Juhend beebimütsi eest hoolitsemise kohta - Loomad - 2021\nMida varblane sööb?\nMõni päev tagasi leidsin oma terrassilt beebimütsi. Mul ei oleks rohkem kui 3-4 päeva ja ma arvasin, et ma ei ela üle, aga sinna see läheb, nädal hiljem. Olen informeerinud ja õppinud ning kuna minust on saanud varblase aretuse ekspert, selgitan, kuidas ma seda teinud olen, juhuks, kui te kunagi sellisega kohtute.\nMis tundub põhimõtteliselt väga keeruline, on õppimisel lihtne. Lemmikloomapoodides müüvad nad beebilindudele spetsiaalset toitu. Minu ostetud nimi on täpne ja see töötab väga hästi, kuna sellest ajast, kui ma seda kasutama hakkasin, on see olnud kohutav. See on pulbri kujul, mis segatakse veega, et valmistada putru, mis sarnaneb inimlaste imikutele. Siis kasutate talle toidu andmiseks süstalt. Süstla ots on väga sarnane ema nokaga ja seda toitu on talle väga lihtne anda. Treenige tugevuse ja kiiruse arvutamiseks pisut enne kasutamist süstlaga, et mitte panna suhu liiga palju toitu.\nNõuetekohase toidu saamise ajal saate seda sööta pudruga, mis on valmistatud kassikonservide, täisteraleivapuru ja kõvaks keedetud muna seguga. Mingil juhul ei tohi piima anda. Samuti ei tohiks nokk sundida lahti.\nKui see on väga väike, tuleb seda manustada väga sageli, iga 20 minuti või poole tunni tagant. Kuigi sama lind palub teid ja seab oma tempo. Näete tema buche kaelas, toiduga täites. See on koht, kus nad seda ladustavad ja sealt edasi läheb see kõhtu, nagu neil vaja on. On oluline, et saaksite kontrollida seda, mis kaka teeb, ja et see ei oleks kõhukinnisus. Kui on, tehke vedelamat putru.\nTemperatuur on väga oluline. Tegin tassi pesa, mille peal oli rätiku ja tualettpaberi tükk. Ma kaotasin tassi, jättes pilu ja asetasin selle 40-vatise pirniga lambi kõrvale. Pirn soojendab lambi ekraani ja see edastab soojust, mis pesa / tassi ei põle. Alguses kontrollisin iga paari minuti tagant, kuni märkasin, et temperatuur on piisav ja lind on mõnus. Kui see on kuum, on selle nokk lahti ja kui külm on, märkate tema külma nahka. Mütsi temperatuur on umbes 40 kraadi Celsiuse järgi või kõrgem, nii et kui te seda puudutate, on selle temperatuur piisav.\nKui teil on toitu üle jäänud, võite selle puhastamiseks kasutada vees leotatud kõrvapulga.\nLigikaudu kahenädalase elunägemise korral lahkuvad gurriatos volantones pesast, kuid vanemad on neist endiselt lähedal ja on neist teadlikud ning toidavad neid veel kaks nädalat, kuni linnud ühinevad teiste noorte varblastega ja saavad täiesti iseseisvaks. Seetõttu peate nende vabastamiseks tegema selle ülemineku, jättes nad pesast välja kohas, kus nad saavad lendu harjutada (nad peavad õppima maanduma ja asuma erinevatesse kohtadesse). Olen mõelnud panna see terrassile puuri, lasta tal kodus lendu harjutada ja kui ta on valmis jätma puuri ukse lahti, et teha mida tahab. Kui teete seda, on kõige tõenäolisem, et jätkate mõnda aega oma kodus söömist ning viibite piirkonnas ja külastate teid sageli.\nLõpuks olen juba mitu päeva kasutanud Bachi lilli, mis on minu arvates olnud tema ellujäämiseks väga oluline, kuni olen õppinud teda hästi kasvatama. Kasutasin päästevahendit, mida tuleks selle leidmisel alati kasutada, enne kui sööda proovite, samal ajal kui te seda käega soojendate. Kasutasin ka Oliivi, sest ta tundus füüsiliselt nõrk. Kui ma silmi avasin, andsin talle jäljenduse, sest ta näitas mingit hirmu. Nüüd on ta nätske, sööb väga hästi ega vaja Bachi lilli. Loodan, et näeme varsti lendamas.\nKui soovite, kopeerige see ja saatke see võrgus.\nVarblane on lind algselt Aafrikast ja mõnes piirkonnas Euroopa ja Aasia, kus seda leidub rohkesti põldudel ja aedades. Seda eristatakse teistest liikidest väikese suuruse ja pruunide toonide poolest. Lisaks on see lind, kes ei kõnni, vaid liigub väikeste hüpetega.\nHispaania ornitoloogiaühingu andmetel on maailmas 26 varblaseliiki, kuid näitame teile kolme kõige populaarsemat ja kõige tuntumat:\nTema valgekroonine varblane (Zonotrichia leucophrys) on algselt pärit Ameerika Ühendriikidest ja Kanadast, kus ta elab rikkalike põõsastega piirkondades. Selle sulestik on hallikas, peas on mustvalged triibud ja tiivad on pruunid. See on korraldatud mitme inimese gruppide kaupa toidu leidmiseks.\nTema sabanero varblane (Ammodramus savannarum) elab USA-s, Antillidel ja Kanadas, kus ta eelistab parasvöötmeid, sood ja tundrasid. Selle sulestik on pruun või hall, triipudega seljal ja rinnal, lisaks on tal silmade kohal mingi heledates toonides kulm. See on rändlind, seetõttu on tavaline, et seda jälgitakse rühmades teatud aastaaegadel.\nMida teha, kui leian varblase?\nKui olete leidnud pesast kukkunud varblase, siis suure tõenäosusega mõtlete selle üles korjamisele ja selle eest hoolt kandmisele. Võimalik, et see on tuule tõttu langenud või teeb oma esimesi lende. Seega soovitame teil kõigepealt jääda usaldatavusnormatiiv mõnda aega ja oodake, kuni nende vanemad külla tulevad korja see üles. Kui ei, saate aidata, hoolitsedes tema eest.\nTeisest küljest, kui te ei jälgi läheduses asuvat pesa ja arvate, et varblane on vigastatud või ohus, soovitame teil kiiresti tegutseda ja viia see koju veterinaarkliinik, kuna mõned terviseprobleemid, näiteks parasiitnakkus või luumurd, vajavad spetsiaalset ravi.\nEnne varblase dieedile asumist peaksite teadma mõnda põhilist hooldust. On väga oluline, et valmistaksite ette koha, kus saaksite puhata. Kui me räägime tuvisest või täiskasvanud linnust, on soovitatav kasutada a konditsioneeritud puur pesaga. Otsige loomse päritoluga toodete kauplusest täielikult suletud pesa ja asetage materjalid selle sisse, et tunneksite end mugavamalt, näiteks kitsekarvad või kookoskiud.\nAsetage a veemahuti, kuigi tilgutussüsteemiga inimesi ei soovitata, kuna see võib kogemata uppuda. Sobivaks viisiks on kasutada pudelit pitorroosaga paraketide jaoks, mis võimaldab lindil ilma probleemideta juua kallata. Teil peab ka olema küna.\nLõpuks on soovitatav hoida puuri lahti a-ga ventileeritav koht kuhu päikesevalgus tuleb, kuid mitte otse, kuna pikaajaline kokkupuude võib loomale kahjulik olla. Päikesevalgus on aga selle liigi järglaste tiibade pigmentide arendamiseks kasulik.\nKui olete leidnud vastsündinud linnu, on kõige parem paigutada see a suletud pappkarp, aukudega, kuhu peate asetama korralikult kinnitatud pesa, et see saaks varjupaika ja säilitaks kehatemperatuuri.\nKuidas vastsündinud varblast toita>\nVastsündinud varblase toitmiseks on soovitatav mitte tarnida tahket toitu, kuna nad ei suuda neid õigesti seedida. Eelistatav on seda toita puder kodune või kommertslik putukate kasvatamise pasta, mis on varustatud a nõelata süstal mis lähevad otse looma suhu. Putru ei tohiks kunagi piimatoodetega valmistada, kuna see tähendaks varblase surma, kuna liik ei salli neid.\nSelle söötmise ajal peate veenduma ära määri loomaNoh, see tähendab probleemi, kui puder kuivab oma sulestikus. Samuti ärge unustage kontrollida, kas teie ninakäikudes pole takistusi, et saaksite korralikult hingata. Äärmiselt soovitatav on konsulteerida veterinaararstiga. Seda dieeti tuleks pakkuda kuni teise või kolmanda elunädalani, kuni selle sulestik hakkab arenema.\nSelles videos saate teada vastsündinud varblase toitmist:\nKui varblasel on sobiv koht puhkamiseks, peate seda söötma nii, et see saaks kasvamiseks ja arenguks vajalikke toitaineid. Varblase toitmine varieerub sõltuvalt teie vanusestNoh, vastsündinuna pole see sama kui täiskasvanuna.\nSellega seoses järgige järgmisi soovitusi:\nMida sööb varblane?\nAlates teisest või kolmandast elunädalast ja kuni varblane saab umbes kahe kuu vanuseks, peame hakkama oma toitumist muutma. Kõige soovitavam on omandage pesapasta putuktoiduliste loomade jaoks, mida võime leida eksootiliste loomade veterinaarkliinikus või lemmikloomatoodete kauplustes.\nputukate kasvatamise pasta Tavaliselt sisaldab see väikesi putukaid, nagu söögirohud, kärbsed, koorikloomad või teod, kõik veetustatud ja jahvatatud. Järgime toote kasutamise juhiseid, mis üldiselt soovitavad vett maitsvamaks muuta.\nHädaolukorras saame kasutada kassitoit Beebi varblase toitmiseks. Soovitame teil valida hea kvaliteediga toode. Me niisutame seda, kuni see on väga pehme, ja purustage see nii, et varblane saaks seda hõlpsalt seedida.\nMida täiskasvanud varblane sööb?\nTäiskasvanueas on varblased inimeseks olemiseks väga kasulikud, kuna nad toituvad a suur arv putukaid ja täielikult kõrvaldada kahjurid nende asustatud aladel või põldudel. Kui aga putukaid süüa pole, toituvad varblased seemnetest, eriti istandustest pärit nisust, tekitades põllumeestele probleeme.\nSellepärast, kui olete täiskasvanud varblase päästnud, on kõige parem osta a seemnete ja teravilja kombinatsioon metslindude jaoks, mis tavaliselt sisaldab nisu, maisi, kaera või soja. See võib sisaldada ka ürtide ja puuviljade segusid. Seda on võimalik leida mis tahes loomatoodete kauplusest.\nIgal juhul on väga soovitatav valmistoitu kombineerida värsked puu- ja köögiviljad, meie pakutaval ajal putukate kasvatamise pasta.\nKui soovite lugeda rohkem sarnaseid artikleid Mida varblane sööb?, soovitame siseneda meie jaotisse Tasakaalustatud dieedid.\nKodune varblase aretuspasta\nValmistage pesapasta Kassisöödaga on see väga lihtne, peate lihtsalt lisama soovitud söödakoguse, ehkki teelusikatäiega on sellest enam kui piisavalt, ja lisama vett, kuni krokett on üsna märjaks saanud. Kui see juhtub, püreesta kahvli või lusikaga ühtlaseks pudruks.\nKui omatehtud pasta on liiga paks ja söömisraskustega, on eelistatav lisada pisut rohkem vett, et see muutuks vedelamaks. Teine täiesti kehtiv võimalus on valmistada konsistentsilt kergem pasta, mis on valmistatud sojaubadest (pidage meeles, et varblased ei saa loomset piima juua), nisujahust ja piisavalt toorest muna, nii et see poleks liiga paks Mitte liiga vedel.\nVarblase kasvades saate pakkuda toitu taldrikul, et sealt nokkima hakata. Kõige soovitavam on, et see nii oleks toit kanaaridele, kuna muud tüüpi toidud on kahjulikud.\nKuidas beebi varblast toita?\nSaak on väike membraan, mis asub kaela põhjas ja mis varustab toitu vähehaaval maoga. Varblaste aretuse söötmisel peate seda tegema kontrollige, kas saak pole täis. Selleks tundke end õrnalt pea all, kui tunnete väikest ümarat tükki, teate, et saak on täis. Ärge muretsege, varsti õnnestub teil seda lihtsalt vaadates tuvastada. Varblast tuleks toita iga kord, kui näete tühja saaki, umbes iga kahe kuni kolme tunni järel. Kui märkate, et põllukultuur ei tühjene, minge veterinaararsti juurde.\nõige viis varblase toitmiseks See on süstlaga, eelistatavalt ainult 5 milliliitrit või väikseim, mida saate. Kui olete selle saanud, eemaldage nõel ja täitke see mõne toiduga. Kui varblase kühm on tühi, viige süstla otsik tila nurka, väljutage mõni toit märkamiseks, avage ja võtke toit vastu. Eelistatav on seda teha noka külgedel ja mitte ees, kuna toitu võiksite asetada otse kurku ja see võib lisaks lindudele ebameeldivusele põhjustada selle lämbumist. Samuti võib süstla sisestamine noka sisse kohe, kui hakkate varblast toitma, see võib põhjustada olukorra stressi tõttu söömise soovimise. Parem on minna vähehaaval, lastes olla see, kes tähistab aegu.\nKui mõni toit on maha voolanud, puhastage see kohe tampooni või niiske lapiga, vastasel juhul kuivab see sulgedel ja seda on raskem eemaldada. Kui näete kogu saaki, on varblane rahul.\nKui te ei tea, kui sageli peate varblast toita, on ideaalne võimalus seda teha iga kahe tunni tagant umbes, kuigi kõik sõltub igast eksemplarist ja sellest, mida sööte. Selles mõttes on oluline, et sigimise noka mitte jõuga avataks, kuna see tekitaks palju stressi ja takistaks ülesannet. Alguses võib olla normaalne lubada ainult vett, nii et peaksite proovima, kuni see avaneb, et nokk lahti saada ja toit vastu võtta. Kui pärast 24–48 tundi te ikkagi ei söö, minge nii kiiresti kui võimalik loomaarsti juurde.\nKuidas õpetada varblast üksi sööma?\nKui varblane kohtub kaks elukuud, on valmis alustama üksi söömist. Pange toit vee lähedale mahutisse, et see harjuks. Alguses ta ei saa süüa ja midagi muud ei hakka konteinerit nokkima, selle aja jooksul jätkab ta süstlaga toitmist, kuid peatab hommikuse söögikorra, et tal tekiks instinkt oma toitu otsida. Kui näete, et see maksab pisut, pange väike osa peopessa ja suunake see vähehaaval õigesse kohta.\nJälgige, et teie varblane pole söömise õppimisel atraktiivne. Proovige anda erinevaid toite ja proovige neid mitu korda päevas pöörata. söötminetäiskasvanud varblast See on mitmekesine, võite süüa erinevaid seemneid, maisi, nisu või soja. Samuti saavad nad toituda kaerast ja mõnedest väikestest putukatest. Selle uue toidu tutvustamiseks lugege artiklit "Mida varblane sööb".\nKui soovite kasvata varblane vangistuses peaksite otsima mugavat laiade baaridega puuri. Kui see on olemas, peaksite selle paigutama kohta, kus see ei anna otsest päikesevalgust. Samuti hoidke puuri uksi lahti, et te ei tunneks end piiratuna. Varblane on väga seltsiv loom, nii et kui istud puuri sisemuses mõnusas keskkonnas ja sul on selles alati toitu ja vett, naaseb ta sinu ehitatud pesasse.\nPöörake tähelepanu oma uue lemmiku helidele, kui märkate, et ta peesib liiga palju, ei tähenda see, et ta oleks väga õnnelik, vastupidi, see võib olla stressi sümptom, mis võib olla surmav.\nKui soovite lase varblane vabaks, peate veenduma, et ta suudab ennast toita, ideaalsetes tingimustes lennata ja üldiselt ellu jääda. Lisaks on oluline arvestada ilmastikuga, sest kui vabastate selle keset talve täie tõenäosusega, ei suuda see ilma teie maja soojuseta ellu jääda, on ideaalne seda teha kevadel või suvel. Kui olete avastanud, et ta ei vaja teil süüa, peate muudatuse tegema järk-järgult, seega pole soovitatav seda kodust eemal asuvas kohas vabastada või teha seda järsku, sest te pole veel teada saanud, kus on ohud või kuidas neist lahti saada. Midagi nii lihtsat kui teadmine, millises harus saate poseerida, ei tea, kuna teid pole teistega sarnaselt üles kasvatatud. Seega laske tal kõigepealt kontakti väliste ja teiste varblastega, sulgedes aknad näiteks sääsevõrgu või -võrguga ja jättes noore varblase koju lahti. Sel moel saate aknal ahistata, jälgida, mis on väljaspool, ja isegi suhelda sellele lähenevate varblastega.\nSelle kontaktiga harjudes saate sääsevõrgu eemaldada ja akna avada, nii et tema üksi otsustab, millal lahkuda. Muidugi hoidke oma puuri lähedal ja avatud, et saaksite soovi korral uuesti siseneda. Pidage meeles, et teie maja ja pesa, mille olete selle jaoks ette valmistanud, on ainus kodu, mida ta tunneb, ja on võimalus, et te ei soovi alaliselt välismaal elada.\nKui teie maja lähedal pole metsikuid varblasi, on teie varblase vabastamine keeruline. Nendel juhtudel soovitame minna eluslooduse taastumis- ja vabastamiskeskustesse nõustada.\nKui soovite lugeda rohkem sarnaseid artikleid Kuidas varblast kasvatada?, soovitame siseneda meie jaotisse Hooldus.\nTere on ilus, teie leht levitab hellust ja Cuqui on ilus. Video on suurejooneline. Kõik see lihtsalt kinnitab seda, mida ma juba tean, ja see tähendab, et olete suurepärane inimene, kiindumus, Ro.\nLeidsin beebi varblase. Usuti murtud jalaga. Võtsin seda väga delikaatselt, viisin oma majja. Kord majas andsin talle vett. Tundus, et kõik läheb hästi. Siis tegin suurima vea: andsin talle piima leivaga. Alguses tundus, et neelab selle alla. Ta oli väga väike, peaaegu paljas, kuigi sul olid tiivad suled. Ta lamas ette, puhkas pea põrandal, justkui ei saaks ta seda üles tõsta. See valmistas mulle rõõmu, kuid 4 või 5 tunni pärast ta suri, hakkas ta halvasti hingama. Ma ei tea, mida ma valesti tegin, kuid foorumeid nähes oli kindel, et ta ei talu piima, siis oli väikesel peol see nagu ilma rinnahoidjata. Midagi juhtus, tahaksin teada, millest ta suri, kuid kindlasti ei teinud piim talle head. neetud populaarkultuur. Mul on olnud päris halb, kuigi eelistan episoodi unustada, kuna olen kurb ja abitu. Täname selle blogi eest, Dani.\n[email protected], mul on väga kahju oma teadmatusest! :-(\nMa arvan, et see pole piima tõttu, kuna mul oli varblane, kes andis talle alguses leiba ja piima ega surnud, kui ta õppis lendama, lasime tal minna\nTere, Dani, te ei tohiks end väikese varblase surmamises süüdistada - kindlasti oli kukkumine tugev ja võimalik, et tal oli kael kahjustatud, mitte sellepärast, et andsite talle piima, kui ta suri, jääge rahulikuks, suri sügisel, teil polnud viga Vastupidi, sa tegid tema heaks kõik, mis suutsid, loodan, et leiate varsti veel ühe väikese beebi ja saate seekord selle välja!\nMidagi sarnast juhtus minuga ja olen hoolitsenud viimastel aastatel langenud ja alati hukkunud varblaste eest, kuid tean, et tegin seda, mida suutsin\nTere, kas te saaksite mind aidata? täna leidsin tavalise varblase, kes pole väga laps, kuid pole veel lendav, lendab hästi väga lühikestel vahemaadel, kuid mitte kõrgel, ja tahaksin teada vajalikku hoolt selle vabastamiseks, palun ärge soovite, et teiega juhtuks midagi halba.\nTere Teresa, vabandust, et sind häirib, aga kui leiad üksinda vanemate varblase ilma vanemateta, kas sa lased tal surra? Või võtate ta koju nagu Cuqui?\nTere Teresa, tänan teid selle teabe ja nõuannete eest väga, nad teenivad mind palju. Väike poiss on väga innukas sööma ja on üsna aktiivne ka väga julge hehe, sest mu kaks nümfi on väga mossis ja satuvad puuri peale, kus mul on Mika (varblane) ja hirmutamise asemel tõusevad üles Neile lähedale jõudmiseks tänan teid veel kord kõigi nõuannete eest\nTere, Izan! Mul on hea meel, et see väike lind edasi läheb, juba mõne päeva pärast näitab ta taldrikul aretuspastat ja purustatud palle, nii et ta harjub vähehaaval üksi sööma, pange ka riivsai, küpsised. ja alpiste, et kuigi ta alguses seda ei soovi, näete, kuidas ta alles õpib seda koorima.\nTead Teresa, ma loodan, et mul oli juba oma maja nagu sina, aga ma olen ikkagi 14-aastane poiss, kes armastab vingeid linde neid püüda ja toita, aga mis halb, kui mul neid kodus oleks. Nad peavad elama puuris, sest mu ema ütleb, et ma ei lase neid lahti, sest haugit hakatakse igal pool pumpama ja ma ei tunne, et ootaksin veel 10 aastat, et saaksin maja oma väikese üles kasvanud lapse ja oma küljega, sest ma pole See viitsiks teda koristada, võite puhastada topsid, mis visatakse loomade jaoks diivanile ja mida olete õpetanud minema neid tegema, palun vastake, et on peaaegu suvi ja juba bi eile laps põrandal, kuid vähem kui ma olin koos tema isadega ja jätsin selle sinna, aitäh, kui vastate mulle paljudele suudlustele Teresa :) ja kui lähete mulle vastama, kui saate blogisse, helistage mulle Jose Luis, see on minu nimi.\nTere, ma tahaksin teada, kas piisab, kui võtta see kodus oma puurist välja 2 või 3 tundi päevas\nMe kõik töötame, et mul on papagoi ja kaks nümfi, mida ma võtan iga päev välja kaks kuni kuus tundi sõltuvalt päevast. Kas on vaja seda iga päev välja viia? Kuidas sul see on? te ei karda, et mind pannakse mööblieseme taha, mis on minu suurim hirm juba ette tänades\nMööbli asi on jube, kuid minu jaoks sattus mu laulja diivani alla ja ma võtsin selle välja. See on olnud 3 aastat ja see on juba 4 aastat vana\nta elab oma puuris, mis toetub kööginurgale, kus me sööme, ja uks on alati avatud, ta armastab oma puuri ega tule sellest üldse välja ja ma olen rahulik, isegi kui terve maja on avatud, jah, nagu Mul on aknas sääsevõrk, mis asub selle kõrval, jään rahulikumaks, aga ülejäänud olen lahti. Välja viia, kuna tahan selle mõneks ajaks tuppa viia, ära näe neid ringe, mis mulle selle võtmiseks annab, sest ta ei taha lahkuda, kuna see on tema väike maja, kus kõik on kontrollitud. Kui teie on kohandatud lukustamiseks, pole probleemi, võtke see iga päev natuke aega välja, kuigi ma juba ütlen teile, et ideaal oleks tunda end avatud uksega vabalt, nad tehakse oma salongi ja sealt nad ei taha lahkuda.\ntänan väga teresade, et olete suureks abiks loodan, et aitate ka edaspidi rohkem gorrientsillosid teha, kuna plaanin seda teha\nTere Teresa, mu varblane liigub edasi, tal on juba kuu ja nädal. Kas soovitaksite iga lasku pikendada? Nüüd annan teile broodipastat, putukapastat, riisi, niisket leiba ja niiskeid küpsiseid. Kas soovitaksite mind rohkem tutvustada? teil on suurepärane ajaveeb\nTere Alfonso, palju õnne linnu puhul. On hea, kui paned selle segu sisse linnu ja jätad puuris taldriku linnuseemne ja mõne kuiva pastaga, et ta sööb tasapisi üksi, pidage meeles, et selles vanuses nad juba lendavad ja söövad üksi .\nTeresa, ma ei tea, kas ma keerasin ta üles, mul on varblane, mis minu meelest on volandón, isa tõi selle mulle, aga ma ei usu, et see minu enda algatusel pesast välja tõmmati, kuna tund enne selle ülesvõtmist oli muljetavaldav torm ja see jäi saagi, ei lennanud ja tal oli kohutav nälg. Mul on see juba 15 päeva möödas ja ma kahtlen, kas jätta see samasse kohta või jätkata selle eest hoolitsemist. Ma ei tea, kas see lendab või mitte, ma ei julge seda kodus maha lasta (mul on see ajalehtede ribadega tehtud pesas puuris, aga puur oli alati 5. korruse rõdul suletud), maja on esemeid täis ja raamaturiiulid ning kui ta jääb millegi taha ja sureb, saan infarkti. Söön nagu valda, annan keedetud riisi, kanaari jaoks kanaari, putuktoidulisi makarone (ma juba kuivatan seda), väikesi puuviljatükke ja vette kastetud leivatükke. Ta sööb ise ja on väga ehmunud. Kui ta mind näeb, siis ma enam ei karda, kardan teda vabastada ja ta usaldab igasugusesse ohtu. Mida teha? Aitäh\nTere, Angelita, sa ei tüütanud teda, sa oled teda lihtsalt teatud surma eest päästnud, ta kukkus oma pesast varakult minu juurde ning tema kaitseingel, su isa, saabus ja päästis ta. Ja tänu teie hoolitsusele, ikka teiega. Kui ta on oma puuriga harjunud, siis ta ei sure, ma ütlen teile, mul on köögis Cuqui, kus tema puuri uks on lahti, kuid ta lahkub väga harva, seal on ta üliõnnelik, tal on kõik: tema söötjad on täis lindude seemnetest, kleepub rihveldamiseks, selle kiik, et te ei näeks, kuidas see kiigub !, värviliste pallidega mänguasi, seepia luu, mis on kaltsiumi jaoks suurepärane ja armastab seda, ning kui me laua taga istume, ta asetab mind oma puuri ukse juurde ja küsib toitu ning ma annan talle alati pisikesi toite, ta armastab seda kõike! See on üliõnnelik, nii et näen, et võiksite proovida oma väikest lindu enda sees hoida ja tema puuriga harjuda. Kui näete, et lähete läbi maja, ja näete, et tema puuris on kõik korras, siis ta enam ei sure, pane oma lindude söötja, annab talle nokkimise (mitte üleküpsetatud riisi, mida mu veterinaararst ütles mulle, et see on tärklis ja pasta on tehtud seest ja saak on täidetud ning see pole hea, vältige seda, kaks või kolm graniiti, ei midagi enamat) Mul oli enne Cuquit veel üks kikilips, mis elas oma puuris õnnelikult, võtsin selle aeg-ajalt välja, ehkki seda ei jäänud kuna ma olin seest õnnelik ja läksin lillekimbu juurde, mis oli minu magamistoas ja mu raamat ning mis siis ei kolinud, ja elasin oma puuris seitse aastat üliõnnelikuna. Seetõttu, kui te nüüd lahti lasete, ei pruugi te teada, kuidas üksi elada ja surete, proovige seda, mida ma teile olen öelnud, mõne päeva pärast saab ta teada, et väike puur on tema maja ja ta on üliõnnelik. Sa juba ütled mulle!\nHolaa :) Mul oli 4 väikest varblast, sest mul on kodus pesa ja nad kukuvad peaaegu alati. Üks neist jäi ellu, kuna panin ta pesasse (seal oli ikka järglasi) ja ülejäänud 3 surid (andsin neile piima. :(). Täna leidsin pesast kukkunud 2 kutsikat (pesast avaneb vaade seintega sisehoovi, kus nad ei saa) lahkuda) ja olen nad võtnud ja pesasse pannud (järeltulijaid enam polnud.) Mõne aja pärast vaatasin välja ja nad olid jälle maha kukkunud. Olen läinud neid uuesti panema ja beebi on ära lennanud (olin üsna õnnelik : D) aga teine on väiksem ja lihtsalt lehvitab. Olen võtnud ja jätnud pesasse. Olen mõne aja pärast tagasi tulnud ja olen näinud, et see piilus, arvan, et helistan emale. Ja ma olen jama, sest kui ema ei tule tagasi? Mida ma teha saan? Ma võtan selle? Mul pole selle hooldamiseks aega ega raha :( aitäh :)\nTere, palun, ära lase tal surra, see ei ole raha küsimus, sest noa söötmine ei maksa midagi, on vaid väike pühendumus, siis võid selle vabastada, aga võta see nii kiiresti kui võimalik, ema ei sööda teda enam , kui keegi välja paistab, jätab pesa neist isegi vaga, sest ta on näljane ja mõne tunni pärast sureb. Andke talle kõigepealt vesi, pange see suhu ja veenduge, et olete janu ja dehüdreeritud, siis purustage mõni koer või kass, valmistage veega pasta, avage nokk ja andke talle siis , kui ta näeb, et see on toit, teeb ta järgmisena seda ainult siis, kui teil pole koeratoitu, võib ta teile küpsiseid, leiba pakkuda, aga palun, andke talle vett ja natuke toitu, vastasel juhul ta sureb. Vaadake jaotist, kuidas neid toita ja süüa. Tervitustega, Teresa\ntere! Leidsin tänavalt varblase tuvi ja viisin selle koju, andsin talle vett ja see oli super hea. Luurain ja hüppasin. Tunni aja pärast otsustasin ta rohu äärde viia, et vaadata, mida see teeb, kuid mõne aja pärast hakkas see juba oravama Tooge oma pea tagasi. Panin selle kasti tagasi ja jätkasin seda veel pool tundi, kuni suri. Mida ma valesti tegin? See teeb mind kurvaks.\nsee on keeruline, see võis olla näljane, külm, et see oli juba halb. Ärge unustage sellest, nad on väga habras väikesed linnud ja te tegite tema jaoks kõik endast oleneva. Kallis, Teresa\nEile leidsin varblase kohta pigem varblase, kes ütles, et päästan teda põõsast, mida ma toidan ja see on siiani hea, kui ta on kastis ja ma viin selle välja mingis puuris, mille ta minu jaoks võtab, ja ma arvan, et ta harjub sellega üha enam minu\nSuur tänu abi eest, kuid kui te mulle seda ütlete ja mulle natuke abi annate, oleks väga hea, kui saaksite selle varblase eest paremini hoolt kanda.\nTere, Felipe, ma ütlesin teile juba meilisõnumites, aga teate, isegi väike poiss, et see ei lähe külmaks, pange puuvill, et ta neisse varjupaika jääks, ja et tal ei puudu toidupilte, ning hoolitsege teiste loomade eest, kes teil on kodus ära tee talle midagi. Õnne talle!\naitäh Teresale kirjale vastamise ja kommentaaride eest ning ka nõuannete eest ja olete suurepärane inimene\nTahtsin teid tänada nende nõuannete eest, mis nad mind palju aitasid. Nüüd õpib minu varblane üksi sööma ja tal on juba kõige eest väike saba\nMilline rõõm. Nüüd hoolitsege tema eest ja nautige, näete, mida soovite nii väikese asjana! kallistus, Teresa\nhei teresa Ma ei tea, kus varblaste pesad asuvad, ja ma tahan ka ühte, aga ma tahan lihtsalt teada, kus pesad asuvad, juhuks, kui mõni maha kukub, ja hoolitsen selle eest\nTere, mulle meeldis foorum väga kasulik ja tõde on väga õrn. Leidsin end üks päev tagasi väikese varblastuviga ja ta sööb hästi, aga see on natuke arisca, ma loodan, et ta jääb ellu. Mul ei olnud õnne, kui olin tüdruk, ja nad olid alati suremas, kuid nüüd ma tean, kuidas käituda tänu ja loodan, et mu pia kasvab nagu tema cqui\ntervitused daya !!\nTere, eile tõin lapsele varblaste maja, toitsin teda põhu ja miagoniga veega, viin ta alati terrassile teiste varblaste kuulamiseks ja ta laulab ka, ta on naine. Mul oli veel üks, kes kestis 4 aastat ja suri , aga kuna ma olin vanem, ülemeelik video ja ajaveeb ning sain palju kutsikaid :)\nTere! Milline ilus lugu!\nOleme ka "varblaste päästjate" tõugu, meil on kaks aastat vana varblane, see sarnaneb palju teie omaga.\nFakt on see, et oleme kogunud teise varblase, ehkki oleme palju kahelnud, sest me ei taha, et see oleks kodumaine. Iga kord, kui saabub suvi ja näeme, et ülejäänud vabad linnud tulevad meie lindu külastama, on meil väga kahju.\nSeetõttu tahame seekord ta vabastada, enne kui ta meile armsaks saab, ja meie koos temaga. Pealegi ründab meie lind teda, ma ei usu, et oleks hea neid koos hoida.\nMeil on ta tulede siseõues ja mõtlesime teda iga tund ilma palju nägemata toita ning jätta puuri uks lahti, et ta välja läheks ja siseneks poolvabadusse.\nMis te arvate, kas see töötab? Milliseid muid nõuandeid saate meile anda?\nTere, ma arvan, et see on suurepärane idee, et annate vähehaaval noorele poole vabaduse, kuni ta seda täielikult eeldab. Lo estais haciendo muy bien,lo ideal es dejarle una jaulita abierta en el patio con alpiste, y es muy posible que él mismo una vez encuentre pareja, se la traiga al patio para comer juntos del alpiste, sé ya varios casos asi y es super gratificante, ¡suerte!\nCopyright 2021 \_ Veebiajakiri loomade kohta \_ Mida varblane sööb?


Teatris kell 7 | Larko peegel\nTeatris kell 7\nPosted by: Larko on: 7 11 2009\nTänane fotojahi teema õhtul kell 7 meeldib mulle, kuna saan postitada mitte ainult värsket vaid suisa verivärsket materjali. Mul oli nimelt juba ammu broneeritud teatripilet etendusele, mis algab – just nii – täpselt kell 7. Et aga nii ka juhtus ja teatrisaalis etenduse ajal pildistamine on ebaviisakas, on mu seekordne jahisaak pildistatud poole seitsme ja seitsme vahel, kuid kajastab kindlasti kella seitsmest atmosfääri.\nKultsa pole harilik teater, kuid kohatu oleks seda amtöörteatriks hüüda. Kõigil tänasegi etenduse tegijatel on tugev kultuurtaust. Ütleks parem, et Kultsa on profi tasemel harrastusteater.\nNagu pildil näha, tähistab teater tänavu oma 50. juubeli ja nii tahetigi oma juuri tunnustada. Nimelt tegutses Kultsa kuni 1980nendate lõpuni legendaarses Helsingi kultuurimajas, mis oli tugevalt kompartei ja sellele alluvate organisatsioonidega seotud. Seoses partei pankrotiga läks ka kultuurimaja haamri alla ja Kultsa on juba peale 20 aasta olnud sunnitud pesitsema erinevates ajutistes ruumides, sedapuhku ühes Helsingi gaasitehase kompleksi endistest tööstushoonetest. Kultuurimajaga sarnaselt on ka gaasitehas pidanud oma endisest hiilgusest taganema ja vajab oma väheste ülesannete täitmiseks ka vähem ruumi.\nPraegustel kultsalastel puudub kommunistidega igasugune seos ja seda on ka kavast näha.Täna aga oli juubeliaasta tõttu väga punast materjali näha ja eelkõige kuulda. Näidend jutustas 1918. aasta kodusõjast Turu punavägede orkestri ja naispunaväelaste nurga alt. Puupüsti täis pisikeses saalis kõlasid tugevalt mitmed tolle aja punalaulud, mis muide olid Soomes 1960nendate lõpul ja 1970nendatel väga populaarsed. Mullegi enamik nendest nooruspõlvest tuttavad, kuid oli ka mõningaid, mida varem pole kordagi kuulnud.\nTeatriruumide külastamine algab harilikult piletikassa juurest.\nPiletikassa kõrval antakse teada, et härrad ja daamid peavad oma väikseid ja suuri vajadusi rahuldama õue peal asuvates peldikutes.\nSellised need peldikud näevad välja pealt. Sees ei käinud.\nPuhvet käib ka asja juurde.\nTööstushoone seintel eksponeeriti ohtralt teemakohast materjali.\nSamuti pilte etendusest.\nSee pilt on küll alles pärast pool kümnet tehtud, kuid haakub ka kella seitsemesesse atmosfääri. Mul oli nimelt võimalus pildistada osa näidendi puvustusest.\nEdit: Kuna seesinane on just nimelt fotojahi sissekanne, mainisin siin ise etendust vaid põgusalt. Kes tahab teada, mida ma selle kohta päriselt arvan, võib seda lugeda mu soomekeelsest blogist, kuhu kirjutasin selt teemal põhjaliku arvustuse.\nSildid: kell 7\n13 kommentaari to "Teatris kell 7"\n7 11 2009 kell 8:47\nsee viimane kaltsukubude pilt on lahe …\n7 11 2009 kell 10:30\nSee oli vist viimane komplekt, mis näitlejatel laval seljas. Riietevahetus käis seal pidevalt ja effektiivselt, sest mõnedel näitlejatest oli rolle rohkem kui üks.\n7 11 2009 kell 10:53\nSellised mälestusi täis pildid ja jutt.\nAeg kell 7… aastaarv vabal valikul – 1918… 1959… 60ndad või 70ndad. Või misiganes muu aeg. Miljööd kujutan päris hästi ette, käisin mõned aastad tagasi sealsetes hoonetes mingil käsitöönäitusel.\nAga kuidas etendus meeldis?\nPiltidest lemmikud on need seinad, kus fotonäitus pesunööril. Eeskätt nende seinte ja veel vanade must-valgete fotode pärast.\n7 11 2009 kell 11:34\nÜldiselt meeldis väga, kas või vahvade laulude ja mitme hea rolli tõlgenduse eest. Asja poliitiline sisu on mis ta nüüd ongi: eks ta läks vanapeerudele südamesse, nooremad publikus ehk pigem muigasivad. Ajaloolised sündmused olid enam vähem paigas, seevastu tekis mõne tegelaskuju reaalsuse vastu väikne kõhklus.\nInterjöör on küll silmale kena, kuid kütmata ruumides pole kerge teatrit teha ega vaadata. Enne etendust arvasin, et pole kunagi varem tearisaalis mantel seljas istunud ega kavatse praegugi. Olin vist ainus, kes saalis pintsaku väel istus. Vaheajaks olin sunnitud nentima, et esimenegi kord on kord ja ilmusin teisele vaatusele soojemas riides. Istekohad olid küllaltki kitsad: ise istusin tagumises reas, kus mul tuli sisenedes ja väljudes laest käega toetust võtta.\n7 11 2009 kell 15:13\nRiides peab olema jah oludele vastavalt, Vargamäe suvisel öö-etendustel olin paksus talvejopes ja saabastega 😛\nAga ma muidugi kujutasin ette, et seal gaasitehases ikka küte sees on…\n7 11 2009 kell 15:28\nIse käisin ka kunagi Vargamäel, kuid siis vist vedas ilmaga 🙂\nEks see natukene naljakas on, et just gaasitehas on kütmata!\n7 | Oudekki\n7 11 2009 kell 15:45\nMinule meeldib vàga see esimene pilt, koos pooliku foto ja pooliku kàisega, just selline ongi màlestus, mis jààb teatrifuajeest.\n7 11 2009 kell 16:00\nEks teater tõesti oligi puupüsti täis. Rahvast nii et jalaga segada, kusjuures pidevalt keegi kaamera ette jalutas. Seda käist aga ei tahtnud ära lõigata, sest see oleks pildi kompositsiooni rikunud.\n7 11 2009 kell 21:26\nKell 7 õhtul küll, agaet, mis aasta. Kas tõesti see praegune!! Miljöö paistab kuskil seal kauge mineviku pool.\n7 11 2009 kell 22:19\nMis seal parata, et just eile õhtul kell 7 minevikku astusin ja seda pildile jäädvustasin 🙂\n11 | Hennalan soittokunta 1918 « Larkon havaintoja\n8 11 2009 kell 5:02\n[…] joku haluaa nähdä kuvia esityksen ulkoisista puitteista, panin niitä eilen vironkieliseen blogiini. Sattui nimittäin niin sopivasti, että virolaisen blogosfäärin viikoittaisen fotojahdin teemana […]\n12 | killuke\n8 11 2009 kell 19:01\nÕhtuse teatri pildid… tore pildiseeria!\n13 | Köögikata\n8 11 2009 kell 23:52\nLahe üritus ja lahe miljöö. Näituse ja kostüümikuhja pildid meeldivad mulle enim.


CasinoBernie: Online Roulette - EE - Kliki siia ja loe!\nRoulette, eestistatult ka kui „rulett“, on üks esimesi tõeliseid hasartmänge maailmas ning ühtlasi on see ka tänapäevani üks kasiinomängurite lemmikmänge. Miks? Põhjused on väga lihtsad: roulette on ülilihtne ja ei nõua eriliste reeglite selgeksõppimist, see on üsna tulus ja madala maja eelisega ning panustamisvõimalusi on küllaga igale maitsele.\nAlljärgnevas kiires ülevaates anname sulle just sellest teemast ülevaate ning – loodetavasti aitab see sul muutuda tõeliseks ruletimeistriks!\nTop Eesti ruletikasiinot\n★★Top 13 kasiinod★★\n9048 Sissemaksega 120 € + 530 Tasuta spinnid Sissemakseta. 0 Tasuta spinnid\nBernie eksklusiivpakkumineMängi kohe Kasutustingimused\nLoe rohkem Betsafe kohta\n200% kuni 120 eurot + kuni 530 tasuta spinni 1. sissemakse\n8928 Sissemaksega 0 € + 0 Tasuta spinnid Sissemakseta. 0 Tasuta spinnid\nLoe rohkem Ninja casino kohta\nKohesed väljamaksed - ilma registreerumata 1. sissemakse\n8814 Sissemaksega 100 € + 0 Tasuta spinnid Sissemakseta. 0 Tasuta spinnid\nLoe rohkem Olybet kohta\n200% kuni 100 eurot 1. sissemakse\n8695 Sissemaksega 1.000 € + 250 Tasuta spinnid Sissemakseta. 0 Tasuta spinnid\n100% kuni 300 eurot + 100 Tasuta spinnid 1. sissemakse\n50% kuni 300 eurot + 50 Tasuta spinnid 2. sissemakse\n60% kuni 200 eurot + 50 Tasuta spinnid 3. sissemakse\n70% kuni 200 eurot + 50 Tasuta spinnid 4. sissemakse\n8569 Sissemaksega 100 € + 100 Tasuta spinnid Sissemakseta. 0 Tasuta spinnid\nLoe rohkem Maria Casino kohta\nVõta 100 eurot boonust + 100 lisakeerutust 1. sissemakse\nUsaldatud kasiino kogu maailmas\n8453 Sissemaksega 1.000 € + 0 Tasuta spinnid Sissemakseta. 0 Tasuta spinnid\nLoe rohkem Optibet kohta\n100% kuni 500 eurot 1. sissemakse\n100% kuni 300 eurot 2. sissemakse\n50% kuni 200 eurot 3. sissemakse\nOptibet on üks Baltimaade suurimaid internetikasiinosid, mis hakkas Eestis tegutsema 2013. aastal. Eestis haldab kasiinot kodumaal registreeritud Optiwin OÜ, kelle nimel on ka ametlikud litsentsid, viidates ettevõtte usaldusväärsusele. Nagu kasiino nimi vihjab, on suur roll spordiennustustel, kuid nende kõrval korraldatakse ka traditsioonilisi lauamänge ja pakutakse rohkelt mänguautomaate. Kogu valik on pakitud professionaalse ja klassikalise välimusega lehele, mis saab pidevalt kiidusõnu lihtsa disaini tõttu.\n8335 Sissemaksega 0 € + 0 Tasuta spinnid Sissemakseta. 0 Tasuta spinnid\n25 bezmaksas griezieni Registreerumine\n8219 Sissemaksega 50 € + 300 Tasuta spinnid Sissemakseta. 10 Tasuta spinnid\n10 spinni Jumanji Registreerumine\n100% + 50 spinni mängule Aloha 1. sissemakse\n50 spinni mängule Esqueleto Explosivo 2. sissemakse\n50 spinni mängule The Rift 3. sissemakse\n150 spinni mängule Starburst 4. sissemakse\n8095 Sissemaksega 50 € + 0 Tasuta spinnid Sissemakseta. 0 Tasuta spinnid\nMängi kohe Kasutustingimused Registreeruge kasutajaks, tehke vähemalt 5 EUR* suurune sissemakse ja anname teile kvalifitseerumississemaksega võrdses summas panustamisühikuid (kuni 100 EUR*), kui teete samas summas tingimustele vastavaid väljaarvestatud panuseid. Pakkumine on saadaval vaid uutele kasutajatele; kehtivad kasutustingimused.\nLoe rohkem Bet365 kohta\n100% kuni 50 € 1. sissemakse\n7983 Sissemaksega 150 € + 50 Tasuta spinnid Sissemakseta. 0 Tasuta spinnid\n100 % kuni 150 € + 50 tasuta spinni 1. sissemakse\nTasuta spinnidel puuduvad läbimängimistingimused\nSuur valik mänge , 524 slotimängu + 80 live kasiino\n7858 Sissemaksega 555 € + 155 Tasuta spinnid Sissemakseta. 0 Tasuta spinnid\n100% kuni 100 eurot + 55 tasuta spinni 1. sissemakse\n50% kuni 50 eurot 2. sissemakse\n25% kuni 250 eurot 3. sissemakse\n200% kuni 55 eurot 4. sissemakse\n100% kuni 100 eurot + 100 tasuta spinni 5. sissemakse\n7738 Sissemaksega 300 € + 300 Tasuta spinnid Sissemakseta. 0 Tasuta spinnid\n100% kuni 300 EUR 1. sissemakse\n300 ekstra spinni ida nädal 2. sissemakse\n7627 Sissemaksega 100 € + 5 Tasuta spinnid Sissemakseta. 0 Tasuta spinnid\n100% kuni 100 eurot 1. sissemakse\nKaasa arvatud spordiennustused\nRuleti põnev ajalugu\nKui mõtlesid, et roulette kõlab prantsusepäraselt, siis on sul õigus – see mäng saigi alguses 19. sajandil Prantsusmaal ning hakkas sealt levima kulutulena. Tänase päevani kutsutakse ühte ruleti versiooni Prantsuse ruletiks, kuid aja jooksul on tekkinud mitmeid muid versioone, kus on pisut teistsugused võiduvõimalused.\nRoulette rabas inimesi juba algusest peale, kuna toona ei olnud veel olemas teisi kasiinomänge. Veelgi enam – paljud inimesed olid kuulnud, kuivõrd rikkaks on võimalik ruletilaua ümber saada ning need, kes suutsid ruletti mängides koju viia suuri summasid, muutusid omamoodi kangelasteks. Nii juhtus näiteks mänguriga James Walt, kes suutis Monte Carlo kasiinos ruletti mängides nii palju raha kokku kraapida, et temast sai omamoodi kohalik kuulsus – talle pühendati isegi laul!\nNagu aga öeldakse, siis kõik, mis hiilgab, ei ole sugugi kuld. Roulette on küll saanud tuntuks oma tulususe poolest, kuid samal ajal on sellel säraval mündil teine tume pool – hasartmängusõltuvus ja oma raha kaotamine. Kirjanik Fjodor Dostojevski pühendas sellele teemale oma raamatu „Mängur“, mis väidetavalt räägib tema enda isiklikust hasartmängusõltuvusest ja sellest, kuidas ta kõik maha mängis. Muideks, Dostojevski oli omadega juba nii pahuksis, et see raamat oli tema võimalus saada piisavalt raha selleks, et oma võlad ära maksta.\nParaku aga ei suutnud mees oma vigadest õppida ja ehkki „Mängur“ on tänase päevani populaarne raamat, põletas Dostojevski oma raha täiesti läbi hasartmängusõltuvuse tõttu. Seega on roulette ajaloo jooksul tekitanud nii rohkelt rõõmu ja rikkust kui ka paksu pahandust.\nErinevad ruleti liigid\nMida populaarsemaks roulette muutus, seda rohkem tekkis uusi variatsioone: näiteks sätiti mujal Euroopas ruletilauda pisut teistmoodi. Kõige suurem muutus tuli aga ameeriklaste poolt, kes otsustasid mängida ruletti kahe nulliga, muutes niiviisi kogu mängulaua võiduvõimalusi (kuigi mitte just paremuse poole).\nAmeerika topeltnulliga versioon on tänapäevani üks populaarsemaid ning ühtlasi sillutas see muutus tee teistele, kes soovisid vana head ruletti pisut uuendada. Tänu tänapäevasele tehnoloogiale ja internetikasiinodele on rulett saanud veelgi rohkem uuendusi ning nüüd saab mängida otseses mõttes kümneid erinevaid versioone.\nEnamasti saab aga rääkida mõnest üksikust baasilisest ruletiversioonist: selgitan igat versiooni nüüd pisut lähemalt.\nPrantsuse versioon on rulett kõige puhtamal kujul ning sarnaneb nii laua asetuse kui võiduvõimaluste poolest Euroopa ruletile. Panustamisvõimalused on aga pisut teistmoodi asetatud ning laual on kasutatud prantsusekeelseid sõnu. Näiteks „Manque“ ja „Passe“ tähendavad vastavalt paaritutele/paaris numbritele panustamist.\nInglise rulett on oma olemuselt niivõrd sarnane Euroopa versioonile, et tihti ei eristatagi inglise versiooni – nii tasuvus kui ka ruletiratta asetus on samasugused. Ühe erinevusena aga ei mängita Inglise ruletilaua taga kunagi rohkema kui 7 mängijaga korraga.\nAmeerika ruletti tuntakse ka kui topeltnulliga ruletti ning see ei ole just mängijate hulgas eriti populaarne, kuna tasuvus on mitu protsenti madalam: 95.2%. Kõikidel teistel ühe nulliga versioonidel on tasuvus üle 97 protsendi, seega vahe on märgatav!\nLisaks võimalusele panustada topeltnullile – seda seejuures 35:1 väljamakse tõenäosusega – on Ameerika ruletis veel mitmeid panustamisvõimalusi nagu näiteks „Street“, mis võimaldab panustada esimesele kolmele numbrile.\nVene rulett ei ole tegelikult ehtne rulett, kuid kuna sellest on palju räägitud, siis selgitan selle kiirelt lahti: Vene roulette on „mäng“, kus püstolisse pistetakse üks padrun, seejärel keerutatakse trummelit ja suunatakse revolver pea pihta ning tulistatakse! Kes on õnnega koos, jääb ellu.\nOn aga selge, et sellises mängus ei võida mitte keegi ja kui harrastada ruletti, siis ikka ja ainult kasiinopõhist varianti!\nOnline rulett vs tavaline rulett\nOnline rulett ja füüsilises kasiinos mängitav rulett on nagu öö ja päev, kuid samas on need täpselt samasugused – reeglite poolest ei ole vahet, kas mängida internetis või ehtsas füüsilises kasiinos.\nKui füüsilises kasiinos keerutab ruletiratast lihast ja luust krupjee, siis online ruletis on see asendatud RNG-süsteemiga ehk juhuslike numbrite generaatoriga. See matemaatilisel algoritmil põginev süsteem teeb pidevalt arvutusi, luues erinevaid kombinatsioone. Seepärast võid ka olla täiesti kindel, et online roulette on sajaprotsendiliselt juhuslik – arvutiprogramm tagab selle, et mäng oleks õiglane ja täiesti õnnepõhine.\nOnline rulett on suuresti ka paljude mängijate poolt eelistatud, kuna internetiavarustes saab igaüks mängida oma tempos. Füüsilises kasiinos tuleb paratamatult teha oma panuseid kiiremini, et kõik laua ümber olijad saaksid mängida, kuid internetis ei pea sa kiirustama – saad rahulikult mõelda, teha oma panuse ning lasta arvutiprogrammil välja selgitada ülejäänu!\nOnline ruleti simulaator\nInternetis mängimisel on veel üks oluline eelis. Nimelt, olemas on nö online simulaatorid, mille vahendusel on sul võimalik ruletti mängida täiesti riskivabalt ja tasuta, ilma, et peaksid reaalselt raha kandma kasiinokontole.\nOnline ruleti simulaator võimaldab sul õppida ruleti mehhaanikat ja reegleid tundma, samuti saad testida, kuidas üks või teine panus võite võib endaga kaasa tuua. Tänu sellisele võimalusele ei ole vaja oma rahaga katsetada, vaid saad rahumeeli testida, milline ruleti strateegia töötab sinu jaoks kõige paremini. Simulaator töötab täpselt samamoodi nagu ehtne versioon, ainuke vahe on lihtsalt selles, et mängid mängurahaga, seega ei saa võite endale välja kanda.\nRuletti saab testida tasuta enamikes kasiinodes – suurem osa internetipõhiseid ruletilaudu on saadaval mängurahaga mängimiseks, et saaksid testida mängu nii palju kui vähegi soovid.\nOnline rulett ja turvalisus\nIga mängija kardab kõige rohkem seda, et kasiinomängudega on manipuleeritud. Muidugi ei saa välistada, et maailmas on olemas petturlikke mängukohti, kuid ütlen vaid seda: kui mängid legitiimses Eesti online kasiinos, mis on saanud ametliku tegevusloa, ei ole absoluutselt mitte mingit põhjust karta, et mängudega on kuidagi „lollitatud“.\nNimelt, lisaks sellele, et Eestis mängude korraldamiseks tuleb saada Maksu- ja Tolliametilt ametlik tegevusluba, on kõikide online kasiinode mängud tegelikult nö renditud. Tegelikult pärinevad mängud tootjatelt, kelle üle valvatakse eriti valvsalt ning kasiinod ise ei saa mänge kuidagi muuta nii, et suurendada oma eelist.\nKõiki mänge testitakse iseseisvate organisatsioonide poolt ning mängude tootmisel on kasutatud juhuslike numbrite generaatori algoritmi. Iga kasiinomängu RNG-süsteemi testib täiesti iseseisev kolmas pool, seega pole vaja muretseda ühegi mängu usaldusväärsuse pärast.\nOnline roulette ja võiduvõimalused\nRoulette on eriti ahvatlev oma võiduvõimaluste poolest ning eriti kurikuulus, kuna inimesed on aastakümneid üritanud ruletimasinat üle kavaldada, uskudes, et üks või teine ruleti süsteem aitab neil rohkem võita. Pea aga meeles ühte: roulette on täiesti juhuslik ning pole mitte ühtegi kuulikindlat viisi, mis aitaks sul rohkem võita.\nOlemas on mitmeid nö strateegiaid, mis aitavad väidetavalt rohkem võita, kuid lõppude lõpuks on ikkagi mängu võiduprotsent sama: 97.3%. Ainus, mispärast strateegia on kasulik, on võimalus hallata oma eelarvet pisut paremini.\nÄra seega unusta, et hea õnn on kõige olulisem. Mis puudutab online ruleti võiduvõimalusi, siis on see täpselt samasugune nagu füüsilise ruleti puhul – mäng võib küll olla arvutiekraanil, aga võidud on täpselt samasugused!\nOnline ruleti strateegiad\nRuleti ülekavaldamise jaoks on välja mõeldud strateegiaid juba aegade algusest, kuid tänase päevani pole olemas mitte ühtegi strateegiat ega süsteemi, mis suudaks kuulikindlalt garanteerida järjepideva võitmise ja omadega plussijäämise. Põhjus on lihtne: roulette on 100% õnnepõhine mäng, just nagu slotikad. Ehkki roulette näib olevat matemaatiline, ei aita ükski tõenäosusteooria tagada võite.\nKõige levinumad ruleti strateegiad, mis levivad kulutulena ka internetis, on Martingale’i süsteem, Labouchère’i süsteem ja D’Alemberti strateegia. Igaüks neist näib küll teoorias hea mõttena, kuid tegelikult võid hoopis kogu oma raha maha mängida, kui jälgid pimesi strateegiat!\nPea meeles, et maja võidab alati. Pole vahet, millist strateegiat kasutada, sest sinu võiduvõimalus jääb alati samaks. Ainus põhjus, miks ruleti strateegiad võivad sind aidata, on võimalus jälgida oma mänguharjumust paremini ning hallata mängueelarvet tõhusamalt. Ole aga alati ettevaatlik ning ära usalda ühtegi strateegiat pimesi!\nOn vähe kasiinomänge, mis on aastate jooksul haaranud mängijaid niivõrd tulise kirega nagu seda on teinud roulette. See Prantsusmaalt alguse saanud mäng hullutab mängijaid tänapäevalgi, nüüd aga on kasutusele võetud peenemad tehnoloogilised lahendused internetikasiinode näol. Tänu sellele saab igaüks nautida ruletti igal ajal ja igal pool – ning seejuures saab ruletti mängida isegi tasuta online simulaatorite abil.\nKui tahad isegi oma õnne proovile panna, siis ei pea sa sugugi kaugele minema selleks, et leida parimad ruletimängimise paigad. Viska pilk peale Bernie soovitatud ruletikasiinode nimekirjale, mille leiad selle lehekülje ülaosast – vali endale parim valik ja naudi online ruleti võlusid!\nBacktrack: ratta välimine äär. Sellel äärel hakkab pall veerema.\nBottom track: sisemine sektsioon, mis on enamasti valmistatud metallist ning kus pall jääb seisma.\nChameleon: inimene, kes imiteerib teise inimese panuseid.\nColumn bet: kui sa teed panuse ükskõik millisele kolmest 12 numbriga tulbast.\nCombination bet: järjestikused panused ühe keerutusega.\nCroupier: ehk krupjee on prantsusekeelne termin diileri kirjeldamiseks. Tegemist on kasiino töötajaga, kes haldab mängu ja panuseid.\nEn plein: otsepanus (Prantsuse väljend).\nEn prison: mitte eriti levinud termin, mis kirjeldab võimalust saada 50% oma rahast tagasi. Võimalik on ka kogu raha „vangi jätta“ ja teha lisakeerutus. Kui selle keerutuse tulemuseks on null, kaotad kogu raha.\nEven/odd: panus, mis tehakse paaritutele või paaris numbritele. Väljamakse on 1:1.\nHigh bet: panus kõrgetele numbritele: 19 kuni 36.\nInside bet: vaata Straight up bet terminit.\nMarker: iga keerutuse võidunumber märgitakse metallist märgiga.\nMartingale: klassikaline strateegia, mille kohaselt tuleb panust duubeldada pärast iga kaotust.\nMini roulette: mängu väike ja haruldane versioon, mida internetis ma veel kohanud ei ole. Ainult mõned füüsilised kasiinod pakuvad seda, mängus on vaid numbrid 0-st 13-ni.\nOrphelins: panustamine numbritele, mis ei ole kaetud tiers või voisins poolt. Need numbrid on 17-34-6 ja 1-20-14-31-9.\nStraight up bet: panus ükskõik millisele 37 numbrist.\nSplit: panustamine kahele kõrvuti asetsevale numbrile, asetades nende vahele žetooni.\nStreet bet: panustamine Euroopa mängulaual kolmele järjestikku asuva numbri reale.\nNo action: kui diiler märkab probleemi, võib ta otsustada võtta kasutusele „no action“ käigu ja tühistada iga panuse järgmisel keerutusel.\nTiers: kõik 12 numbrit 27-13-36-11-30-8-23-10-5-24-16-33 (Prantsuse väljend).\nTrio bet: vaata terminit Street bet.\nVoisins: kõik numbrid vahemikus 22-25. Täpsed numbrid on järgnevad: 22-18-29-7-28-12-35-3-26-0-32-15-19-4-21-2-25.\nVoisins du Zéro: vaata terminit Voisins.


Endla Noortestuudio sürreaalne komöödia „Elvis oli kapis“ - VisitParnu\nEndla Noortestuudio sürreaalne komöödia „Elvis oli kapis“\nKas suudad ette kujutada hommikut, mil lähed tööle, astud uksest sisse ja avastad, et kõik on kadunud – pastakad, telefonid, printerid, terve kontor koos kolleegidega ... Kadunud on ka su enda nimi ja identiteet, sa ei mäleta oma muresid ega rõõme, sa ei mäleta midagi!\nEndla Ärklisaalis lahtihargnevas loos põrkuvad sellise situatsiooniga kaksteist noort inimest, kaksteist pealtnäha täiesti erinevat isiksust, kel kõigil on väljaspool seda ruumi oma elud, oma tunded, oma lood. Aga siin – teatris – on nad koos, siin on nad kõik Elvised.\nTule ka sina ja unusta, kaota ning leia end koos nendega!\nPärnu linn, Pärnu, Keskväljak, 1


Ene Mihkelsoni lugedes. "Lakkamatu rutiin" – Edasi - Innustav ja hariv ajakiri\nEdasi 5. mai 2021 Kirjandus\n2020. aastal kuulutas Ene Mihkelsoni Selts teist korda välja gümnaasiumiõpilastele mõeldud tõlgenduskonkursi “Ene Mihkelsoni lugedes”, mis lähtus autori luulest.\nKonkursile laekunud töödest paistis säravalt silma Tartu Tamme gümnaasiumi 10. klassi õpilase Maria Tihhanovski essee “Lakkamatu rutiin”, mis põimib Ene Mihkelsoni 1982. aasta luulekogus “Tuhased tiivad” ilmunud kuueosalise luuletuse “Koera jalutada” kaasajaga. Ta näitab, kuidas argipäev ja rutiin proovivad inimest pidevalt endale allutada ja sunnivad kõiki inimesi ühetaolisteks. Alles rutiini teadvustamise, argipäeva halluse ülemvõimu läbinägemisega tekib inimesel võimalus sellest välja astuda. Maria Tihhanovski kirjutabki julgusest erineda ning mõelda ning teha asju tavalisest erineval moel. Viimane pole ainult vastandumine üldkehtivale, vaid võimalus muuta ka enda (halbu) harjumusi.\nEne Mihkelson “Koer jalutada” – “Tuhased tiivad”, Tallinn: Eesti Raamat 1982, lk 40–42.\nvisata halli hundi\nalustada üht päeva\nOn vist üks mõte\nkus kohtuvad tulikuum\nja hallitav haljus\nei tea sina\nmidagi peale mu\nnime ja sinu\nÜht otsib mõte\nime kas pakubki\nmuud kui pettust\net ta valusas\nSõber on ära\nja vanemad surnud\nsugulased Suurel Reedel\npalju on lapsi ja rohtu\nning huvitut kainust\nArmun su poolikusse\nera ja ametlikku\nsu ususse ainulisse\net ainult sina oled\narmun kui armas-\nEi aita siin nimi\nega kaart kus peal\nkõik olevad linnad\nelusolev on ainult\nEne Mihkelsoni loomingut iseloomustab ja seob sügavamõttelisus, tegelikkuse esiletoomise vajadus. Ühiskond on läbi aegade meile sisendanud oma ideaali: kuidas ja mismoodi asjad käima peaksid. Kõik ideaalist vähegi erinev olevat veider või vale. Minu arvates on selline surve laiduväärt, sest tänu sellele pelgavad järjest rohkemad särtsaka iseloomuga inimesed erineda massist ning enda tõelist palet näidata. Leian, et luuletuses “Koer jalutada” lahkab Ene Mihkelson just seda teemat.\nLoen luuletust ja tunnen selles ära inimeste vahelduseta rutiini. Koer jalutada, aken pesta, lõunasöök, õhtusöök, pesu, visata halli hundi kurku, siis jälle alustada üht päeva. Me oleme harjunud päevast päeva harjumuspäraselt toimetama: hommikul samal ajal ärkama, kooli või tööle minema ja siis õhtul uuesti magama heitma. Ja nii igapäevaselt. Kuigi rutiini olemasolu on mugav, muudab see inimeste elu üksluiseks ja värvituks, selle tõttu kannatab nii vaimne kui ka füüsiline tervis. Me peaksime astuma vastu iseendale ning otsima väljapääsu tavapärasest. Seda selleks, et tunda end elusana ja vabana.\nOn vist üks mõte, suur tuul teispool tolmu ja rõskust. Erineda või erinevalt toimida on olla justkui suur tuul, mis paiskab laiali argise halluse ehk tolmu ja rõskuse ning katkestab igapäevase korduvuse. Kus kohtuvad tulikuum ja hallitav haljus. See tulikuum oleks justkui midagi ennenägematut, spontaanset, mis igapäevase hallitava haljuse hajutab. Rutiinist kõrvale kaldudes ei oska me enam toimida, sest pole kava, mille järgi tegutseda. Tuleb kahtlus: õhtupooliku vaikne ime kas pakubki muud kui pettumust, et ta valusas kolletuses näeksidki otsitud ainust. Kiiresti saab selgeks, et kui meile, inimestele, vabad käed jätta ning lasta meil täiesti ise otsustada, siis võimaluste mitmekesisus ja rohkus heidutab meid. Mis siis, kui teen vale valiku või valmistan kellelegi pettumust, vasardab peas. Valikutel on vaid kaks tulemust: pettumus või otsitud vaheldus. Selles peitubki spontaansuse salapära: võid kõrgelt lennata ja samas heleda leegiga ka läbi põleda.\nRutiinist lahtilaskmine on tegelikult väga lõõgastav. Eelmisel, 2020. aastal saime kõik enda argipäevasest rutiinist kasvõi korraks kõrvale põigata isolatsiooni pärast. Sõber on ära ja vanemad surnud, sugulased Suurel Reedel…kadusid. Olime eemal kõigist ja kõigest tuttavast, korraks aeg justkui peatus terves maailmas ning saime vaadata sügavamale pinnapealsest värelusest. Selle aja jooksul toimus paljude elus ja arusaamades kaalukaid murranguid. Ka mina sain selle aja jooksul vaadata lähemalt iseenda sisse: kes ma olla ning mismoodi edaspidi tegutseda ja välja paista tahan? Avastasin, et on aeg pühenduda iseendale ja enda igakülgsele arendamisele. Näiteks nägin, et olen harjunud iga päev pärast kooli end enda tuppa “lukustama” ja seriaale vaatama. Nüüd ärgitan end aga rohkem aega looduses veetma ning kaaslastega suhtlema. Palju on lapsi ja rohtu ning huvitut kainust. Nii leiamegi enda rutiinist palju monotoonset ja eeldatavat, millest võiksime vabaneda ja pääseda. Armun su poolikusse, era- ja ametlikku, su ususse ainulisse, et ainult sina oled. Nii ehk armume ja satume sõltuvusse tavapärasest erinevast, armume usku iseendasse ja enda spontaansusesse…\nLeian, et elu ja inimeste ilu peitubki erisuses, meie emotsionaalsuses ning etteaimamatuses. Kõik on omanäolised ning see teebki igaühe meist huvitavaks. Tänu eripalgelisusele on meil kõigil üksteiselt palju õppida. Ent siiski – kõige paremini õpime ise tegutsedes ja vastutades. Ei aita siin nimi ega kaart, kus peal kõik olevad linnad, nimemuutused, keha kurbused, elusolev on ainult saar Milles, ma küsin, milles? Kui me ise ning kõik meie valikud oleksid justkui samast puust tehtud ning kõik vastused elu küsimustele spikrina ette antud, siis mis elu see tegelikult üldse oleks?\nMaria Tihhanovski on Tartu Tamme gümnaasiumi 10. klassi õpilane.\nEbatavaline teekond kodukontorisse. Lindilkõndija Jaan Roose hommikurutiin. https://www.youtube.com/watch?v=v5nzlfuROok\nValner Valme kultuurikolumn on seekord elu essentsidest. Rutiin Ei pea ronima mäkke ega viskuma sillalt…\nPosted in Kirjandus and tagged essee, inimesed, luule, noored, rutiin, tervis, Ühiskond. Bookmark the permalink.


Mäe 1, Porkuni, Tamsalu vald, Eesti Vabariik\ntel: 32 93881, 5345 2598, paemuuseum@tamsalu.ee\n2. mai - 30. sept T-P 11:00-18:00, muul ajal ettetellimisel\nÜheks õhtuks elavneb Porkuni kivikogu. Paekivil on äkki roll lauamängudes, osavusmängudes ja loomingulistes mängudes, jalutajatele maastikumängus.\nKivi on osa loodusest, ehitus-, viimistlus- ja tööstusmaterjal, aga ka lihtsaim mänguvahend. Mängud nõuavad eri kuju ja eri hulka kive. Ja loomulikult mängijaid.\nTule õhtul võluva Küngassaare mängulisse kivimaailma!\nMuuseumiööl avatud 18:00-22:00\nPorkuni linnuse väravatornis tutvustab Paemuuseum paekivi ajalugu, kivistisi, levikut ja kasutust. Siin on kollektsioon paenäidiseid üle Eesti. Torni vaateplatvormilt avaneb vaade Küngassaarele ja seda ümbritsevatele järvedele.


Ilma turvavõrguta batuut on ohtlik - Sekretär\nIlma turvavõrguta batuut on ohtlik\n16. juuni 2009 10:03\nViimase aja moeröögatusele batuudile tuleks õnnetuse vältimiseks lisaks osta turvavõrk, kirjutab Eesti Päevaleht.\nTallinna lastehaigla traumatoloogia osakonnast kinnitati, et batuudil hüpates tekkinud õnnetuste arv on viimasel ajal märgatavalt kasvanud. Põhjuseks on batuutide üha kasvav populaarsus: hüppamiseks ja trikitamiseks mõeldud hüppevõrgust on saanud kohustuslik element pea igas koduõues. Et batuudil peab lapse turvalisuse tagamiseks olema ka turvavõrk, sellele lapsevanemad alati ei mõtle. Turvavõrk hoiab ära lapse kukkumise kõrge lennu pealt.\nNeuroloog Valentin Sanderi sõnul on aga peamiseks ohuks mitmekesi koos batuudil hüppamine, sest iga osaleja võib lennata ettearvamatus suunas. Arstid hoiatavad, et koos väikeste lastega ei tohi mitte mingil juhul hüpata täiskasvanud. Hoog, mida täiskasvanu annab, on hoopis midagi muud, kui laps suudab anda, ning kui siis kukutakse, võib täiskasvanu lapsele õnnetult peale kukkuda.\nTallinnas Pärnu maanteel asuva batuudikeskuse Skypark juhataja Alar Kajari sõnul on koduõue batuutide juures üheks kurja juureks servades asuvad vedrud. Nimelt juhtub tihti õnnetusi, kus laste käed-jalad jäävad vedrude vahele kinni.\nKajari tõdes, et ühtegi batuuti ei ole võimalik sada protsenti turvaliseks teha.


Jõgevamaal on isad hinnas\nJõgevamaal on isad hinnas Mõned isad on kodus, mõned on kaugel, mõnel on uus kodu ja mõni vaatab meie peale taevast. Isad on perepead ja reeglite kehtestajad, isad on ka tembutajad ja mängukaaslased. Kõikidele isadele mõeldes said Torma jaoskonna naised ja Üksikkompanii mehed hakkama jälle ühe suurepäraste üritusega – Kogu Pere Isadepäevaga. Suur, suur aitähh! ← Eelmine NKK Jõgeva ringkonna auliikme õnnesoov NKK Jõgeva ringkonna 20 aastapäevaks Järgmine → „Ma sain targaks!“ Jõgevamaal on isad hinnas\nAvaleht > Ringkonnad > Jõgeva > Sündmused > Arhiiv > Jõgevamaal on isad hinnas\nMõned isad on kodus, mõned on kaugel, mõnel on uus kodu ja mõni vaatab meie peale taevast. Isad on perepead ja reeglite kehtestajad, isad on ka tembutajad ja mängukaaslased.\nKõikidele isadele mõeldes said Torma jaoskonna naised ja Üksikkompanii mehed hakkama jälle ühe suurepäraste üritusega – Kogu Pere Isadepäevaga.\nLisaks kaitseliitlastele ja naiskodukaitsjatele pakkusid isadele, lastele ja emadelegi tegevust ka politsei, piirivalve ja päästeamet. Kogu üritust ohjas Kass Bruno.\nKohe kohale jõudes oli Jõgeva maleva tehnikagrupp üles rivistatud militaarse masinapargi, mis nii suurtele kui väikestele poistele aga ka naisperele palju põnevust pakkus. Igasse kabiini sai sisse ronida ja kastid läbi uurida. Samas kõrval tekitas elevust ka politseiauto, millel kõik nupud oli loomulikult vaja läbi katsuda. Kui enamus rahvast juba kohal, saabusid väärikalt kaks päästeameti autot, mis samuti kogu oma varustuses uudistajatele lahti pakiti. Päästjad tutvustasid põgusalt oma tööd ja manitsesid kõiki ahjuomanikest papasid kütteperioodi eel õnnetuste ennetamiseks korstnapühkijat tellima.\nKõvasti põnevust pakkus ka piirivalve jälituskoer, kelle ülesandeks oli üles leida peidetud poiss. Hiljem said huvilised staadionil koera oskusi täpsemalt uurida ja katsetada.\nSamal ajal kui suuremad lapsed isadega laskevõistlusele siirdusid, said väiksemad spordisaalis Vudila Mängumaa poolt ülespandud kahel batuudil hullata, kodutütar Malle-Mari ja teiste tüdrukute käe all näod kauniks maalida, politseinike juhendamisel joonistada ja mõistatada või niisama palli mängida.\nHuvilistele olid välja pandud ka Kaitseliidus käigus olevad relvad, Torma Üksikkompanii pealik Ants Noormägi viis läbi viktoriini ning Jõgeva maleva pealik major Mati Kuusvere tutvustas Kaitseliidu ülesanded, eesmärke ja vajadust.\nKui sügisene tuul kogu rahva lõpuks sisse ajas, saadi elu varvastesse sisse sooja tee ja võistlustega, sest Kass Bruno ergutusel läks kohe lahti sporditrall. Sai ennast proovile panna, sai sooja ja mis peamine – sai lustida kogu perega! Sest ega siis emasid niisama istuda lastud. Üritus oli kogu perele ja ka need, kellel isad eemal, said veeta ühe äärmiselt toreda ja meeleoluka päeva.\nPäevale pani punkti ühine söömaaeg pika laua taga kokatädi Liivi Väitsa poolt valmiskeedetud ja naiskodukaitsjate väljajagatud hernesupiga ning lastele maiustamiseks oli A.LeCoq välja pannud kõrremahlad.\nKui auhinnadki said välja jagatud, oli kohe kahju lahkuda. Loodetavasti jätkub Torma naistel indu ka edaspidi isadepäeva tähistamse traditsiooni jätkata, sest reklaamitud lubadus „vahva päev Kogu Pere Isadepäeval” sai mitmekordselt täidetud. Suur, suur aitähh!\nNKK Jõgeva ringkonna auliikme õnnesoov NKK Jõgeva ringkonna 20 aastapäevaks\n„Ma sain targaks!“\nfoto: NKK Jõgeva ringkond Torma jaoskond Lisaks kaitseliitlastele ja naiskodukaitsjatele pakkusid isadele, lastele ja emadelegi tegevust ka politsei, piirivalve ja päästeamet Kogu üritust ohjas Kass Bruno Mõned isad on kodus, mõned on kaugel, mõnel on uus kodu ja mõni vaatab meie peale taevast. Isad on perepead ja reeglite kehtestajad, isad on ka tembutajad ja mängukaaslased. Kõikidele isadele mõeldes said Torma jaoskonna naised ja Üksikkompanii mehed hakkama jälle ühe suurepäraste üritusega – Kogu Pere Isadepäevaga.


Hapukoored | Saare\nSAARE HAPUKOOR 20% 400 g\nSaare hapukoore rasvasisaldus on 20%, mis on rohkem kui enamikul hapukoortel.\nRasvasus annab Smetanale erilise täidluse ja tugeva konsistentsi võrreldes teiste lahjemate hapukoortega ja seetõttu hoiab ta ilusat kuju ja vormi. Selle tõestuseks jääb topsi lusikaga võttes järele jälg, sest Smetana ei ole ühtlane vedel hapukoor.\nSmetana tootmisel kasutatakse põhitoorainena Saaremaa koort, mis on pärit kohalikust looduslikust ja ökoloogiliselt puhtast keskkonnast.\nSmetana on valmistatud Saaremaa pikkade piimatootmistraditsioonide järgi ja on toidu valmistamisel ideaalne koostisosa.\nSmetana sobib nii külmadesse toitudesse kui ka kuumadesse roogadesse. Seda saab kasutada kastmete, suppide ja pajaroogade valmistamisel.\nSmetanat võib määrida leiva peale ning kasutada magustoitudes ja kookides.\nKoostisosad: rõõsk koor, rasvatu piim, juuretis. Säilitada temperatuuril +2 ºC kuni +6 ºC.\n100 g toodet sisaldab keskmiselt: energiasisaldus 852 kJ/206 kcal, rasvad 20 g, millest küllastanud rasvhapped 11 g; süsivesikud 3,7 g, millest suhkrud 3,7 g; valgud 2,9 g, sool 0,1 g. Vadaku eraldumine on iseloomulik hapendatud naturaalsele piimatootele.\nSAARE HAPUKOOR SMETANA 30% 150 g\nSaare Smetana rasvasisaldus on 30%, mis on rohkem kui enamikul hapukoortel.\nKoostisosad:rõõsk koor, rasvatu piim, juuretis. Säilitada temperatuuril +2 ºC kuni +6 ºC.\n100 g toodet sisaldab keskmiselt: energiasisaldus 1210 kJ/294 kcal, rasvad 30 g, millest küllastanud rasvhapped 16 g; süsivesikud 3,3 g, millest suhkrud 3,3 g; valgud 2,6 g, sool 0,1 g.


Eesti Naistoimetajate ühendus; Estonian Women Journalists and Editors: 2016\n„Laps meedias ja meedia ümber lapse“\nLastekaitse Liidu ja TÜ Ühiskonnateaduste instituudi ühisseminar „Laps meedias ja meedia lapse ümber“ neljapäeval, 1. detsembril kl 12 – 16, Lossi 36-207, Tartus.\nSeminari eesmärgiks on saavutada arutelude kaudu lapse ja meedia seoste parem mõistmine ning tõsta osalejate valmisolekut interdistsiplinaarseks aruteluks.\nOsalema on eeskätt oodatud sotsiaalvaldkonna kõigi õppeastmete üliõpilased (ajakirjandus ja kommunikatsioonijuhtimine, õpetajakoolitus, sotsiaaltöö ja sotsiaalpoliitika, sotsioloogia), kuid on avatud ka teistele huvilistele.\nSeminar koosneb lühiettekannetest ja aruteludest, osalejatele pakutakse kehakinnitust.\nOsavõtt tasuta, vajalik eelnev registreerimine, kuna kohtade arv on limiteeritud.\nRegistreerimine kuni 28. novembrini lingil: https://goo.gl/forms/lzEypCQFYzmbCFf32.\nMalle Hallimäe, projekti Targalt internetis koordinaator, Lastekaitse Liit, projekti Targalt internetis koordinaator, Lastekaitse Liit\n- Halliki Harro-Loit\n- Ajakirjaniku ja allika vastutus lapsega seotud teemade käsitlemisel\n- Dagmar Kutsar\n- Lapsel on õigus olla kuuldud\n- Marten Juurik\n- Noored sotsiaalmeedias – kelle huvides on noorte vaikimine?\n- Andra Siibak\n- Rüblikud nutimaailmas: võimalused ja riskid\n- Maria Murumaa-Mengel\n- Lapsed, noored, porno ja pervod\nModereerib Kadri Ugur\nOsavõtt tasuta, vajalik eelnev registreerimine.\nTel 5175174, kadri.ugur@ut.ee\nPostitaja: EESTI NAISTOIMETAJAD - Estonian Women Editors kell 11:01 Kommentaare ei ole:\n250 aastat eestikeelset ajakirjandust. Milleks on ajakirjandust vaja?\nKonverents Põltsamaa Kultuurikeskuses, Kuperjanovi 1\n1. novembril kell 10.00-17.30\n„Sünge novembrihommik. Üle maadligi losutavate hüttide kajab kirikukellade prõmmimine, kutsudes talupoegi kuulama pastori manitsusi ja noomimist. Kõiges oli see pühapäev tavaline. Kui aga kirikulised kohale jõudsid, ootas neid midagi ebaharilikku. Kiriku uste ees pakuti neile müüa üht lehte, mis kandis pealkirja „Lühhike öppetus, mis sees monned head rohud täeda antakse, nii hästi innimeste kui ka weiste haigusse ning wiggaduste wasto..“ Nii jõudis esimene eestikeelne ajakiri 1766 eestlastest lugeja kätte.“\nNiisuguse pildigi alustas Põltsamaal oma ettekannet 50 aastat tagasi TRÜ Ajaloo-Keeleteaduskonna dekaan Juhan Peegel.\n„Peter Ernst Wilde: teerajaja või ebaõnnestuja?“ Raivo Suni, koduloohuviline\n„Peter Ernst Wilde jäljed Lätis“ Vita Zelce, Riia Ülikooli professor\n„Karl August Hermann ajakirjanduses: võidud teistele, kaotused Hermannile“ Krista Aru, riigikogu liige, kultuuriloolane\n„Must auk eesti ajakirjandusloos: tundmatu Ado Grenzstein“ Anu Pallas, ajakirjandusloolane\n„Ajakirjandus suulise tõlke uurimise asendamatu allikana“ Karin Sibul, konverentsitõlk ja diplomaatiline tõlk, Tartu Ülikooli doktorant\nVeiko Visnapuu, Meie Maa peatoimetaja, Heli Salong Meie Maa reporter\n1) Raadiomuusuem, Vahe 7. Jalutuskäik Riho Laanese eramuuseumisse\n3) Ajakirjandusloo tuba lossihoovis, Lossi 1a. Jalutuskäik Raivo Suniga. Teele jääb K.A. Hermanni monument ja kirik, kus tõenäoliselt Lühhikest Öppetust levitati.\n17.00 Hällipäevatort kultuurikeskuses\nKultuurikeskuse galeriis on konverentsi ajal üleval näitus „Ajaleht vanadel fotodel“. Lisaks on eksponeeritud Lühhikese Öppetuse originaal ning fotod ja trükised eestikeelse ajakirjanduse 200. sünnipäeva tähistamisest Põltsamaal ja Kuningamäel 1966.\nRegistreerumine 12.-26. oktoobrini aadressil www.poltsamaa.ee\nPostitaja: EESTI NAISTOIMETAJAD - Estonian Women Editors kell 03:54 Kommentaare ei ole:\nPostitaja: EESTI NAISTOIMETAJAD - Estonian Women Editors kell 09:49 Kommentaare ei ole:\nPostitaja: EESTI NAISTOIMETAJAD - Estonian Women Editors kell 23:17 Kommentaare ei ole:\nKonverents „Võrdsemad võimalused, suurem tasakaal – kas õnne ja edu võti?"\nNorra Toetused 2009-2014 programmi „Sooline võrdõiguslikkus ning töö- ja pereelu tasakaal“ LÕPUKONVERENTSIL arutletakse muuhulgas ka meedia rolli soolise värdõiguslikkuse edendamisel. Täpsem ajakava allpool.\nKonverents toiumub Telliskivi Loomelinnaku Erinevate tubade klubis 28. septembril kell 9-17.\neesti ja inglise keeles ning on varustatud sünkroontõlkega.\nKohtade arv on piiratud, kuid konverentsi on võimalik jälgida ka veebiülekande kaudu.\nÜritusele on oodatud asjakohaste valdkondade huvigruppide, asutuste, kohalike omavalitsuste, mittetulundusühingute ja ettevõtjate esindajad ning ajakirjanikud.\nKonverentsil osalemine on tasuta, kuid eelneva registreerimise alusel.\nRegistreerimisvorm SIIN saata hiljemalt 23.septembriks.\nKonverentsi puudutavates küsimustes aitavad:\nAnname üheskoos oma panuse soolise võrdõiguslikkuse ja töö- ja pereelu edendamisse Eestis!\n9.00- 9.20 avakõned:\n sotsiaalkaitseminister Margus Tsahkna\n Norra Suursaadik Dagfinn Sørli\n9.20- 9.40 Liina Kanter (Sotsiaalministeerium, võrdsuspoliitikate osakonna juhataja)\n„Riik kui soolise võrdõiguslikkuse edendaja“\n9.40-11.20 paneel „Soo aspekti lõimimine haridusse“\n Kristi Vinter (Tallinna Ülikooli Haridusteaduste Instituut, direktor)\n Anzori Barkalaja (Tartu Ülikooli Haridusteaduste Instituut, asejuhataja arendustöö alal)\n Kersti Kivirüüt (Haridus- ja Teadusministeerium, üldharidusosakonna peaekspert)\n Ülle-Marike Papp (Eesti Naisühenduste Ümarlaud, soolise võrdõiguslikkuse ekspert)\n Helen Biin (PRAXIS, töö- ja sotsiaalelu analüütik)\n11.30-13.00 paneel „Meedia roll soolise võrdõiguslikkuse edendamisel“\n  Liisa-Ly Pakosta (võrdõigusvolinik)\n Brigitta Davidjants (Feministeerium, ajakirjanik)\n Maja Hawlina (Meta Dekleta, psühholoog, Sloveenia)\n Hedda Lingaas Fossum (ajakiri FETT, toimetaja, Norra)\n Agu Uudelepp (EBS, kommunikatsiooni õppejõud/Eesti Rahvusringhääling, nõukogu esimees)\n14.00-14.20 Hanna Vseviov (Sotsiaalministeerium, laste ja perede osakonna juhataja)\n„Riik kui töö- ja pereelu ühitamise toetaja“\n14.20-15.00 Emma Stenseth (Norra Laste- ja Võrdõiguslikkusministeerium)\n“Norra vanemahüvitiste süsteem: jagatud vastutus“\n15.10-16.40 paneel „Töö- ja pereelu ühitamise väljakutsed“\n Ülle Matt (Swedbank AS, personalidirektor)\n Annika Oruaas (DPD Eesti AS, personalijuht)\n Lauri Tabur (Sisekaitseakadeemia endine rektor, juhtimistreener)\n Kadri Seeder (Palgainfo Agentuur/Tark Tööandja AS, juht ja analüütik)\n Heidi Solba (Vastutustundliku Ettevõtluse Foorum MTÜ, ettevõtete arenguprogrammi mentor)\n16.40-17.00 Päeva kokkuvõtted\nHääd kaasteelised! Rahulikku jõuluaega...\n250 aastat eestikeelset ajakirjandust. Milleks on ...\nKonverents „Võrdsemad võimalused, suurem tasakaal ...


Priidu Pärna ja Allar Jõks: “Parim seadus parandab demokraatiat” | Eesti Juristide Liit\nPriidu Pärna ja Allar Jõks: “Parim seadus parandab demokraatiat”\nPriidu Pärna ja Allar Jõks: “Parim seadus parendab demokraatiat”\nArtikkel on avaldatud 26. veebruaril 2014 ajalehes Postimees.\nMullune parim seadus on erakonnaseadus, halvim käibemaksuseaduse\nmuutmise seaduse eelnõu, kirjutavad konkursikomisjoni liikmed Priidu Pärna ja Allar Jõks.\nKõrged vokaalid, klaaside lõhkumine ning uste paugutamine. Nii on seadusloomet Itaalia peredraamaga võrrelnud endine riigikogu liige Andrei Korobeinik, kellel on olnud au olla nii aasta halvima kui parima seaduse koostamise juures. Kui mullu hindasime 2012. aasta parimat ja halvimat seadust, siis oli paheline õigusloome toonud valelikust poliitikast väsinud rahva lausa tänavatele.\n2013. aasta möödus vähem kirglikult, kui jätta kõrvale ettevõtjate ühisrinne\nRahandusministeeriumist tulnud tooreste eelnõude vastu. Eelmist aastat õiguseloomisel iseloomustab rahva nõudlikkuse ja arvamuse väljendamise jõudmine uuele tasemele. Rahvakogu vorm ja sisuline töö läheb kindlasti Eesti õigusloome ajalukku ning on unikaalne avalikkuse kaasamise innovaatiline püüe kogu Euroopas. Sellele survele on vastumeelselt alla andnud ka normilooja, kes on millegipärast arvamusel, et temalt soovitakse seadusandlikku monopoli kaaperdada.\nTeenusmajanduse Koja eestvõttel kolmandat aastat toimuva võistluse eesmärk\non tunnustada parimaid ja halvimaid hea õigusloome tava järgijaid. Igaühel oli võimalus esitada oma kandidaadid ning hääletada nende vahel Postimehe veebilehel. Lisaks tegi oma valiku eri valdkondade esindajaid kaasav komisjon, kelle otsustatut siinkohal vahendame.\nParima seaduse auhinna pälvis erakonnaseaduse muudatuste pakett. Kurioosne on asjaolu, et eelmistel aastatel pärjati väärseaduse tiitliga just erakondade rahastamise dekriminaliseerimise seadus ja erakondade tegevuse korrastamisega venitamine.\nHindajate arvates võib võitjaseaduse tulemusena demokraatia kvaliteet paraneda, seadus on avalikes huvides ja valmis avalikkust kaasates ning mõjusid analüüsides. Grand prix on antud siiski avansina, kuna eelnõu menetlust iseloomustas ettepanekute valikuline arvestamine ja Rahvakogu naeruvääristamine. Seaduseelnõu koostati justiitsministeeriumis ja selle tüüris seaduseks riigikogu põhiseaduskomisjon.\nParimate seas tuleb ära mainida ka välismaalaste seadus, mis loob loodetavasti eeldused Eesti konkurentsivõime kasvuks ja tööjõuturu liberaliseerimiseks. Seaduse idee sai alguse Teenusmajanduse Kojast ning see langes viljakale pinnale. Kuigi me ei pea Eestis kartma Poola torumeeste invasiooni, on Eesti avalikkus suhtunud ettevaatlikkusega võõrtööjõu importi. Seda enam tuleb hinnata seaduse eestvedajate julgust kivinenud hoiakuid muuta.\nSeadusloome mõrud viljad on kõigile ajakirjanduse kaudu tuntud. Väärseaduseks kuulutati käibemaksuseaduse muudatused, millega kohustati ettevõtjaid esitama maksuametile täiendavaid käibedeklaratsioone. Tegemist on justkui õpikunäitega hea õigusloome tava eiramisest.\nKiirustades loodud eelnõu mõju olid analüüsimata ning ettenägematu, normid vastukäivalt õigusselgusetust tekitavad ning kaasamine tagantjärele tarkus. Kirsiks tordi peal oli eelnõu menetlemist saatev ettevõtjaid halvustav retoorika. Huvitav, mitu korda riigikogu sama põllutööriista otsa astub, selmet olla nõudlikum ministeeriumist tuleva praagi suhtes.\nEsikoha pärast võistlesid ka põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse muudatused, millele võib ette heita toore eelnõu parlamendile esitamist ja selle kiirkorras menetlemist, mõju piisavalt kaalumata.\nMe ei sea kahtluse alla vajadust võidelda maksupettustega. Samuti tunnustame haridusministrit raskete ja vajalike teemadega tegelemisel. Asi võinuks parem välja kukkuda, kui hea õigusloome tava poleks ununenud.\nOn hea meel, et on tekkinud harjumus eraalgatuslikult loodud hea õigusloome tava arvestada. Tavale viitab president, jättes välja kuulutamata põhiseadusvastase seaduse, argumendina kasutavad seda õiguskantsler ja põhiseaduskomisjoni esimees ning loomulikult rahvas oma nõudmiste põhistamisel. Tavast on saanud mõõdupuu, mille järgi avalikkus ja ajakirjandus on asunud hindama valitsuse ja parlamendi tööd. See on hea näide ühiskonnast, kus tulemus saavutatakse ilma, et kõike peaks sätestama seadusega.\nKahju, et senini ei ole asja saanud riigikogu eetikakoodeksist. Kogemus hea õigusloome tavaga julgustab pakkuma abikätt. Kui riigikogu ei suuda ise eetikakoodeksit vastu võtta, siis teeksime selle valmis, et avalikkusel oleks mõõdupuu rahvasaadikute hindamiseks.\n• Žürii: erakonnaseaduse muutmise seadus.\n• Postimees.ee gallup: erakonnaseaduse muutmise seadus (59 protsenti hääletanuist).\n• Komisjon: käibemaksuseaduse muutmise seaduse eelnõu (käibedeklaratsiooni lisa kehtestamine).\n• Postimees.ee gallup: põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse muutmise seadus (73 protsenti hääletanuist).\nParima ja halvima seaduse komisjon:\n• Eesti Juristide Liidu president Priidu Pärna, Eesti Tööandjate Keskliidu esindaja Valdo Kalm, Tartu Ülikooli õigusteaduskonna professor Jüri Saar, vandeadvokaat Allar Jõks (Teenusmajanduse Koja esindaja), Postimehe vastutav väljaandja ja peatoimetaja Mart Luik.


Valminud on muusikavideo Henry Laksi ja Marten Kuninga laulule “Lendorav” – Eestimaa Rohelised\nOn rõõm teatada, et meie noortekogu projekti jätkuks on valminud muusikavideo Henry Laksi ja Marten Kuninga laulule “Lendorav”.\nTaust: Intensiivse raietegevuse tagajärjel on lendorava populatsioon pea olematuks kahanenud, teadlaste sõnul on sama olukorra jätkumisel need loomad aastaks 2020 tõenäoliselt Eesti metsadest jäädavalt kadunud.\n“Meie eesmärk on teavitada Eesti inimesi olukorra tõsidusest ja kiirendada üleminekut taastuvenergiale. Teatavasti kavatsetakse Auvere elektrijaama koostootmiskateldes energia saamiseks põletada põlevkivi koos puiduga, mida raiutakse Ida-Virumaa metsadest, kus juhtumisi asub ka lendorava viimane pelgupaik.\nNoorte Roheliste eestvedaja Züleyxa Izmailova andis mõista, et: “Lendorava päästeprojektile sellega veel punkti ei panda. Oleme aktiivses koostöös Euroopa Parlamendi liikmete ja keskkonnaorganisatsioonidega. Valmistame ette juba järgmisi samme, et motiveerida Eesti valitsust ja Riigikogu energiapoliitika mahajäämust tunnistama ning leidma innustust riigi energiasektori kaasajastamiseks. Ajal, mil riigid üle terve Maa, sealhulgas suurimad saastajad nagu USA ja Hiina asuvad täitma Pariisi kliimalepet, et vähendada CO2 emissioone ja inimkonna tekitatavat negatiivset keskkonnamõju ning sellest tingitud massilist liikide väljasuremist, peab ka Eesti oma kohust täitma ning põlevkivist taandumist alustama. Eesti energiasektori madal efektiivsus ja lubamatult suured heitmekogused, pole enam saladuseks ning erilise tähelepanu osaliseks kliimapoliitika kontekstis saab Eesti järgmise Euroopa Liidu eesistujana. Ainult siis, kui austame loodust, kasutame taastuvaid energiaallikaid ning ei tegele oma metsade üleekspluateerimisega, võime tõenäoliselt tagada, et meid ümbritsevate liikide arvukus enam ei langeks”


MTÜ ESMÜL 25 tegevusaasta konverents! ‹ Eesti Sclerosis Multiplexi Ühingute Liit\nMTÜ ESMÜL 25 tegevusaasta konverents!\nMTÜ Eesti Sclerosis Multiplexi Ühingute Liit tähistab 25 tegevusaastat sünnipäeva konverentsiga, mis toimub 20. märtsil Tallinnas, Viru Hotelli Konverentsikeskuses. Kui sind on SM kuidagi, kas lähemalt või kaugemalt, puudutanud, oled oodatud osalema!\nPisut täpsemalt võib vaadata siit: Päevakava_ESMÜL25\nSM ühing, 25, tln(ESMÜL 25 ta konverents)\nSm kuidas kõik algas(ESMÜL 25 ta konverents)\nE_teenused_ja_tervishoiukorraldus(ES;MÜL 25 ta konverents)\nLiikumisest SM diagnoosi puhul_ENG(ESMÜL 25.ta konverents\nSM ja Hiina Meditsiin(ESMÜL 25 ta konverents)\nPatsientide rahulolu uuring(ESMÜL 25 ta konverents)\nKonverentsil tehtud pildid:


Kohviveski Elektra "Nino MK" - KohviSemu\nEsilehtTeised tootedElektra kohviveskidKohviveski Elektra “Nino MK”\nKohviveski Elektra “Nino MK”\nJuba kuuskümmend aastat on “Nino MK” kohviveskite seeriat jätkuvalt täiustatud, ning tänaseks teeb see täiuslikku jahvatatud kohvi. Funktsioonid, mis on sellele disainile eksklusiivsed, on lihtsasti seadistatavad.\nKasutades seda kohviveskit saate mitte ainult programmeerida ühe- või kahekordseid jahvatatud kohvi koguseid nupuvajutusega, vaid ka koheselt tampida jahvatatud kohv portafiltrisse, jõudes nii parima kvaliteediga tulemuseni. Madalatel pööretel töötav mootor hoiab ära ülekuumenemist. Poleeritud alumiiniumiga välispind näeb elegantne välja ning seda on lihtne puhastada.\nOle esimene arvustaja “Kohviveski Elektra “Nino MK”” Tühista vastus


Unes nähtud rahaga ei saa arveid maksta — Sirp\nUnes nähtud rahaga ei saa arveid maksta\nMultiplikatiivne mõtlemissüsteem on natuke hirmutav. Aditiivses kontekstis saame mingi omaduse täielikku puudumist kompenseerida teisega.\nInimkonna harmoonilist kulgemist igikestva (ehk igavese) elu poole tundub segavat kaks pudelikaela. Üks on haridus ja teine rahasüsteem. Raha üle on tohutult keelt teritatud ja pekstud. Jossif Brodsky on tõstnud selle nelja ürgelemendi kõrvale, kirjutades, et maa, vee, õhu ja tule kõrval on raha viies jõud, millega inimene peab kõige sagedamini arvestama. William Somerset Maugham on inimkeskselt kirjutanud, et raha sarnaneb kuuendale meelele, ilma milleta pole võimalik kasutada ülejäänud viit meelt.\nMatemaatikud hoiatavad, et virtuaalsus ja reaalsus tuleks, kui vähegi võimalik, lahus hoida. Lihtne näide. Üks keskmine Iisraeli supelrand, ligikaudu Pirita ranna mõõdus, annab igal aastal kaubandusele ja majandusele käivet saja miljoni dollari suurusjärgus. Aga kui rannale on tarvis panna 50 000 dollari eest liiva, siis selle jaoks raha ei ole. Nõnda realiseerub india vanasõna: unes nähtud raha ei aita arveid maksta.\nUut tüüpi raha ehk krüptoraha on saanud unenäost reaalsuseks.1,2 Sellega saab juba mõne asja eest maksta. See tugineb plokiahelatehnoloogiale, mille aluste arendamine on üks Eesti teaduse tippsaavutusi. Taasiseseisvunud Eestis on juba 28 korda välja antud riigi teaduspreemiad. Alates 2006. aastast tohib tunnustada eriti suure preemiaga neid, kes on teinud maailmapilti muutva avastuse või loonud kogu meie elu mõjutava toote. Selle preemia on saanud vaid neli Eesti teadlast või teadusrühma.\nFüüsik Ago Samosoni seltskond nn Lippmaa instituudist sai selle aastal 2006 ülikiire proovirotatsiooni tehnika arendamise eest, mis võimaldab täiesti uutmoodi vaadata mikromaailma üksikute molekulide omaduste ja struktuuri tasemel. Järgmisel aastal tunnustati astrofüüsik Jaan Einasto töörühma. Nemad lõid uue pildi meie universumi struktuurist. Et seal on palju tumeainet ja et universumil on kärgstruktuur, mis tähendab, et tohutud galaktikate kooslused on kogunenud kindlatesse kohtadesse. Tehnikateadlase Hillar Abeni töörühm sai selle aastal 2009 klaasi sisepingete mõõtmise tehnoloogia eest. Oskus näha klaasi sisse haakub tihedalt igapäevaelu vajadustega. Praegu kasutavad seda tehnoloogiat kõik autotootjad. Nõnda katsid esimesed seda tüüpi preemiad kolm äärmiselt erinevat tasandit meie elus.\nLigi kümne aasta vältel ei leidunud ühtegi seda tüüpi preemia väärilist saavutust. Neljandana sai selle 2018. aastal Ahto Buldas panuse eest e-ühiskonna alustehnoloogiatesse. Eelkõige ajatempli tehnoloogia matemaatiliste aspektide korrastamise eest. Eesti panus plokiahelatehnoloogiasse on võrreldav panusega Skype’i tekkimisse. Vahepeal isegi süüdistati krüptograaf Helger Lipmaad bitcoini loomises, kuigi ta ise suhet krüptoraha väidetava looja Satoshi Nakamotoga kindlalt eitab.\nPlokiahelatehnoloogia ise on palju olulisem kui selle kasutamine küberraha puhul. Selle rakendamise kaudu võib teiseneda kogu ühiskonnakorraldus. Hajutatud usaldus ei vaja enam keskset või volitatud usaldusisikut. Notari, ametniku, ministri, ministeeriumi, panga ja teiste volitatud isikute üks kesksetest rollidest muutub mittevajalikuks. Juba selle tõttu ei saa riigid lasta krüptorahal muutuda ametlikuks valuutaks, võib-olla välja arvatud mõned (nt Venezuela), kes on põhjatus hädas.\nMärksa raskemini talutav uuendus on, et minevik muutub võltsimiskindlaks. See tundub paljudele toredana, aga mõnede jaoks on see kui õudusunenägu. Proovige seletada klassikalisele poliitikule, et oleme sisenemas ühiskonda, kus mineviku kohta ei saa enam valetada. Vean kihla, et millisekundite jooksul tuleb reaktsioon: „See ei ole võimalik, me ei luba seda“. Küsige siis, kes on see meie? Väga võimalik, et päris-meie lihtsalt ei hooli enam teie otsustest.\nSelle üle, kuidas on õige mõõta maailma, hinnata väärtusi või kvantifitseerida protsesse, mõtlevad paljud. See pole üldse pisiasi, sest saame ju üldiselt seda, mida mõõdame. On äärmiselt oluline aru saada, kuidas ühiskond tegelikult funktsioneerib ja kuidas oleks võimalik vältida selliseid nähtusi nagu araabia kevad, islamiterrorism või massimigratsioon. Me teame tohutult sellest, mis toimub kaugete tähtede sisemuses, aga meil pole aimugi sellest, kuidas funktsioneerivad suured kogukonnad.\nPraeguse rahasüsteemi pragmaatiline eeldus on, et kõik asjad on otseselt või kaudselt mõõdetavad ja konverteeritavad konkreetsesse valuutasse. Näiteks eurosse. Teatud väärtusi ei saa nõnda konverteerida. Näiteks reputatsiooni, mis on nii pankade kui ka teaduse toimimise vundament.\nTore oleks kasutada süsteemi, kus põhimõtteliselt erineva kvaliteediga väärtused kajastatakse eraldi. Pole vahet, kas seda tehakse krüptorahas, tokenites, punktides või reputatsioonipankade kassatähtedes. Olulisem on muu. Praegune mõtlemine, sh bitcoin ja muud krüptorahad, toetub niinimetatud aditiivsele väärtussüsteemile. Igale erinevale aspektile nagu pikkus, aeg, innovatsioonivalmidus, lauluoskus, pangaarve seis, või mis iganes, paneme hinna. Vajadusel lisame koefitsiendi. Lõpuks eeldame, et saame kõik need arvud kokku liita ja nõnda seda asja, nähtust või inimest hinnata pangaarve teatava üldistuse kaudu.\nLiitmine ja lahutamine on elementaartehted, mis tõenäoliselt tulid inimeste arusaamadesse päris vanasti. Kõiki asju aga ei saa liita või lahutada. Proovige liita kilogrammi ja sekundit. Ei õnnestu. Aditiivne väärtussüsteem on harjumuspärane, aga see ei ole ajaloos mitte alati nõnda olnud. Teaduses ja majanduses on praegugi teisiti. Füüsikud ei kavatsegi liita tundi ja kilovatti, küll aga mõõdame paralleelselt aega ja voolutugevust ning maksame kilovatt-tunni eest. Kahe põhimõtteliselt erineva kategooria korrutis annab meile mõistliku suuruse.\nMultiplikatiivses, korrutamisel põhinevas süsteemis saame ka jagada. Meetrist ei saa lahutada sekundeid. Küll aga mõõdab kiiruskaamera, mitu kilomeetrit tunnis auto liigub ja süsteem nõuab trahvi neilt, kel jagamistehte tulemus suurem kui seadus lubab. Nõnda on kahe täiesti erineva asja suhe rahasse konverteeritav.\nMultiplikatiivne mõtlemissüsteem on natuke hirmutav. Aditiivses kontekstis saame mingi omaduse täielikku puudumist kompenseerida teisega. Multiplikatiivses kontekstis ehk korrutamise puhul on tulemus null. Sellegipoolest kipume sageli mõtlema just selles süsteemis. Eriti kui kaalul oleme ise. Kui otsitakse kaaslast või tahetakse perekonda luua, aga partneril on mingi oluline omadus puudu, jääb ühine tulevik ära. Nõnda on meie sees emapiimaga ja võib-olla ka geneetiliselt palju rohkem multiplikatiivset mõtlemissüsteemi kui oskame arvata. Tulevikule mõeldes muutub järjest olulisemaks erinevate väärtuste kaasamine ja sotsiaalsete suhete mõistmine. Tõenäoliselt tuleb järgmine teadusrevolutsioon sotsiaalteaduste vallas. Seal ei ole aditiivse mõtlemise paradigmaga suurt midagi teha.\nVäärtuste ja raha kontseptuaalne erinevus on vististi üks universumi aluseid. Gertrude Stein – sama kirjanik, kes kirjutas, et „roos on roos on roos on roos“ ja kust Umberto Eco võttis oma roosi nime – arvas, et raha on alati olemas, ainult taskud vahetuvad. Ta lisas, et tahab olla rikas, aga ei taha teha seda, mida tuleb teha, et rikkaks saada. Selge vahe tegi Erich Maria Remarque, kirjutades: „Kõik, mida saab rahaga joonde ajada, on odavalt saadud.“\nAkad Tarmo Soomere kommentaar Von Krahli Akadeemia loengusarja „Elu pärast Googlet“ Asse Sauga loengule „Väärtused ja raha“ 6. IX.\n1 Smriti Mallapaty, Pillars of a smart society. – Nature 21. III 2018, 555 Supplement: Nature Index 2018 Japan, S62–S63.\n2 Jon Baldwin, In digital we trust: Bitcoin discourse, digital currencies, and decentralized network fetishism. – Palgrave Communications, 2018, nr 4 (artikkel 14).\n„Elu pärast Googlet“\nVon Krahli Akadeemia, Vikerraadio ja Eesti Teaduste Akadeemia loengusari „Elu pärast Googlet“ Von Krahli Teatri alumises saalis ilmestab nelja sügiskuu nädalat tervelt 12 loenguga. Sarja eesmärk on süviti mõtestada Eesti ja maailma elu 25 aasta pärast ning aru saada, kuidas ja miks meie otsused mõjutavad nende inimeste keskkonda ja meeleruumi, kes vaatavad maailmale otsa aastal 2043. „Elu pärast Googlet“ on egiid arusaamale, kui suur on ükskõik millise infotehnoloogia gigandi tegelik mõjuvõim ja ulatus tänapäeva maailmas ja samas nägemusele, et sellise infokogumi taga ja sellest väljaspool on ja jääb alati veel suurem elu. Loengutest sünnib Vikerraadios 12 raadiosaadet. Neist esimene oli eetris 29. septembril.\nLoeng on järelvaadatav-kuulatav Von Krahli Teatri Facebooki lehel: https://www.facebook.com/vonkrahliteater\n„Elu pärast Googlet“ loengute alusel läheb Vikerraadios eetrisse saatesari „Raadio JAIK“: https://vikerraadio.err.ee/raadio-jaik/885724


VANA KULD: Paltsule pasunasse - Eesti Ekspress\nVANA KULD: Paltsule pasunasse\nMaksuamet tunneb huvi äritehingute vastu, mida Tõnis Palts sooritas enne rahandusministriks saamist. Valitsuse kõige rikkam liige teenib rajataguste kompaniide võrgustikust kümneid miljoneid kroone.\nTÕNIS PALTS FOTO: Marko Mumm\nArtikkel ilmus Eesti Ekspressis esmakordselt 16.04.2003.\nMaksuamet hakkas võimupartei Res Publica ühe lipukandja ja kõvema rahastaja Tõnis Paltsu (50) kohta uut kausta kokku seadma veel enne seda, kui suurärimees ministriks sai.\nEesmärk võib olla nii mõne nõude püstipanek kui ka kompra, mida saaks kasutada relvana juhul, kui uus minister hakkab oma alluvaid liiga palju pigistama. Maksuamet kuulub just Paltsu valitsemisalasse.\nMinistrihärra puhul huvitavad maksuametit eelkõige tema viimase nelja aasta tehingud. Just sel ajal müüsid Palts ning tema kompanjonid hiigelsuurte summade eest maha osalused Levicomi märgi alla koondunud sidefirmades.\n"Räägitakse 800 miljonist kroonist. Ma ei mäleta, et ükski eestlane oleks deklareerinud oma tuluna kas või veeranditki sellest," ütles maksuameti juhtkonda kuuluv tegelane mõned nädalad tagasi Ekspressile. "Ja uskuge mind, mul on hea mälu!"\nEkspress teab põhjust, miks kõrge riigiteenistuja Paltsu suurest tulust midagi ei tea. Sajad miljonid kroonid liikusid raja taga, ühest välismaisest kompaniist teise, teispool Eesti maksuametnike silmapiiri ja kuuldekaugust.\nSeejuures oli vähemalt ühe suure tehingu puhul müüja üks, kuid raha saaja hoopis teine ettevõte.\nEhk vastne rahandusminister on teinud lähiminevikus midagi, mida sellise ametikoha täitjalt ei osata oodata – ta turgutas oma ettevõtlusest saadud tuludega mitte Eesti, vaid hoopis ühe teise, kui mitte isegi mitme välisriigi rahakotti.\nSuur äri käis Hollandis\nPaltsu kõige suurejoonelisemad ja varjatumad tehingud jäävad aastatesse 1999-2001. Nende tulipunkt asub Hollandi Kuningriigis.\nAmsterdami kesklinna Leidsekade tänavale on registreeritud äriühing Levicom International Holdings BV. Too pika nimega ettevõte müüs viimastel aastatel Eestis asuvat vara sadade miljonite kroonide eest.\nTegemist oli Q-GSMi mobiilside, internetiühenduste, kaabel-tv, e-äri ja veel kümnete muude tegevustega. Neid ärisid koondas Tallinna firma Levicom.\nLevicomi nõukogu esimees ja suuromanik oli Tõnis Palts. Talle kuulus 31 protsenti firma aktsiatest.\nSama palju aktsiaid kuulus ka Paltsu pikaajalisele sõbrale Toomas Peegile, kes Riigikogu viimaste valimiste ajal juhtis Res Publica valimisstaapi.\nTähtsuselt kolmas osanik oli Markus Pedriks – Saaremaa juurtega investeerimispankur, kes lõpetas ülikoolid Montrealis ja Londonis ning sai magistrikraadi Šveitsist.\nJust Pedriksi soovitusel lõid Palts ja Peek oma Q-GSMi, mida Eesti pankurid pidasid algul äärmiselt kehvaks ettevõtteks, kuid mis hiljem end kuhjaga ära tasus.\nJaanuaris 1999 teatas Rootsi sidekontsern Tele2, et ostab enamuse Paltsu ja tema sõprade äridest. Osalus Q-GSMis ja viiendik muudest äridest vahetas omanikku ligi 800 miljoni krooni eest. Ülejäänu müüdi maha kaks aastat hiljem hinnaga umbes 290 miljonit krooni.\nKuid Eesti riik ei saanud neist hiiglaslikest summadest sentigi.\nPõhjusel, et Palts ja tema kompanjonid tegid "väikese" triki. Nad müüsid Levicomi aktsiad vahetult enne suurtehingut eelpool mainitud Amsterdami firmale. Kasum jäi Hollandisse.\nSarnaseid skeeme, ainult et teiste firma-, linna- ja riiginimedega kasutasid ka teised Eesti ettevõtjad, kes 90ndate lõpus oma firmad välismaalastele edasi müüsid. Eesmärgiga vältida maksude maksmist. Need mehed kardavad praegu maksuametit rohkem kui tapvat sarsi.\nKuid Palts kinnitab, et tema puhul toimus osaluse ümbermängimine hoopis esmajärjekorras välispartnerite, pankade ja nende nõustajate tahtmisel.\nMängu juhtis Markus Pedriks. Tema leidis ostja – Tele2, kellel oli juba tütarfirma Hollandis. Pedriks oli elanud varem Hollandis ja tundis sealseid seadusi. Pedriksi isiklik investeerimisfirma Canesto Investments asus samuti Hollandis. Samuti Q-GSMi üles ehitada aidanud taanlase Kenn Robsoni oma.\nKa Levicomi advokaadibüroo oli Hollandi päritolu.\nKuhu kaldub maksuamet?\nHolland on Paltsu versioonis pealesurutud, ent ühtlasi väga meeldiv variant. Sest Hollandi riik võtab suurte osaluste edasimüümisel märgatavalt vähem makse kui Eesti.\nSeetõttu on Hollandi kaudu Eestisse tulnud ka sellised suured tegijad nagu Telia, Sonera ja NRG Energy. Kui Eesti Energia tahtis Latvenergoga liituda, kaaluti samuti uue firma viimist Hollandisse.\nPalts kinnitas eile Eesti Ekspressile, et ta on Hollandis kõik maksud ära maksnud. Vastupidist oleks ühe ministri, eriti veel rahandusministri puhul ka raske eeldada.\nLisaks kaitseb teda Eesti ja Hollandi vahel sõlmitud leping, mille kohaselt üht ja sedasama tulu ei tohi ühekorraga mõlemas riigis maksustada. Ehk kui Hollandis on asi klaar, siis pole Eesti maksuametnikel mõtet miljoneid nõuda.\nEnt maksuameti positsioon võib kujuneda ka hoopis teistsuguseks. Kui sadu miljoneid väärt omandus vahetab omanikku vaid lühikeseks ajaks ja kasum suunatakse Eestist mööda, võib siin leida kokkupuutepunkte maksukorralduse seaduse paragrahviga 84 "Maksudest kõrvalehoidumise eesmärgil tehtavad tehingud ja toimingud". Seaduspügal ütleb, et "kui tehingu või toimingu sisust ilmneb, et see on tehtud maksudest kõrvalehoidumise eesmärgil, kohaldatakse maksustamisel sellise tehingu või toimingu tingimusi, mis vastavad tehingu või toimingu tegelikule majanduslikule sisule".\nTartus muutus ükskord kahjum kasumiks\nMaksuametnikud suhtuvad ettevõtete suurtesse edasimüükidesse äärmiselt tähelepanelikult, sest neid on varem haledalt haneks tõmmatud.\nTuntud näide pärineb Tartust. Seal erastasid vennad Margus ja Aivar Linnamägi 90ndate keskel kohaliku õlletehase ja müüsid edasi soomlastele. Maksuamet teadis, et edasimüük tõi kaasa kahjumi. Aga nn Diveci skandaali käigus ilmusid päevavalgele paberid, et asi oli hoopis vastupidi. Linnamäed sai õlletehase müümisel hoopis kobedat tulu, kuid kasum kanditi ühe Iiri maksuvaba kompanii arvele. Maksuamet võttis asja üles ja esitas tagantjärele 21 miljoni krooni suuruse nõude.\nLisaks selgub Paltsu ärisid uurides, et detsembris 2001 sõlmitud tehingus ei läinud osa rahast müüjale, vaid hoopis ühele teisele firmale.\nTolles tehingus oli müüja eelpool mainitud Levicom International Holdings, kuid ligi 56 miljonit krooni läks hoopis ühe teise, kuid väga sarnase nimega ettevõttele.\nTegemist oli kompaniiga Levicom Investments Curacao, mis on registreeritud samuti Hollandis.\nPalts saab miljoneid kroone dividende\nKõigi nende müükide tagajärjel sai Paltsust väga jõukas mees, kuigi see ei paista mitte kuidagi välja tema majanduslike huvide deklaratsioonist, mille ta esitas Tallinna linnapeana kaks kevadet tagasi.\nTollest paberist selgub, et Paltsul oli majanduslikke huve üsna vähe – talle kuulub vaid tilluke investeerimisfirma, mis on registreeritud tema korterisse Toompeal. Pealgi on firma näol tegemist ühisvaraga, sest Palts on abielus ja viie lapse õnnelik isa.\nKuid too pisifirma paistab silma paari väga huvitava nüansiga.\nEsiteks kuulus too ettevõte viimaste valimiste ajal Res Publica suuremate rahastajate sekka. Palts kulutas nii ise kui ka firma kaudu valimistele ligi 1,9 miljonit krooni.\nTeiseks suudab pisifirma maksta äärmiselt kobedaid dividende. 2001. aastal sai ainuomanik Palts seitse miljonit krooni dividende. Mullu eraldas ta endale dividendide maksmiseks 16 miljonit krooni.\nÜkski teine minister uuest valitsusest ei suuda nii uhket teenistuslehte ette näidata.\nVälismaale külvatud seeme annab suurt tulu\nKust saab Paltsu pisifirma suurt tulu?\nIkka neist suurtest mõne aasta tagustest müükidest. Palts on Levicom International Holdingsi osanik, kuid mitte otse, vaid maksuvaba kompanii Prisma Consulting Ltd kaudu.\nToo ettevõte sai 2001. aastal 39 miljonit krooni kasumit. Rohkem kui sellised lugupeetud ettevõtted nagu Tallinna Kaubamaja, kommivabrik Kalev, Liviko viinatööstus või Eesti Post.\nJa Prisma Consulting Ltd eelmine omanik oli ei keegi muu kui eraisik Tõnis Palts. Kuid Palts kinkis kompanii edasi – oma koju registreeritud ettevõttele.\nSellise vangerduse põhjust pole raske aimata: mängu tulevad need vastikud maksud. Eraisikud peavad Eestis tulumaksu maksma, ettevõtted ei pea. Seega tasub tulutoovaid osalusi hoida mõne firma nimel.\nSellist kantimist nimetatakse peenelt maksude optimeerimiseks. Rahandusminister on tõestanud, et tal on annet optimeerimise peale.\nVahejuhtum härra Karuga\nMöödunud nädalal teatas Ekspress, et politsei otsis läbi maksuvabu kompaniisid müünud ärimees Raivo Karu kontori ja viis ära kilode kaupa valgustkartvaid pabereid.\nKaru kundede sekka kuulus ka minister Palts. Ta oli näiteks Karu kaudu Iiris ostnud kompanii Levi Systems. Märkisime, et need on vanad asjad, mis ulatusid aastasse 1995 ega ole ilmselt kriminaalse iseloomuga.\nPaltsu meelest tegi see artikkel talle liiga. "Levi Systems Ltd osteti ajaliselt ilmselt rublaaja lõpus ja oli sisuliselt kooperatiivi Levi ostuosakond," selgitas ta Päevalehele. "Levi Systems tegeles materjalide tarnimisega, osteti peamiselt kaabeltelevisiooni seadmeid. Tollases majandusruumis oli välismaiste firmadega, kellelt ju seadmeid osteti, kergem suhelda läbi välismaal registreeritud firma."\nTeisipäeval kaitses Paltsu ka peaminister Juhan Parts, kes teatas, et kui maksuametil on Paltsule midagi ette heita, siis peaks ta sellega välja tulema.\nMaksuameti peadirektor Aivar Sõerd on võimu vahetumise ajal püüdnud võimalikult palju varjus püsida.\nPalts on aga tema uurijaid ainult ärritanud. Ta ütles kohe ametisse nimetamise päeval BNSile, et kavatseb tulemuspalga süsteemi ümber vaadata. Mis tähendab, et maksuamet valmistub enda kaitseks. Parim kaitse on aga rünnak.\nP.S Vahetult enne loo trükkiminekut selgus, et Tõnis Palts kohtus kolmapäeval maksuameti peadirektori Aivar Sõerdiga, kõneles tekkinud olukorrast ning kinnitas oma valmisolekut anda maksuametile selgitusi oma äritegevuse kohta.\nPalts oli ju lollis olukorras: kuluaarides liikusid jutud, et Sõerdi alluvad tahavad teda liistule tõmmata, aga ühtki ametlikku küsimust polnud talle esitatud.\nP.P.S Pealkirja all "Paltsule pasunasse" avaldas Eesti Päevaleht 1997. aastal loo Eesti telekommunikatsiooniturust ja tema mõjutajatest. Loo autor oli Tõnis Palts.