keelatud nahakahjustuste kriimustused, hõõrdumised, jaotustükid, lööbed korral. Kohaliku vereringe stimuleerimiseks ja paistes koha resorptsiooni kiirendamiseks on ette nähtud mitmesuguseid aineid sisaldavad salvid: Mittesteroidsed ravimid põletiku leevendamiseks ja valulikkuse vähendamiseks Voltaren, alates rubla; Indometatsiin, alates 23 kuni rubla.\nÖdeemi tüübid - episoodiline või ebaregulaarne veetis terve päeva jalgadel, istus pikka aega püsti tõusmata, ebamugavad kingad, ülekaal, väga kuum ilm, mis halvendab puhitust. Turse ja turse Kõige sagedasem ülajäsemete sõrmede turse põhjus on allergia kodukeemiale pärast nõude puhastamist või pesemist.\nSagedamini avaldub see halva kvaliteediga puhastusvahendite tõttu. See probleem kõrvaldatakse, kui asendada kodukeemia, pesta nõusid kinnastega. Sageli tekib allergia konkreetse toidu, näiteks magustoitude või eksootiliste puuviljade suhtes. Allergia korral piisab, kui jätta need tooted dieedist välja ja sõrmed Valu kate sormede liigestes. jälle normaalseks. Rasedatel esinevad neerude halva funktsiooni tõttu sõrmede tursed, mille tõttu osa vedelikust läheb epidermise alla.\nRaseduse ajal esineva tursega peate konsulteerima arstiga, kes määrab kerge diureetikumi. Kui lümfisüsteem on häiritud, võivad ka sõrmed paisuda. Lisaks tursele saab patsient jälgida sõlmede suurenemist erinevates kehaosades. Kui sõlmed on piisavalt suured, peate kiiresti külastama arsti.\nLiigesepõletik artriidi korral põhjustab turset ja valu. Artriiti saab ära tunda punase naha ja väikeste vesiikulite olemasolu sellel. Kui te õigel ajal abi ei küsi, muutuvad tulevikus teie sõrmed kõveraks. Turse ilmneb maksa kõrvalekallete tõttu. Patoloogiaga moodustuvad kehal väikesed punased moolid.\nMaksa taastamiseks peate selle puhastama toksiinidest ja tegema dieeti. Paistes sõrmed ja terav valu rinnus viitavad halvale südamefunktsioonile. Olles selliseid märke märganud, peate viivitamatult külastama kardioloogi. Sageli mõjutab see haigus eel- ja vanaduspensioniealisi. Alla aastastel patsientidel on polüosteoartroosi juhtumid haruldased. Samal ajal on kauni poole esindajad selle haiguse suhtes vastuvõtlikumad.\nVisuaalselt iseloomustab polüosteartroosi Heberdeni sõlmede ilmumine. Need ilmuvad sõrmeotstele lähemal olevatele liigestele. Need sõlmed esinevad mõlemal käel samaaegselt, üksteise suhtes sümmeetriliselt. Nad võivad hakata kasvama ükskõik millisel sõrmel. Enamikul Heberdeni sõlmede esinemisega patsientidel on kahjustatud piirkondades põletustunne ja valu.\nValus koht muutub punaseks ja paistes. Lisaks Heberdeni sõlmedele ilmuvad Bushari sõlmed. Need on valutud moodustised sõrmede keskmisel phalangel. Kärntõbi Peopesa sügeleb ja valutab - see on iseloomulik märk ebameeldivast, äärmiselt nakkavast haigusest - sügelisest. Kui mõni pereliige või töökaaslane haigestub, on tema lähiringi nakatumise tõenäosus väga suur. Haigusest vabanemiseks on vaja kõigi patsientide samaaegset ravi, nende riiete, mööbli, majapidamistarvete, üldkasutatavate ruumide töötlemist spetsiaalsete tööriistadega.


Mait Kraun • 19. jaanuar 2017 kell 14:00\nValuutakursse kajastav tahvel. Foto: EPA\nNael on alates Brexitist odavnenud peaaegu 20 protsenti ja investoritel on olnud õigus valuuta külma duši alla panna. Üks investor aga nii ei arva, kirjutab MarketWatch.\nInvesteerimisfirma Coutts & Co investeeringute juht Alan Higgins ütles, et nael on selle aasta üks parimaid investeerimisvõimalusi.\n„Me ostame praegu naelu kokku,“ ütles ta „Ma pean ütlema, et esmaspäeva hommik oli veidi ebamugav. Üks kaastöötaja küsis minult, kas ma ostan ikka veel naela, arvestades seda, mis nädalavahetusel juhtus. Ma ütlesin jah, sest meie põhimõte on otsida väärtust ning turuga vastuollu minna.“\nVastuollu minek on kasulik\nHigginsi mõtteviis on aidanud tal korralikku tootlust teenida. Kui investorid 2014. aastal Venemaa varadest loobusid, hakkas Coutts regiooni investeerima. Alates sellest on Venemaa turg tublisti tõusnud.\nSelle nädala esmaspäeval kukkus nael peaaegu 31 aasta madalaima tasemeni (dollari suhtes), sest meediaraportites teatati, et Suurbritannia peaminister Theresa May tahab Brexiti käigus lahkuda ka Euroopa Liidu ühisturult. Teisipäeval kinnitas infot ka May, aga lisas, et taolise sammu astumiseks on vaja ka parlamendi nõusolekut. See pani naela teisipäeval uuesti tõusma.\nSellegipoolest prognoosib suurem osa analüütikuid, et nael langeb veel madalamale. Mõned isegi usuvad, et brittide valuuta võib ühel päeval olla dollariga võrdne. Arvatakse, et Brexit hakkab märkimisväärselt Briti majandust mõjutama.\nNaela võib oodata pikk taastumine\nHiggins aga arvab, et naela ootab ees pikaajaline taastumine. „Fakt on see, et nael on valuuta, mis kipub dollari ja euro suhtes tagasi keskväärtuste poole liikuma (mean-reverting). Ajalugu toetab seda,“ ütles ta.\nKeskväärtuse otsimine (mean reversion) põhineb teoorial, mille järgi liiguvad teatud varad pärast pikka langust või tõusu uuesti keskväärtuse poole. Praegu võiks oodata, et nael hakkab Brexiti-järgsest krahhist taastuma, seletas Higgins.\n„Me saame aru, et siin on juures ka poliitiline risk. Võib-olla me eksime ja Brexit ongi määrava tähtsusega – äkki ei lähegi asjad vanamoodi edasi,“ ütles ta. „Kui aga vaadata, et ühe naela väärtus on langenud 1,20 dollarini või 1,15 euroni, siis võib öelda, et tegemist võib olla hea investeeringuga.“\nHiggins ostis 2014. aastal Venemaa aktsiaid samade mõtetega: 2015. aastal kallines venelaste aktsiaturg 26 protsenti ja 2016. aastal 24 protsenti. „Ostsime Venemaa aktsiaid ja võlakirju ajal, mil kõik rääkisid geopoliitilistest riskidest. Nägime nii võlakirjades kui ka aktsiates suurt väärtust. Neid investeeringuid oli veidi aega raske omada, aga seda tuleb teha, kui otsid väärtust ning tahad turgudele vastupidiselt panustada,“ lisas ta.


Hind enne alates 24 600 € Hind nüüd alates 22 600 €\nHind enne alates 25 900 € Hind nüüd alates 23 800 €\nHind enne alates 31 400 € Hind nüüd alates 28 950 €\nToyota hübriid-elektriautod Toyota hübriid – kütusesäästlik ja väikeste heitkogustega hübriid-elektriauto, mida pole vaja pistikust laadida. Sõida kuni 50% ajast elektri jõul ja nullemissiooniga. Sinu Toyota väärib parimat Toyota teeninduses on alati parimad taskukohased pakkumised kõikidele Toyota mudelitele: hooldus, Toyota originaalvaruosad ja -lisavarustus. Uus Highlander Hybrid Stiilne, ruumikas ja väärikas seitsmekohaline linnamaastur Highlander kasutab meie uusimat hübriidtehnoloogiat ja intelligentset nelikvedu. Toyota Baltic AS'i keskkonnapõhimõtted Vastutustundliku ettevõttena jälgib Toyota Baltic läbipaistva ja eetilise tegutsemise põhimõtteid ning hoolib, missugust keskkondlikku ja sotsiaalset mõju avaldab. Seetõttu on Toyota Baltic Vastutustundliku Ettevõtluse Foorumi hõbemärgise omanik ning kontorihoone töötab täielikult roheenergia peal.\nToyota GR Yaris Saa tuttavaks uue Toyota GR Yarisega. GRi uus nelikveosüsteem on arendatud TOYOTA GAZOO Racing rallimeeskonna kogemusi kasutades. Toyota aitab aitajaid Toyota pakub selle aasta lõpuni tasuta 24/7 maanteeabi kõikidele COVID-19 eesliini Toyota-omanikele. Meditsiini-, politsei- ja päästetöötajad saavad abi liiklusõnnetuse, tühja aku, purunenud rehvi, kütuse otsasaamise, auto võtmete kaotamise või nende autosse unustamise ning mehaanilise rikke korral. Uus Yaris Cross Stiilne Yaris Cross viib Yarise uutesse kõrgustesse ja toob järgmise põlvkonna väikeauto kõik positiivsed omadused linnamaasturisse. RAV4 Plug-in Hybrid on Toyota hübriidide uus lipulaev RAV4 Plug-in Hybrid pakub klassi väikseimat kütusekulu ning väiksemat saastet kui ükski teine selle klassi auto.


Vene miljonärid põgenevad Lätist - Ärileht - Uudiseid majandusmaailmast\nVene miljonärid põgenevad Lätist\nVene dollarimiljonärid viivad oma raha Lätist välja. Sellisele järeldusele jõudsid kinnisvarafirma Tranio ja konsultatsioonifirma Ernst & Young rikaste venemaalaste finantskäitumise uuringus.\nFirmad küsitlesid eelmise aasta lõpus privaatpankureid, juriste ning maksukonsultante saamaks teada, kus nende rikkad kliendid makse maksavad, pangaarveid avavad ning millesse investeerivad. Jutt käib inimestest, kelle vara väärtus on vähemalt miljon dollarit, vahendab The Bell.\nSelgub, et vene miljonärid viivad oma raha balti riikidest minema- seda tunnistasid 30% uuringus osalenutest. Suurem osa neis tõdes, et jutt käib Lätist. Põhjuseks on Läti pankade soov mitteresidentidest klientidest vabaneda.\nRikkad venemaalased eelistavad oma pangaarveid hoida Šveitsis- sel on arved 98&% rikastest. Järgnevad Suurbritannia (66%) ja Küpros ( 37%).\nUuringu läbiviijad märgivad, et traditsiooniliselt populaarne Küpros kaotab rikaste venemaalaste seas oma populaarsust. Ligi 40% vastanutest tunnistas, et nende kliendid püüavad oma vara sealt ära viia. Usaldust Küprose vastu vähendas oluliselt 2013.a aastal toimunud hoiuste maksustamine, mis vallandas toona ka pangajooksu. Lisaks eelmisel aastal toimunud USA välisaktivate kontrolli komitee (OFAC) külaskäik, misjärel Küprose pangad asusid sanktsioonide hirmus venemaalaste arveid sulgema.