viited Euroopa Kohtu lahenditele\neelotsuse küsimine Euroopa Kohtult\nkohtumenetluse peatamine seoses menetlusega Euroopa Kohtus\nFallimento Traghetti del Mediterraneo SpA, NR C 140/09, 10.06.2010\nLibert jt, NR C 197/11 ja C 203/11, 08.05.2013\nMarija Omejc vs Republika Slovenija, nr C-536/09, 16.06.2011\nTeckal, C-107/98, 18.11.1999\nStadt Halle, C 26/03, 11.01.2005\nEconord SpA, C 183/11, 29.11.2012\nMaks Pen EOOD, C-18/13, 13.02.2014\nKomisjon vs. Iirimaa, C-427/07, 16.07.2009\nLSG-Gesellschaft zur Wahrnehmung von Leistungsschutzrechten C-557/07 19. 02. 2009\nProductores de Música de España (Promusicae) vs Telefónica de España SAU C-275/06 29.01.2008\nOrdre des barreaux francophones et germanophone jt vs Conseil des ministres Kohtuasi C 305/05 26.06.2007\nJanko RottmannVS Freistaat Bayern c-135/08, 2.03.2010\nGerardo Ruiz Zambrano VS Office national de l´emploi (ONEm) c-34/09, 8.03.2011\nMurat Dereci jt VS Bundesministerium für Inneres c-256/11, 15.11.2011\nKomisjon vs. Saksamaa, C-319/05, 17.11.2007\nUpjohn ja Farzoo, C-112/89, 16.04.1991\nLaboratoires Lyocentre, C-109/12, 3.10.2013\nMarkus D. ja G. vs. Saksamaa, C-358/13 ja C-181/14, 10.07.2014\nKomisjon vs. Austria, C-150/00, 29.04.2004\nBIOS Naturprodukte, C-27/08, 30.04.2009\nHecht-Pharma GmbH, C-140/07, 15.01.2009\nVan der Velt, C-17/93, 14.07.1994\nKadzoev, C-357/09 PPU, 30.11.2009\nKittel ja Recolta Recycling, C-439/04 ja C-440/04, 06.07.2006\nMahagéban ja David, C-80/11 ja C-142/11, 21.06.2012\nBonik, C-285/11, 06.12.2012\nFIRIN OOD, C-107/13, 13.03.2014\nR, C-285/09, 07.12.2010\nDankowski, C-438/09, 22.12.2010\nSkatteverket vs. David Hedqvist, nr C-264-14, 22.10.2015\nKlub OOD vs. Direktor na Direktsia „Obzhalvane i upravlenie na izpalnenieto”, C-153/11, 22.03.2012\nSalomie ja Oltean, C-183/14, 09.07.2015\nKomisjon vs. Prantsusmaa, C‑243/03, 06.10.2005\nHGA jt vs. Komisjon, nr C-630/11 P, 13.06.2014\nFrance Télécom vs. Komisjon, nr C-81/10 P, 08.12.2011\nSFEI jt, nr C-39/94, 11.07.1996\nResidex Capital IV, nr C-275/10, 08.12.2011\nSIDE, nr C-199/06, 12.02.2008\nPrantsusmaa vs. Komisjon, nr T-427/04, 30.11.2009\nAlcan Deutschland, nr C-24/95, 20.03.1997\nKomisjon vs. Saksamaa, nr C-5/89, 13.07.1989\nKomisjon vs. Itaalia, nr C-99/02, 01.04.2004\nAgroferm, nr C-568/11, 20.06.2013\nKomisjon vs. Nõukogu, nr C-110/02, 20.06.2004\nKomisjon vs. Hispaania, C-404/09, 24.11.2011\nKomisjon vs. Saksamaa, C-98/03, 10.01.2006\nEcologistas en Acción-CODA vs. Ayuntamiento de Madrid, C‑142/07, 25.07.2008\nKomisjon vs. Bulgaaria, C-141/14, 14.01.2016\nIkea Wholesale Ltd, C-351/04, 27.09.2016\nC &J Clark International Ltd, Puma SE, C-659/13 ja C-34/14, 04.02.2016\nAltmark Trans, C-280/00, 24.07.2003\nDP group EOOD vs. Direktor na Agentsia „Mitnitsi“, NR C-138/10, 05.09. 2011\nCimade ja GISTI, NR C 179/11, 27.09.2012\nSchumacker, C 279/93, 14. 02.1995\nWallentin, C 169/03, 01.07.2004\nKomisjon vs Eesti, C 39/10, 10.05.2012\nEvropaïki Dynamiki, NR C-401/09, 09.05.2011\nSAG ELV Slovensko jt, NR C 599/10, 29.03.2012\nCourage ja Crehan, nr C-453/99, 20.09.2001\nPlaumann, NR C-25/62, 15.07.1963\nMulder jt, NR C 104/89 ja C 37/90, 27.01.2000\nArtegodan, T 429/05, 03.03.2010\nAktien-Zuckerfabrik Schöppenstedt, NR 5/71, 02.12.1971\nDietmar Klarenberg vs. Ferrotron Technologies GmbH, NR C-466/07, 12.09. 2009\nSatakunnan Markkinapörssi, nr C-73/07, 16.12.2008\nMecsek-Gabona Kft vs Nemzeti, C 273/11, 06.09.2012\nDanske Slagterier, C 445/06, 24. märts 2009\nPhilips ja Nokia, C 446/09 ja C 495/09, 01.12.2011\nČEZ, C 115/08, 27.10.2009\nWaddenvereniging ja Vogelsbescherming-vereniging (Waddensee), C-127/02, 07.09.2004\nKomisjon vs. Itaalia, C-179/06, 04.10.2007\nKomisjon vs. Iirimaa, C-418/04, 13.12.2007\nKomisjon vs. Belgia, C-538/09, 26.05.2011\nSolvay jt, C 182/10, 16.02.2012\nSyllogos Ellinon Poleodomon kai chorotakton, C-177/11, 21.06.2012\nFreiherr von Cramer-Klett, nr T-136/04, 22.06.206\nMayer, nr T-137/04, 22.06.2006\nSahlstedt, nr C-362/06, 23.04.2009\nKomisjon vs Madalmaad, nr C-3/96, 19.05.1998\nKomisjon vs Hispaania, nr C-355/90, 02.08.1993\nRegina, nr C-44/95, 11.07.1996\nKomisjon vs Saksamaa, nr C-57/89, 28.02.1991\nFirst Corporate Shipping, nr C-371/98, 07.11.2000\nDillenkofer jt, nr C 178/94, C 179/94, C 188/94, C 189/94 ja C 190/94, 08.10.1996\nBlödel-Pawlik, nr C 134/11, 16.02.2012\nRechberger jt, nr C 140/97, 15.1999\nFrancovich jt, nr C 6/90 ja C 9/90, 19.11.1991\nBrasserie du Pêcheur ja Factortame, nr C 46/93 ja C 48/93, 05.031996\nHedley Lomas, nr C 5/94, 23.05.1996\nHaim, nr C 424/97, 04.07.2000\nEvans, nr C 63/01, 04.12.2003\nRobins, nr C 278/05, 25.01.2007\nA.G.M.-COS.MET Srl, nr C 470/03, 17.04.2007\nStockholm Lindöpark, nr C 150/99, 18.01.2001\nSynthon, nr C 452/06, 16.10.2008\nDenkavit International BV jt, nr C 283/94, C 291/94 ja C 292/94, 17.10.1996\nBrinkmann Tabak-fabriken GmbH, nr C 319/96, 24.09.1998\nTest Claimants, nr C 446/04, 12.12.2006\nGünter Fuß, nr C 429/09, 25.11. 2010\nKöbler, nr C 224/01, 30.09.2003\nNorbrook Laboratories, nr C 127/95, 02.04.1998\nDon Bosco Onroerend Goed, C 461/08, 19.11.2009\nJ.J. Komen en Zonen Beheer Heerhugowaard, C 326/11, 12.07. 2012\nWoningstichting Maasdriel, C 543/11 (menetluses kohtuasi)\nAuroux jt, nr C 220/05, 18.01.2007\nKomisjon vs Itaalia, C-412/04, 21.02.2008\nKomisjon vs Saksamaa, C-536/07, 29.10.2009\nEurawasser, C206/08, 10.09.2009\nPrivater Rettungsdienst und Krankentransport Stadler, C-274/09, 10.03.2011\nNorma-A ja Dekom, C 348/10, 10.11.2011\nScan Office Design, nr T 40/01, 28.11.2002\nHidalgo jt, Ziemann C-173/96, C-247/96, 10.12.1998\nBrinks Security Luxembourg, T-437/05, 09.09.2009\nNidera Handelscompagnie, NR C-385/09, 21.10.2010\nP. Burman, C-142/87, 21.03.1990\nNew Europe Consulting jt, T-231, 97, 9.07.1999\nNölle, T-167/94, 18.09.1995\nSporting Exchange Ltd vs. Minister van Justitie, C-203/08, 3.06. 2010\nKomisjon vs. Saksamaa Liitvabariik, C-503/04, 18.07.2007\nkriminaalasi Ernst Engelmanni vastu, C-64/08, 9.09.2010\nSucchi di Frutta, nr C-496/99, 29.04.2004\nPressetext Nachrichtenagentur GmbH vs Austria\nWall AG nr C-91/08, 13.04.2010\nBallast Nedam Groep II, nr C-5/97, 18.12.1997\nMichaniki, C-213/07, 16.12.2008\nLeur-Bloem, C-28/95, 17.07.1997\nPoseidon Chartering, C-3/04, 16.03.2006\nSiemens, C-314/01, 18.03.2004\nWienstrom, C-448/01, 04.12.2003\nASNEF, nr C-468/10 ja C-469/10, 24.11.2011\nFederacion de Comersio Electronico y Marketing Directo, C-469/10, 24.11.2011\nLesoochranárske zoskupenie VLK, nr C-240/09, 08.03.2011. a\nBund für Umwelt und Naturschutz Deutschland, C- 115/09, 12.05.2011\nEuroopa Komisjon vs. Hispaania Kuningriik, NR C-423/07, 22.04.2010\nMadalmaad v. Euroopa Parlament ja nõukogu, C-377/98, 9.10.2001\nS. Coleman, C-303/06, 17.07.2008\nCentrum voor gelijkheid van kansen en voor racismebestrijding, C-54/07, 10.07.2008\nAnzienda Agricola Monte Arcosu, C-403/98, 11.01.2001\nMunoz ja Superior Fruiticola, C-253/00, 17.09.2002\nNtionik Anonymi Etaireia Emporias H7Y jt vs. Epitropi Kefalaiagoras, C-430/05, 5.07. 2007\nKaj Lyyski vs. Umeå universitet, C40/05, 11.01.2007\nKäserei Champignon Hofmeister, C-210/00, 11.07.2002\nBritish American Tobacco (Investments) ja Imperial Tobacco, C-491/01, 10.12.2002\nGeuting, C-375/05, 4.10.2007\nMinistero delle Finanze vs. IN.CO.GE.90, C-10/97 - C-22/97, 1998\nMKG-Kraftfahrzeuge-Factoring, C-305/01, 26.06.2003\nHalifax plc jt vs Commissioners of Customs &Excise, C-255/02, 21.02.2006\nPfeiffer jt, C-371/01, 5.10.2004\nIng. Aiger, C-393/06, 10.04.2008\nGemeente Arnhem ja Gemeente Rheden, C-360/96, 10.11.1998\nMannesmann Anlagenbau Austria AG, C-44/96, 15.01.1998\nTelaustria ja Telefonadress, C-324/98, 07.12.2000\nParking Brixen, C-458/03, 13.10.2005\nKomisjon vs. Hispaania, C-323/03, 09.03.2006\nEmsland-Stärke GmbH vs. Hauptzollamt Hamburg-Jonas, nr C-110/99, 14.12.2000\nCooperativa Lattepiu, nr C-231/00, C-303/00 ja C-451/00, 25.03.2004\nWeidacher, nr C-179/00, 15.01.2002\nRavil, nr C-469/00, 20.05.2003\nAmsterdam Bulb BV, nr 50/76, 02.02.1977\nJippes, nr C-189/01, 12.07.2001\nVan Schijndel ja van Veen, nr C-430/93 ja C-431/93, 14.12.1995\nWilliam Hinton, C-30/00, 11.10.2001\nSkoma-Lux, nr C-161/06, p 11.12.2007\nHagid - T-243/07: Poola Vabariik vs. Euroopa Komisjon; kohtuasi T-247/07: Slovakkia vs. Euroopa Komisjon; kohtuasi T-248/07: Tšehhi Vabariik vs. Euroopa Komisjon; kohtuasi T-262/07: Leedu vs. Euroopa Komisjon\nFoto-Frost, nr 314/85, 22.10.1987\nHispaania Kuningriik vs. EL Nõukogu, nr C-310/04, 07.09.2006\nBonn Fleisch Ex- ja Import GmbH, nr C-1/06, 18.06.2008\nGerard Mulligan jt vs. Iirimaa, nr C-313/99, 20.06.2002\nBelovo, nr C-187/91, 16.07.1992\nEesti vs. komisjon, nr nr T-324/05, 02.10.2009\nKempter, nr C-2/06, 12.02.2008\nDuff jt, nr C-63/93, 15.02.1996\nEuroopa Kohtu kohtujurist Jean Mischo 20. novembri 2001. a ettepanek nr C-179/00,\nIrish Farmers Association jt, nr C-22/94, 15.04.1997\nCPL Imperia, nr C-299/98, 9.12.1999\nIlumitrónica, nr C-251/00, 14.11.2002\nZuckerfabrik, nr C-143/88 ja C-92/89, 21.02.1991\nGaston Schul Douane-expediteur, nr C-461/03, 06.12.2005\nMarrosu ja Sardino, nr C-53/04, 07.09.2006\nHuber, nr C-336/00, 19.09.2002\nHagi nr T-300/05 Küprose Vabariik vs. Euroopa Komisjon\nBiegi Nahrungsmittel, nr C-499/03P, 03.03.2005\nFaroe Seafood, nr 153/94 ja C-204/94, 14.05.1996\nCosta vs. ENEL, nr 6/64, 15.06.1964\nKlensch jt, nr 201/85 ja 202/85, 25.11.1986\nMinistero delle Finanze vs. Foods Import Srl, nr C-38/95, 12.12.1996\nKavallas, nr C-160/84, 15.05.1986\nVan Gend &Loos ja Expeditiebedrijf Wim Bosman vs. Komisjon, nr 98/83 ja 230/83, 13.11.1984\nCovita vs. Kreeka, nr C-370/96, 26.11.1998\nBinder, nr 161/88, 12.07.1989\nInternational Air Transport Association, nr C-344/04, 10.01.2006\nInternationale handelsgesellschaft, nr C-11/70, 17.12.1970\nSPKR, nr C-112/01, 14.11.2002.\nKomisjon vs. Itaalia, nr 39/72, 07.02.1973\nBeemsterboer Coldstore Services, nr C-293/04, 9.03.2006\nPadawan, nr C-467/08, 21.10.2010\nStichting de Thuiskopie, nr C-462/09, 16.06.2011\nAmazon.com International Sales jt, nr C-521/11, 11.07.2013\nCopydan Båndkopi, nr C-463/12, 05.03.2015\nHewlett-Packard Belgium, nr C-572/13, 12.11.2015\nEGEDA jt, nr C-470/14, 09.06.2016\nACI Adam jt, nr C-435/12, 10.04.2014\nVG Wort jt, nr C-457/11-C-460/11, 27.06.2013\nLietuvos geležinkeliai, C-250/11, 19.07.2012\nVereniging Nationaal Overlegorgaan Sociale Werkvoorziening jt, C-383/06–C‑385/06, 13.05.2008\nWolfgang und Wilfried Rey Grundstücksgemeinschaft GbR, C-332/14, 09.06.2016\nGuérin Automobiles, nr C-282/95, 18.03.1997\nHansgeorg Lennartz vs. Finanzamt München III, C-97/90, 11.07.1991\nPieter de Jong vs. Staatssecretaris van Financiën, C-20/91, 06.05.1992\nPuffer vs. Unabhängiger Finanzsenat, Außenstelle Linz, C-460/07, 23.04.2009\n„Evita-K” EOOD vs. Direktor na Direktsia „Obzhalvane i upravlenie na izpalnenieto” Sofia pri Tsentralno upravlenie na Natsionalnata agentsia za prihodite, C-78/12, 18.07.2013\nUudenkaupungin kaupunki, C-184/04, 30.03.2006\nKopalnia Odkrywkowa Polski Trawertyn P. Granatowicz, M. Wąsiewicz, spółka jawna vs. Dyrektor Izby Skarbowej w Poznaniu, C-280/10, 01.03.2012\nX vs Skatteverket, nr C‑84/09, 18.11.2010\nTechnische Gebäudebetreuung ja Caverion Österreich, nr C-355/15, 21.12.2016\nZentrale zur Bekämpfung unlauteren Wettbewerbs Frankfurt am Main, nr C-568/15, 02.03.2017\nN., nr C-601/15 PPU, 15.02.2016\nKomisjon vs. Saksamaa, C-433/93, 11.08.1995\nKomisjon vs. Saksamaa, C-480/06, 09.06.2009\nRagn-Sells AS vs. Sillamäe Linnavalitsus, C-292/12, 12.12.2013\nKomisjon vs. Saksamaa, C-17/09, 21.01.2010\nData Medical Service, C-568/13, 18.12.2014\nItaalia ja SIM 2 Multimedia vs. Komisjon C-328/99 ja C-399/00, 08.05.2003\nPrantsusmaa vs. Komisjon, C-482/99, 16.05.2002\nSECAP ja Santorso, C-147/06 ja C-148/06, 15.05.2008\nImpresa Lombardini, C-285/99 ja C-286/99, 27.11.2001\nPalin Granit, C-9/00, 18.04.2002\nKomisjon vs. Hispaania, C-121/03, 08.09.2005\nKomisjon vs. Itaalia, C-194/05, 18.12.2007\nCommune de Mesquer, C-188/07, 24.06.2008\nBrady, C-113/12, 03.10.2013\nJudeţul Neamţ, C-260/14 ja C-261/14, 26.05.16\nZZ vs. Secretary of State for the Home Department, C-300/11, 04.06.2013\nK. vs. Staatssecretaris van Veiligheid en Justitie, C-18/16, 14.09.2017\nJ. N. vs. Staatssecretaris van Veiligheid en Justitie, C-601/15 PPU, 15.02.2016\nNidera, C-387/16, 28.02.2018\nEzernieki, C-273/15, 26.05.2016\nPusts, C-454/11, 7.02.2013\nFabricom, C-21/03 ja C-34/03, 3.03.2005\nAssitur, C‑538/07, 19.05.2009\neVigilo, C-538/13, 12.03.2015\nPPUH Stehcemp, C-277/14, 22.10.2015\nTóth, C 324/11, 6.09.2012\nAltmann jt, C 140/13, 12.11.2014\nIPI, C-473/12, 7.11.2013\nPuškár, C-73/16, 27.09.2017\nValčiukienė jt, C-295/10, 22.09.2011\nInter-Environnement Bruxelles jt, C-671/16, 7.06.2018\nThybaut jt, C-160/17, 7.06.2018\nD’Oultremont jt, C-290/15, 27.10.2016\nMarktgemeinde Straβwalchen jt, C-531/13, 11.02.2015\nPeople Over Wind ja Sweetman, C-323/17, 12.04.2018\nKomisjon vs. Saksamaa, C-142/16, 26.04.2017\nKomisjon vs. Poola, C-441/17, 17.04.2018\nEdwards ja Pallikaropoulos, C-260/11, 11.04.2013\nNorth East Pylon Pressure Campaing ja Sheehy, C-470/16, 15.03.2018\nApothekerkammer des Saarlandes jt, C-171/07, 19.05.2009\nSweetman jt, C-258/11, 11.04.2013\nBund für Umwelt und Naturschutz Deutschland, C-461/13, 1.07.2015\nKomisjon vs. Iirimaa, nr C-392/96, 21.09.1999\nAhmed, C-369/17, 13.09.2018\nY ja Z, C-71/11 ja C-99/11, 5.09.2012\nX jt, C-199/12–C-201/12, 7.11.2013\nShepherd, C-472/13, 26.02.2015\nElgafaji, C-465/07, 17.02.2009\nM´Bodj, C-542/13, 18.12.2014\nH.T., C-373/13, 24.06.2015\nImofloresmira - Investimentos Imobiliários, C-672/16, 28.02.2018\nGmina Ryjewo, C-140/17, 25.07.2018\nHöfner, C-41/90, 23.04.1991\nPoucet ja Pistre, C-159/91 ja C-160/91, 17.02.1993\nAmbulanz Glöckner, C-475/99, 25.10.2001\nAlbany International, C-67/96, 21.09.1999\nMOTOE, C-49/07, 01.07.2008\nCompass-Datenbank, C-138/11, 12.07.2012\nAutortiesību un komunicēšanās konsultāciju aģentūra, C-177/16, 14.09.2017\nPavlov, C-180/98, 12.09.2000\nWouters jt, C-309/99, 19.02.2002\nCali &Figli, C-343/95, 18.03.1997\nEurocontrol, C-113/07, 26.03.2009\nChavez-Vilchez jt, C-133/15, 10.05.2017\nNõustuda ei saa seisukohaga, et sissesõidukeelu pikkuse määramisel kaalumiskohustust pole, kuna seadus sätestab üldreegli, mis on vabatahtliku lahkumise tähtaja määramata jätmisel viis aastat, ja sätte sõnastuses ei ole viidet „kuni“ viis aastat. VSS § 7^4 lg-t 2 tuleb kohaldada koos sissesõidukeelu kestuse proportsionaalsust rõhutava sama paragrahvi kolmanda lõikega, pidades silmas selle aluseks olevat direktiivi 2008/115/EÜ art-t 11. Art 11 lg 2 esimeses lauses on selgelt sätestatud, et sisenemiskeelu pikkus määratakse igal üksikjuhul kindlaks pärast kõigi oluliste asjaolude hoolikat kaalumist ning see ei ületa põhimõtteliselt viit aastat. Kaalumisvõimalus on jäetud ka VSS § 7^4 lg-tes 3 ja 4. Seega tuleb igal üksikjuhtumil kaaluda, kas sissesõidukeeldu kohaldada ja milline sissesõidukeelu pikkus on asjaolusid arvestades proportsionaalne. (p 34)\nPerekonnapõhiõiguse ja eraelu riive intensiivsus võivad pikaajalise elaniku elamisloa kehtetuks tunnistamise ning lahkumisettekirjutuse tegemise ja sissesõidukeelu kohaldamise korral olulisel määral erineda. Ka ei pruugi isiku argumendid, mida tuleks arvesse võtta lahkumisettekirjutuse tegemisel koos sissesõidukeelu kohaldamisega, omada otsest tähendust või samaväärset kaalu elamisloa kehtetuks tunnistamisel. Seetõttu on lahkumisettekirjutuse tegemise ja sissesõidukeelu kohaldamise menetluses korrektsel ärakuulamisel oluline roll lisaks inimväärikuse tagamisele ka haldusakti sisulise õiguspärasuse seisukohalt (HMS §-d 40 ja 58, VSS § 1 lg 2 esimene lause). (p 32) Lahkumiskohustuse vabatahtliku täitmise tähtaja määramata jätmine on kaalutlusotsus, mis eeldab isiku sellekohast ärakuulamist ja põhjendustes asjakohaste kaalutluste esitamist. Kaalumiskohustus nähtub ka VSS § 7^2 lg 2 aluseks olevast direktiivi 2008/115/EÜ art 7 lg-st 4 ning seda selgitavast Euroopa Kohtu praktikast (vt nt C-554/13, Zh. ja O., p-d 42–50, 69–70). Korrektne kaalumine on eriti oluline seetõttu, et vabatahtlikuks lahkumiseks tähtaja määramata jätmisega kaasneb imperatiivselt sissesõidukeelu kohaldamine (vt VSS § 7^4 lg 2, selle aluseks olev direktiivi 2008/115/EÜ art 11 lg 1 ja seda selgitavad Euroopa Kohtu lahendid C-225/16, Ouhrami, p 44; C-290/14, Skerdjan Celaj, p 24). (p 33)\nAvaliku korra kaitsele tuginemine eeldab igal juhul lisaks ühiskondliku korra häirimisele, mida põhjustab mis tahes seadusrikkumine, ka seda, et esineb tõeline, vahetu ja piisavalt tõsine oht, mis kahjustab mõnd ühiskonna põhihuvi. Seevastu avalik julgeolek hõlmab nii liikmesriigi sise- kui ka välisjulgeolekut. (Vt pikemalt nt C-82/16, K. A. jt, p 91.) (p 23) Pikaajalise elaniku elamisloa kehtetuks tunnistamine, lahkumisettekirjutuse tegemine ja sissesõidukeelu kohaldamine ei ole karistused toime pandud õigusrikkumiste eest. Tegu on haldusõiguslike ohutõrje meetmetega, mis ei või tugineda pelgalt süüteos süüdimõistmistele (vt ka nt C-636/16, López Pastuzano, p 27). Kuna kõnealused otsused põhinevad mh prognoosil, tuleb kaebaja isikut, elukäiku, toime pandud õigusrikkumisi ja käitumist karistuse kandmise ajal ja hiljem nii positiivselt kui ka negatiivselt iseloomustavad asjaolud korrektselt tuvastada ning nende põhjal esitada selged ja konkreetsed põhjendused, miks on õigusnormis sätestatud ohulävend (sh lahkumisettekirjutuse ja sissesõidukeelu puhul tegelik ja piisavalt tõsine oht) ületatud. (p 21)\nHKMS § 158 lg 2 teise lause järgi hindab kohus haldusakti õiguspärasust haldusakti andmise aja seisuga ning erandi näeb lõige 3^1 ette vaid rahvusvahelise kaitse andmisest keeldumise otsusele. Euroopa Kohtu praktikast direktiivi 2003/109/EÜ art 12 kohaldamisel tuleneb siiski, et liikmesriigi kohtul on väljasaatmise kohta tehtud otsuse, s.o ka lahkumisettekirjutuse õiguspärasust kontrollides kohustus võtta arvesse asjaolusid, mis ilmnesid pärast lahkumisettekirjutuse tegemist ja millega võib kaasneda olukord, kus isiku käitumisest tulenev olemasolev oht avalikule korrale või riigi julgeolekule kaob või märkimisväärselt väheneb (C-371/08, Ziebell, p 84). Selline võib olukord olla eelkõige siis, kui ajavahemik lahkumisettekirjutuse tegemise ja selle õiguspärasuse kohtuliku hindamise vahel on pikk (vrd nt liidetud kohtuasjad C-316/16 ja C-424/16, B, p 94). Haldus- ja ringkonnakohus, omades faktiliste asjaolude hindamise pädevust, peavad eeltoodust ja HKMS § 2 lg-st 4 tulenevalt välja selgitama ja hindama, kas lahkumisettekirjutuse tegemisest alates on asjaoludes toimunud olulisi muudatusi, mille tagajärjel on isikust lähtuv oht avalikule korrale või riigi julgeolekule oluliselt muutunud. Kui kohus jõuab järeldusele, et muutunud asjaolude tõttu ei oleks samasisulise haldusakti andmine enam õiguspärane, tuleb vaidlustatud haldusakt tühistada, sõltumata sellest, kas see oli andmise ajal õiguspärane. (p 22)\nLahkumiskohustuse vabatahtliku täitmise tähtaja määramata jätmine on kaalutlusotsus, mis eeldab isiku sellekohast ärakuulamist ja põhjendustes asjakohaste kaalutluste esitamist. Kaalumiskohustus nähtub ka VSS § 7^2 lg 2 aluseks olevast direktiivi 2008/115/EÜ art 7 lg-st 4 ning seda selgitavast Euroopa Kohtu praktikast (vt nt C-554/13, Zh. ja O., p-d 42–50, 69–70). Korrektne kaalumine on eriti oluline seetõttu, et vabatahtlikuks lahkumiseks tähtaja määramata jätmisega kaasneb imperatiivselt sissesõidukeelu kohaldamine (vt VSS § 7^4 lg 2, selle aluseks olev direktiivi 2008/115/EÜ art 11 lg 1 ja seda selgitavad Euroopa Kohtu lahendid C-225/16, Ouhrami, p 44; C-290/14, Skerdjan Celaj, p 24). (p 33)\nEL Nõukogu direktiivi 2003/109/EÜ, 25. november 2003, pikaajalistest elanikest kolmandate riikide kodanike staatuse kohta art 12 lg-s 1 on sätestatud, et liikmesriik võib teha otsuse pikaajaline elanik välja saata üksnes siis, kui isik kujutab tegelikku ja piisavalt tõsist ohtu avalikule korrale ja julgeolekule (ingl an actual and sufficiently serious threat to publicpolicy or public security, sks eine gegenwärtige, hinreichend schwere Gefahr für die öffentliche Ordnung oder die öffentlicheSicherheit, pr une menace réelle et suffisamment grave pour l'ordre public ou la sécurité publique). Enne väljasaatmise kohta otsuse tegemist tuleb arvestada järgmiste teguritega: elamise kestus liikmesriigi territooriumil, isiku vanus, tagajärjed isiku ja tema pereliikmete jaoks, sidemed elukohariigiga ja sidemete puudumine päritoluriigiga (direktiivi 2003/109/EÜ art 12 lg 3). Ka direktiivi põhjenduses 16 rõhutatakse pikaajalise elaniku tugevdatud kaitset väljasaatmise vastu. (p 17) VMS § 241 lg 1 p-s 2 nimetatud ohu kindlakstegemisel ei ole täitevvõimul kontrollivaba hindamisruumi. Ohu mõiste sisustamine ning olukordade kvalifitseerimine ohuks on kontrollitav juriidilise argumentatsiooni ja metoodika abil. Ulatuslikku kontrolli toetavad ka kaalul olevad põhiõigused. Kohtulikult piiratud mahus kontrollitav (HKMS § 158 lg 3) kaalutlusotsus on aga ohu tuvastamise järel ohu ja VMS § 241 lg-s 3 nimetatud asjaolude omavaheline kaalumine. Kuna ohu ja selle lävenditega seotud mõistete sisustamisel ei ole täitevvõimul kontrollivabast hindamisruumist tulenevat monopoli, on kohtul võimalik lugeda prognoositav olukord tegelikuks ja piisavalt tõsiseks ohuks ka siis, kui PPA ei ole neid mõisteid sõnaselgelt kasutanud. Seejuures võivad ohulävendi tuvastamisel olla asjakohased ka mõned VMS § 241 lg-s 3 nimetatud kaalumisel tähtsust omavad asjaolud. (p 26) Kolleegiumi hinnangul tuleb küll jaatada kaebajast lähtuvat piisavalt tõsist ohtu avalikule korrale, kuid seda ei saa lugeda tegelikuks direktiivi 2003/109/EÜ art 9 lg 1 p b ja art 12 lg 1 mõttes. Kaebajast lähtuv oht avalikule korrale kaalub üles isiku õiguse saada pikaajalise elaniku elamisluba (VMS § 241 lg 3). (p 30) Kuna ei ole tuvastatud tegelik oht avalikule korrale, tuleb vaidlusalune PPA otsus jõusse jätta pikaajalise elaniku elamisloa kehtetuks tunnistamise osas, kuid lahkumisettekirjutus ja sissesõidukeeld tuleb tühistada. (p 31, vt ka p 27) Kaebajal on võimalik esitada PPA-le tähtajalise elamisloa andmise menetluse uuendamise taotlus. Kuna tähtajalise elamisloa andmisest keeldumise korral tekiks kaebajal tõenäoliselt lahkumiskohustus, tuleb silmas pidada, et kaebajat saab avaliku korra ohustamise tõttu Eestist lahkuma kohustada üksnes juhul, kui ta kujutab tegelikku ja piisavalt tõsist ohtu avalikule korrale ja julgeolekule direktiivi 2003/109/EÜ art 12 lg 1 tähenduses. Kui kaebaja saab tähtajalise elamisloa, kaotab ta direktiivi 2003/109/EÜ art 12 lg-st 1 tuleneva tugevdatud kaitse väljasaatmise vastu. (p 36)\nSeisukohta, et pikaajalise elaniku elamisloa kehtetuks tunnistamine on võimalik vaid juhul, kui täidetud on EL Nõukogu direktiivi 2003/109/EÜ, 25. november 2003, pikaajalistest elanikest kolmandate riikide kodanike staatuse kohta art 12 lg-s 1 sätestatud väljasaatmisotsuse tegemise eeldus: isik kujutab tegelikku ja piisavalt tõsist ohtu avalikule korrale ja julgeolekule, ei toeta VMS § 241 lg 1 p 2 sõnastus ega kujunemislugu. Kuni 30. septembrini 2010 (k.a) kehtinud VMS § 14^9 lg 1 p 3 võimaldas pikaajalise elaniku elamisloa kehtetuks tunnistada, kui välismaalane kujutab endast „tõsist ohtu avalikule korrale ja julgeolekule“. 1. oktoobril 2010 jõustunud VMS § 241 lg 1 p 2 kohaselt piisab pikaajalise elaniku elamisloa kehtetuks tunnistamiseks üksnes ohust avalikule korrale ja riigi julgeolekule. Seega on pikaajalise elaniku elamisluba võimalik tunnistada kehtetuks ka ilma, et sellega kaasneks isikule lahkumisettekirjutuse tegemine. (p 18) VMS koostoimes VSS-ga ei erista olukorda, kus pikaajalise elaniku elamisluba omav välismaalane kujutab ohtu avalikule korrale ja riigi julgeolekule, olukorrast, kus on tuvastatud temast lähtuv tegelik (tõenäosus) ja piisavalt tõsine (kahjuliku tagajärje olulisus) oht. VMS § 241 lg 1 p 2 alusel pelgalt ohule tuginevalt elamisloa kehtetuks tunnistamise tagajärjeks on Eestis viibimiseks viibimisaluse puudumine (VMS § 43) ning riigisisese õiguse imperatiivsete sätete järgi piisab sellest lahkumisettekirjutuse tegemiseks ja sissesõidukeelu kohaldamiseks (VSS § 7 lg 1, § 7^4 lg 1). VMS § 126 järgi on sissesõidukeeld omakorda imperatiivseks aluseks tähtajalise elamisloa andmisest keeldumisel (vrd ka Euroopa Kohtu otsus C-82/16, K. A. jt, p 57). Seega tekiks mistahes ohu ning tegeliku ja piisavalt tõsise ohu mitteeristamisel olukord, et mistahes ohule tuginev pikaajalise elaniku elamisloa kehtetuks tunnistamine tooks vältimatult kaasa lahkumisettekirjutuse tegemise ning üldjuhul ka sissesõidukeelu kohaldamise. Kehtiv sissesõidukeeld välistaks omakorda tähtajalise elamisloa taotluse rahuldamise. VMS § 241 lg 1 p 2 ja VSS § 7 lg-t 1 tuleb tõlgendada ja kohaldada direktiivi 2003/109/EÜ art 12 lg-s 1 sätestatu valguses. Kui PPA kavatseb pikaajalise elaniku elamisloa kehtetuks tunnistamisel teha koheselt lahkumisettekirjutuse ja kohaldada sissesõidukeeldu, tuleb tal direktiivi 2003/109/EÜ art 12 lg-st 1 tulenevalt tuvastada isikust lähtuv tegelik ja piisavalt tõsine oht. Seevastu VMS § 241 lg 1 p 2 kohaldamiseks võib piisata ka madalama tasemega ohust. Kolleegium on ka varem rõhutanud, et oht, mis õigustab pikaajalise elaniku elamisloa kehtetuks tunnistamist, ei pruugi olla piisavalt tõsine ega reaalne selleks, et pikaajalise elaniku staatuse minetanud isik riigist välja saata ja keelduda talle tähtajalise elamisloa andmisest (vt RKHK otsus asjas nr 3-3-1-2-16, p-d 14, 22). (p 19) Olukorras, kus PPA hinnangul kujutab isik ohtu avalikule korrale ja julgeolekule, kuid see ei ole tegelik ega piisavalt tõsine direktiivi 2003/109/EÜ tähenduses, on PPA-l pikaajalise elaniku elamisloa kehtetuks tunnistamisel erinevad toimimisvariandid. Esiteks, kui täidetud on VSS §-s 9 sätestatud eeldused, on võimalik teha isikule seadustamisettekirjutus, milles mh nähakse ette ettekirjutuse täitmata jätmise tagajärjed. Teiseks, isikule selgitatakse, et kui ta soovib jääda Eestisse elama, peab ta esitama tähtajalise elamisloa taotluse. Kui isik ei ole mõistliku aja jooksul pärast pikaajalise elaniku elamisloa kehtetuks tunnistamist esitanud taotlust tähtajalise elamisloa saamiseks, on võimalik teha talle lahkumisettekirjutus. PPA-l on võimalik kujundada oma otsuseid (nt kehtivusaegade ja kõrvaltingimuste abil) viisil, et pikaajalise elaniku elamisloa kehtivus lõppeks samal ajal tähtajalise elamisloa jõustumisega. (p 20) Pikaajalise elaniku elamisloa kehtetuks tunnistamine, lahkumisettekirjutuse tegemine ja sissesõidukeelu kohaldamine ei ole karistused toime pandud õigusrikkumiste eest. Tegu on haldusõiguslike ohutõrje meetmetega, mis ei või tugineda pelgalt süüteos süüdimõistmistele (vt ka nt C-636/16, López Pastuzano, p 27). Kuna kõnealused otsused põhinevad mh prognoosil, tuleb kaebaja isikut, elukäiku, toime pandud õigusrikkumisi ja käitumist karistuse kandmise ajal ja hiljem nii positiivselt kui ka negatiivselt iseloomustavad asjaolud korrektselt tuvastada ning nende põhjal esitada selged ja konkreetsed põhjendused, miks on õigusnormis sätestatud ohulävend (sh lahkumisettekirjutuse ja sissesõidukeelu puhul tegelik ja piisavalt tõsine oht) ületatud. Seisukohad, millega kohus põhjendas isiku tingimisi ennetähtaegset vangistusest vabastamist, pole iseenesest siduvad ei PPA-le, kes kaalub sama isiku elamisloa kehtetuks tunnistamist, lahkumisettekirjutuse tegemist ja sissesõidukeelu kohaldamist, ega halduskohtule, kes kontrollib selliste haldusotsuste õiguspärasust. Siiski on maakohtu määrus tõendina ka haldusmenetluses (HMS § 38 lg 2) ja halduskohtus kasutatav (TsMS § 272 lg 2, HKMS § 56 lg 2, § 61 lg 4). Kuigi ennetähtaegse vabastamise otsustamisel ja viidatud haldusaktide andmisel aluseks olevad asjaolud mõneti erinevad (vrd karistusregistri arhiivi andmete kasutatavust Riigikohtu otsuses RKKK määrus nr 1-14-10087/66, p-d 27 jj), ei tohiks eri võimuharud ilma põhjendusteta toimida isikut puudutavates otsustes vastuoluliselt. (p 21) Ohu hindamisel (kas ja milline) teeb pädev haldusorgan tõendatud asjaolude põhjal prognoosi isiku käitumise kohta tulevikus. Seega hõlmab ohuhinnang nii tõendite hindamist kui ka määratlemata õigusmõiste sisustamist. Kontrollides haldusorgani prognoosotsust faktilisest ja õiguslikust küljest, ei sekku kohus lubamatult täitevvõimu tegevussfääri (vt ka RKHK otsused asjades nr 3-17-1026/43, p-d 33–34, ja nr 3-15-443/54, p 28). Asjaolude tuvastamine ja nende kvalifitseerimine õigusnormide valguses on õigusemõistmise tavapärane osa. Vaid siis, kui õigusaktist või lahendatava küsimuse olemusest tulenevalt on haldusorganil prognoosotsuse tegemisel, määratlemata õigusmõiste sisustamisel või muude hinnangute andmisel ulatuslik, õigusega determineerimata hindamisruum, võib kohtulik kontroll hinnangute sisu üle taanduda. (p 26)\nPikaajalise elaniku elamisloa kehtetuks tunnistamine eeldab esiteks, et kindlaks tehakse isikust lähtuv oht, ning teiseks tuleb otsustada, kas tuvastatud oht kaalub üles isiku huvi säilitada elamisluba (VMS § 241 lg 1 p 2, vt ka RKHK otsus asjas nr 3-3-1-1-14, p 15). Kaalumisel arvestatakse välismaalase toime pandud õigusrikkumise raskust ja laadi, asjaomase isikuga seotud ohte, võttes arvesse välismaalase Eestis elamise kestust, välismaalase vanust, pikaajalise elaniku elamisloa kehtetuks tunnistamise tagajärgi välismaalase ja tema perekonnaliikmete jaoks ning sidemeid Eesti ja päritoluriigiga (VMS § 241 lg 3). Silmas tuleb pidada ka Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikas väljakujunenud kriteeriumeid (vt pikemalt RKHK otsus ajas nr 3-3-1-2-16, p-d 16 ja 22). (p 15) Seisukohta, et pikaajalise elaniku elamisloa kehtetuks tunnistamine on võimalik vaid juhul, kui täidetud on EL Nõukogu direktiivi 2003/109/EÜ, 25. november 2003, pikaajalistest elanikest kolmandate riikide kodanike staatuse kohta art 12 lg-s 1 sätestatud väljasaatmisotsuse tegemise eeldus: isik kujutab tegelikku ja piisavalt tõsist ohtu avalikule korrale ja julgeolekule, ei toeta VMS § 241 lg 1 p 2 sõnastus ega kujunemislugu. Kuni 30. septembrini 2010 (k.a) kehtinud VMS § 14^9 lg 1 p 3 võimaldas pikaajalise elaniku elamisloa kehtetuks tunnistada, kui välismaalane kujutab endast „tõsist ohtu avalikule korrale ja julgeolekule“. 1. oktoobril 2010 jõustunud VMS § 241 lg 1 p 2 kohaselt piisab pikaajalise elaniku elamisloa kehtetuks tunnistamiseks üksnes ohust avalikule korrale ja riigi julgeolekule. Seega on pikaajalise elaniku elamisluba võimalik tunnistada kehtetuks ka ilma, et sellega kaasneks isikule lahkumisettekirjutuse tegemine. (p 18) VMS koostoimes VSS-ga ei erista olukorda, kus pikaajalise elaniku elamisluba omav välismaalane kujutab ohtu avalikule korrale ja riigi julgeolekule, olukorrast, kus on tuvastatud temast lähtuv tegelik (tõenäosus) ja piisavalt tõsine (kahjuliku tagajärje olulisus) oht. VMS § 241 lg 1 p 2 alusel pelgalt ohule tuginevalt elamisloa kehtetuks tunnistamise tagajärjeks on Eestis viibimiseks viibimisaluse puudumine (VMS § 43) ning riigisisese õiguse imperatiivsete sätete järgi piisab sellest lahkumisettekirjutuse tegemiseks ja sissesõidukeelu kohaldamiseks (VSS § 7 lg 1, § 7^4 lg 1). VMS § 126 järgi on sissesõidukeeld omakorda imperatiivseks aluseks tähtajalise elamisloa andmisest keeldumisel (vrd ka Euroopa Kohtu otsus C-82/16, K. A. jt, p 57). Seega tekiks mistahes ohu ning tegeliku ja piisavalt tõsise ohu mitteeristamisel olukord, et mistahes ohule tuginev pikaajalise elaniku elamisloa kehtetuks tunnistamine tooks vältimatult kaasa lahkumisettekirjutuse tegemise ning üldjuhul ka sissesõidukeelu kohaldamise. Kehtiv sissesõidukeeld välistaks omakorda tähtajalise elamisloa taotluse rahuldamise. VMS § 241 lg 1 p 2 ja VSS § 7 lg-t 1 tuleb tõlgendada ja kohaldada direktiivi 2003/109/EÜ art 12 lg-s 1 sätestatu valguses. Kui PPA kavatseb pikaajalise elaniku elamisloa kehtetuks tunnistamisel teha koheselt lahkumisettekirjutuse ja kohaldada sissesõidukeeldu, tuleb tal direktiivi 2003/109/EÜ art 12 lg-st 1 tulenevalt tuvastada isikust lähtuv tegelik ja piisavalt tõsine oht. Seevastu VMS § 241 lg 1 p 2 kohaldamiseks võib piisata ka madalama tasemega ohust. Oht, mis õigustab pikaajalise elaniku elamisloa kehtetuks tunnistamist, ei pruugi olla piisavalt tõsine ega reaalne selleks, et pikaajalise elaniku staatuse minetanud isik riigist välja saata ja keelduda talle tähtajalise elamisloa andmisest (vt RKHK otsus asjas nr 3-3-1-2-16, p-d 14, 22). (p 19) Olukorras, kus PPA hinnangul kujutab isik ohtu avalikule korrale ja julgeolekule, kuid see ei ole tegelik ega piisavalt tõsine direktiivi 2003/109/EÜ tähenduses, on PPA-l pikaajalise elaniku elamisloa kehtetuks tunnistamisel erinevad toimimisvariandid. Esiteks, kui täidetud on VSS §-s 9 sätestatud eeldused, on võimalik teha isikule seadustamisettekirjutus, milles mh nähakse ette ettekirjutuse täitmata jätmise tagajärjed. Teiseks, isikule selgitatakse, et kui ta soovib jääda Eestisse elama, peab ta esitama tähtajalise elamisloa taotluse. Kui isik ei ole mõistliku aja jooksul pärast pikaajalise elaniku elamisloa kehtetuks tunnistamist esitanud taotlust tähtajalise elamisloa saamiseks, on võimalik teha talle lahkumisettekirjutus. PPA-l on võimalik kujundada oma otsuseid (nt kehtivusaegade ja kõrvaltingimuste abil) viisil, et pikaajalise elaniku elamisloa kehtivus lõppeks samal ajal tähtajalise elamisloa jõustumisega. (p 20) Pikaajalise elaniku elamisloa kehtetuks tunnistamine, lahkumisettekirjutuse tegemine ja sissesõidukeelu kohaldamine ei ole karistused toime pandud õigusrikkumiste eest. Tegu on haldusõiguslike ohutõrje meetmetega, mis ei või tugineda pelgalt süüteos süüdimõistmistele (vt ka nt C-636/16, López Pastuzano, p 27). Kuna kõnealused otsused põhinevad mh prognoosil, tuleb kaebaja isikut, elukäiku, toime pandud õigusrikkumisi ja käitumist karistuse kandmise ajal ja hiljem nii positiivselt kui ka negatiivselt iseloomustavad asjaolud korrektselt tuvastada ning nende põhjal esitada selged ja konkreetsed põhjendused, miks on õigusnormis sätestatud ohulävend (sh lahkumisettekirjutuse ja sissesõidukeelu puhul tegelik ja piisavalt tõsine oht) ületatud. Seisukohad, millega kohus põhjendas isiku tingimisi ennetähtaegset vangistusest vabastamist, pole iseenesest siduvad ei PPA-le, kes kaalub sama isiku elamisloa kehtetuks tunnistamist, lahkumisettekirjutuse tegemist ja sissesõidukeelu kohaldamist, ega halduskohtule, kes kontrollib selliste haldusotsuste õiguspärasust. Siiski on maakohtu määrus tõendina ka haldusmenetluses (HMS § 38 lg 2) ja halduskohtus kasutatav (TsMS § 272 lg 2, HKMS § 56 lg 2, § 61 lg 4). Kuigi ennetähtaegse vabastamise otsustamisel ja viidatud haldusaktide andmisel aluseks olevad asjaolud mõneti erinevad (vrd karistusregistri arhiivi andmete kasutatavust Riigikohtu otsuses RKKK määrus nr 1-14-10087/66, p-d 27 jj), ei tohiks eri võimuharud ilma põhjendusteta toimida isikut puudutavates otsustes vastuoluliselt. (p 21) Ohu hindamisel (kas ja milline) teeb pädev haldusorgan tõendatud asjaolude põhjal prognoosi isiku käitumise kohta tulevikus. Seega hõlmab ohuhinnang nii tõendite hindamist kui ka määratlemata õigusmõiste sisustamist. Kontrollides haldusorgani prognoosotsust faktilisest ja õiguslikust küljest, ei sekku kohus lubamatult täitevvõimu tegevussfääri (vt ka RKHK otsused asjades nr 3-17-1026/43, p-d 33–34, ja nr 3-15-443/54, p 28). Asjaolude tuvastamine ja nende kvalifitseerimine õigusnormide valguses on õigusemõistmise tavapärane osa. Vaid siis, kui õigusaktist või lahendatava küsimuse olemusest tulenevalt on haldusorganil prognoosotsuse tegemisel, määratlemata õigusmõiste sisustamisel või muude hinnangute andmisel ulatuslik, õigusega determineerimata hindamisruum, võib kohtulik kontroll hinnangute sisu üle taanduda. VMS § 241 lg 1 p-s 2 nimetatud ohu kindlakstegemisel ei ole täitevvõimul kontrollivaba hindamisruumi. Ohu mõiste sisustamine ning olukordade kvalifitseerimine ohuks on kontrollitav juriidilise argumentatsiooni ja metoodika abil. Ulatuslikku kontrolli toetavad ka kaalul olevad põhiõigused. Kohtulikult piiratud mahus kontrollitav (HKMS § 158 lg 3) kaalutlusotsus on aga ohu tuvastamise järel ohu ja VMS § 241 lg-s 3 nimetatud asjaolude omavaheline kaalumine. Kuna ohu ja selle lävenditega seotud mõistete sisustamisel ei ole täitevvõimul kontrollivabast hindamisruumist tulenevat monopoli, on kohtul võimalik lugeda prognoositav olukord tegelikuks ja piisavalt tõsiseks ohuks ka siis, kui PPA ei ole neid mõisteid sõnaselgelt kasutanud. Seejuures võivad ohulävendi tuvastamisel olla asjakohased ka mõned VMS § 241 lg-s 3 nimetatud kaalumisel tähtsust omavad asjaolud. (p 26) Praegusel juhul tuleb küll jaatada kaebajast lähtuvat piisavalt tõsist ohtu avalikule korrale, kuid seda ei saa lugeda tegelikuks direktiivi 2003/109/EÜ art 9 lg 1 p b ja art 12 lg 1 mõttes. Kaebajast lähtuv oht avalikule korrale kaalub üles isiku õiguse saada pikaajalise elaniku elamisluba (VMS § 241 lg 3). (p 30) Kuna ei ole tuvastatud tegelik oht avalikule korrale, tuleb vaidlusalune PPA otsus jõusse jätta pikaajalise elaniku elamisloa kehtetuks tunnistamise osas, kuid lahkumisettekirjutus ja sissesõidukeeld tuleb tühistada. (p 31)\nNarkootikumidega seotud süütegudele kui sõltuvussüütegudele on omane kõrge retsidiivsus. Riigikohus on korduvalt märkinud, et „kuritegude jätkuva toimepanemise tõenäosus on suurem nende isikute puhul, keda on ka varem kuritegudes süüdi tunnistatud ja karistatud, ning eeskätt nende kuritegude puhul, mille korduva toimepanemise tõenäosus on kohtupraktika järgi suur“ (RKHK otsus asjas nr 3-3-1-1-14, p 20.2 ja seal viidatud praktika). Narkootikumidega seotud süüteod kahjustavad ühiskonna põhihuvi ja on seeläbi ohuks avalikule korrale. Praegusel juhul on kaebaja toime pandud narkootikumidega seotud süüteod iseenesest puudutanud üksnes nende omandamist ja valdamist ning teda ei ole süüdi mõistetud grupiviisilises tegutsemises või vägivallaga seotud süütegudes. Ka on kaebajale mõistetud karistused olnud pea alati süüteokoosseisus sätestatud karistusmäära miinimumi lähedased. Toimepandud süütegude laad ja retsidiivsus näitavad kolleegiumi hinnangul siiski seda, et kaebaja kujutab endast piisavalt tõsist ohtu avalikule korrale. Küll ei saa eeltoodust teha automaatset järeldust, et oht avalikule korrale on tegelik. (p 27)\nOhu hindamisel (kas ja milline) teeb pädev haldusorgan tõendatud asjaolude põhjal prognoosi isiku käitumise kohta tulevikus. Seega hõlmab ohuhinnang nii tõendite hindamist kui ka määratlemata õigusmõiste sisustamist. (p 26) VMS § 241 lg 1 p-s 2 nimetatud ohu kindlakstegemisel ei ole täitevvõimul kontrollivaba hindamisruumi. Ohu mõiste sisustamine ning olukordade kvalifitseerimine ohuks on kontrollitav juriidilise argumentatsiooni ja metoodika abil. Ulatuslikku kontrolli toetavad ka kaalul olevad põhiõigused. Kohtulikult piiratud mahus kontrollitav (HKMS § 158 lg 3) kaalutlusotsus on aga ohu tuvastamise järel ohu ja VMS § 241 lg-s 3 nimetatud asjaolude omavaheline kaalumine. Kuna ohu ja selle lävenditega seotud mõistete sisustamisel ei ole täitevvõimul kontrollivabast hindamisruumist tulenevat monopoli, on kohtul võimalik lugeda prognoositav olukord tegelikuks ja piisavalt tõsiseks ohuks ka siis, kui PPA ei ole neid mõisteid sõnaselgelt kasutanud. Seejuures võivad ohulävendi tuvastamisel olla asjakohased ka mõned VMS § 241 lg-s 3 nimetatud kaalumisel tähtsust omavad asjaolud. (p 26)\nOhu hindamisel (kas ja milline) teeb pädev haldusorgan tõendatud asjaolude põhjal prognoosi isiku käitumise kohta tulevikus. Seega hõlmab ohuhinnang nii tõendite hindamist kui ka määratlemata õigusmõiste sisustamist. Kontrollides haldusorgani prognoosotsust faktilisest ja õiguslikust küljest, ei sekku kohus lubamatult täitevvõimu tegevussfääri (vt ka RKHK otsused asjades nr 3-17-1026/43, p-d 33–34, ja nr 3-15-443/54, p 28). Asjaolude tuvastamine ja nende kvalifitseerimine õigusnormide valguses on õigusemõistmise tavapärane osa. Vaid siis, kui õigusaktist või lahendatava küsimuse olemusest tulenevalt on haldusorganil prognoosotsuse tegemisel, määratlemata õigusmõiste sisustamisel või muude hinnangute andmisel ulatuslik, õigusega determineerimata hindamisruum, võib kohtulik kontroll hinnangute sisu üle taanduda. VMS § 241 lg 1 p-s 2 nimetatud ohu kindlakstegemisel ei ole täitevvõimul kontrollivaba hindamisruumi. Ohu mõiste sisustamine ning olukordade kvalifitseerimine ohuks on kontrollitav juriidilise argumentatsiooni ja metoodika abil. Ulatuslikku kontrolli toetavad ka kaalul olevad põhiõigused. Kohtulikult piiratud mahus kontrollitav (HKMS § 158 lg 3) kaalutlusotsus on aga ohu tuvastamise järel ohu ja VMS § 241 lg-s 3 nimetatud asjaolude omavaheline kaalumine. Kuna ohu ja selle lävenditega seotud mõistete sisustamisel ei ole täitevvõimul kontrollivabast hindamisruumist tulenevat monopoli, on kohtul võimalik lugeda prognoositav olukord tegelikuks ja piisavalt tõsiseks ohuks ka siis, kui PPA ei ole neid mõisteid sõnaselgelt kasutanud. Seejuures võivad ohulävendi tuvastamisel olla asjakohased ka mõned VMS § 241 lg-s 3 nimetatud kaalumisel tähtsust omavad asjaolud. (p 26)\n3-3-1-2-16 Riigikohus 13.04.2016\nVMS § 241 lg 3\nPikaajalise elaniku elamisloa kehtetuks tunnistamise otsust ei saa toimelt samastada lahkumisettekirjutusega ega selle sundtäitmisega (väljasaatmisega). Kuigi pikaajalise elaniku elamisloa kehtetuks tunnistamine muudab isiku olukorra ebakindlamaks, ei too see vältimatult kaasa tema riigist lahkumist. Ka direktiivi 2003/109/EÜ art-st 9 tuleneb selgelt, et pikaajalise elaniku elamisloa kehtetuks tunnistamine põhjusel, et ta kujutab ohtu avalikule korrale või julgeolekule, ei too vältimatult kaasa isiku väljasaatmist, vaid võib tähendada hoopis pikaajalise elaniku elamisloa asendamist tähtajalise elamisloaga. Seetõttu ei kaasne pikaajalise elaniku elamisloa kehtetuks tunnistamisega isiku era- ja perekonnaelu sedavõrd tugevat riivet nagu isiku väljasaatmisega. See ei tähenda aga, et mõju perekonnaelule puuduks. Ka ebakindlus võimaluse osas Eestisse alaliselt elama jääda võib perekonnaelu negatiivselt mõjutada. (p 21) Kuigi seadusest nähtuvalt on tegemist üksnes erandliku võimalusega, tuleb VMS § 125 lg 1 p 2 alusel tähtajalise elamisloa andmist siiski igal üksikjuhtumil kaaluda, võttes arvesse isikust lähtuvat ohtu ja seda, kas õigus era- ja perekonnaelu puutumatusele kaalub või ei kaalu selle ohu üles. Elamisloa andmise üle otsustamisel on asjakohased samad asjaolud, mida tuleb EIK praktikast tulenevalt arvesse võtta isiku väljasaatmise üle otsustamisel. Kuna tähtajalise elamisloa mittesaamise tagajärjeks on isiku vanglast vabanemisel tema väljasaatmine või paigutamine kinnipidamiskeskusesse (VangS § 75 lg 5), riivaks tähtajalise elamisloa mitteandmine oluliselt kinnipeetava era- ja perekonnaelu puutumatust. Loa andmata jätmise mõju isiku perekonnaelule pärast vabanemist tuleb kaaluda ka ajal, kui isik viibib veel vangistuses, sest VangS § 75 lg-st 5 tulenevalt on hilja hakata elamisluba taotlema pärast vanglast vabanemist. Oht, mis õigustab pikaajalise elaniku elamisloa kehtetuks tunnistamist, ei pruugi olla piisavalt tõsine ega reaalne selleks, et keelduda pikaajalise elaniku staatuse minetanud isikule ka tähtajalise elamisloa andmisest. (p 22)\nPikaajalise elaniku elamisloa kehtetuks tunnistamisel peab oht avalikule korrale ja riigi julgeolekule olema "reaalne ja piisavalt tõsine", kui kehtetuks tunnistamisega kaasneb isiku kohustus Eestist lahkuda. Kui elamisloa kehtetuks tunnistamise tagajärjeks ei ole lahkumiskohustus, võib kehtetuks tunnistamist VMS § 241 lg 1 p-st 2 ja direktiivi 2003/109/EÜ art 9 lg-st 3 nähtuvalt õigustada ka vähem tõsine oht, tingimusel et see on proportsionaalne isiku õiguste riive suhtes (vrdl RKHK 27. veebruari 2014 otsus asjas 3-3-1-1-14, p-d 15 ja 17). (p 14) VMS § 241 lg 1 p-st 2 ei tulene, nagu oleks isegi ohu puhul avalikule korrale selle sisuliselt automaatseks järelmiks elamisloa kehtetuks tunnistamine. Sätte sõnastus ja § 241 lg-s 3 nimetatud asjaolud, mida tuleb elamisloa kehtetuks tunnistamise üle otsustamisel kaaluda, viitavad PPA kaalutlusõigusele selles küsimuses. Elamisloa kehtetuks tunnistamist ei saa pidada kuriteo paratamatuks järelmiks – kõigepealt tuleb tuvastada isikust jätkuvalt lähtuva ohu tase ning ka seejärel täiendavalt kaaluda muid asjaolusid. (p 20)\nviited Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikale\nSamsonnikov vs. Eesti, NR 52178/10, 03.07. 2012\nMaslov vs. Austria, 1638/03, 23.06.2008\nÜner vs. Holland, 46410/99, 18.10.2006\nVt otsuse p 16.\nKui kinnipeetav ei ole esitanud tähtajalise elamisloa taotlust, siis tuleb talle elamisloa andmise võimalusi kaaluda aegsasti enne vanglast vabanemise võimaluse avanemist. Justiitsministri 25. jaanuari 2001. a määrusega nr 11 vastu võetud kinnipeetava vanglast vabastamise korra § 42 paneb vangla sotsiaaltöötajale kohustuse esitada vähemalt kuus kuud enne elamisloata või tähtaegse elamisloaga välismaalasest kinnipeetava vanglast vabanemist või võimalikku tingimisi ennetähtaegset vabastamist asjakohasele struktuuriüksusele päringu, et välja selgitada välismaalasest kinnipeetavale elamisloa andmine või tema väljasaatmine. Elamisloa andmise võimaluste väljaselgitamisel tuleb esialgu kaaluda asjaolusid, mida võetakse arvesse elamisloa andmisel. Seega on kinnipeetava jaoks lisaks võimalusele taotleda pärast pikaajalise elaniku elamisloa kehtetuks tunnistamist uut elamisluba veel täiendav mehhanism, millest tuleneb täitevvõimu kohustus aegsasti enne vanglast vabanemise võimaluse avanemist kaaluda viibimisaluse andmise võimalust. Võimalik on teha ka seadustamisettekirjutus VSS § 9 alusel. (p 12)\nkaalutlusõigus elamisloa andmisel\nKuigi seadusest nähtuvalt on tegemist üksnes erandliku võimalusega, tuleb VMS § 125 lg 1 p 2 alusel tähtajalise elamisloa andmist siiski igal üksikjuhtumil kaaluda, võttes arvesse isikust lähtuvat ohtu ja seda, kas õigus era- ja perekonnaelu puutumatusele kaalub või ei kaalu selle ohu üles. Elamisloa andmise üle otsustamisel on asjakohased samad asjaolud, mida tuleb EIK praktikast tulenevalt arvesse võtta isiku väljasaatmise üle otsustamisel. Kuna tähtajalise elamisloa mittesaamise tagajärjeks on isiku vanglast vabanemisel tema väljasaatmine või paigutamine kinnipidamiskeskusesse (VangS § 75 lg 5), riivaks tähtajalise elamisloa mitteandmine oluliselt kinnipeetava era- ja perekonnaelu puutumatust. Loa andmata jätmise mõju isiku perekonnaelule pärast vabanemist tuleb kaaluda ka ajal, kui isik viibib veel vangistuses, sest VangS § 75 lg-st 5 tulenevalt on hilja hakata elamisluba taotlema pärast vanglast vabanemist. Oht, mis õigustab pikaajalise elaniku elamisloa kehtetuks tunnistamist, ei pruugi olla piisavalt tõsine ega reaalne selleks, et keelduda pikaajalise elaniku staatuse minetanud isikule ka tähtajalise elamisloa andmisest. (p 22)\nPikaajalise elaniku elamisloa kehtetuks tunnistamisel peab oht avalikule korrale ja riigi julgeolekule olema "reaalne ja piisavalt tõsine", kui kehtetuks tunnistamisega kaasneb isiku kohustus Eestist lahkuda. Kui elamisloa kehtetuks tunnistamise tagajärjeks ei ole lahkumiskohustus, võib kehtetuks tunnistamist VMS § 241 lg 1 p-st 2 ja direktiivi 2003/109/EÜ art 9 lg-st 3 nähtuvalt õigustada ka vähem tõsine oht, tingimusel et see on proportsionaalne isiku õiguste riive suhtes (vrdl RKHK 27. veebruari 2014 otsus asjas 3-3-1-1-14, p-d 15 ja 17). (p 14) VMS § 241 lg 1 p-st 2 ei tulene, nagu oleks isegi ohu puhul avalikule korrale selle sisuliselt automaatseks järelmiks elamisloa kehtetuks tunnistamine. Sätte sõnastus ja § 241 lg-s 3 nimetatud asjaolud, mida tuleb elamisloa kehtetuks tunnistamise üle otsustamisel kaaluda, viitavad PPA kaalutlusõigusele selles küsimuses. Elamisloa kehtetuks tunnistamist ei saa pidada kuriteo paratamatuks järelmiks – kõigepealt tuleb tuvastada isikust jätkuvalt lähtuva ohu tase ning ka seejärel täiendavalt kaaluda muid asjaolusid. (p 20) Pikaajalise elaniku elamisloa kehtetuks tunnistamise otsust ei saa toimelt samastada lahkumisettekirjutusega ega selle sundtäitmisega (väljasaatmisega). Kuigi pikaajalise elaniku elamisloa kehtetuks tunnistamine muudab isiku olukorra ebakindlamaks, ei too see vältimatult kaasa tema riigist lahkumist. Seetõttu ei kaasne pikaajalise elaniku elamisloa kehtetuks tunnistamisega isiku era- ja perekonnaelu sedavõrd tugevat riivet nagu isiku väljasaatmisega. See ei tähenda aga, et mõju perekonnaelule puuduks. Ka ebakindlus võimaluse osas Eestisse alaliselt elama jääda võib perekonnaelu negatiivselt mõjutada (vt ka otsuse p 10-11). (p 21)


Juhatuse liige tegutseb aktiivselt 2-s ettevõttes, mis tegid 2021 aasta II kvartalis kokku käivet 30 689 €.\nAIANDUSÜHISTU KEEMIK MTÜ: Tegevuslugu 28.07.2021\nAIANDUSÜHISTU KEEMIK MTÜ alustas peaaegu 22 aastat tagasi, mil juhatuse liikmed, A. G. ja S. V. , seda juhtima hakkasid. A. G. selleks ajaks ettevõtluskogemus puudus ja S. V. 2 aastat. AIANDUSÜHISTU KEEMIK MTÜ valdkond on aiandus- ja suvilaühistute jms haldus. Samas valdkonnas (EMTAK 68322) on tegutsevaid ettevõtteid 2021...\nAKVITUS OÜ: Tegevuslugu 27.07.2021\nAKVITUS OÜ alustas peaaegu 23 aastat tagasi, mil juhatuse liige A. V. selle asutas, kes alles alustas ettevõtlusega. AKVITUS OÜ valdkond on muude elektriseadmete tootmine. Samas valdkonnas (EMTAK 27901) on tegutsevaid ettevõtteid 2021 aasta seisuga kokku 71 tükki, kes annavad tööd kokku 2519-le inimesele ja kogu valdkonna 2021 käibeprognoos on ca 366.73...\nEttevõtted deklareerisid - riiklikult tasutud maksud 2 079 €, tööjõumaksud 1 167 € ja maksustatav käive 30 689 €.\nTelefon (+372) 5518382\nKäibed kokku (2021) 146 874 €\nBilansimaht (2021) 105 970 €\nAKVITUS OÜ Juhatuse liige Logi sisse\nAIANDUSÜHISTU KEEMIK MTÜ Juhatuse liige Logi sisse\nAKVITUS OÜ Logi sisse\n22.09.2015 - 26.07.2016 MAARDU LINN, RINGI TN 9 KÜ juhatuse liige\n27.07.2009 - .... AIANDUSÜHISTU KEEMIK MTÜ juhatuse liige\n18.11.2005 - .... AKVITUS OÜ juhatuse liige\n07.09.2000 - 13.06.2005 HOONEÜHISTU AUTOVEDU TÜH juhatuse liige\n08.10.1997 - 12.03.2002 SERMIVALN OÜ juhatuse liige


KATKEND RAAMATUST I Usu endasse ja tea, miks sa soovid oma tegeliku potentsiaali vääriliselt elada – Hingele | GoodNews\nAvaleht Lugemist KATKEND RAAMATUST I Usu endasse ja tea, miks sa soovid oma tegeliku potentsiaali vääriliselt elada\nRaamat “Minu elu kutse” inspireerib lugejat leidma endas tõeline kirg ja potentsiaal ning avastama oma andeid. “Kirjutasime selle raamatu, et meie ümber oleks palju rohkem inimesi, kes päriselt hoolivad enda tööst ja kes tahavad hommikuti ärgata ning asuda tegutsema,” ütlevad autorid Roland Tokko ja Harald Lepisk.\nAvaldame raamatust katkendi, kus Roland Tokko kirjutab, miks on oluline endasse uskuda ja ennast armastada.\nUsu endasse ja tea, miks sa soovid oma tegeliku potentsiaali vääriliselt elada\nMa uskusin kuni 30. eluaastani, et ma ei oska laulda. Siis aga leidsin endale juhuslikult õpetaja, kes mu uskumust muutis. Ta andis mulle indu laulmist õppida ja laule kirjutama hakata ning kõigest viis kuud pärast harjutama asumist esinesin Soomes tuhandele inimesele. Kui mina hakkama sain, saad sina ka! Alusta oma annete kallal töötamist ja olenevalt valdkonnast võid juba mõne kuu pärast tulemusi nautida.\nKui sa soovid elada oma unistuste elu, on usk endasse üks olulisemaid asju, sest kõik algab ju sinust endast. Kui sa endasse ei usu, siis on väga raske ka teistel seda teha. Selles peatükis räägin sulle, kuidas eneseusku saavutada ja suurendada.\nKui sa endasse ei usu, siis on väga raske ka teistel seda teha.\nKõik algab enda armastamisest. See võib mõne jaoks kõlada egoistlikult – mis mõttes sa armastad iseennast. Aga nagu õnnetusse sattunud inimene peab päästma kõigepealt iseenda ja alles siis teised, kehtib sama elus laiemalt. Sa ei saa armastada teisi, kui sa ei armasta iseennast. Kui su tass on tühi, pole sul teistele midagi jagada ja kui sa pole õnnelik, ei suuda sa ka kedagi teist õnnelikuks saamise teel aidata. Nii et kõik algab sinust endast.\nKõik algab enda armastamisest.\nMis on enesearmastus? Minu meelest tähendab enesearmastus iseenda täielikku aktsepteerimist just sellisena nagu sa oled. Sa ei püüa mingilgi viisil olla see, kes sa pole. Sa oled piisav, sul pole midagi puudu ja sinu juures ei ole midagi valesti. Ja kui keegi püüab sind vastupidises veenda, siis sa armastad ennast piisavalt, et sulle need sõnad ei mõju. Sa tead, kes sa oled ja meeldid endale just sellisena. Sa ei pea teesklema, et kuhugi sobituda või vastata mingitele normidele.\nHakka neid olukordi märkama. Kui sa midagi teed, siis mõtle, kas sa teed seda sellepärast, et keegi teine arvab, et see on sulle hea või sellepärast, et sa ise tead, et seda tehes liigud sa inimesena edasi? Iseenda armastamine aitab sul olla parem versioon iseendast.\nNii muutub elu väga-väga palju lihtsamaks ja päris kindlasti kasvab ka su enesekindlus, mis annab sulle edasi liikumiseks usu ja jõu. Ja kindlasti suurendab see ka su usku endasse, sa oled suuteline palju rohkemaks ning oma potentsiaali vääriliselt elama.\nMida rohkem sa suudad erinevates olukordades sina ise olla, seda lihtsam sul on, seda mõnusamalt sa ennast tunned ning seda õnnelikum sa oled. Olen seda ise kogenud. Julgen nüüd oma mõtteid vabalt väljendada, sest need tulevad minu seest, minu südamest. See, et kellelgi on mõnest asjast teistsugune arvamus või nägemus, on minu jaoks okei. Ma ei pea ennast kõigi inimeste maailmadega sobitama, ma saan jääda oma nägemuse juurde.\nSee põhimõte on mind igas eluvaldkonnas tõesti väga palju aidanud. Olen saavutanud ja säilitanud sisemise rahu. Ma julgen suhelda teiste inimestega ja püüelda oma tegeliku potentsiaali poole.\nEnesearmastus on seega kõige alus. Kuidas seda aga kasvatada? Tee sinna algab tänutundest. Kui sa suudad olla tänulik selle eest, kes sa oled, mida sa oled suutnud ära teha ja mis sul olemas on, ega keskendu sellele, mida sul pole, siis see on juba väga-väga suur samm edasi.\nMis on sinu miks?\nÜks olulisematest teguritest eneseusu saavutamisel on teada, miks sa midagi teed. Miks sa soovid oma andeid enda, oma lähedaste ja kogu maailma heaolu suurendamiseks kasutada. Miks sa soovid kogu oma potentsiaali vääriliselt elada? Kui sul on põhjus teada, siis sa teed ka suurema tõenäosusega samme, mis sind sinna viivad. Ja kui sa põhjust ei tea, siis ei liigu sa ilmselt ka edasi.\nMa olen väga paljude inimeste käest kuulnud, et nad küll teevad midagi, mis neile meeldib, aga nad ei soovi seda teiste inimesteni viia. Nad väidavad, et neile piisab sellest, kui nad teevad seda tegevust enda jaoks. Nad naudivad seda ega vaja suurema hulga inimeste tähelepanu. Mis on tegelikult okei ja ma mõistan seda hästi, sest varem, kui laulsin ainult endale, mõtlesin ma samamoodi.\nAga siis ütles mulle üks inimene, et ma pean oma muusikat maailmaga jagama ja plaadi välja andma. Ma kahtlesin ja arvasin, et selleks pole veel õige aeg, aga siis ütles tema, et ma ei tohi teistelt inimestelt ära võtta võimalust minu muusikat nautida. Sel hetkel mõistsin, miks oma annete jagamine vajalik on – mul on vastutus seda teha. Eriti veel inspireeriva sisuga laule, mis aitavad kuulaja alateadvust positiivselt programmeerida.\nMu laulud tulevad otsekui minu seest ja on umbes kahe tunniga valmis. Olen mõelnud, et see peab tõesti minu eriline anne olema, järelikult on minu ülesanne seda teiste inimestega jagada. Ma ei saa seda kinni hoida, sest see vajab jagamist, see peab ka teisi inspireerima ja andma neile võimaluse läbi minu laulude teadmisi omandada. See on midagi erilist, mida väga paljud inimesed maailmas ei tee.\nSeega on väga oluline enda jaoks lahti mõtestada, miks sa oma andeid rakendada tahad. Põhjuse leidmine annab 80 protsendise tõenäosuse, et sa jõuad oma võimete parima rakendamiseni. Ülejäänud asjaolud annavad kokku vaid 20 protsenti.\nPane kirja emotsionaalsed põhjused, miks sina soovid oma andeid nende tegeliku potentsiaali vääriliselt rakendada. See teadmine aitab sul takistustest üle saada.\neelmine ANDESTA I Miks andestamine on oluline?\njärgmine VIDEO I Monika Palm esitles raamatut „Hinga ja ela”


Eestisse saabub maailmatasemel tööandja brändingu ekspert – Brett Minchington – Instar EBC\n2 Min (455 sõna)\nTööandja brändingust on viimaste aastate jooksul saanud aktuaalne teema personali-, turundus-, kommunikatsiooni- ja ettevõtete juhtide laual. Eestis kogub tööandja bränding veel populaarsust ning me kõik ju soovime õppida parimatelt. Küsimus on, kellelt siis eeskuju võtta? 14. novembril saabub Eestisse globaalselt tunnustatud tööandja brändingu looja ja superstaar Brett Minchington.\nSelleks, et ka Sina õpiksid Bretti paremini tundma, toome välja põnevaimad faktid ja ka mõned kasulikud nõuanded. Alustame kõige vahvamast, nimelt tuleb Brett Eestisse kaugelt kängurude maalt – Austraaliast! Ta on oma tööandja brändingu teadmisi ja oskusi jaganud ning täiendanud viimased 13 aastat. Ta on valdkonnaga seotud tarkuse põhjal välja andnud koguni seitse raamatut, mida on tõlgitud enam kui 70 riigis. Ta on kirjutanud üle 100 artikli, mida on loetud enam kui 2 miljonit korda ja seda on rohkem kui inimesi Eestis. Tööandja brändingu guru Minchington on alates 2006. aastast nõustanud ja koolitanud tuhandeid juhte enam kui 35 riigis.\nLisaks eeltoodule ei piirdu Bretti tegemised arvamusliidriks olemise, koolituste läbiviimise või teooriate kirjutamisega. Vanasõnagi ütleb, et kes teeb, see jõuab. Jõudmaks lähemale tööandja brändingut oluliseks pidavatele inimestele, lõi Brett Minchinton mõned aastad tagasi mastaapse ja eksklusiivse ürituse World Employer Branding Day. Kahepäevane üritus on tööandja brändingu aasta suursündmus, kus osaleb üle 500 valdkonna eksperdi rohkem kui 45 riigist, sealhulgas ka Instar.\nBretti suur soov on jagada oma teadmisi uute huvilistega ja juba tööandja brändinguga sina peal olevatele õpetussõnu korrata, sest see on ju tarkuse ema. Nii algajatele kui ka kogenud õpilastele on tal anda neli praktilist soovitust, millest on kõikidel juhtidel ja tööandja brändinguga tegelevatel inimestel hea juhinduda.\nSinu organisatsiooni missioon, visioon ja väärtused peaksid olema selgelt lahti seletatud ja peegelduma ka Sinu tööandja brändi kommunikatsioonis.\nTööandja brändi eest vastutavad peavad suurendama teadlikkust tööandja brändi olemusest ning põhimõtetest kogu organisatsioonis. Esimeseks sammuks selle suunas on teada vastuseid küsimustele:\nMillised organisatsioonid mõjutavad tööandja brändingu suunda?\nKuidas mõõta tööandja brändi tegevuste tulemusi?\nKuidas mõjutavad praegused tööturutrendid talentide kaasamist ja hoidmist ka järgmise viie aasta jooksul?\nAndmete analüüsimine võimaldab Sul paremini oma tööandja brändi kommunikatsiooni suunata ning jõuda soovitud kandidaatide juurde. Eristu, eristu ja veelkord – eristu! Peitu pugenud talentide otsimise asemel tegele pidevalt hea sööda õnge otsa panemisega, küll Sul siis ka näkkab!\nTäpsem info Brett Minchingtoni tööandja brändingu konverentsi ja meisterklassi kohta on üleval:\nBrett Minchingtoni toovad Eestisse tööandja brändingu agentuur Instar ja Eesti personalijuhtimise ühing PARE\nEelmine 65 / 143 Järgmine


Maksukärped pole aidanud\nÜle maailma laienevad protestid lakke tõusnud toidukaupade ja kütuse hindade vastu. Vaesed - aga isegi keskklass - näevad oma sissetulekuid kokku tõmbuvat, kui globaalne majandus pidurit paneb. Poliitikud tahavad oma valijate õigustatud murele reageerida, aga nad ei tea, millisel moel.\nAmeerika Ühendriikides läksid Hillary Clinton ja John McCain kergema vastupanu teed ja toetasid kütuseaktsiisi alandamist, vähemalt suvekuudeks. Ainult Barack Obama jäi endale kindlaks ja lükkas niisuguse ettepaneku tagasi, sest see oleks üksnes suurendanud nõudlust bensiini järele - sama raha eest ostetaks lihtsalt rohkem bensiini.\nEnt kui Clintonil ja McCainil pole õigus, mida tuleks siis teha? Ei saa ignoreerida nende palveid, kes kannatavad. Ameerika Ühendriikides pole keskklassi reaalsissetulekud veel saavutanud taset, mis oli enne 1991. aasta seisakut. Kui presidendiks valiti George W. Bush, deklareeris ta, et rikaste maksukärped ravivad majanduse kõik hädad. See poliitika sai populaarseks ka Euroopas ja mujal - kuid kukkus läbi. Maksukärped olid mõeldud suurendama sääste, kuid majapidamiste säästud USAs on kukkunud nulli. Maksukärped olid mõeldud suurendama tööhõivet, kuid see on madalam kui 1990ndatel. Produktiivsus mõneks ajaks tõusis, kuid see ei juhtunud Wall Streeti innovatsiooni tõttu. Loodud finantsinstrumendid ei vähendanud, vaid suurendasid riski.\nNeed olid nii läbipaistmatud, et ei Wall Street ega reitinguagentuurid suutnud neid õigesti hinnata. Finantssektor ei suutnud vahepealsel ajal luua tooteid, mis oleks abistanud tavalisi inimesi, kes seisid silmitsi riskidega - kaotada näiteks oma kodu. Miljonid ameeriklased on tõenäoliselt kaotamas kodusid ja koos sellega ka oma säästusid.


Mesilaste ravi ehk apiteraapia on meditsiini valdkond, kus kasutatakse mesilasi ja mesindustooteid: mesi, mesilaspiim, mürk, õietolm, paropolis, mesilaste subpeptiilsus, vaha ja õietolm. Mesilasmürgi kasutamisel on eraldi nimi: apitoksiinravi, kuid seda terminit kasutatakse harva, enamasti nimetatakse kõiki mesilaste ravimeetodeid apiteraapiaks.\nMesilasmürgi koostis sisaldab umbes 50 erinevat ainet ja kõik need sisenevad inimese verre pärast mesilase nõelamist. Mis kasu on mesilasmürgist? See tõstab hemoglobiinisisaldust veres, alandab kolesterooli, parandab verevoolu.\nSamal ajal pole mesilasel vaja hammustatud kohta hammustada, seda rakendatakse bioloogiliselt aktiivsetele kehapiirkondadele ja nii saavutatakse maksimaalne terapeutiline toime. Spetsialistid teavad, kus asuvad bioloogiliselt aktiivsed tsoonid, ja ainult nemad peaksid läbi viima apitoksiinravi seansse.\nHammustuse ajal läbistab mesilane nõelaga nahka ja süstib mürki, kuid sellel pole nõela pikendamiseks piisavalt jõudu, see jääb kehasse, putukas lendab ilma nõelata ja, kaotades söömisvõime, sureb.\nHammustuse kohas ilmnevad tursed, valu ja põletustunne, mis kiiresti mööduvad. Kuid mõnikord tõuseb inimese temperatuur, ilmneb allergiline reaktsioon – kui inimene kannab mesilase nõelamist liiga valusalt ja kahju ületab kasu, on parem keelduda apiteraapiast.\nMesilasravi kasutatakse artriidist, lülisamba lülisammast, seljahaigustest, käte ja sõrmede haigustest, liigesehaigustest, osteokondroosist, prostatiidist, eesnäärme adenoomist ja seksuaalsest impotentsusest vabanemiseks. Lisaks on mesilasemürk kasulik hingamisteede organite, närvisüsteemi, hulgiskleroosi, kokutamise ravis. Mesilaste nõelaga ravitud patsiendid annavad selle kohta parimad ülevaated.\nKuid selleks, et keha mitte kahjustada, on enne ravi alustamist vaja konsulteerida spetsialistiga, kes määrab vajaliku mürgi annuse, teeb bioloogilise testi mürgi talutavuse kohta kehas.\nRavi mesilaste nõelaga annab häid tulemusi radikuliidi, tserebraalparalüüsi, insuldijärgsete seisundite, veenilaiendite, traumajärgse liigesevalu, tromboflebiidi, troofiliste haavandite korral\nMesilasmürki saab kasutada nahahaiguste, II tüüpi diabeedi, silmahaiguste, günekoloogiliste probleemide raviks. Mesilaste nõelad tugevdavad immuunsust, suurendavad keha toonust, nii et neid protseduure saab välja kirjutada tervetele inimestele.\nRavikuur kestab 2-3-4 nädalat, täpse perioodi iga patsiendi jaoks peaks määrama spetsialist. Kursuse kestus sõltub haigusest ja haiguse staadiumist.\nSamal ajal ei tohiks unustada, et mesilasmürk võib olla mitte ainult hea, vaid ka kahjulik. Apitoksiinravi ei sobi kõigile patsientidele. Mesilaste nõelaga töötlemine võib keha kahjustada mõne neeru-, maksa-, vere- ja südamepuudulikkuse korral.\nMesilasmürgist tulenev kahju ületab kasu tuberkuloosist, ägenemise ajal esinevatest kroonilistest nakkushaigustest, keha tugevast tühjendusest ja mürgiallergiast.\nJa nüüd kaalume eraldi teatud haiguste ravimeetodeid mesilaste nõelamise, mesilasmürgi, mee ja muude mesindussaadustega.\nVeenilaiendite ravi mesilastega. Acheline'i mürgis sisalduv hirudiin lahustab verehüübed. Pärast mitut raviseanssi saavad sõlmed täielikult lahendada, venoosne võrk kaob, valu möödub ja jalgade välimus paraneb.\nVeenilaiendeid saab ravida mitte ainult mesilaste nõelamise abil, vaid ka mesilasmürgi alusel valmistatud preparaatide süstidega, hõõrudes kahjustatud piirkonda mürkide salve, viies mesilasmürgi naha alla elektrit – seda protseduuri nimetatakse iontoforeesiks, kasutades tablette mesilasemürgiga.\nSõrmede liigeste artriidi ravi. Sõrmede liigeste artriit on ohtlik haigus, mille korral liigese- või periartikulaarne kude muutub põletikuliseks. Selle tagajärjel muutub liigeste kõhrekoe õhemaks ja seejärel variseb.\nSõrmede liigeste artriiti saab ravida mesilase nõelamisega, samal ajal kui mesilane peaks kätt nõelama peopesa välisküljest. Mesilase nõel põhjustab vereringet kahjustatud piirkondadesse, mille tõttu kuded saavad rohkem toitaineid ja taastatakse järk-järgult.\nLisaks võib sõrmede liigeste artriidi raviks mett ja muid mesindustooteid valmistada salvidest, kompressidest ja tinktuuridest. Pakume teile mõnda lihtsat retsepti:\nKaneeli mesi on efektiivne sõrme artriidi, südamepuudulikkuse ja keha elujõu suurendamise ravim. Selle keetmine pole keeruline – 1 spl. segage kaneeli 2 spl. supilusikatäit mett ja võtke hommikul tühja kõhuga.\nHõõrudes sõrmede liigeste artriidiga. Võtke 15 ml mett, alkoholi, glütseriini ja joodi, segage kõik. Hõõruge ravim öösel valulikesse kohtadesse, pange siis kummikindad ja peal soojad kindad või labakindad. Võimalusel magage neis, eemaldage ja loputage hommikul käed sooja veega.\nSoola, mee, kuiva sinepi ja vee kompress sõrmede liigeste artriidi raviks. Komponendid segatakse võrdsetes kogustes ja hõõrutakse kahjustatud piirkondadesse, pärast mida kantakse ka kindaid. Hommikul peate eemaldama kindad ja loputama käsi sooja veega.\nProstatiidi ravi. Prostatiit ehk eesnäärme põletik meestel on pärast 40-aastaseks saamist üks levinumaid haigusi. Kui tavalised ravimid paranevad lihtsalt prostatiidist, muutes selle krooniliseks haiguseks, lubavad mesilaste nõelamise ravi spetsialistid meestele sellest probleemist täieliku vabanemise.\nRavikuur algab kevadel või suvel, kui mesilased koguvad kõige aktiivsemalt nektarit. Mesilased valatakse ja pannakse klaaspurki, kust nad hakkavad vihastama, muutuvad agressiivseks ja hammustades tekivad rohkem mürki.\nProstatiidi raviks peavad mesilased teatud kohtades nõeluma, ainult sel juhul võime loota positiivsele tulemusele. Esimesed kaks punkti asuvad mõlema käe pöidla ja nimetissõrme vahel, ravi algab parema käe hammustusega.\nKolmas punkt asub parema käe küünarnukil, neljas – vasaku küünarnuki peal, viies – päikesepõimikus. Kuues – kubemes, seitsmes – coccyxis, kaheksas ja üheksas – jalgade vasikalihastel siseküljel. Kümnes ja üheteistkümnes asuvad jalgade Achilleuse kõõlusel.\nProstatiidi ravimisel esimesel päeval on ette nähtud 1 hammustus, teisel päeval – 2 hammustust, kolmandal päeval – 3 hammustust. Hammustuste arv päevas peaks jõudma 11-ni, erinevates punktides tehke neid mitte üheaegselt, vaid intervalliga 1-2 tundi.\nAlates 12. päevast vähendatakse hammustuste arvu iga päev ühe võrra. Prostatiidist täielikuks vabanemiseks on mee kogumise ajal vajalik 1 ravikuuri. Meetodi tõhusust veenvad arvukad positiivsed ülevaated meestest.\nProstatiiti ravitakse surnud mesilaste või surnud mesilastega.\nTinktuura vee peal. 500 ml vees lisage 1 spl. surnud mesilased, viige keemiseni ja keetke 2 tundi madalal kuumusel, seejärel nõudke 2 tundi. Seejärel kurna tinktuuri, lisage 2 tl. 10 protsenti alkoholi taruvaiku ekstrakt, 2 spl. mesilane, segage kõik. Joo tinktuuri 1 spl. hommikul ja õhtul kuu aega. Ravikuuri korratakse kuue kuu pärast.\nSurma tinktuur (surnud mesilased) soodustab eesnäärme adenoomi resorptsiooni, leevendab selle põletikku ja hoiab ära adenoomi degenereerumise pahaloomuliseks kasvajaks.\nPreparaadid surnud mesilaste kohta on kasulikud mitte ainult meestele, vaid ka naistele, kes põevad günekoloogilisi haigusi.\nOsteokondroosi ravi. Osteokondroosiga kahjustatakse selgroo lülisamba sektsioone, häiritakse liigestega külgnevate kõhrede ja luude normaalset struktuuri. Selle tagajärjel pehmendavad luud ja kõhre muutub vähem elastseks. Kõik see halvendab liigeste liikuvust, viib närvide pigistamiseni, seljavalu ilmnemiseni, jäsemete liikumisvõime vähenemiseni.\nOsteokondroosi ravitakse põletikuvastaste ravimite, füsioteraapia, samuti rahvapäraste ravimitega, sealhulgas apiteraapiaga. Meest, taruvaikust ja vahast valmistatakse valu leevendamiseks ja selgroo toetavate seljalihaste tugevdamiseks tinktuurid ja hõõrumised.\nLihtsaim viis osteokondroosi raviks on mähised kuumutatud meest kuni valulike laikudeni. Mesi hõõrutakse selja naha sisse ja kaetakse seejärel kileümbrisega, mähitud linase rätiku või villase lapiga. Kompressi hoitakse kogu öö.\nTeine võimalus on asetada 2-3 taruvaiku plaati seljavalule valutavale kohale ja fikseerida riba abil kogu öö.\nAaloe ja mee kompress osteokondroosi raviks: segage 50 grammi purustatud aaloe mahlaga 10 grammi meega, segage ja hõõruge ööseks kurgukohta.\nLisaks saab osteokondroosi ravida meemassaažiga – protseduuri tulemusel paraneb seljalihaste toitumine, vereringe suureneb ja põletik möödub.\nOsteokondroosi ravis aitab ka mesilaste nõelamine seljas, protseduuri peaks läbi viima spetsialist. Selja alaseljale või kaelaosale kantakse mesilasema. Nõelamist ei eemaldata kohe, 10-15 minutit peaks see olema patsiendi nahas.\nSurnud mesilased (surm) kogutakse käsitsi, sõelutakse, kuivatatakse ahjus temperatuuril 40 kraadi. Siis valmistavad nad alkoholi tinktuure: 2 spl. surm 200 ml alkoholi. Tinktuura surnud mesilastel valmib 7 päeva pärast, pärast mida saab seda kasutada hõõrumiseks ja kompressideks.\nLülisamba songa ravi. Intervertebraalne song tekib siis, kui selgroolülide ketas oli tugev koormus, mille tagajärjel see budges. Ketta nihkumine tühimikuga ja see on lülisamba song. Kahjustatud piirkonnas ulatub ketas välja, närv pigistatakse seljaaju kanalist välja, algab põletik ning ilmnevad tursed ja valu. Sel juhul peate kõigepealt nägema arsti, kes viib läbi uuringu, määrab ravi või operatsiooni.\nKui tõsist ohtu elule ja tervisele pole, saab herniat ravida mesilaste nõelaga. Neid hammustatakse seljavalul asuvale valulikule kohale või kehal olevatele bioaktiivsetele punktidele.


Danceacti treeningutest blogija valitud! Loe Anu kirja | Buduaar\nDanceacti treeningutest blogija valitud! Loe Anu kirja\n2013. aasta 1. oktoober 00:19\nNagu vanarahvas ütleb, kes otsib see leiab. Nii leidsime ka meie. DanceAct Tantsustuudio koostöös Coca-Colaga pakkus ühele Buduaari lugejale võimaluse treenida kuni aasta lõpuni DanceActi parimate treenerite käe all ja samal ajal pidada oma blogi Buduaari portaalis. Kirju saabus palju, toredaid kandidaate oli ka palju ning seetõttu oli lõpliku valiku tegemine päris keeruline. Kuid üks enesetutvustus paistis teistest rohkem silma ja nii saigi 25aastasest Anu Baraninist meie uus blogija.\nNagu vanarahvas ütleb, kes otsib see leiab. Nii leidsime ka meie. DanceAct Tantsustuudio koostöös Coca-Colaga pakkus ühele Buduaari lugejale võimaluse treenida kuni aasta lõpuni DanceActi parimate treenerite käe all ja samal ajal pidada oma blogi Buduaari portaalis.\nKirju saabus palju, toredaid kandidaate oli ka palju ning seetõttu oli lõpliku valiku tegemine päris keeruline. Kuid üks enesetutvustus paistis teistest rohkem silma ja nii saigi 25aastasest Anu Baraninist meie uus blogija.\nAlates 8. oktoobrist hakkab Anu käima DanceActi tantsustuudio Contemporary Jazzi ja balleti treeningutes ning korra nädalas jagab ta oma mõtteid ja emotsioone Buduaari lugejatega. Soovime Anule edu ja loodame, et ta suudab oma entusiasmiga nakatada ka teisi Buduaari lugejaid. Eelkõige aga neid, kes on tantsutrennidesse kõhklusega suhtunud. Tantsimine on kindlasti üks lõbusamaid viise enda liigutamiseks ning toob pimedatesse sügisõhtutesse ohtralt positiivseid emotsioone.\nKuid selleks, et Anuga paremini tuttavaks saada lisame lõigu tema saadetud kirjast.\nTere, armas Buduaari meeskond!\nFacebook’i kaudu jõudis minuni äärmiselt huvitav info, kus Buduaar otsis blogijat ja mitte tavapärast, vaid suuresti tantsuhuvilist, kes oskaks ja tahaks end DanceActi tantsustuudios proovile panna ning boonusena seda kõike ka Buduaari lugejatega jagada.\nEsialgu pakkusin seda suurepärast võimalust headele tuttavatele. Kõik, kellele rääkisin, kiitsid mu pakkumist ja lubasid mõelda, kuni üks töökaaslane küsis minult, miks sa ise ei kandideeri?\nMitmeks päevaks jäi see mõte mind kummitama ning viimasel hetkel otsustasin, et kõikidele tuttavatele olen ma oma tantsuvaimustusest rääkinud küll ja rohkemgi veel, rõõmuga jagaks oma kogemust ka teistega.\nMinust siis nii palju, et olen 25-aastane aktiivne pealinna neiu, parajalt spontaanne, positiivse ellusuhtumise ning kreatiivse loomuga. Naudin kvaliteetset muusikat, visuaalkunsti ning teatrit; kirjutan omatarbeks ning vahepeal ka vabatahtlikuna Jazzkaare veebi; mind on alati paelunud tants ning kõik sellega seonduv. Liikumine, kui selline, on mu jaoks kogu elu olulise tähendusega olnud.\nMiks just mina peaks valituks osutuma? Vastus on lihtne, sulg mul lippab ja motivatsioon trennis käia on laes. Lisaks olen ma suutnud oma vaimustuse ning entusiasmi abil juba mitu tuttavat tantsima meelitada ja oma otsust pole veel keegi kahetsenud.


Laste- ja noorteosakonnas on taas välja seatud maraton-näitus uutest raamatutest ning augusti lõpuni on lugejail aega lahedaima suveraamatu valimiseks. Möödunud suvest tänavuseni raamatukokku ostetud raamatud on reas pealkirja all „Ninad suvel raamatusse!“ Iga näituseraamatu lugeja saab panna sellele vastavalt meeldimisele-mittemeeldimisele hinde ühest viieni nagu koolis. Raamatute kaanepildid koos hinnetega seame seinale, et "raamatute võidujooks" oleks silmaga näha. Pandud hinded jäävad kogu järgmiseks õppeaastaks vihjeks ka teistele lugejatele, kes tulevad raamatukokku lugemist valima. Suvehittide edetabel selgub septembris ja hindajate vahel loosime ka väikesed auhinnad. Esmakordselt valisid lapsed lahedaid suveraamatuid juba 2007. aastal.\nHindamisega aitad kaasa popimate raamatute soovitusnimekirja valmimisele.\nPISTA SINAGI NINA SUVEL RAAMATUSSE! TULE LUGEMA JA HINDAMA!\nKÄES ON PIKA PAI AEG.\nKooliaasta lõpu lähenedes on ka raamatukogul põhjust oma tublimatele lugejatele tunnustavalt õlale patsutada. Toimetasime täna koolidesse tänavused tubli lugeja tunnistused ning hüpersuperlugejaile „Staarlugeja“ rinnamärgid. Kas halvas lapsi koroonapaine või kurnas sunnitud koduõpe, aga sel korral oli eriti tublisid lugejaid kahjuks mullusest vähem - 62. Kahtlemata seda kallimad silmaterad meile tänavused tunnustatud on. Tegelikult – LUGEMINE LOEB!\nLasteni jõudsid ka projekti „Nuti-Nukits 2020“ auhinnad. Kuna suur tunnustuspidu pole sel kevadel mõeldav, siis viisime kimpsud-kompsud maiuste ja kiidukirjadega Rakvere Reaalgümnaasiumi 3.a ja 3.b klassi tublidele mängumeistritele ja Kadrina Keskkooli 1.b klassi vaimuka fotolavastuse autoritele koolidesse kohale. Kõikide laste töid saab uudistada kodulehel - https://www.lvkrk.ee/…/214-projekt-nuti-nukits-2020-on-teht…\nSelline oli siis meie pai nutinutikaile raamatute ja arvutimaailma ühendajaile. Teine pai läheb teele nutikate juhendajaile.\nViirusekevade nutikas leiutis – AUTOGRAMMIKOMMID.\nOtse loomulikult jäi tänavu kevadel ära ka Nukitsa konkursi suur lõputseremoonia ja pronksist Nukitsamehed jagati Andrus Kivirähkile ja Heiki Ernitsale raamatu „Tont ja facebook“ eest lausa vabas õhus Eesti Lastekirjanduse Keskuse trepil ning sündmust vahendas üksnes telepilt. Loosiõnne tahtel hindajate seast lõpupeole kutse saanud lapsed ei pidanud siiski pika ninaga jääma: Lastekirjanduse keskus mõtles välja autogrammikommid, mis kujutavad endast valgesse šokolaadi valatud kuldset Nukitsameest. Igal autogrammimaiusel on laste lemmikkirjaniku ja lemmikkunstniku autogrammidega krae. Autogrammikommid teevad loosiõnnelikele kindlasti rõõmu\nAprillikuu viktoriini võitjad on selgunud!\nAprillis oli viktoriini lahendajaid 6.\nAprillikuu viktoriini auhinnasaajad: Hugo Potti, Roosi Kõiv, Lisette Lein, Kirke Kuusik, Elise Bobõlski, Gregor Potti.\n1. Muinasjutuvestja Hans Christian Anderseni tuntud muinasjutt on ,,Metsluiged”.\n2. Eduard Bornhöhe ,,Tasuja” räägib 1343. aasta Jüriöö ülestõusust.\n3. 2020. aasta loom on nahkhiir.\n4. Leelo Tungal kirjutas värssloo väikesest Annist.\n5. Juri Gagarin sooritas 1961. aastal maailma esimese kosmoselennu.\n6. 1967. aastast tähistatakse Hans Christian Anderseni sünniaastapäeva rahvusvahelise lasteraamatupäevana.\n7. Rahvasuus nimetatakse ülestõusmispühi ehk lihavõtteid munapühadeks, kevadpühadeks, kiigepühadeks.\n8. Rakvere Ametikooli kaunistab Jass Kaselaane skulptuur ,,Koduvalvur”.


2017 oli Unimedile kasvuaasta - Meditsiiniuudised\n2017 oli Unimedile kasvuaasta\n24. juuli 2018 12:30\nUnimed Kliinikud OÜ on möödunud aastaga rahul: müügitulud kasvasid mõlemas põhivaldkonnas ehk nii ortodontias kui hambaravis.\nUnimed Kliinikud OÜ (endise nimega Ortodontiakeskus OÜ) müügitulude kasv võrreldes 2016. aastaga oli 13,7% ja seda hoolimata asjaolust, et 2017.a I kvartalis müüs ettevõtte unekeskuse ja päevakirurgia ärisuuna uuele investorile. Nimetatud tehing oli vajalik samm ettevõtte kulude baasi restruktureerimisel ning firma majandusliku stabiilsuse saavutamisel, selgitatakse majandusaasta aruandes.\nTäpsemalt olid ettevõtte müügitulud 2017. aastal 10,2 miljonit eurot (2016. a 9,0 miljonit). Kahjumit teeniti 28 581 eurot (2016. a 1,94 miljonit).\n„Aruandeaasta olulisemaks saavutuseks võibki lugeda ettevõtte kasumlikuks muutmist, mis kalendriaasta kokkuvõttes viis ettevõtte peaaegu nulli,“ kirjutab Unimed oma aruandes. “Sellele aitas kaasa nii kahjumlike tegevusalade müük kui tööprotsesside efektiivistamine ja varasemalt tehtud investeeringute tasuvuspunkti saabumine.“\nAruandest selgub, et piirkondlikult tegi suurima arengu läbi Tartu kliinik, kus 2016. aasta lõpul koliti uutesse ruumidesse – tänu lisandunud arstidele ning täiendavatele kabinettidele oli võimalik müügitulusid oluliselt kasvatada. Lisaks omandas Unimed kliinikud Tartus 2017. aasta alguses Medicum AS-ilt hambaravi käitise – tehingu tulemusena kasvas kliiniku arstkond ja patsientuur, suurenes laste hambaravi haigekassa lepingu maht ning lisandus haigekassa leping näo- ja lõualuude teenuste osutamiseks.\nTallinna kliiniku jaoks oli 2017. aasta samuti edukas – kliiniku müügitulu kasvas eelkõige tänu uute arstide liitumisele ja paremale töökorraldusele. Juba olemasolevate ruumide suuremas ulatuses kasutusele võtmine parandas ka kliiniku kasumlikkust.\nUnimedi keskmine töötajate arv 2017. aastal oli 157 (2016.a 136) ja tööjõukulu 5,61 miljonit eurot (2016. a 5,77 miljonit). Majandusaastal juhatusele tasusid ei arvestatud (2016. a 50 398 eurot).\nUnimed Kliinikud OÜ juhatusse kuuluvad Marja-Liisa Alop, Terje Saarepuu ja Kristjan Gutmann\n(Tasuline artikkel) Medicumi kasum vähenes poole võrra 22. november 2017 15:30\n(Tasuline artikkel) Unimed keskendub vaid hammastele 04. aprill 2017 09:19\n(Tasuline artikkel) Qvalitas ja Unimed ostavad Medicum Tartu kliiniku 30. november 2016 10:04\n(Tasuline artikkel) Ortodontiakeskus jätkab Unimed Ühendatud Kliinikute nime all 16. juuni 2016 13:30


Osta.ee Kasutajaleping (kehtiv kuni 20.11.2017) - Osta.ee\nOsta.ee Kasutajaleping (kehtiv kuni 20.11.2017)\nПеревод Договора Пользователя Osta.ee найдёте здесь.\nThe translation of User Agreement of Osta.ee in English can be found here.\nVenekeelset tõlget käesolevast Kasutajalepingust saate lugeda siit.\nInglisekeelset tõlget käesolevast Kasutajalepingust saate lugeda siit.\nRegistreerudes internetilehekülje www.osta.ee kasutajaks, kinnitad, et oled tutvunud käesoleva Kasutajalepingu tingimustega (edaspidi Tingimused), nõustud Tingimustega ning kohustud Tingimusi täitma alljärgnevas:\nTingimused kehtivad kõikide interneti lehekülje www.osta.ee ja osta-ee.postimees.ee (edaspidi Lehekülg) kasutajaks registreerinud isikute (edaspidi Klient) ja Lehekülje omaniku AllePal OÜ vahel Leheküljel olevate teenuste kasutamisel tekkivate õigussuhete kohta.\nAllePal OÜ, edaspidi OSTA.EE kontaktandmed on järgmised:\nregistreeritud äriregistris registrikoodi 12209337 all;\naadress Pärnu mnt 139, Tallinn;\ne-posti aadress info (ät) osta.ee.\nTingimuste p-s 1.1. nimetatud teenuste (edaspidi Teenused) all mõeldakse eelkõige, aga mitte ainult, Kliendile võimaluse andmist asjade/teenuste oksjonil osalemiseks, sh asjade/teenuste ostuks-müügiks pakkumiste tegemiseks, samuti muid Leheküljel pakutavaid teenuseid.\nLisaks Tingimustele reguleerivad Kliendi ja OSTA.EE vahelisi suhteid Eesti Vabariigis kehtivad õigusnormid, Lehekülje hinnakiri (edaspidi Hinnakiri) vastava Teenuse kasutamise kohta, Leheküljel olevad Teenuse täpsemad tingimused ja väljakujunenud head tavad.\nKui mõni Tingimuste säte osutub kehtetuks vastuolu tõttu seaduse sätetega, ei muuda see teiste sätete kehtivust.\nOSTA.EE pakub Klientidele välja virtuaalse koha, s.o. Lehekülje, kus Kliendid võivad teha ettepanekuid pakkumiste esitamiseks ja pakkumisi asjade/teenuste ostuks-müügiks ning kasutada muid Teenuseid.\nMüügilepingud sõlmivad Kliendid omavahel ilma OSTA.EE sekkumiseta/ vahenduseta ning Kliendid vastutavad omavahel sõlmitud müügilepingute täitmise eest.\nOSTA.EE ei vastuta Lehekülje kaudu ostetavate/müüdavate asjade/teenuste kvaliteedi ja kvantiteedi eest.\nOSTA.EE ei vastuta Kliendi poolt Leheküljel avaldatava informatsiooni tõelevastavuse ja/või seaduslikkuse eest.\nOSTA.EE ei vastuta Kliendi ebasobiva või seadusevastase käitumise eest.\nOSTA.EE ei osale ise (ei agendina, maaklerina, komisjonärina, esindajana ega muul viisil) reaalsetes müügi- ja muudes tehingutes, mis tehakse Leheküljel tehtud pakkumiste tulemusel Klientide vahel. OSTA.EE ei ole Kliendi agent, maakler, esindaja, komisjonär vms.\nKõikide teadete ja informatsiooni vahetamine Kliendi ja OSTA.EE vahel toimub elektroonilises vormis Tingimustes või Leheküljel sätestatud kontaktandmetel, kui Tingimustes ei ole sätestatud teisiti.\nLehekülg ja kogu selle sisu autoriõigused kuuluvad OSTA.EE-le. Leheküljele asjade/teenuste kohta autoriõigusega kaitstud teoseid edastades annab Klient OSTA.EE-le tasuta üle nende teoste osas kehtivad autori varalised õigused. OSTA.EE-le kuulub ainuõigus Kliendi poolt edastatud teoseid igal viisil kasutada, lubada ja keelata nende kasutamist, sh reprodutseerida, levitada, tõlkida, kohandada, lisada neid kogumikesse või andmebaasidesse või edastada üldsusele.\nesitama Lehekülje kasutajaks registreerumisel täielikult tõeseid isikuandmeid, sh registreeruma oma õige ja täieliku nime all ning kasutama kehtivat elektronposti aadressi;\nmitte kasutama Lehekülge ebaseaduslikeks tehingu(te)ks ja/või pettus(t)eks;\nesitama Lehekülje kasutamisel täielikult tõest informatsiooni, sh tõeseid andmeid müüdavate asjade/teenuste osas (s.o vastava asja/teenuse seisundit adekvaatselt peegeldavaid andmeid);\nasjade/teenuste müügiks pakkumisel väljendama hinnas jm infos asja/teenuse tegelikku majanduslikult põhjendatud sisu ja väärtust. Oksjonil väljakujunenud lõpphinnale lisaks võib asja/teenuse müüja nõuda ostjalt/tellijalt ainult saatmiskulude hüvitamist mõistlikus suuruses;\ntagama et, Lehekülje kasutamisel Kliendi poolt edastatud andmed (sh elektroonilised andmed, s.o failid, programmid, elektronposti saadetised jne, edaspidi Kliendi Informatsioon):\nei sisalda pakkumisi keelatud või piiratud tsiviilkäibega asjade/teenuste ostuks/müügiks;\nei ole vastuolus seaduste ja muude õigusaktidega (sh tarbijakaitset, konkurentsi ja asjade/teenuste eksporti/importi reguleerivate õigusaktidega);\nei sisalda viirusi ja muid arvutiprogramme või faile, mis segavad, kahjustavad või muul viisil häirivad Lehekülje normaalset kasutamist ja/või mis võivad Lehekülje kasutamise tulemusena salvestuda Kliendi arvutisse ja/või segada, kahjustada või muul viisil häirida selle normaalset funktsioneerimist;\nei sisalda informatsiooni asja/teenuse kohta, millise ostuks/müügiks on tehtud pakkumine mõnel muul internetileheküljel, mis on analoogne Leheküljega.\nmitte tõstma kunstlikult asja/teenuse hinda, sisestades ise pakkumisi enda poolt oksjonil müüki pandud asjale/teenusele enampakkumiste puhul ning mitte langetama ise kunstlikult asja/teenuse hinda sisestades vastupakkumisi enda poolt Leheküljele pandud ostupakkumiste osas vähempakkumiste puhul; samuti mitte kasutama seotud isikuid, nt sugulasi või tuttavaid hinna tõstmiseks või langetamiseks.\nkui tegemist on enampakkumisega, kohustub asja/teenust oksjonil müüv Klient müüma sellise asja/teenuse rahaliselt kõrgeima pakkumise tegijale, v.a juhul kui OSTA.EE oksjoni reeglites pole sätestatud teisiti (nt piirhinnaga oksjonid). Lepingupooled on kohustatud vahetama asjasse puutuvat infot 7 päeva jooksul pärast oksjoni lõppu.\nkui tegemist on enampakkumisega, kohustub asja/teenust oksjonilt ostev Klient selle asja/teenuse ostma, kui tema pakutud hind oli kõrgeim, v.a juhul kui oksjoni reeglites pole sätestatud teisiti. Lepingupooled on kohustatud vahetama asjasse puutuvat infot 7 päeva jooksul pärast oksjoni lõppu.\nvähempakkumise puhul kohustub Leheküljel ostupakkumise teinud Klient ostma asja/teenuse isikult, kes tegi rahaliselt madalaima pakkumise, eeldades, et selline madalaim pakkumine vastab täielikult Kliendi poolt Leheküljel seatud tingimustele, v.a juhul kui oksjoni reeglites pole sätestatud teisiti;\nmitte esitama nõudmisi OSTA.EE vastu, v.a nõudmised, mis tulenevad otseselt Tingimustest;\nhoidma Lehekülje kasutamiseks fikseeritud salasõna ja kasutajatunnust nii, et see ei satuks kolmandate isikute kätte, v.a juhul kui Klient on selliseid kolmandaid isikuid volitanud ennast esindama Teenuste kasutamisel;\nkoheselt elektronposti teel informeerima OSTA.EE-d kõikidest andmetest ja asjaoludest, mis on muutunud, võrreldes Lehekülje kasutajaks registreerumisel esitatutega;\nkoheselt elektronposti teel informeerima OSTA.EE Lehekülje kasutamiseks fikseeritud salasõna ja/või kasutajatunnuse kaotamisest või sattumisest kolmandate isikute valdusse.\nKliendil on keelatud ülesseatud oksjoni korral realiseerida asja/teenuse oksjoniväliselt, väljaspool OSTA.EE süsteemi.\nKlient kohustub oksjoni kirjelduses ja küsimustes-vastustes mitte avaldama oma isiklikke kontaktandmeid va. juhul kui soovitakse asja/teenusega tutvuda. OSTA.EE võib kontaktandmete avaldamist tõlgendada kui soovi realiseerida või osta asi/teenus väljaspool Lehekülje süsteemi.\nKliendil on keelatud oksjonil peale esimese pakkumise saamist muuta oksjoni kirjeldust ja sisu. Muuta saab vaid ülespaneku ootel oksjonit, mis ei ole veel avatud või käimasolevat oksjonit seni, kuni sellele pole tehtud veel ühtegi pakkumist. Juurde saab alati tellida lisateenuseid ning lisada pilte.\nKlient on kohustatud aktsepteerima sõlmitavate müügi- jt lepingute täitmisel OSTA.EE deposiidi kasutamist, kui teine lepingupool seda soovib.\non õigus- ja teovõimeline isik, kellel on õigus teha Leheküljel võimaldatud tehinguid;\ntäidab nõuetekohaselt kõiki Tingimuste punktides 3.1.-3.1.18. sätestatud kohustusi;\non teadlik, et vastavad müügilepingud sõlmivad Kliendid ilma OSTA.EE sekkumiseta ja vahenduseta ning Kliendid vastutavad täies ulatuses ise selliste lepingute täitmise eest;\non teadlik, et ostu/müügi pakkumise tegemine toob kaasa siduva ostu/müügi kohustuse/lepingu ning et sellise kohustuse täitmata jätmisel vastutab Klient kohustuse rikkumisega tekitatud kahjude eest täies ulatuses;\non teadlik, et kõikide Teenuste kasutamisest tulenevatelt tehingutelt makstavate maksude (sh tulu-, käibe- ja sotsiaalmaks) deklareerimise ja maksmise kohustus lasub Kliendil;\nTingimustega nõustumisel ei ole Kliendi ja OSTA.EE tahe suunatud muude õigussuhete tekitamisele kui sellele, mis on Tingimustes selgesõnaliselt kirjas;\non teadlik asjaolust, et Lehekülje kasutamiseks fikseeritud salasõna ja kasutajatunnuse sattumisel kolmandate isikute valdusesse on sellistel kolmandatel isikutel võimalik võtta Kliendile siduvaid kohustusi, mille täitmise eest vastutab Klient ning et OSTA.EE-l ei lasu kohustust kontrollida täiendavalt (s.o peale kasutajanime ja salasõna) Lehekülje kasutaja isikut.\non teadlik ja nõustub sellega, OSTA.EE-l on õigus teostada Kliendi isikuandmete töötlemist vastavalt Eestis kehtivatele õigusaktidele ja Tingimuste punktile 5.\nPeale lõppenud müügioksjonit on Kliendil kui müüjal kohustus tasuda kõik Hinnakirjast tulenevad tasud OSTA.EE-le sõltumata sellest, kas tehing ostjaga toimus reaalselt või kas tehingu hind muutus oksjoni tulemusega võrreldes. Kui pretensiooni käigus tuvastatakse tehingu toimumata jäämine ostjast tulenevatel asjaoludel, siis tagastatakse müüjale oksjoni komisjonitasu.\nKlient kohustub tasuma kasutatud Teenuste eest kõik Hinnakirjajärgsed maksed OSTA.EE-le arveldusarvele 7 päeva jooksul OSTA.EE poolt elektroonilise arve esitamisest.\nTähtaegselt tasumata arvetelt on OSTA.EE-l õigus nõuda viivist 0,2% tähtaegselt tasumata summalt päevas. Tähtaegselt tasumata arved edastatakse 1 kuu jooksul pärast arve väljastamist võlgade sissenõudmisega tegelevale isikule (inkasso), kusjuures Klient kohustub kandma kõik tähtaegselt tasumata jäetud maksete sissenõudmisega seotud kulud.\nOSTA.EE on õigustatud omal valikul kas piirama või tühistama Kliendi Lehekülje kasutamisõigust, sh muutma Leheküljel Kliendi poolt avaldatud informatsiooni või sulgema oksjoni või Kliendi kasutajakonto ning mitte võimaldama tal uuesti Kliendiks registreeruda juhul, kui Klient:\nrikub Tingimusi või Tingimustest tulenevaid Kliendi kohustusi;\non esitanud Lehekülje kasutajaks registreerumisel või Lehekülje kasutamisel informatsiooni, mis on väär, eksitav ja/või ebatäpne;\nteadlikult ja tahtlikult levitab OSTA.EE lehel valeinformatsiooni, solvab ükskõik missugusel viisil teisi isikuid või käitub ebaväärikalt.\nOSTA.EE on igal ajal õigustatud jälgima Leheküljel toimuvat tegevust, sh jälgima Lehekülje kasutajate poolt tehtavaid ostu/müügi pakkumisi. OSTA.EE võib teostada uurimusi kõigi väidetavate Tingimuste rikkumiste osas kasutades selleks kõiki seaduslikke vahendeid.\nOSTA.EE on igal ajal õigustatud eemaldama Leheküljelt Kliendi poolt tehtud ostu/müügi pakkumisi juhul, kui sellised pakkumised on vastuolus Tingimuste, heade kommete või kehtivate õigusaktidega.\nOSTA.EE on igal ajal õigustatud tegema Lehekülje parema kasutamise huvides Lehekülje piires andmete ümberpaigutusi Lehekülje kasutajate poolt sisestatud ostu/müügi pakkumiste osas, muutmata sealjuures selliste pakkumiste sisu.\nKui Klient on saanud teiselt Kliendilt kaks negatiivset kommentaari, on OSTA.EE-l õigus sulgeda Kliendi konto pakkumiste tegemiseks. Kui Klient saab teiselt Kliendilt kolmanda negatiivse kommentaari, sulgeb OSTA.EE Kliendi konto kuueks kuuks. Konto sulgemine toimub automaatselt. Kliendil on õigus otsuse vastu protestida, saates vastavasisulise kirja e-posti aadressile sisekontroll(ät)osta.ee. OSTA.EE otsus on lõplik.\nOSTA.EE-l on õigus nõuda Kliendilt Teenuse kasutamise eest tasu vastavalt Hinnakirjale. Tasu nõudmiseks esitab OSTA.EE Kliendile elektroonilise arve. Kliendi nõudmisel esitab OSTA.EE Kliendile arve ka lihtkirjalikus vormis.\nPunktides 3.1.1. – 3.1.18. sätestatud Kliendi kohustuste rikkumise korral on OSTA.EE-l õigus Kliendilt nõuda leppetrahvi, mille suurus on 20% oksjoni lõpphinnast, minimaalselt aga 200 krooni (12,78 EUR). Lisaks peab Klient hüvitama teisele lepingupoolele oksjoniga seoses makstud tasud OSTA.EE-lt tellitud teenuste eest, v.a komisjonitasu.\nOSTA.EE-l õigus saata Kliendile personaalseid kommertsteadaandeid jm pakkumisi. Nimetatud teadaannetest on Kliendil õigus keelduda teatades sellest OSTA.EE-le.\nOSTA.EE osutab Klientide poolt sõlmitavate müügi- jt lepingute täitmiseks raha deponeerimise teenust.\nAndmeid, mida OSTA.EE on saanud füüsilisest isikust Kliendilt Lehekülje kasutajaks registreerumisel, ja Lehekülje kasutamise käigus küsinud või mis koguneb füüsilisest isikust Kliendi kohta muul viisil Lehekülje kasutamise teel (edaspidi Isikuandmed), on OSTA.EE-l õigus töödelda Tingimustes sätestatud eesmärkidel ja mahus.\nOSTA.EE kogub ja salvestab Isikuandmeid elektroonilisel kujul tehes neist vajadusel väljavõtteid ka muus vormis.\nOSTA.EE kasutab Isikuandmeid Teenuste osutamiseks, edasiarendamiseks ja personaliseerimiseks.\nOSTA.EE ei anna Isikuandmeid üle kolmandatele isikutele ega avalikusta, välja arvatud Tingimustes sätestatud juhtudel.\nOSTA.EE-l on õigus kasutada Isikuandmeid ise ja anda neid üle OSTA.EE poolt valitud kolmandatele isikutele nendega koostöö tegemisel eesmärgiga tagada Teenuste kvaliteet ja kättesaadavus, samuti laiendada, parendada ja muul viisil arendada Teenuseid.\nOSTA.EE-l on õigus Tingimuste p-s 3.6 sätestatud juhul edastada Isikuandmed võlgade sissenõudmisega tegelevale isikule (inkasso jmt).\nOSTA.EE-l ja eelmises Tingimuste punktis nimetatud isikul on Tingimuste p-s 3.6 sätestatud juhul õigus edastada Isikuandmed ka maksehäireid kajastavatele ettevõtjatele nagu Krediidiinfo jmt, kes võivad neid töödelda krediidiotsuste langetamise eesmärgil vastava isiku poolt hallatavas maksehäirete registris.\nOSTA.EE-l on õigus edastada Kliendi andmeid teisele oksjonipakkumise avanud Kliendile juhul, kui Klient on teinud nimetatud oksjonile pakkumisi.\nOSTA.EE on igal ajal õigustatud Lehekülje ja Teenuste arengust tulenevalt ning nende parema ja turvalisema kasutamise huvides Tingimusi ja Hinnakirja ühepoolselt muutma ning täiendama.\nOSTA.EE kohustub teavitama Klienti Tingimuste ja Hinnakirja muudatustest ja täiendustest Leheküljel avaldatavate vastavate teadete kaudu.\nTingimuste ja Hinnakirja muudatused ning täiendused jõustuvad vastava muudatuse või täienduse avaldamisest Leheküljel.\nKlient kinnitab oma nõustumisest muudatuste ja täiendustega Hinnakirjas ja/või Tingimustes Teenuse kasutamisega peale vastavate muudatuste/täienduste jõustumist.\nLehekülje kasutamisest tulenevatele õigussuhetele Kliendi ja OSTA.EE vahel kohaldatakse Eesti Vabariigi õigusakte.\nLehekülje kasutamisest tekkinud vaidlusi püüavad Klient ja OSTA.EE lahendada läbirääkimiste teel. Kokkuleppe mittesaavutamisel lahendab vaidluse Harju Maakohus.\nTingimused kehtivad nende aktsepteerimisel kliendi poolt ja kehtivad Kliendi ja OSTA.EE vaheliste Tingimuses reguleeritud õigussuhete kehtivuse ajal. Kliendil on õigus Tingimustest taganeda 14 päeva jooksul nende aktsepteerimisest, samuti on Kliendil igal ajal õigus Tingimustes reguleeritud õigussuhted üles öelda, täites eelnevalt temal lasuvad kehtivad kohustused OSTA.EE ja teiste Klientide ees.


(Ümber suunatud leheküljelt Psüühiline isutus)\n2.3 Anoreksia ja teised vaimse tervise häired\nAnoreksiaga kaasneb kõige enam meeleolu langust, ärrituvust, suurenenud rahutust ja ängistust ning erinevaid toiduga seotud sundmõtteid või rituaale. Osal anoreksia all kannatavatest inimestest võib esineda impulsside kontrollimise häireid. Haiguse juurde võib kuuluda ka enesehävituslik käitumine.\nKui organism saab toitu liiga vähe, läheb ta nii-öelda säästurežiimile. Selle sümptomiteks võivad olla pidev külmatunne, aeglane pulss, madal vererõhk, kuiv nahk, juuste väljalangemine ja mao aeglustunud tühjenemine. Alatoituval inimesel hakkab vähenema lihasmass, sest organism hakkab seda kasutama toiduks. Anoreksia tagajärjed võivad olla kasvu häirumine ja luustikukahjustused. Vedeliku- ja soolatasakaaluhäired võivad põhjustada südamerütmihäireid, mis võivad olla eluohtlikud. Enamik kehalisi sümptomeid kaob koos söömishäirest paranemisega, kuid on ka kehalisi järelmõjusid, näiteks muutused luustikus, mis ei kao. Naistel võib alatoitumise tagajärjel esineda amenorröa ehk menstruatsioonide puudumine pika aja vältel. Normaalne menstruatsioonitsükkel taastub tavaliselt normaalkaalu saavutamisel.\nOsad anoreksiat põdevad inimesed väldivad söömisega seotud situatsioone. Söömist võidakse ka vältida leides vabandusi, miks mitte süüa. Söömine muutub kinnisideeks ning kannatada võivad suhted pere ja sõpradega. Lisaks söömise piiramisele võidakse kaalu kontrolli all hoida ka liigse treenimisega, millest võib kujuneda häire omaette.\nPerfektsionistlik isiksus võib olla üks soodustav tegur. Kaalu kontrollimine ja kõhnus muutub enesehinnangu ja eneseväärikuse aluseks. Psühholoogilised traumad võivad soodustada anoreksia kujunemist. Depressioon võib mõnikord eelneda anoreksiale.\nMaailmas valitsev kõhnuse ideaal võib samuti mängida rolli anoreksia tekkimisel. Anoreksia vallandavaks teguriks võivad ka olla teiste poolt tehtud märkused kaalu või välimuse kohta. Anoreksia saab tihtipeale alguse kõhnumisest, mille eesmärgiks on suurendada eneseväärikust ning omada oma elu üle suuremat kontrolli. Anoreksiat põdev inimene võib arvata, et kõhnumisega saab ta lahendada kõik probleemid oma elus.\nAnoreksia ja teised vaimse tervise häired[muuda | muuda lähteteksti]\nAnoreksiahaigetel on suurem soodumus esineda ka teisi vaimse tervise häireid, eriti ärevushäireid ja rasket depressiooni. 25–85% anoreksiat põdevatest inimestest kannatab oma elu jooksul ka raske depressiooni all. Seda võib pidada alatoitumise tagajärjeks. Toitumisharjumuste paranedes paraneb ka sageli meeleolu. Sundhäire on kõige tavalisem anoreksiahaigete ärevushäire, mis võib esineda 11–83 protsendil haigetest. Isiksusehäireid arvatakse olevat anoreksiahaigetel esinevat harva.\nEnamus anoreksiat põdevaid inimesi paraneb ravi korral ühe kuni viie aastaga. Tagasilangemine haigusse on kõige tõenäolisem esimesel aastal pärast tervenemist. Tervenemisvõimalused on seda suuremad, mida varem raviga alustatakse.\nAnoreksia ravi on keeruline ja pikaajaline. Ravi eesmärgiks on söömiskäitumise normaliseerimine ja alatoitumisest ülesaamine. Ravi alustamine on sageli raske, kuna anoreksiat põdeval inimesel on hirm kaalutõusu ees. Võib tekkida hirm kaotada oma elus kogu kontroll.\nKogu ravi vältel, kuid eriti alguses, on oluline, et haige oleks motiveeritud paranema. Motivatsiooni saab tõsta näiteks andes informatsiooni nälgimise tagajärgedest organismile ja tõstes esile paranemise eeliseid. Psühholoogiliste probleemide lahendamisel võivad abiks olla erinevad psühhoteraapiad. Ravitulemuste avaldumiseks on vaja kannatust, kuna esimeste nädalate või isegi kuude jooksul ei pruugi ravitulemusi näha olla.\nDieet peaks olema vaheldusrikas. Energiavajadus hinnatakse individuaalselt. Ravi alguses on see keskmiselt 1500–2000 kcal ööpäevas. Spetsiaalseid energiarikkaid toidusegusid võidakse kasutada energia saamise kergendamiseks. Ravi jooksul õpitakse ise oma söömise eest vastutama ning õigel viisil sööma.\nOsa haigeid ei ole võimelised ise oma söömiskäitumist tervislikumaks muutma. Sellisel juhul tasub kaaluda haiglaravi võimalusega. Ravi kulgu tuleb jälgida kaaludes regulaarselt. Raskematel juhtudel võib vajalikuks osutuda statsionaarne haiglaravi. Haiglaravilt ambulatoorsele ravile siirdumine toimub järk-järgult.\nMeeleoluravimite abi anoreksia algstaadiumis ega ka hilisemas ravis ei ole täheldatud.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Anoreksia&oldid=5272975"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 08:46, 10. aprill 2019.