7 151 106\n"Making the Rules of Sports Fairer" by Steven J....\n"Making the Rules of Sports Fairer" by Steven J. Brams ja Mehmet S. Ismail\nEhk siis üks inimene loeb välja, et penaltiseerias võiks löögid minna stiilis a-b-b-a-a-b-b-a-a-b ning tennises võiks...\nEesti või inglise keeles mõtled. Viimase puhul...\nEesti või inglise keeles mõtled. Viimase puhul arusaadav, sest jooksebki kokku. Eesti keeles muidugi karm formaat ka, et tuleb otsepilt, ootamatu küsimus ja pead 30 sekundiga asja analüüsima....\n26aastane hõbedamees Kerley polnud enne tänavust...\n26aastane hõbedamees Kerley polnud enne tänavust alla 10.15 jooksnud\nSee muidugi pull, et riik ise piiril selle...\nSee muidugi pull, et riik ise piiril selle kontrollimisega hakkama ei saa, aga samas kõik kohvikupidajad ja asjad peavad nüüd qr-kooditama ja värki.\nJurkatamme puhul on see ju arusaadav, et oksjon...\nJurkatamme puhul on see ju arusaadav, et oksjon käib? Veel suhteliselt noor kohalik pikk, kes\na) oli enne USAsse minekut nö kuldse Audentese põlvkonnas (kus oli Hermet, Post, Raieste, Kullamäe,...\nNoh, Eestit esindavad saalikoondislased Kotsarid...\nNoh, Eestit esindavad saalikoondislased Kotsarid ja Dorbekid, kes saavad neil "Valga" lätlastelt sisse. Et see ala ikka päris spetsiifiline, kus lihvitud koostöö ja füüsis on nõksa olulisemad kui...\n3 307 438\nKas ultratel üldiselt pole see loogika, et...\nKas ultratel üldiselt pole see loogika, et tavafänne nad ei nussi? Oleks nad (suvalise näitena) Senilt salli tõmmanud ja Brandonile vatsu vahtimist andnud, siis oleks asi enam-vähem arusaadav. Praegu...\n1 976 016\nHääletus: Raske öelda. Ma kahtlustan, et see 10+10+35 või...\nHääletus: Üldiselt need 5-10 miljoni euro suurused hilisema...\nÜldiselt need 5-10 miljoni euro suurused hilisema ostuõigusega laenud pole päris laenud kui sellised. Pigem lihtsalt venitatakse sellega tavapärane kolmeosaline maksmine nelja (või hooti ka viie)...\nHääletus: Allegri esimene pressikas oli täiskuld ja...\n“Dybala is also very fit, physically and mentally. He is a player who can score...\n1 980 994\nMees, kuidas sa seda Vintage Westonsit selliselt...\nMees, kuidas sa seda Vintage Westonsit selliselt juua jaksad? Ma enda meelest kannatan alkoholi suht hästi, aga kunagi jõin mõnusas tempos ära viis vintaget ja peale seda täismällar. Lõin vist...\nHääletus: Itaalia tippklubide seas on tänavune ostusuvi...\nItaalia tippklubide seas on tänavune ostusuvi ikka ülivaikne. Eeldatavasti on PSG rohkem mängijaid hankinud, kui saapamaa suured kokku. Ja erand pole ka Juventus. Suvalised nopped senisest suvest.\nHääletus: Kahtlustan, et põhjust võib otsida siit: «Ma ei...\nKahtlustan, et põhjust võib otsida siit:\n«Ma ei taha mingisuguseid probleeme siin. Ma tahan jääda oma lapse juurde,» sõnas ta.\nEt lapse vanemata jätmine ka paha.\nEriti fun on internetist vaadata....\nEriti fun on internetist vaadata. Eeldatavasti/äkki asi mu internetiühenduses, aga ülekanne mitu korda katkenud. Ehk siis paar korda on olnud kombo, et refresh, vaatad veebi reklaamiblokki, pilt...\nNendega on sesplaanis see "mure", et enne Taani...\nNendega on sesplaanis see "mure", et enne Taani liiga parimateks ründajateks tõusmist nad Eestis väga hullult ei paugutanud.\nVÄIDETAVALT oli vähe nirumate liigade satsidel tõsisem huvi, aga...\nHakkame taguripidi minema ja vaatame Eesti...\nHakkame taguripidi minema ja vaatame Eesti meistriliiga väravaküttide tulemusi välismaal.\nSorga. 2019 Eestis 31 väravat, 2020 MLSis 17 mänguga 1 värav\nLiliu. 2018 Eestis 31 väravat, 2019 Rootsi...\nKleebis: Pedereerivaid kaerasid ei saa kunagi olla liiga...\nPedereerivaid kaerasid ei saa kunagi olla liiga palju või piisavalt!\nAava ütles juba enne etappi, et eeldatavasti...\nAava ütles juba enne etappi, et eeldatavasti 75%-le vms inimestest viimane kiiruskatse ei meeldi ja nad on korraldajatena sellega arvestanud. Võimalik, et nad timmisid kiirusekatse natuke liiga...\n1 296 679\nKorra kvartalis võib vist siin foorumis ka...\nKorra kvartalis võib vist siin foorumis ka (tasulist) kohaliku vuti tükki jagada, sest üsna jabur kaasus.\nKes on Eesti meistriliiga ajaloo kalleim ost? Suure tõenäosusega Tammeka duublis pallinud...\n1 399 611\nRääkimata Euroopa meistermeeskonna liigast, mis...\nRääkimata Euroopa meistermeeskonna liigast, mis tõestas hästi, et eks see premm on tasemelt üks farmerite liiga.\n8 046 604\nSiis on kohal alkomüügiluba olemas ehk minu...\nSee sinu algne idee on umbes sama, et mingi...\nPigem on tsipa rohkem, sest ta vanavanaisa on...\nERR 2008 tegi 400 tundi. Eeldan, et 2012 võis...\nERR 2008 tegi 400 tundi. Eeldan, et 2012 võis samas kandis olla.\nKuidas FFP ajastul kõigi nende...\nKuidas FFP ajastul kõigi nende palgad/üleminekutasud üldse raamistikku mahuvad? Või peale superliigast kõrvalejäämist ongi Nasser Al-Khelaifi üllas ja puhas vend, kes võib kõike teha?\nKleebis: Kuna mängud ja turniirid üldiselt võidetakse...\nKuna mängud ja turniirid üldiselt võidetakse keskväljal, siis Itaalia seis näib ka tulevikku vaadates päris lubav. Barella 24, Verratti 28, Locatelli 23, Pessina 24, Cristante 26 ja vanurina Jorginho...


Xubuntu 21.04 näitab meile, milline saab olema teie taustpilt | Ubunlog\nVähem kui kahe nädala pärast on saadaval Ubuntu uus versioon. 2021. aasta aprilliväljaanne kannab jõehobu Hirsute Hippo koodnime, millel on põhiväljaandes küll juuksed, kuid vähem kui me eeldasime. Märtsi lõpus Canonical esitatakse karvasele jõehobule, kes saadab Ubuntu fondi kuni selle oktoobrini ja tänaseni Ubuntu 21.04 Ta on teinud sama, kuid sel juhul pole loomast märki.\nEl tapeet Xubuntu 21.04 on see, mis teil nende ridade all on. See on minimalistlik taust, mis kasutab samu värve, mida oleme juba lähiminevikus näinud. Keskel näeme kahte ringi ja kahte kolmnurka, mis jätavad omamoodi jälje, mida ma praegu ei suuda tuvastada. Võib-olla olen täna pühapäeva keskpäeval väga paks, kuid jõehobu olles ma seda ei näe. Kuigi tõsi on ka see, et Xubuntu ei kuulu nende maitsete hulka, mida koodnimega loom oma fondidesse lisab.\nXubuntu 21.04 uus minimalistlik taust\nEttekanne on tehtud Twitteris, vähemalt pool. Mikroblogimisvõrku on nad ülemisse paremasse nurka pannud operatsioonisüsteemi nimega tausta ja rääkinud meile selle kättesaadavusest, kuid taust, nagu see on Xubuntu 21.04-s koos selle suurusega, on teil eelmine pilt. Kui soovite selle alla laadida, saate seda teha samalt pildilt, aga ka on saadaval en seda linki, failis xubuntu-artwork / usr / share / xfce4 / backdrops.\nXubuntu 21.04 saabub Hirsute Hippo koos ülejäänud perega järgmiseks 22 aprill. Uuenduste hulgas toob see lisaks Linux 5.11-le esile graafilise keskkonna, mida on uuendatud versioonile XFCE 4.16, ja uusi töölauarakenduste versioone, näiteks Thunari failihaldur või Ristretto pildivaatur.\nTäielik tee artiklini: ubunlog » Ubuntu-põhised jaotused » Xubuntu » Xubuntu 21.04 näitab meile, milline saab olema teie taustpilt\nSway 1.6 on varustatud sisendtüübi täiustuste, i3 ühilduvuse ja muuga\nOpenToonz 1.5 on juba välja antud ja need on selle kõige olulisemad muudatused


Kipitav valu peale vahekorda | Naistehaigused | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nKipitav valu peale vahekorda 13.07.01 / Naistehaigused\nKunagi ma lugesin artiklit veebist, kus oli seletatud, miks tekib peale vahekorda valu. Ma ei suuda seda artiklit enam üles leida, aga seal oli kirjas umbes nii, et kui valu on tupe sissekäigu juures ja selle ümber, siis pole naine piisavalt märg olnud jne olenevalt sellest, kus valu asub ja millal ta tekib. Minu probleem on järgmine: peale vahekorda (kui on eriti pikk vahekord, siis ka vahekorra lõpus) tekib mul tuppe kipitav valu, mis möödub ca poole tunni kuni tunni pärast. Kui on lühike vahekord, siis mõnikord ei tulegi valu. Valu asetseb kuskil sügavamal seespool, tupeseinte peal, kui tupelihaseid pingutada, siis tunneb valu rohkem. Märjaksminemiseprobleemi pole, haigusi ei tea endal olema (voolus on normaalne ja mingeid muid kaebusi pole). Millest see võib olla tingitud? Söön Harmonet tablette, muid ravimeid ei kasuta.\nPöörduge siiski naistearsti poole, et teha läbivaatlus. Võimalik, et valulikkus on tingitud limaskesta hõõrdumisest (mida pikemaajalisem vahekord, seda tõenäolisem, et on tupe valulikkus). Pillide kasutajatel võib olla tupe limaskest veidi kuivem, õrnem. Samas ka tupe põletikud, näiteks seenpõletik, muudavad limaskesta õrnaks


Ettevõtluse riiklike tugimeetmete mõjude hindamine | Praxis\nEttevõtluse riiklike tugimeetmete mõjude hindamine\nAntud hindamisega on tegemist esimese sellelaadse projektiga, kuna varem ei olnud riiklike ettevõtluse tugimeetmete tulemuslikkust ja mõjusid hinnatud. Selle vajalikkusele oli aga juba mõni aeg tagasi tähelepanu juhtinud Riigikontroll. Samuti on Eesti kohustatud raporteerima Euroopa Komisjonile Riikliku Arengukava meetmete tulemustest. Hindamise eesmärk oli analüüsida, kas toetusmeetmed on asjakohased ja täidavad seatud majanduspoliitilisi eesmärke. Lisaks tehti ettepanekuid, kuidas vajadusel muuta programme ja nende rakenduspõhimõtteid.\n„Vastavalt „Ettevõtlik Eestile“ on Eesti ettevõtluspoliitika eesmärkideks soodustada ettevõtlikkust ja uute töökohtade loomist ning tõsta Eesti ettevõtete konkurentsivõimet.“ – Kadri Kuusk\nUuringus hinnati nelja riiklike ettevõtluse tugimeetmete valdkonda. Nendeks olid ettevõtete kapitali ligipääsu parandamine, inimressursi arendamine, ettevõtete ekspordivõimaluste toetamine, teadus- ja arendustegevuse toetamine.\nHinnatud skeemid on valdavalt asjakohased, st vastavad kasusaajate vajadustele ning turusituatsioonile ja on kooskõlas riiklike majanduspoliitika dokumentides seatud eesmärkidega.\nOsade toetuste puhul oleks võimalik paremini valida sihtgruppe.\nToetusrahade kasutamismäär oli hea – 2006. aasta lõpuga rahuldatud taotlusi ~90% eelarvest.\nMitmete toetuste taotlemine ja hilisem aruandlus olid ettevõtete jaoks väga kulukad.\nSoovitav on täiustada toetuste monitooringsüsteemi, et see võimaldaks saada juhtimisotsuste tegemiseks vajalikku teavet ja oleks enam suunatud programmide juhtimise ning analüüsi toetamisele.\nPikaajaliste projektide puhul (1-3 aastat) oli koolitus-, ekspordiplaani ja teadus- ja arendustoetuste programmide tingimused osutunud liiga jäikadeks ning ei ole kooskõlas ettevõtete endi tegevuse planeerimisprotsessidega.\nSoovitav oleks järgida Riiklikus Arengukavas (RAKis) seatud eelistusi ja/või seada täiendavaid eelistusi toetuste jagamisel, kuna see aitaks kaasa programmi eesmärkide paremale saavutamisele ning suurendaks programmi lisanduvust.\nEttevõtlustoetuste mõjude hindamine\nEvaluation of Business Support Measures in Estonia\nEkspordiplaani toetuse mõjude hindamine\nKredEx’i investeerimislaenu- ja liisingukäenduste mõjude hindamine\nKoolitustoetuse mojude hindamine\nNõustamistoetuse mõjude hindamine\nTeadus- ja arendustegevuse finantseerimise programmi mõjude hindamine\nStarditoetuse mõjude hindamine\nEttevõtluse infrastruktuuri arendamise toetuse mõjude hindamine\nKredEx’i lühiajaliste ekspordigarantiide mõjude hindamine\nRiiklike ettevõtluse tugimeetmete mõjude hindamine\nHindamise eesmärk oli analüüsida, kas toetusmeetmed on asjakohased ja täidavad seatud majanduspoliitilisi eesmärke. Lisaks tehti ettepanekuid, kuidas vajadusel muuta programme ja nende rakenduspõhimõtteid. Hindamine oli sisendiks Euroopa Liidu struktuurifondide järgmise planeerimisperioodi (2007-2013) meetmete väljatöötamisel. Hindamise käigus töötati välja metoodika, mida on edaspidi võimalik võtta aluseks sarnaste mõjude hindamiste läbiviimisel.\nNaisettevõtjate laenude mõjude hindamine\nEttevõtluse alustamise toetuse, tööpraktika ja tööharjutuse hindamine\nEttevõtluse toetusmeetmed riigieelarve strateegias 2007-2013


Toomas Kruusimägi: nutikus võib päästa Eesti kooli hullemast - Tänane leht\nToomas Kruusimägi: nutikus võib päästa Eesti kooli hullemast\nTallinna inglise kolledži direktor Toomas Kruusimägi FOTO: Tairo Lutter\nEesti kool on jäämäele otsasõidu kursil, aga nutikate lahenduste rakendamisel on mööda tüürimise võimalus, kirjutab Tallinna inglise kolledži direktor Toomas Kruusimägi inspireerituna Madis Somelari arvamusartiklist (PM, 21.09).\nJulgen öelda, et Eesti poliitikud peaksid olema Eesti kooli pärast palju rohkem mures, kui nad seda praegu on. Laiem avalikkus juba tunneb hariduse pärast üha rohkem südamevalu, kui jälgida meediapilti. Peabki tundma, sest see pole spetsiifiliselt õpetajaskonna probleem, vaid kogu ühiskond triivib sel ulgumerel jäämäe poole, kuid meil on nii süsteemi muutes kui ka tarku ja nutikaid inimesi kaasates võimalus muuta kurssi.\nMadis Somelar ei eksi, öeldes, et paarisajaeurone palgatõus ei lahenda enam õpetajate põuda. Samas on võimalik leida põuda leevendav pilv senisest palju ulatuslikuma e-õppe näol, seda kasvõi algatuseks füüsika, keemia ja matemaatika puhul. Parimad Eesti koolidest võiks lugeda sisse teooriatunnid ning sel juhul jääks klassiõpetajale rohkem tuutori roll. Selle toel saaks üle minna ümberpööratud klassiruumi rakendamisele, mis tähendab, et õpilased tegelevad teooria omandamisega iseseisvalt ning koolitunnid on õpitu sünteesimiseks ja õpitud teadmiste rakendamiseks – selline lahendus on kasutusel Tartu Jaan Poska gümnaasiumis.


Swedbank: Baltika tulemused jäid ootustele alla - Investeerimine - Majandus\nSwedbank: Baltika tulemused jäid ootustele alla\n25. juuli 2011, 19:01\nBaltika teise kvartali tulemused jäid meie ootustele alla, ettevõtte likviidsus on jätkuvalt nõrk ning oma soovitused vaatame üle alles pärast emissiooni tulemuste selgumist, kinnitas Swedbanki analüütik Risto Hunt ettevõtte tulemuste kiirkommentaaris.\nSwedbank ootas Baltika II kvartali käibeks 13,9 miljonit eurot, kuid tegelik tulemus jäi aastatagusega samaväärsele 12,6 miljoni euro tasemele. Seejuures kasvas jaemüük mullu sama ajaga võrreldes protsendi võrra, kuid hulgimüük vähenes üheksa protsenti.\nHunt märkis, et Baltika allahindlused olid tavapärasest madalamad, mistõttu brutomarginaal kerkis kahe protsendipunti võrra 55,8 protsendini ehk oodatust kõrgemale tasemele. Samas 7,3 miljoni kroonine brutokasum oli oodatust väiksem, seda peamiselt madalama käibe tõttu.\nHunt tõdes, et saavutatud marginaalide taseme juures oleks Baltika suutnud nende ootusi ületada, kui vaid müügitulemus oleks ootustele vastanud.\n«Üldiselt näitasid teise kvartali tulemused, et ettevõte on teinud kasumlikkuse suurendamiseks head tööd,» tõdes Hunt, kelle sõnutsi peaks brutomarginaal edaspidi veelgi paranema, sest puuvilla hind on kõvasti langenud. Lisaks sulgeb ettevõte oma kahjumiga tegutsenud poed Poolas.\nHunt märkis, et kuigi bilansis on sularaha ja selle ekvivalentide maht suurenenud, on ettevõtte likviidsus siiski nõrk ning kätkeb endas riske. Lisaks oli ettevõtte rahavoog Swedbanki arvestuste kohaselt negatiivne. Baltika majandustulemustes rahavoogude aruannet ei olnud. Ettevõtte finantsdirektor Maigi Pärnik tõdes, et see esitatakse alati hiljem, sest tütarfirmade rahavoogude konsolideerimine võtab aega.\n«Likviidsusküsimuste tõttu sõltub ettevõtte tulevik käimasolevast aktsiaemissioonist,» kinnitas Hunt, lisades, et vaatamata ettevõtte kinnitusele, et senised suuraktsionärid on võtnud endale emissiooni märkimise kohustuse ehk emissioon peaks olema edukas, jääb pank neutraalsele seisukohale ning ütleb oma uued soovitused alles pärast emissioonitulemuste selgumist.


Aroomiõli Mõru (tume) šokolaad 15 ml - hobipunkt.ee\nAvaleht>Seebitegu>Aroomiõlid> Aroomiõli Mõru (tume) šokolaad 15 ml\nAroomiõli Mõru (tume) šokolaad 15 ml\nKülluslik tume mõrušokolaadi lõhn, lisandiks natuke vaniljet kübekese karamelli ja meega.\nVärvib külmprotsessi seebimassi pruunikaks\nsüttimispunkt 100 kraadi\nkoos km\tTootekood: 2616\n250 ml pudel...\nRohkem infot\t2 juhendid ja retseptid\nAroomõli külmprotsessi seebis\nEri retseptis võivad aroomõlid käituda erinevalt. Siintoodud informatsioon on vaid suunda andev.\nEi kiirenda seebi tahkumist\nSee kosmeetiline aroomiõli sobib kasutamiseks nii peale jäetavates kui maha loputatavates kosmeetikatoodetes.\nLihtsam variant valmisseebi massist (fotol pruun reljeefse mustriga) valget valmisseebi massi šokolaadi aroomiõli 1 kg kohta u 20 g šokolaadi paar spl puhast kakaod (mitte joogipulbrit) Lõika valge seebimass väiksemateks kuubikuteks. Sulata veevannil või mikrolaineahjus. Lisa kakao ja...\nVõided ei sisalda vett ja on seetõttu pikema säilivusajaga kui kreemid. Valmistamisel ei ole vaja kasutada emulgaatorit. Võie on koostiselt paksem ja selle imendumine nahasse võtab kauem aega. Vali võide sisse oma nahale sobivad vedelad õlid. Kui soovid pehmema koostisega võideid suurenda vedelate...


Maria Valdmaa: Vabakutseline laulja peab olema väga kannatlik - MuusikaElu\nArtiklid Maria Valdmaa: Vabakutseline laulja peab olema väga kannatlik\n“Minu teekond lauljana on olnud väga heitlik – olen Münchhauseni kombel end mitu korda patsipidi august välja tirinud. Praeguseks küll tean, mida pean millegi saavutamiseks tegema ning kuidas end vokaalselt paremini tunda, aga kogu aeg tuleb siiski edasi leiutada.”\nRahvusvaheliselt tunnustatud sopran Maria Valdmaa elas 14 aastat Hollandis ja oli tegelikult mõtted kodumaale naasmisest kusagile kaugele lükanud. Epideemia tõttu läksid aga riigid järjest lukku, kontserte muudkui tühistati ning vabakutselise laulja kalender oli järsku täiesti tühi. Pikalt pingelise tööelu tõttu oli süllekukkunud puhkust väga vaja.\n“Ma ei kurvastanud, et järsku mitte midagi tegema ei pidanud. Nüüdseks on muusikast muidugi saanud minu elukutse ja elatusallikas, aga muusika on ennekõike minu kutsumus. Mul on sisemine veendumus ja teadmine, miks muusikat teen. Nii et hirmu, et ma enam kunagi ei laula, mul küll ei olnud.”\nEsimese kuu magas ta lihtsalt maha, seejärel hakkas mõtteid veeretama, et kuidas edasi. “Ma ei olnud Haagi ju isegi päris kodu rajanud – mu kodu oli mul kohvris. Sain aru, et Hollandiga sidus mind peale muusika väga vähe ning sellega paljastus mu muusikuelu skelett.”\nMikko Perkolaga Arvo Pärdi Keskuses. Foto: Priit Grepp\nEnd pigem pikalt ette mõtlevaks inimeseks pidav Valdmaa sai aru, et pool aastat saab hakkama, aga edasine on tume maa ning see pani ta tegutsema, teadmatus andis energiat. “Ma ei oleks arvanud, et kunagi omandatud filoloogi haridust vaja läheb, aga nüüd nii juhtus – sattusin Buduaari ajakirja keeletoimetajaks, mis oli muide väga pingeline ja põnev töö ning sisustas mu aega.” Lisaks kutsus ta sõbrad interneti vahendusel kokku ning mahitas kõiki itaalia keele oskusi täiendama. “Sellest sai päevarutiini osa. Me rääkisime itaalia keeles päriselt meie ümber toimuvatest elulistest asjadest.”\nValdmaa mõtles läbi, mida kõike ta veel teha sooviks ja jõudis üsna kergelt arusaamisele, et selleks ei pea elama võõrsil. Helistas seejärel Eesti Filharmoonia Kammerkoori direktorile Esper Linnamägile ning uuris maad. “Olen ju koori ridadesse kunagi kuulunud ning hiljem teinud nendega mitmeid projekte.” Tema õnneks olid kooril tulemas just uute lauljate ettelaulmised. “Üsna kiiresti õnnestus elu Hollandis kokku korjata ning 2020. aasta augustiks olin juba Eestis.”\nTasa ja targu jälle laulma\nValdmaa ei olnud mitu kuud laulnud, aga suvine ülesastumine Haapsalu vanamuusikafestivalil Händeli oratooriumis “Theodora”, kus lavapartneriks briti tenor James Gilchrist, sundis jälle häälega tööle asuma. “Kui tavaliselt käin laulutunnis või töötan mõne coach’iga (lauluõpetaja – K.E.), siis nüüd tuli piirangute tõttu kõigega üksi hakkama saada ja algus ei olnud tõesti kerge.”\nLaulu õppimises on palju etappe, hääle kasutamine vaid üks osa sellest. Ta alustas vaikselt ja pühendus kõigepealt vokaaltehnikale. “Ideaalis viib laulja end looga kurssi: tõlgib teksti, loeb mitmeid kordi läbi, siis loeb rütmis, analüüsib ja mõtestab. Mõni koolkond soovitab oma partii enne laulmist klaveril ette mängida. Niimoodi on ajaks, mil laulma hakkad, palju juba selge.”\nKriis mõjus talle nii hästi, et igasugune lavanärv kadus ning puupüsti kirik ei tekitanud mingisugust hirmu. “Ere ja kummaline mälestus. Tõsi, nüüd hakkab lavanärv vaikselt tagasi tulema.”\nValdmaa muusikutee algas Kuusalu muusikakoolis, kus ta kaheksa aastat viiulit õppis. Pärast põhikooli tuli aga pealinna Reaalkooli. “Tulin Tallinnasse tegelikult kindlal põhjusel – tahtsin laulda Eesti Televisiooni tütarlastekooris.”\nTelekoor, nagu ta seda ise nimetab, andis vabanduse koolis kõrvale hiilida paljustki, mis ei meeldinud. “Tagantjärele targana oleksid teatud olukordadega silmitsi seismised mulle kasuks tulnud, inimlikus mõttes.” Aga oli nagu oli. Kooris, kus ta veetis kogu oma vaba aja, sai dirigent Aarne Saluveeri kõrgete nõudmiste tõttu pingetaluvuse, pikad reisid üle maailma õpetasid rutiiniga hakkama saamist. “Lisaks püüdis hääleseadja mulle klassikalist repertuaari tutvustada, aga ma ise ei olnud selleks veel valmis.”\nKeskkooli ajal viis elu ta vanamuusikaaansamblisse Rondellus ning hiljem Maailma Noortekoori, kus laulis esimest korda elus nii Bachi kui Monteverdi loomingut. “Oi, kui väga mind see muusika kõnetas. Sealt sain ma keskaja ja väga varajase renessansi pisiku. Muusikaliselt on see mulle kõige hingelähedasem. Nii varasele muusikale ma nii noorelt veel täielikult spetsialiseeruda ei söandanud, sest nägin, kui spetsiifilise ja kitsa alaga on tegemist.”\nPärast keskkooli oli Valdmaa vaikivalt äraootav ning asus ülikooli plaaniga tudeerida kirjandust. “Välja tulin aga leksikoloogina.” Valdmaal puudus enda hinnangul akadeemiline ambitsioon – sõnad meeldisid ja meeldivad tänagi väga, aga teadust ta nendega teha ei taha. Tema lõputöö käsitles ingliselaenulist muusikaterminoloogiat eesti keeles, kuid kummalisel kombel on selle mõlemad eksemplarid nüüd kadunud.\nJuba ülikooli ajal hakkas Valdmaa Otsa-koolis klassikalist laulu õppima. Mitmelt poolt anti aga mõista, et ooperilauljana tal võimalusi karjääri teha ei oleks. “Mul olevat liiga väike hääl. See teadmine jäi minu minuga kauaks ja mõjutas teatud mõttes ka edasisi valikuid.”\nHiljem on ta korduvalt mõelnud, et oleks tegelikult võinud endale ikkagi võimaluse anda. “Selge on see, et minus ei ole ooperimaailma tippu ja võib-olla pole ka muusikateater minu kirg, aga siiski oleks olnud huvitav teatud rolle laulda.”\nLaulmine aga kripeldas. Valdmaa kaalus erinevaid koole, sest Eestis oleks teine kõrgharidus olnud tasuline, mis suunas mõtted õppimisvõimalustele välismaa. Ühel heal päeval teatas telekoori kaaslane Kai Rüütel, et on Valdmaa kirja pannud Haagi kuningliku konservatooriumi õpetajate Tartus toimuvatele meistrikursustele. Ei jäänud muud üle, kui kohale sõita ja ette laulda. “Haagi õpetajad soovitasid aasta veel tööd teha ja siis Hollandisse tulla. Nii ma ka tegin ja sinna kooli sisse sain.”\nHaagis olid ees nii Kai Rüütel kui ka Ivo Posti. Seal õppis ta kuus aastat ning sai magistrikraadi barokklaulus. Pärast kooli jooksis Valdmaa enda sõnul tema hääles midagi niimoodi kokku, et laulda ei saanud enam üldse. “Tehniliselt oli kõik justkui äraspidine. Otsisin endale uue õpetaja ja alustasime nullist. Meie töö kulmineerus eduga Londoni Händeli konkursil.”\nEnne Händeli konkursi teist kohta ja publikupreemiat jõudis ta osaleda Salzburgi Mozarti laulukonkursil, kus ei saanud esimesest voorust edasi. “Konkurssidel osalemine annab aga uskumatuid kogemusi, sest repertuaari hulk, mis tuleb ette valmistada, on meeletu, ja lauljas toimub tohutu arenguhüpe.”\nAlbumi “Aberdene 1662” fotosessioon. Foto: Erakogu\nSeetõttu oli edu Londonis tema jaoks kui unenägu. “Ma ei saanud nagu aru, et olin esimesest voorust saanud teise ja siis kolmandasse, mille aariad tuli mul kümne päevaga selgeks saada. See näitas, kuidas inimene on võimeline end kokku võtma.”\nKonkursid tekitasid Valdmaa vastu huvi Eestis, maailma uksed tema ees aga valla ei läinud. Sopranite seas on maailmas erakordselt suur konkurents ja töö saamiseks tuleb lisaks konkurssidel osalemisele käia ka ette laulmas, mõnikord saabub kutseid. “Ette laulnud olen ma väga palju ja pean ütlema, et ma pigem ei ole inimene, kellele see sobiks. Minu tugevus on olnud selles, et kui keegi langeb rivist ja on kriis, olen suutnud kiiresti reageerida. Siis ma lähen ja nähakse, et ma saan hakkama ning koostöö jätkub.”\nMadalmaade kammerkooris käis ta ette laulmas lausa kolm korda, enne kui ta koori ridadesse arvati. “Ja arvajaks oli Risto Joost,” hakkab Valdmaa naerma. Ta selgitab, et klassikalise muusika lauljatest suur osa on vabakutselised, lauljaid on väga palju ja nende nimekiri pikk – eesotsas need, kes kuuluvad ansambli põhikoosseisu. “Mina olin pigem vabakutseline, keda kutsuti kollektiivi tihti. Ja mida rohkem sind laval nähakse-kuuldakse, seda stabiilsemalt laekuvad uued pakkumised.”\nKooli lõpetades vaevasid Valdmaad mõtted eriala vahetamisest, aga ta surus sisemise draama maha ja andis endale algatuseks kaks aastat – kui saab jalad alla, vaatab edasi, kui ei, tuleb koju. “Vabakutselisel lauljal peab olema hobuse kannatus. Siis hakkas seda tööd muudkui tekkima ning seda jätkus nii pikalt, et kahest saigi 14.”\nKuigi palgatöö teda mõnikord veidi piirab, on kindel palk kindlal kuupäeval parem kui lõputu hirm, kas tööd üldse tuleb. “Eesti riigi sotsiaalsüsteemi ja kõrgete maksude tõttu ei ole klassikalisel muusikul naljalt võimalik palgatööta hakkama saada. Tööandjaga kokkuleppel saan teha mõnikord ka kammerkooriväliseid projekte, aga kutsete seast tuleb teha valik, sest nii koor kui dirigent on minuga ju arvestanud. Mina omakorda arvestan nendega.”\nEFK ehk Eesti Filharmoonia Kammerkoor\nKui Valdmaa Hollandis muusikalisi tulevikumõtteid mõlgutas, oli esimene neist Eesti Filharmoonia Kammerkoor. Professionaalsetesse kooridesse valib uusi lauljaid peadirigent ettelaulmise põhjal. Lauljad peavad suutma esitada näiteks mõnd Bachi aariat, mõne romantilise laulu ning midagi kaasaegsest muusikast.\n“Tavaliselt on ka noodist lugemise katse, mis on siiani selles protsessis kõige hirmutavam. Sellistes kõrge tasemega muusikalistes kollektiivides ei saa kunagi saba lõdvaks lasta, vaid tuleb kogu aeg end tõestada ja tööd teha.” Esituse puhul jälgitakse muu hulgas ka rütmilist täpsust. “Eestisse naastes Eesti Filharmoonia Kammerkooriga liitudes sain pataka noote ning toonaste koroonareeglite tõttu osalesin esimestes proovides karantiinis istudes arvuti kaudu. Seejärel kohe lavale – ega kohanemisaega eriti olnud.”\nProfessionaalses kammerkooris, kus iga laulja on solisti tasemega, on tavaline see, et kord laulab soolot üks, siis aga teine või hoopiski neljas laulja, konflikte sellega ei kaasne. “Haagis oli koolis küll lauljate seas üle laipade minemist, aga siin on meil sõbralik ja ühtehoidev kollektiiv, kus iga häälerühm oma iseloomu ja neile sobiva dünaamikaga.”\nValdmaa sõnul eeldab professionaalse koorilaulja amet päris suurt eneseregulatsiooni võimet. “Kui keegi teeb midagi, mis sulle ei sobi või käib närvidele, üritad mitte välja teha. Või reageerid nii, et ei tee teistele liiga. Kui sul on elus keeruline periood, ei ela seda kolleegide peal välja. Niimoodi hoitakse töörahu.”\nEesti Filharmoonia Kammerkoori ridades. Foto: Kaupo Kikkas\nProovides lauldakse tavaliselt sissejuhatuseks lugu läbi ja seejärel algab töö elementidega – mõnikord lehekülgede, aga teinekord akordide kaupa, vahel häälerühmad eraldi, siis bassid ja sopranid koos või kõik teised peale basside. “Koos ja eraldi laulmist, jupitamist ja kuulamist, klapitamist, et akordid kõlama hakkaksid ja häälikud samasugused oleksid, on palju.”\nValdmaa on puudust tundnud eesti keeles eesti keele päraselt laulmisest. Peadirigent Tõnu Kaljuste on tema sõnul selles intensiivne ning põhjalik ega jäta jonni. “See teeb laulmise nii nauditavaks. Kunstilisele poolele ei ole minu filoloogiharidusest suurt kasu, teksti mõtestamisel küll. Minu huvi laval olles on muusika, aga ennekõike hääle tekitamine ning muusika sõnumi kuuldavaks tegemine.”\nValdmaa ütleb, et temaga juhtub laval alati midagi. Täiuslikult ei ole võimalik elavat muusikat esitada. “Kui te tulete minu kontserdile, siis on üpris kindel, et seal kõlab midagi, mis polnud noodis kirjas. See kuulub elava muusika juurde.”\nVõiks elada lahedamalt\nMuusikavälist elu Valdmaal väga palju ei ole. Viimasel ajal on ta võtnud aega lugemisele. Muusika kuulamine on tema jaoks valus teema – müraväsimus on nii suur, et vaikus on alati eelistatud. Muusikat kuulab vaid siis, kui on vaja uut kava sooloprojektideks kokku panna või end kurssi viia kolleegide tegemistega.\n“Muusikavallas olen löödud vanamuusika pimedusega. Üritan sealt urust välja ronida ja uusi teadmisi saada.” Ta tuletab meelde, et oli noorpõlves ühtviisi Alanis Morrisette’i, Metallica kui Nirvana austaja, hiljem sattus aga sageli drum’n’bassi pidudele vanadesse tehasehoonetesse.\nEesti Muusika- ja Teatriakadeemias on ta andnud ühe semestri barokklaulu stilistikat ja õpetamist peab tohutult suureks vastutuseks. “Minu jaoks on keeruline öelda kellelegi, kelle jaoks laulmine on elus kaalutletud valik, kuidas edasi, seetõttu meeldib mulle õpetada amatööre, kes laulavad oma rõõmuks ja enesearenguks.”\nLaulmise kui töö halvimaks küljeks peab Valdmaa tohutut enese piiramist alates sellest, palju magad, millal ärkad, mida sööd ja jood, kuidas reisidel rutiini tekitada ja hotellitoast endale korraks kodu luua. “Kapseldumise oht on suur.” Lisaks tuleb lauljal arvestada, et kõik temas on muutumises ja seetõttu tuleb kogu aeg juurde õppida. “Küsimus ei ole selles, et laulja ei oska või ei saa hakkama. Auto tuleb ju ka aegajalt tehnilisse kontrolli viia.”\nLaulja ameti parimaks osaks peab ta seda, kui on jõudnud looga etappi, kus on sellest aru saanud, muusikat on hea ja kerge esitada ning seda endale sobivalt vormida. “Kui see juhtub laval ja saalis on publik, kes sellest aru saab, on kõik hästi.”\nLauljaks saamise ja olemise nimel on Valdmaa end väga palju piitsutanud ja loobunud paljust ennekõike iseenda vääriti mõistmise tõttu. Aga ikka arvab, et oleks võinud veel rohkem tööd teha. “Ma ei ole endaga mitte kunagi rahul. Selline kategoorilisus ei ole vaimse tervise huvides hea, keeletoimetaja töös küll,” muigab ta. “Olen jäänud ilma võimest võtta elu lahedalt, seda ma ei ole suutnud seni endale lubada. Samas, kunagi ei ole ju hilja, äkki on pool elu veel ees ja võiksin võtta seda alates tänasest kergemalt.”\nMaria Valdmaa (8.12.1982)\nÕppinud klassikalist laulu Haagi kuninglikus konservatooriumis, teinud kannapöörde ajaloolise esituspraktika juurde ning omandanud samas nii bakalaureuse- kui magistrikraadi barokklaulu erialal. 2014. aastal sai Londoni Händeli konkursil teise koha ja publikupreemia. Osalenud mitmetel meistrikursustel. Rahvusvahelisel barokklaulukonkursil “Premio Fatima Terzo” Itaalias 2013. aastal sai teise koha.\nValdmaa on laulnud soprani soolosid mitmetes Schützi, Bachi, Händeli, Mozarti ja Haydni suurvormides ning Bachi kantaatides. Ta teeb koostööd ansamblitega Dunedin Consort, Il Gardellino, Vox Luminis, Euroopa ühe olulisema renessanssmuusika vokaalansambliga Huelgas; laulnud Madalmaade Bachi Ühingu kooris ja Madalmaade Kammerkooris, alates 2020. aastast on Eesti Filharmoonia Kammerkoori soprani häälerühma laulja ja solist.\n2020. aastal ilmus sooloplaat „Aberdene 1662“ (ERP, 2020) koos soome viola da gamba mängija Mikko Perkolaga. Plaadil kõlab 17. sajandi šoti ilmalik muusika. Lisaks soleerib ta ka barokkansambel Flordante albumil „Amarilli mia bella. Pop of early modern“ (ERP, 2019).\nEelmineMetsasarvemängija Paula Ernesaks valiti Berliini Filharmoonikutesse\nJärgmineKertu Orro: Riskita ei sünni mitte midagi


Peamised erinevused: iPhone'id kasutavad Apple'i iOS-i, samal ajal kui Samsung tugineb oma telefonidele Google'i Androidile. Lisaks on Samsung Galaxy S5 tolmu- ja veekindel, pakub traadita laadimist, on uuendatud USB 3.0-le, omab NFC-d ja südame löögisageduse monitori, mille paarid on uuendatud S Health rakendusega.\nSamsung ja Apple on kaks juhtivat konkurenti, kes kontrollivad nutitelefonitööstust. Kuigi turul on palju teisi tootjaid, tundub olevat Apple'i ja Samsungi vahel eriline rivaal. Peamine erinevus kahe ettevõtte vahel on nende kasutatav operatsioonisüsteem. iPhone'id kasutavad Apple'i iOS-i, samal ajal kui Samsung tugineb oma telefonidele Google'i Androidile.\nKuigi Samsung Galaxy S5 ja iPhone 5S vahel on palju erinevusi, on üks suurimaid erinevusi ekraani suurus; Samsung Galaxy S5-l on 5, 1-tolline Super AMOLED puutetundlik ekraan, samas kui iPhone 5S on varustatud 4-tollise LED-taustvalgustusega IPS LCD-puuteekraaniga. Lisaks on Samsung Galaxy S5 tolmu- ja veekindel, pakub traadita laadimist, on uuendatud USB 3.0-le, omab NFC-d ja südame löögisageduse monitori, mille paarid on uuendatud S Health rakendusega.\nSamsung Galaxy S5 on 1080 x 1920 pikslit, samas kui iPhone 5S on 640 x 1136 pikslit. Galaxy S5 on Corning Gorilla klaas 3, samas kui iPhone 5S on Corning Gorilla klaas oleofoobse kattega. IPhone 5S on alumiiniumist tugi ja karastatud klaasist ees, samas kui Samsung on Samsung Galaxy S4-ga nende jaoks töötanud. Esimeselt näevad nii Samsung Galaxy S4 kui ka S5 peaaegu identsed. Tagaküljel on Samsung tutvustanud uut mustriga motiivi. Kuid telefoni šassii tundub endiselt nagu plastik.\nRiistvara osas on Samsung Galaxy S5-l 2, 5GHz Qualcomm Snapdragon 801 nelinurkne protsessor, 2 GB RAM ja uuendatud Adreno 330 GPU. IPhone 5S-l on 64-bitise arhitektuuriga A7-kiip, mille kellaaeg on 1, 7 GHz ja mis on ühendatud M7 liikumisprotsessoriga ja 1 GB RAM-iga.\nSamsung Galaxy S5-l on 16-megapiksline 5312 x 2988 pikslit ja 2 MP 1080p eesmine kaamera. IPhone 5S-is on 8 MP, 3264x2448 pikslit kaamera koos Dual-LED-välklampiga, millel on 1, 2 MP, 720p eesmine kaamera FaceTime'i jaoks. Galaxy S5 pakub välismälu jaoks 16 GB või 32 GB pluss microSD toega salvestusvariante. Kuid iPhone 5S on saadaval 16 GB, 32 GB või 64 GB suurustes variantides, kuid see ei toeta välismälu.\nSamsung Galaxy S5 ja iPhone 5S võrdlus:\n5, 3 tolli (diagonaal) Super AMOLED mahtuvuslik puuteekraan\n1080 x 1920 pikslit, 16M värvi (~ 432 ppi pikslitihedus)\nQuad-core 2, 5 GHz Krait 400\nmicroSD, kuni 128 GB\nŽestiandur, sõrmejälje andur, HR-andur, halliandur, kiirendusmõõtur, geomagnetiline andur, güroskoopiandur, valgusandur, baromeeter, läheduse andur\nGPRS, EDGE, Wi-Fi 802.11 a / b / g / n / ac, kahesageduslik, Wi-Fi Direct, DLNA, Wi-Fi hotspot, Bluetooth 4.0, USB v3.0\nWi-Fi 802.11 a / b / g / n / ac, kahesageduslik, Wi-Fi Direct, DLNA, Wi-Fi hotspot\n16 MP, 5312 x 2988 pikslit, faasi tuvastamise autofookus, LED-välklamp\n2 MP, [email protected], kahekordne videokõne\nVideo esitamise formaat:\nVideo esitamise resolutsioon:\n1 / 2, 6 '' anduri suurus\n1, 12 µm pikslite suurus\nnäo / naeratuse tuvastamine\nLi-Ion 2800 mAh aku\nPuusüsi Must, vask kuld, elektriline sinine, shimmer valge\nJah, A-GPS, GLONASS, Beidou\nSõrmejälje andur (PayPal sertifitseeritud) IP67 sertifitseeritud - tolm ja veekindel\nVeekindel kuni 1 meetri ja 30 minuti jooksul\nTraadita võrgu laadimine (sõltub turust)\nNutikas viibimine, nutikas paus, nutikas sirvimine\nDropbox (50 GB pilvesalvestus)\nTV-väljund (MHL 2.1 A / V lingi kaudu)


Michal ei kavatse Reformierakonna esimeheks kandideerida - Poliitika - Postimees.ee\nMichal ei kavatse Reformierakonna esimeheks kandideerida\n10. detsember 2017, 14:22\nHanno Pevkur ja Kristen Michal.\nMöödunud juhivalimistel Reformierakonna esimeheks pürginud, kuid Hanno Pevkurile alla jäänud Kristen Michal kinnitas, et ei plaani jaanuaris uuesti samale kohale kandideerida.\nMäletatavasti kandideeris Michal jaanuaris erakonna üldkogul Pevkuri vastu. Duellist väljus võitjana 1048 häält kogunud Pevkur, Michal sai 635 häält.\n«Et küsite, siis vastan, et ei kavatse [sel korral - toim.] erakonna esimeheks kandideerida,» ütles Michal täna. Selle asemel plaanib ta hoopis uusi ideid koguda ja uurida, milline on elu väljaspool poliitikat.\nPostimees uuris Michalilt ka seda, kes võiks tema arvates partei juhtimises ohjad enda kätte võtta. «Kui küsite ohjade haaramise kohta, siis teise advendi vaimus arvan, et hoopis jõulutaadil tuleb varsti aeg haarata ohjad ja heade laste poole teele asuda,» ei soovinud ta oma eelistust öelda.\nPea aasta tagasi, käesoleva aasta jaanuaris Reformierakonna juhiks valitud Hanno Pevkur tegi lõppeval nädalal erakonna juhatuses ettepaneku korraldada erakorralised valimised juba järgmisel kuul.\nPevkuri kinnitusel oli ettepanek erakorralisteks valimisteks ajendatud Siim Kallase avalikuks tulnud mõttest, et Reformierakond ei saa valimistele minna vastu sisemiselt lõhenenuna, mistõttu tuleks teha erakonnas järgmise aasta suvel uued juhivalimised.\nReformierakonna juhatus koguneb erakorralisi valimisi arutama kahe nädala pärast, 22. detsembril.


Aed: Kuidas Harta Jatropha - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Aed > Kuidas Harta Jatropha\nJatropha taimed (jatropha spp.), mida mõnikord nimetatakse korallide taimedeks, purgutavad pähklid, barbadose pähklid, füüsikalised pähklid, peregrina ja vürtsikas jatropha, kuuluvad euphorbiaceae või spurge perekonda. Need troopilised igihaljad jõuavad kümne kõrgusega 10-20 jalga võrdses levis ja kasvavad hästi kui suured põõsad või väikesed puud...\nJatropha lilled meelitavad liblikaid, mis aitab tolmeldamisel ja sellele järgneval seemnevalmistamisel.\nJatropha taimed (Jatropha spp.), Mida mõnikord nimetatakse korallide taimedeks, purgutavad pähklid, Barbadose pähklid, füüsikalised pähklid, peregrina ja vürtsikas jatropha, kuuluvad Euphorbiaceae või Spurge perekonda. Need troopilised igihaljad jõuavad kümne kõrgusega 10-20 jalga võrdses levis ja kasvavad hästi kui suured põõsad või väikesed puud. Jatropha taimed toodavad roosat või punast tähte kujulisi lilli klastreid kevadel. Pärast lillede langemist arenevad ümmargused, rohelised seemnepargid. Kui seemned valmivad ja valmistuvad saagiks, muutuvad seemnepunktid kollakaspruunist pruuni pruuniks. Sõltuvalt konkreetsest sortidest on jatrofa taimed Ameerika Ühendriikide põllumajandusministeeriumi taimede vastupidavuse tsoonides 9-12.\nPane paar kummikindaid. Nad kaitsevad teie käte jatropha piimjas safiini ärritumisel. Haarake jatropha'sripe, avamata seemnepoed ühes käes ja tõmmake neid õrnalt välja nende varredest. Kui seemendusjaam ei tõmba välja, lõigake läbi põhja 1/4 tolli põhja pügamine käärid. Asetage seemendusjaamad anumasse.\nPühkige oma sõrmedega pooleldi lahtised seemneklaamid. Tõmmake oma seemned oma sõrmedega välja või raputage iga kaela üle avatud palmi, et oma seemneid välja tõrjuda. Asetage seemned anumasse. Visake tühjad kaunad tühjaks.\nValige anumast avatud pakend. Lõika seemendusjaam ettevaatlikult noaga, viilutage külvipinna keskpunkti ümber. Tõmmake kaevu kaks välimist korpuse poolit ära. Tõmmake või raputage seemned kaunast. Korda seda protsessi kõigi avamata seemnekomponentidega. Visake tühjad kaunad tühjaks.\nLevitada seemneid ühes kihis võrgusilma ekraanil. Asetage võrgusilma ekraan pimedasse alasse, mille konstantne temperatuur on 70-75 kraadi Fahrenheiti kohta. Asetage võrgusilma ekraan lameda pinnaga, mis ei häiri ja mida lapsed ja lemmikloomad ei pääse. Laske seemned kuivada nelja kuni seitsme päeva jooksul.\nValage kuivatatud seemned puhtaks paberkotti. Koti pealmise serva küljes pannakse kotis sees olevad seemned kaks või kolm korda alla. Märkige markeri abil jatropha taime nimi ja sordi ning seemnete saagikoristus kotti välisküljele.\nAsetage koti purki. Keerake selle purgi külge kinni kinni panema. Seadke segu pimedasse ala, kus konstantne temperatuur on 50 kuni 60 kraadi Fahrenheitini, kuni sa seemned istute.\nHoidke jatropha seemneid lastelt ja lemmikloomadelt, sest nad on mürgised.\nSäilitage seemneid kohapeal, et vältida nende tarbimist.\nVältige piimajagu lõikamist jatrofa varred nahale, sest see võib põhjustada ärritust.\nKuidas Kleepida Ja Katta Värvitud Krohvi Kattekihi Ja Rohelise Juhatuse Seinte Lint Ja Viimistlus


Chandlerile oleks ikka liigaliiga vara anda...\nChandlerile oleks ikka liigaliiga vara anda tiitli match(TV3 kommentaatorid vähemalt arvasid et nii võiks minna) siis, võiks teha nüüd Chandler Vs. McGregor ja Poirier Vs. Gaethje kui just Khabib ei...\nEelmisest aastast nagu mäletaks, et öeldi seda...\nEelmisest aastast nagu mäletaks, et öeldi seda nagu ka see aasta Serie A mänge näidatakse, aga NADA. Olen uurinud ka selle kohta, aga pole mingit artiklit ega uudist leidnud selle kohta miks ei...\n1 843 710\nHääletus: Isiklikult usun jätkuvalt, et Juve paneb liiga...\nIsiklikult usun jätkuvalt, et Juve paneb liiga kinni. Need Milanid ei pea sellele survele vastu ja Atalanta pole ka ikka päris see.\nEi tea kes keegi teist jälginud, aga sõber Jovic...\nEi tea kes keegi teist jälginud, aga sõber Jovic on paugutanud Bundesligas 80 minutiga 3 väravat juba. Rohkem kui tal Reali karjääris. Tõesti loodan, et mees tuleb suvel tagasi, et jääda. Kui Mbappe...\nEi tea palju tähele olete pannud, aga Norra vastu...\nEi tea palju tähele olete pannud, aga Norra vastu panustamine ( teatesõitudes ) on ikka väga hea koht kuhu panna, koefid ikka liiga head. Jah, Boe(Johannes T.) ja Eckhoffi kiirused on tõesti...\nTegin täna betsafe lahti ja ka mulle tuli suure...\nTegin täna betsafe lahti ja ka mulle tuli suure üllatusena, et betsafe on läinud nn " uuele generatsioonile " üle. Kui vaid nüüd telodele/tahvlitele ka app tuleks oleks priima.\n5 767 704\n6 478 678\n3 606 508\nNäidatakse tulemusi 1 kuni 25, kokku 1363


Kuidas valida veenilaiendite jaoks sukad suuruse järgi\nKuidas valida veenilaiendite kompressioonsukke\nMilline on ravitoime\nJalade veenilaiendite sukad ja millised on nende hinnad?\nMillal kasutatakse ortopeedilisi sukki?\nKuidas valida veenilaiendite jaoks õigeid sukki?\nKõik pakkimisklasside kohta\nMaterjal ja kaubamärgid\nÜlevaated tulemuste kandmise kohta\nKust ja palju saab osta?\nSelle ülesandeks on laienenud pindmiste veenide valendiku vähendamine ja teatud elastsuse takistuse loomine. Sukad ei tekita kogu pikkuses sama survet, kuid erinevad. Rõhulangus on rangelt määratud tootja poolt ja suuruse õige valimine. Üldine muster on vähendada järk-järgult jalast ülespoole suunatud survet.\nKompressioonsukad normaliseerivad vere väljavoolu südame poole\nElastse jõu mõju sarnaneb käega linast pigistades. Mida rohkem vett sinna on kogunenud, seda rohkem energiat on vaja. Ka kompressioonkudumid toimivad samal viisil: kuna hüppeliigese tasemel veresoonte vere tõstmiseks on vaja teha suuri jõupingutusi. Seetõttu peaks selle sektsiooni survejõud olema suurim. See aitab verd intensiivselt ülespoole suruda. Nii aitavad sukad raskust ületada.\nElastsuse tugevus ei lase venoossel verel tõmblustega südamesse voolata. Selle tulemusel muudab riiete kandmine vere venoosse naasmise südamesse ühtlasemalt – kuna veri voolab raskusjõu toimel.\nAluspesu kandmine võimaldab vältida jalgade turset pärast treeningut ja tööpäeva lõpus.\nKompressioonkudumid takistavad haiguse edasist progresseerumist, kuna takistavad veenide edasist laienemist.\nKompressiooniga aluspesu vähendab tromboosi riski. See hoiab ära sellise raskekujulise tüsistuse nagu kopsuemboolia.\nKuna kokkusurutav aluspesu on meditsiiniline toode, millel on tervendavad omadused, kasutatakse selle valmistamiseks kvaliteetset mikrokiudu, lükra kiudu, nailoni ja puuvilla. Sellise pesu oluline eelis on õmbluste täielik puudumine. Kvaliteetne kompressioonpesu on meeldiv puudutusele, hästi kulunud, imab niiskust, ei põhjusta nahaärritust ja allergiat. Selles olev nahk "hingab", kuna pesu läbib õhku.\non oluline valida kvaliteetsed kompressioonsukad, vastasel juhul on suur oht vere väljavoolu halvenemiseks\nKvaliteetsed ja hea suurusega sukad, hoolimata asjaolust, et need suruvad jala kokku, ei hõõru kunagi ning muutuvad peatselt jalas kandmisel täiesti nähtamatuks. Seetõttu ei saa jalgade veenilaiendite elastsete sukkade hinnad olla madalad – sest vajaliku tihenduse languse saab arvutada ainult arvutikudumismasinate spetsiaalsete programmide abil.\nKompressioonsukkide keskmine maksumus, sõltuvalt suurusest, kokkusurumisastmest ja väljanägemisest, on 1,5 – 2,5 tuhat rubla ja sukkpüksid – 2,5 tuhat kuni 10 või enam, sõltuvalt looduslike materjalide arvust, kaubamärgist ja disainist . Tavaliselt on inimestel valmis keelduda neist, kui nad esimest korda teada saavad, kui palju sukad või põlvikud maksavad. Kuid selle tulemusel on ravimite ja operatsioonide kokkuhoid nii märkimisväärne, et veenilaienditevastaseid kudumeid võib pidada üheks kõige kuluefektiivsemaks viisiks jäsemete veresoonte patoloogia raviks.\nVaatamata kõrgele hinnale on tugeva kulumisega retuusid ja sukad kasutusiga 6 – 8 kuud. Mida suurem on survejõud, seda pikem on kasutusiga.\nKuidas valida ortopeedilisi sukki alajäsemete veenilaiendite jaoks? Korrigeeriva aluspesu valik erineb mõnevõrra lihtsate sukkpükste ostmisest. Õigete kokkusurumise sukad, sukad või sukkpüksid valimiseks peate teadma:\nelastne survetugevus või surveaste.\nKompressioonpesu suurus valitakse individuaalselt, sõltuvalt lihaste mahust ja individuaalsetest omadustest. Mõne inimese arvates piisab valimiseks oma pikkuse ja kaalu teadmisest. See on sügav viga. Tõenäoliselt saab sel juhul suure raha eest osta tavalisi sukki ja sukkpükse ning sugugi mitte spetsiaalseid, mis vere väljavoolu korrigeerivad.\nTuleb meeles pidada, et nagu kõiki meditsiiniseadmeid, ei saa ka kompressioonrõivaid vahetada ega tagastada. Seetõttu peate selle ostma vastavates meditsiinivarustust müüvates kauplustes, ortopeedilistes salongides.\nKui ostmine toimub esimest korda, siis kasutage kindlasti müügiassistendi abi. Kõigepealt peate oma arstilt (fleboloogilt, veresoontekirurgilt) võimalikult palju teada saama kõik vajalikud näitajad.\nKõige olulisem reegel: ärge kunagi ostke veebipoodides kompressioonpesu (eriti esimest korda). Isegi kui teile tundub, et suurus on valitud õigesti, on võimalikud kõrvalekalded, mis vähendavad terapeutilist toimet märkimisväärselt.\nVajalik meede on 5 suuruse eemaldamine: põlve kohal, põlvekeha tasemel, vasika kõige laiemas kohas, pahkluude kohal ja jalal. Mõõtmete andmed on sõltuvalt tihendusklassist korrelatsioonis tabeliväärtustega. Meeste puhul on suurused pisut erinevad kui naiste puhul, kuid elastsuse survejõuga kokkusurumise klassid on samad.\nKompressiooniklasse on 4: kerge, keskmine, tugev ja väga tugev. Rõhk igas klassis ulatub vastavalt 20,5, 33, 45 ja üle 59 mm Hg. Art.\nTihendusklass soovitab teile sobivat tihendusklassi.\nKompressiooniklassid nr 2, 3 ja 4 määrab spetsialist unikaalselt ultraheliuuringute andmete, aga ka muude alajäsemete arteriaalse ja venoosse verevoolu instrumentaalsete uuringute põhjal. Esimese kompressiooniklassi kompressioonrõivaid saab valida iseseisvalt, näiteks veenilaiendite ennetamiseks seisva töö ajal. Ostmisel peate meeles pidama, et veenilaienditevastaste sukkpükste rõhk on märgitud ainult rahvusvahelistes ühikutes – elavhõbeda millimeetrites. Seega, kui teile pakutakse "kokkusurumissukke" ja etiketil pole ikooni (mm. Hg) või (mm Hg), kuid seal on tavaline tähistus den, siis on ilmne, et teid eksitatakse.\nHilisemates etappides on vaja osta sünnituseks sukad. Rasedate naiste jaoks on see oluline ennetav meede, sest sünnitus on kehale kõige suurema koormuse aeg. Võimaliku verekaotuse korral suurendab keha vere hüübimissüsteemi varusid, mida võib kahjustada intravaskulaarsete verehüüvete teke. Trombemboolia ohu vältimiseks tuleks sünnituse ajal kanda kompressioonsukke. See on eriti vajalik, kui tulevasel emal on juba perifeersete veresoonte haigus: tromboflebiit või veenilaiendid.\nPärast pesu ostmist peate teadma, kuidas veenilaiendite kompressioonsukke kanda. On olemas teatud reeglid:\nsukad tuleks kanda hommikul lamavas asendis, enne kui nad hakkavad üles tõusma;\nenne sukad panemist korjavad nad üles ja hakkavad varbast kandma, keskendudes kanna asukohale;\nkui sukkpüksid on kulunud, siis ka neid puusadele ja vaagnale lamavas asendis;\njuhul, kui sukkpükse on keeruline panna (tugeva kokkusurumise tõttu pole piisavalt jõudu) – on olemas täiendavad seadmed kompressiooniriiete panemiseks ja eemaldamiseks.\nkompressioonsukad aitavad veenilaiendite nähtavatest sümptomitest kiiresti vabaneda\nKokkuvõtteks tasub öelda, et kokkusurumissukkide kandmine ei taga öösel selles olemist. Aga kui inimene juhuslikult magab sellistes sukkpükstes – midagi kohutavat ei juhtu. Lisaks on eelarvamus, et tugeva ödeemi korral ei saa aluspesu kanda. See on täpselt vastupidine: kui kannate aluspesu, siis kaob turse peagi.\nNanovein Labia veenilaiend raseduse ajal\nVähesed inimesed teavad, et veresoonte kaudu vere edasiliikumise eest ei vastuta mitte anumad ise, kuna neil ei ole mitte lihaseid, vaid silelihased ja lihased, mis lepingu sõlmimisel avaldavad veresoontele survet. Sellega seoses seisavad passiivsed inimesed sageli nii tõsise haiguse nagu veenilaiendid. Suurepäraseks alternatiiviks lihasrõhule võib olla kompressioonpesu.\nJalalaiendite veenilaienditest kompressioonsukke saab kanda ainult vastavalt arsti soovitusele, kuna ainult meditsiinitöötaja saab valida sobiva rõhuklassi ja määrata selliste meetmete sobivuse. Tänapäeval saab mõlemast soost valida kompressioonsukad; arendajad toodavad aluspesu veresoonte patoloogiate ennetamiseks, samuti terapeutilise efekti tagamiseks ja veresoonte säilitamiseks ravi ajal.\nMadala veresoonte toonuse ja nende kaudu halvenenud verevoolu tõttu arenevad veenilaiendid, veri pakseneb, võib tekkida rõhu tõus, tromboos või tromboflebiit. Veenilaiendite esimene etapp muutub märgatavaks pärast veresoonte võrgustiku ilmnemist jäsemete nahale ja mida varem meetmeid võetakse, seda rohkem võimalusi on inimesel patoloogiast vabaneda.\nNanovein Kasulikud tooted veenilaiendite jaoks\nKui arst määrab spetsiaalse aluspesu, võivad ravile tulla veenilaiendite ortopeedilised sukad, mille ülesandeks on veenilaiendite ebameeldivate sümptomite minimeerimine. Kudumid avaldavad anumatele sellist survet, mida füüsiliselt arenenud inimese lihased peavad tegema, et veri läbi laevade liikuda. Samuti võib sissetõmbamine takistada veresoonte seinte patoloogilist laienemist.\nJalade veenilaiendite sukad on valmistatud spetsiaalsetest materjalidest, millel on tüüpilised omadused – lükra, nailon, mikrokiud. Kvaliteetne aluspesu vastab tavaliselt kahele parameetrile – kõrge elastsus ja paindlikkus, samuti hüpoallergeensus. Pesu rõhk on maksimaalselt jalgade alumises osas ja minimaalne ülaosas. See tähendab, et umbes 40% rõhust jaotub puusadele, kui kõik 100% jõuavad pahkluudeni.\nNagu varem mainitud, võib kompressioonsukude valimisel aidata ainult kitsas meditsiiniaspetsialist – veresoontekirurg või fleboloog. Sõltuvalt diagnoosist, veresoonte patoloogia arenguastmest, komplikatsioonide olemasolust ja sümptomite raskusest määrab arst kompressiooni aluspesu tüübi ja rõhuklassi. Arst määrab iga patsiendi jaoks riietuse sobivuse individuaalselt.\nJalade elastsed sukad on näidatud järgmistel juhtudel:\ntaastumisperiood pärast veenilaiendite kirurgilist ravi;\nKannatavat aluspesu saab kasutada ka veenilaiendite ennetamiseks, sel juhul peate apteekides tähelepanu pöörama ennetavale kompressiooniga aluspesule. Olemasolevate veenilaienditega ravitoime saavutamiseks ei tohiks apteegis proviisor nõu anda, kuidas sukki valida, otsustab eranditult fleboloog.\nValimisreeglid ja kompress-sukad kandmise aja määrab arst iga patsiendi jaoks eraldi. Riideid on vaja valida vastavalt rõhuklassile (0 kuni 4 klassi) ja mis kõige tähtsam – suuruse järgi, kuna väikesed riided avaldavad tugevat survet, halvendades veelgi verevarustust. Suuremad kudumid on vastupidi ebaefektiivsed ega aita veenilaiendite sümptomeid leevendada.\nPesu peate valima järgmiste parameetrite järgi:\nmõjutatud laeva sukahoid ja sellest 10 cm kõrgemal;\nhind ja tootja;\nLisaks peate suutma eristada veenilaienditevastaseid sukad mitmeks tüübiks – klassikalised, silikoonist fikseerivate elastsete ribadega sukad, kuumade ilmade jaoks avatud kaabuga sukad, samuti vööga pesu ja Velcro. Kompressiooniklassid valib arst, hinnates veenilaiendite arenguastet, nullist neljanda klassini.\nVajaliku suuruse selgitamiseks peate arvutama jalgade läbimõõdu kogu selle pikkuses, on oluline teha mõõtmised hommikul, kui jalad on üleval (andmeid võrreldakse pesu saadaolevate suuruste tabeliga). Sukke saab valida ka vastavalt valmistamise materjalile, need võivad olla kummist või puuvillast.\nVeenilaiendite vastu veresoonte probleemide ennetamiseks on soovitatav veenilaiendite vastu kasutada meditsiinilisi sukki. Nad on peamiselt naised olukorras, kus jäsemed on eriti stressis. Lisaks suurendab naine lapse kandmise ajal verevarustust keha alaosades.\nRasedate naiste kompressioonsukad erinevad mitmeti:\ntootja ja hind;\neesmärgid – ennetamine või ravitoime.\nPaljud surupesu tootjad toodavad rasedatele eraldi sukad, mis tähendab õiget ja kõige ohutumat surumisastet ja survet. Parimad mudelid on need, mis pakuvad veenilaienditevastast toimet, kuid ei purusta emakat, mis pidevalt kasvab. Enne veenilaiendite varude ostmist on rasedatel oluline konsulteerida arstiga.\nÜksikute materjalide kohta saate lisateavet veenilaiendite ravimise vahendite ja meetodite kohta:\nVeel üks veenilaiendite "ohver" on erinevas vanuses mehed. Juhtkompressioonide aluspesu tootjad pakuvad tugevama soo esindajatele individuaalseid sukad pinguldamise mudeleid. Meeste meditsiinilised sukad on esitatud põlvepikkuste golfidena, millel on ka erinev kokkusurumisaste ja otstarve.\nTooted erinevad ka mitmel viisil:\nMeeste sukad näevad visuaalselt välja nagu tavalised mustad sokid, mis märkamatult pükste all võivad ulatuda kõrgemale kogu sääre ulatuses. Pärast kõigi jäsemete isiklike parameetrite võrdlemist valitakse suurus ja arst valib rõhutaseme individuaalselt. Meeste sukad on tavaliselt õmblusteta ja neid on mugav kanda, põhjustamata ebamugavusi.\nKõige väärtuslikumad on need sukad, mis on valmistatud "hingavatest" hüpoallergeensetest materjalidest. Sõltuvalt pingutusastmest võivad kompressioonsukad erineda mitmesse klassi:\nEsimene klass rõhuga 18–21 mm RT. Art. – selliseid veenilaienditega aluspesu on parem kanda, kui nahal on näha veresoonte võrku, on tunda valu, jalgade raskust ja turset.\nTeine klass rõhuga 23-32 mm RT. Art. – pesu on näidustatud, kui naha alla ilmuvad märgatavalt laienenud veenid, samuti kui on haavandeid, mis hakkavad paranema.\nKolmas klass rõhuga 34-46 mm RT. Art. – kõige sagedamini on selle klassi aluspesu ette nähtud tromboflebiidi korral, see patoloogia on veenilaiendite tagajärg.\nNeljas klass rõhuga 49 mm RT. Art. ja üle selle – aluspesu, mida spetsialistid määravad harva, välja arvatud pärast kirurgilist sekkumist kahjustatud laevade eemaldamiseks.\nIga kompressiooniklass võib olla kasulik ja ohutu ainult siis, kui pinguldatud sukad on õigesti valitud. Irratsionaalne rõhk ei aita mitte ainult veenilaiendite sümptomeid, vaid süvendab ka vereringesüsteemi seisundit.\nKompressioonpesu peate valima mitte ainult vastavalt arsti soovitustele, vaid ka vastavalt tootjate arvustustele ja prestiižile. Kaasaegsed apteegiharud ja ortopeediliste toodete spetsialiseeritud kauplused pakuvad mitut juhtivat kokkusurumise aluspesu kaubamärki:\nKodumaise tootja Intex – pesu, millel on tugev õmbluste ja tugevate valmistamismaterjalide tõttu kõrge kulumiskindlus. Eelarvevalik hinnaga, kuid mitte madalama hinnaga kui välismaised kolleegid.\nORTO – Hispaania keskmise hinnaklassi toodang, mis ei kulu pikka aega ja hakkab peamiselt peatustelt halvenema.\nVenotex on Ameerika kõrge kvaliteediga toode, millel on sama hinnapoliitika.\nSaksamaa toodangu veenilaienditest vask – ortopeedilised sukad, mida iseloomustab originaalne disain ja kõrge funktsionaalsus. Lisaks võivad selle tootja sukkade hinnad olla erinevad, et need vastaksid erineva tarbijarühma rahalistele võimalustele.\nSigvaris – Šveitsi kvaliteet ja originaalne linane õmblemine, mida iseloomustab pikk vastupidavus.\nRelaxan – kõrge hinnatasemega Itaalia aluspesu, vaatamata sellele, räägivad ülevaated selle kiirest kulumisest 1-2 kuu jooksul.\nErgoform on näitajate järgi keskmine variant, mis vastab võrdsuse kvaliteedile = hinnale.\nTiana – kõrge kvaliteediga veenilaienditevastase toimega ja ainulaadse disainiga Itaalia aluspesu. On pikk kandmisperiood, samuti asjaolu, et aluspesu on kehale meeldiv.\nSukkade valmistamiseks kasutatavad materjalid võivad olla erinevad – puuvill, elastiin, lükra jne. Ülaltoodud omaduste ja parameetrite ning iga tootja hinnaerinevuse põhjal saate valida aluspesu, tuginedes peamiselt fleboloogi soovitustele.\nVeenilaienditevastast aluspesu tuleks kanda vastavalt juhistele, kuna vale hoiak ja sokk võivad kahjustatud veresooni ja riiete kvaliteedinäitajaid kahjustada. Esimene asi, mida peate arsti kabinetis määrama, on see, kui kaua peate sukad kandma, et mitte kahjustada veresoonkonda. Keskmiselt on terapeutilise kandmise kestus paralleelselt meditsiinilise või kirurgilise raviga 7-10 päeva.\nPidevalt peate kandma pesu, sukad eemaldatakse ainult une ajaks. Pesu panna järgmises kronoloogias:\nkäsi sisestatakse parempidisesse, ülemine osa pööratakse välja;\njalg sisestatakse korralikult suka varba, surudes veidi kannal veel kaugemale;\npeopesad ja sõrmed jaotavad pesu aeglaselt ja ühtlaselt jala kõrgusele.\nSukka pannes peate eemaldama kõik ehted, mis võivad kudede terviklikkust kahjustada. Kui tunnete valu, ebamugavustunnet ja muid ebameeldivaid sümptomeid, peate konsulteerima arstiga.\nVeenilaiendite vastaseid meditsiinilisi sukki saab osta nii apteekide osakonnas kui ka spetsialiseeritud kauplustes, kus müüakse ortopeedilisi tarvikuid ja vahendeid. Samuti pakuvad paljud Interneti-apteegid külastajatele tellimust veenilaienditevastaste sukkade ostmiseks. Internetis on hind pisut madalam kui reaalajas müügis.\nSurvepesu valimisel on vaja läheneda vastutustundlikult, kuna aluspesu on kallis “rõõm”. Kõige populaarsemad müügis on Šveitsis ja Saksamaal valmistatud sukad, mille hinnad võivad varieeruda vahemikus 1000–15 000 rubla. Hinnakujundus põhineb mitmetel parameetritel – tootjariik, kaubamärk, sissetõmbeklass, eesmärk.


6 märki, et oled suhtes oma parima sõbraga - sõbranna.ee\n6 märki, et oled suhtes oma parima sõbraga\n13. juuli 2019, 18:55\nKindlasti oled kuulnud, et kõige õnnelikumas suhtes on inimesed, kes abielluvad oma parima sõbraga. Ja kuigi see võib kõlada klišeena, on kindlaks tehtud, et paarid, kelle vahel on tugev sõprus, on eluga kaks korda rohkem rahul kui ülejäänud. EliteDaily aitab välja selgitada, kas oled üks õnnelikest.\n1. Sa ei muretse pidevalt täiuslikkuse pärast\nSuhte algusfaasis on tavaline, et pingutatakse rohkem ja tahetakse partnerile endast võimalikult head mulje jätta. Võib-olla hoolitsed alati selle eest, et kulmud oleksid värvitud või et pesu sobiks omavahel kokku. Kui kaaslasest saab aga parim sõber, ei tekita kinnisidee täiuslikkusest enam nii palju stressi. See on samamoodi nagu sõbrannadega aega veetes. Sa tead, et nad armastavad sind hoolimata sellest, kas viitsisid end hommikul meikida või mitte. Kui näitad kaaslasele muretult oma hommikust padjanägu, võid olla kindel, et teie vahel on ka tugev sõprus.\n2. Ta on esimene inimene, kellele helistad\nÜkskõik, kas elu toob teele head või halba, on ta esimene inimene, kellega tahad seda jagada. Muidugi meeldib meile rääkida õnnelikest hetkedest, aga kui tahad jagada ka negatiivseid momente päevast, on see märk sõprusest. See näitab, et tunned end kaaslasega piisavalt mugavalt, et lasta tal näha ka pettumust, kurbust või frustratsiooni. Sisimas oled ka kindel, et temast paremat lohutajat ei ole.\n3. Sa võid end välja elada\nKui kaaslane on ühtlasi ka sõber võid endast välja lasta kõik, mis muret teeb või südamel on. Ta kuulab ja proovib kaasa mõelda, sest näeb, kui oluline see sinu jaoks on.\n4. Sa hoolid tema arvamusest\nPole oluline, kas valid elutuppa uusi kardinaid või mõtled, kuidas õele öelda, et tema käitumine ei olnud sobilik. Ükskõik, millega on tegemist, pöördud nõu saamiseks alati oma partneri poole. See näitab, et teie vahel on tugev sõprus ja hindad tema arvamust iga teema juures. See on märk ka heast tiimitööst (jah, kardinate värv on samuti oluline tiimi otsus).\n5. Te mõtlete sarnaselt\nTeineteise lausete lõpetamine on tõestus, et olete samal lainel. Vahel ei pea midagi isegi ütlema ega küsima, kuid mõistad oma partnerit sellegipoolest. Teie vahel oleks justkui nähtamatu traat, mis teid ühendab.\n6. Ta saab aru, kui kõik ei ole korras\nVahel ütleme, et kõik on hästi, kuigi tegelikult ei ole. Kui kaaslane on parim sõber, saab ta aru, millal kasutad seda lauset lihtsalt fassaadina ja julgustab sind murest rääkima. Vahel võib see isegi ärritav olla, sest palju lihtsam oleks endasse tõmbuda, kuid see näitab, et partner hoolib ja tahab, et asjad saaksid korda.\nSõbranna avaldas loo esmakordselt 03.08.2018.


Ärimees: Eesti krooni päästsin, aga kes mu kaotused heastab?\nEI KÜSITUD: "Algusest peale pole mitte keegi püüdnud seadust täita. Meilt ei küsitud kordagi, kas oleme nõus selle jamaga, mida korraldatakse," ütleb pankrotistunud A.O. Imbi juht Vambola Kolbakov. Foto: MARGUS ANSU/POSTIMEES\nKaroliina Vasli, 17. juuni 2014 07:00\nVEB fondis hiigelsummast ilma jäänud ettevõtjad loodavad, et riigikontrolli auditist on abi, et Euroopa Inimõiguste Kohus sunniks Eesti riigi oma rahakotti avama. "Meilt ei küsitud kordagi, kas oleme nõus selle jamaga," kurjustab Vambola Kolbakov.\nPõlvamaa ärimees Vambola Kolbakov tüüris firmat A.O. Imbi, kellel külmus paarikümne aasta eest Venemaa Välismajanduspanka (VEB) 3,29 miljonit dollarit, sunduslikust VEB fondist polnud talle mingit tolku. Riigikontrolli hiljutisest auditist tuli välja, et pole selge, kes valis need hoiustajad, kelle nõuded kanti riigikogu otsusega loodud VEB fondi ja kelle nõuete hüvitamist Eesti riik enda kanda ei võtnud. "Algusest peale pole mitte keegi püüdnud seadust täita. Meilt ei küsitud kordagi, kas oleme nõus selle jamaga, mida korraldatakse," ahastab ta nüüd. VEB fondi rajasid riigijuhid, et hoida ära finantskrahhi Eestis. Kolbakov sõnab sarkastiliselt: "Mul on kahtlemata uhke tunne, et mina osaliselt päästsin Eesti krooni ja rahandussüsteemi, aga tagantjärele võiks mu kaotused kas või sümboolselt kompenseerida."\nNõutakse ligi 300 miljonit eurot\nKuna Eesti kohtusüsteem neile õigust ei andnud, esitasid Pärnu Kalur Holding, Saare Kalur, A.O. Imbi (pankrotis), Akke (sulgemisel), Tartu lihakombinaat (pankrotis), Volta, Kommunaar (sulgemisel), Küprosel registreeritud Magnesium & Metals Limited, Kreenholmi Valdus (pankrotis) ja Latvijas Kugnieciba kaebuse Euroopa Inimõiguste Kohtule. Nõue küünib peaaegu 300 miljoni euroni. Kuna riigikontroll kinnitas auditis, et Eesti Panga hallatav fond ei täitnud riigikogu seatud kohustusi, usub Kolbakov, et õiglus seatakse jalule. "Riigikontroll on põhiseaduslik organ. Kui riik juba viga tunnistab, siis on Euroopa Inimõiguste Kohtul raske seda menetlusse võtmata jätta. Ka rõhume, et kohtupidamine on olnud liiga pikk ja ebaõiglane, oleme kohut käinud juba 18 aastat." Ta on veendunud, et riik peab ühel hetkel maksma. ASi Saare Kalur juhatuse esimees Tiit Sarapuu märgib, et osa sai VEB fondi puhul lihtsalt lõbusalt arveldada, aga neil polnud valikut - ilma jäädi 150 000 USA dollarist.\nEttevõtja: ei tahetudki teisi raha ligi lasta\nTundmatu Venemaa firma TSL International sai VEBist kätte 32,3 miljonit USA dollarit, kuna nad said üle öö VEB fondi sertifikaadid, millele neil tegelikku õigust polnud. Voli selleks andis Eesti Pangast 1995. aasta aprillis saadetud valeandmetega ametlik kiri. Sarapuu näeb siin loogikat: "Ma arvan, et kes olid selle skeemiga vähem või rohkem seotud, ei tahtnudki, et teised ettevõtted hiljem raha kätte saaks."\nKolbakov ütleb, et tasuta kingitusi võõrale firmale ei jagata, viidates, et ilmselt oli mängus ka kohalike tegijate käsi. Palju on räägitud ka toonaste Eesti Panga juhtide rollist – 1991.- 1995. aastani juhtis panka Siim Kallas, 1995.?2005. aastani Vahur Kraft. VEB fondi juhtis Enn Teimann. Kolmik on öelnud, et valeandmetega kirja täpseid asjaolusid nad ei mäletagi. Kolbakov ironiseerib: "Mina küll mäletan, mis minu pika eluaja jooksul on juhtunud. Kui mäluga on probleeme, tuleb kaaluda, kas üldse saab avalikus sektoris mõnel ametikohal olla."\nInimesed, kes olid kirja koostamise juures, on ainukesed, kes suudavad seda lahti selgitada, lausub Eesti Panga president Ardo Hansson. VEB fondi viimane juht ja kinni panija Rein Järvesoo rääkis eile parlamendi riigieelarve erikomisjoni istungil, et praegu toimuv on fondi toonaste juhtide suure tegevusetuse ja ükskõiksuse tõttu tekkinud olukord. On arusaamatu, miks prokuratuur ega kapo ei tegutsenud, kui oli piisavaid andmeid selle kohta, et fondi juhid võisid olla toime pannud majanduskuritegusid.\nRiik päästis erapangad\nVEB külmutas 1992. aastal 890,5 miljoni krooni väärtuses Balti Ühispanga (edaspidi UBB) ja Eesti Panga Välisoperatsioonide Valitsuse (edaspidi VOV) valuutahoiuseid.\nRiigikogu otsustas 20. jaanuaril 1993 luua riikliku VEB fondi, kes pidi väljastama juriidilistele ja füüsilistele isikutele sertifikaadid, mis tõendaksid, et selle omanikul on õigus Venemaal NSVLi Välismajanduspanga (Vnešekonombank ehk VEB) külmutatud rahale, kui see õnnestub kätte saada. Kokku kaaluti kuut võimalust, kuid antud mõtte kiitsid heaks nii Eesti Pank kui ka valitsus, teisi tegevusplaane riigikogus ei arutatud. VEB fondi haldajaks määrati Eesti Pank.\nVEB fondi loomise põhieesmärk oli taastada UBB ja PEAPi maksevõime, et vältida Eesti pangandussektori ja krooni usaldusväärsuse langust. Külmutatud 890,5 miljonit krooni jagati kahte ossa: 533,5 miljonit pankade hoiustajate raha ja 357 miljonit pankade nii-nimetatud enda raha. UBBle ja PEAPile hüvitas riik külmutatud summad rahas ning riigi võlakirjades. Riigikontroll tegi esimese VEB fondi puudutava auditi 1995.-1996. aastal, kuid algmaterjale sisaldav toimik on jäljetult kadunud. Teadaolevalt ühtegi teist riigikontrolli toimikut kaduma pole läinud.\nEesti uudised 23. september 2018 17:02\nEesti uudised 24. september 2014 07:00\nEesti uudised 23. september 2014 07:00\nEesti uudised 19. juuni 2014 07:00\nKõik on nagu alati... 18. juuni 2014 14:55\n... suured sulid tõllas ja väikesed võllas. Millal õiglus jalule seatakse? Kes teab?\nTegemist on sellise terminiga 17. juuni 2014 13:38\nnagu äririsk - sa võid võita, sa võid kaotada, kuid ei saa oodata, et kaotuse korral keegi kahjud kinni taob. See on muide igati vahva loogika, et kasumi kandime näiteks kõrvale, et vähem makse maksta, kuid kahjumi puhul nõuame kompensatsiooni.


Mountain Pine on levinud Kesk- ja Lõuna-Euroopas, Karpaatides kasvab see üle teiste okaspuude. Kultuuri iseloomustab erakordne plastiilsus, see võib olla põõsas, millel on mitu ülestõstvat tüve või üks lühike, millele on lisatud pin-kujuline kroon, kääbusvarras koos liigendiga. Mägi mänd Mugus on üks maastiku kujundamisel sageli kasutatavatest looduslikest vormidest.\nMuguse mägi männi kirjeldus\nMägi mänd Mugo var. Mughus ei ole sort, vaid alamliik, nii et selle vorm on stabiilne ja kõik isendid on sarnased. See on põlev põõsas koos küünarnukkide ja kasvavate võrsedega.\nMugus kasvab väga aeglaselt, laiem kui kõrgus. Täiskasvanud põõsas jõuab tavaliselt 1, 5 m läbimõõduni kuni 2 m pikkuse krooniga. Noored võrsed on sile, roheline ja seejärel hallikaspruun. Vana koor on hallikaspruun, kaaludega kooritud, kuid ei kao, see muutub lihtsalt tumepruuniks, mis on mägimetsadele iseloomulik liik.\nNõelad on tumerohelised, väga paksud, jäigad, võivad olla tasased, osaliselt või täielikult keerdunud, pikkus - 3-8 cm, nõelad kogutakse 2 tükki ja elavad 2 kuni 5 aastat. Muide, see on mägi männi tervise näitaja. Mida pikem on nõelad põõsas, seda mugavam on ta. Tugev tilk nõelad on häire märk, peate selle põhjus kiiresti otsima ja kõrvaldama.\nSümmeetrilised koonused, pärast valmimist vaatavad nad allapoole või külgedele, kinnitavad otse võrsed või ripuvad lühikese käepidemega, küpsevad teise hooaja lõpus. Esimese aasta sügisel on värv kollakaspruun. Pärast täielikku küpsust muutub värv samaks nagu kaneel. Ühel mägimiljal on sama suurusega koonused, kiilukujulised, skaleeruvad klapid. Ainult alumises osas on nad lamedad ja keskel kogunenud, sageli varustatud okasega.\nMuguse mägi männi juur läheb sügavale maapinnale. Seetõttu võib kultuuri kasutada mullakaitsevahendina, mis talub põuad hästi, areneb mis tahes pinnasel. Looduses kasvab Mugus tihti kivide ääres, kaljude servas ja kroon sõna otseses mõttes õhku ripub. See hoiab seal ainult tänu jõulisele tugevale juurele.\nKuigi Balkanil ja Ida-Alpidel on Mugus mägipuust, kasvab see teises tsoonis ilma varjupaigata ja talub temperatuuri kuni -45 ° C. Ühes kohas elab põõsas korralikult hooldatuna 150-200 aastat.\nMägi männi Mugus maastiku kujunduses\nKruuni kuju ja rohkem kui tagasihoidliku suuruse tõttu tundus männi Mugus olevat mõeldud Jaapani aedades kasvatamiseks. See näeb hea välja kiviaedade, kivimite ja kivide ja kivide vahel.\nMugus seob tugevalt maapinnale tugeva juurega, seda saab istutada igale kaldpinnale ja kui omanikel on piisavalt raha, saab neid isegi kasutada murenevate ja libisevate nõlvade tugevdamiseks. Sageli kaunistab kultuur terrasse või maja peamist sissepääsu.\nMägi männi Mugus kasvatatakse lillepeenardes, kus on väikesed roosid, mis ei vaja niiskust. See kaunistab suurte ja väikeste maastikurühmade esiplaani.\nSee on sama solitaire, selle disainerid ei kasuta - Mugus mänd on väike ja see võidab grupiistandustes. Isegi kui tema naabrid on teised hvoyniki.\nMängu mägi Mugus näeb ettevõttes hea välja:\nKultuuri saab istutada isegi kõige väiksemas aias ja alati meelitada tähelepanu.\nMuguse istutamine ja hooldamine\nKui mänd Mugust hoolitseda tuleb meeles pidada, et looduses kasvab see mägedes kõrgel. See ei ole kunstlikult kasvatatud sort, vaid alamliik. Mugavad tingimused põõsadeks on sellised, et need oleksid võimalikult loomulikud.\nMugus eelistab mõõdukalt viljakat ja hästi kuivendatud pinnast. Aga teeb mõned tihendatud ja vaesed mullad. Kohas, kus vesi pidevalt seisab, sureb mägi mänd.\nMugus kasvab hästi eredas valguses. Vastuvõetav, kuid ebasoovitav valgus vari. Talvekindlus - 2. tsoon. Vastupidavus antropogeensele reostusele - rahuldav. See tähendab, et männi ei saa istutada taimede kõrval, parkimiskohad, rajad.\nPõõsas kohtades, kus põhjavesi on pinna lähedal, kasvab ainult hea drenaažiga ja isegi parem - kunstlikul muldkehal.\nMuguse männipuidust tuleks võtta ainult mahutites. Isegi kui juur on kaevatud mullaga ja kaetud koti. Ta läheb sügavale maasse, taim ise on väike, selle vanust on raske ära tunda. On võimalik, et juure kaevamisel kahjustati. Tavaliselt talub männi siirdamine ainult kuni 5 aastat, siis on suur tõenäosus, et nad lihtsalt ei juurdu.\nPõõsas ostmisel tuleb tähelepanu pöörata nõeltele. Mida suurem on aastate arv, mida nõelad on säilinud, seda parem on seemik.\nNäpunäide. Kui mägi männil on nõelad vaid kaks aastat, siis on parem mitte osta tehast.\nSee tähendab, et mitte kõik ei ole taimedega hästi. See on "äärel" ja istutamine uutes tingimustes, isegi konteineriehituses, on ikka veel stressirohke.\nSee on oluline! Avatud juurega männi istutamist ei tohiks isegi kaaluda.\nMuguse kaevamine kaevab 2 nädalat või vähem. Soovitatav aluspind: vajadusel muru, liiv, savi, lubi. Kruus või liiv võib toimida äravooluna. Mis ei ole istutamise ajal lisatav, on loomse päritoluga huumus.\nNad kaevavad nii sügava augu, et seal mahuks vähemalt 20 cm drenaaž ja juur. Laius - 1, 5-2 korda suurem maapooma koomast. Drenaaž täidetakse maandumisavale, 70% ülejäänud mahust täidetakse veega täidetud substraadiga.\nKonteineris kasvatatud mägipuust saab istutada kogu hooajaks. Aga suvel lõunas on parem seda mitte teha. Eelistatakse kevadist istutamist külmas ja mõõdukas kliimas, soojas või soojas - sügisel.\nMuguse istutamisel on peamine asi juurekrae asukoha hoolikas mõõtmine. See peaks ühtima maapinnaga või olema 1-2 cm kõrgem. Kui tõstatate selle teiste 5 cm suuruste sortide lubamiseks, ei lõpe see midagi head. Mugus on tõeline kääbus, sest see on liiga palju.\nSüvendist, millest nad osa võtavad, on substraat.\nLuua keskele seemik, mõõda juurekrae asendit.\nPuista pinnasekihid hoolikalt, tihendades, et mitte moodustada tühikuid.\nMulch pristvolny ring.\nNagu voodipesu, on parem kasutada aia keskuses ostetud okaspuude koort. Seda müüakse juba töödeldud, kahjuritele ja haigustele ei ole võimalik lisada. Seetõttu ei saa metsas iseseisvalt kogutud okaspuu allapanu või koort selleks otstarbeks kasutada.\nMullina saate kasutada turba, roteeritud saepuru või puiduhake. Värsked saavad mädanema paremale, tekitavad soojust ja suudavad hävitada mis tahes taime.\nMägi mänd Mugus vajab sageli esimest korda pärast istutamist kastmist. Tulevikus võivad nad kultuuri kahjustada. See liik on põudade suhtes väga vastupidav ja ei talu vett.\nNoored taimed (kuni 10-aastased) kastetakse kuumal suvel kord nädalas. Küps - mitte rohkem kui üks kord kuus, kuid samal ajal kulub igale proovile umbes 50 liitrit vett.\nTopikastmik on tingimata ainult noorte mändide (kuni 10 aastat) all: kevadel lämmastiku ülekaaluga, sügisel - kaalium-fosfor. Täiskasvanud isendid viljastavad, kasvavad ainult ebasoodsates tingimustes. Näiteks tööstuskeskuses.\nKuid soovitav on lehtede toitumine, eriti kelaatikompleks magneesiumsulfaadi ja epiini või tsirkooni lisamisega. Nad mitte ainult ei kompenseeri mikroelementide puudumist, vaid suurendavad ka mägipuu vastupanuvõimet ebasoodsatele tingimustele, sealhulgas õhu saastamisele.\nMuguse all olev muld vajab lahti ainult esimesel kahel aastal pärast istutamist. See operatsioon katkestab kooriku, mis tekib pärast vihma ja jootmist maapinnal ning võimaldab juurtel saada vajalikku hapnikku, niiskust ja toitaineid.\nTulevikus, piirdub mulla muljumisega, mis säilitab niiskuse ja takistab umbrohtude idanemist, loob sobiva mikrokliima.\nPine Mugus kasvab aeglaselt ja vajab ainult sanitaartõstmist. Saate oma dekoratiivsust suurendada, lüües kevadel 1/3 noorte kasvust. Kuid kultuur on ilus ja ilma kroonita. Loomulikult saate soovi korral luua midagi originaali korrastamise abil, nagu fotol.\nAinult noored taimed vajavad varjupaika esimeseks talveks ja külmades piirkondades ning teisel talvel pärast istutamist. Selleks piisab mulla muljumisest paksuse turbakihiga ja mähkige mägipuu Mugus valge mittekootud materjaliga või pannakse eelnevalt ülesse tehtud aukudega pappkarp. Oluline on see kuidagi kinnitada, et tuul ei purustaks seda.\nSiis on mägede mänd lumel suur talvitumine.\nFännid mägipiima levitamiseks Mugus saab ainult seemneid. See ei ole sort, ja kõik seemikud, kui neil õnnestub need alalisele maandumisele jõuda, omavad kõrget dekoratiivset efekti.\nAga ilma spetsiaalselt varustatud ruumi, mis muudaks selle äärmiselt keeruliseks. Lisaks võtab noorte taimede hooldus palju aega. Seega seemikud surevad pidevalt ja nad ei ela tõenäoliselt 5-aastaseks.\nPine lõikamine, sealhulgas Mugus, lõpeb reeglina juurdunud võrsete surmaga. Kultuuri saab paljundada pookimise teel, kuid see operatsioon ei ole mõeldud amatööridele.\nPines sageli haigestuvad ja kahjurite poolt mõjutatud. Muguse mägi näeb oma taustal olevat tervise mudel. Aga ainult siis, kui istutatakse paremale ja puhtale kohale.\nSee on oluline! Suured probleemid tekitavad ülevoolu ja maapinna pidev lukustamine toob tõenäoliselt kaasa taime surma.\nMägipuu kahjurite hulgas paistavad silma:\nsiidiusside idanev mänd.\nMuguse mägipiirkonna eest hoolitsemisel saab selliseid haigusi kokku puutuda:\nmännipulber (seryanka, vaiguvähk);\nmulla mädanemise tõttu.\nHaiguse esimeste ilmingute korral töödeldakse mägi männi fungitsiididega. Tundub, et jootmist on vaja korrigeerida, istutada põõsas „õigesse kohta” ja probleeme ei teki. Kuid see ei ole kahjuks. Rust loob aednike jaoks palju vaeva.\nKahjurid hävitavad insektitsiidid. Probleemide vältimiseks tuleb männi hoolikalt puhta käega kontrollida, tõmmates okste õrnalt.\nMägi mänd Mugus talub õhu saastamist paremini kui teised perekonna liikmed. Selle dekoratiivne ja väike suurus võimaldab teil kasvatada kultuuri suurtes aedades ja väikestes aedades ning kui see on õigesti valitud, ei lähe see ära.\nPine Pinus Mugo Mugo © 2017 - Mai 2022


Piret Leonetti – alushariduse pedagoogi teekond haridusmaastikul | Tallinna Ülikool\nPiret Leonetti on Tallinna Ülikooli haridusteaduste instituudi alushariduse pedagoogi eriala vilistlane, kes on viimased kaks aastakümmet elanud ja tegutsenud Ameerikas, kus ta kaitses 2018. aastal ka haridusteaduste doktorikraadi. Kuidas tema teekond alguse sai ja millist rolli mängis sealjuures Tallinna Ülikool, jagas ta meiega haridusblogis.\nMillisel alal Te tegutsete ja kus hetkel töötate?\nViimased seitse aastat olen töötanud Kalifornias haridusministeeriumis, täpsemalt sellises asutuses nagu Stanislaus County Office of Education Child & Family Services, kus minu ametikohaks on kasvatusteaduste ekspert-nōunik.\nVarem töötasin USA-s riiklikus lasteaias, esmalt erivajaduste laste ōppemetoodikuna, hiljem ka aastaid direktorina.\nLisaks igapäevasele nōuniku tööle viin läbi riiklike lasteaedade sise- ja välishindamisi ning koolitusi nii juhtidele kui ka ōpetajatele. Olen teinud ka mitmeid uurimistöid laste arengu hindamise alal, samuti uurinud seoseid lasteaedade kvaliteedi ja laste arengutulemuste vahel. Olen ka programmi Certified Program of Infant and Toddler Program – PITC õpetajate koolitaja.\nLisaks uurimustööde läbiviimisele ja tulemuste analüüsimisele olen ettekannetega esinenud konverentsidel Ameerikas, Rootsis ja hiljuti 2019. aasta suvel kōnelesin International Society of Early Intervention konverentsil Sydney’s.\nKolisin Ameerika Ühendriikidesse 19 aastat tagasi, abiellusin Eestis Ameerika kodanikuga.\nIlma magistrikraadita ei oleks mul võimalik teha uhkusega tänast tööd. Olen tänulik, et just Tallinna Ülikoolist sai see teekond alguse.\nPiret Leonetti. TLÜ alushariduse pedagoogi eriala vilistlane\nKuidas Tallinna Ülikooliga seotud olete?\nOlen Tallinna Ülikooli alushariduse pedagoogi eriala vilistlane ja instituudi direktor Tiia Ōun oli nii minu ōppejōud kui ka lōputöö juhendaja. Mul on väga hea meel, et oleme aastate jooksul senini kontakti hoidnud ja külastan praegugi võimalusel Tallinna Ülikooli ja osalen siin seminaridel.\nMida alushariduse pedagoogi eriala õpingud Teile andnud on?\nKōigepealt loomulikult üldteadmised alushariduse pedagoogikast ja struktuurist. Mulle on alati tähtis olnud ka alushariduse kvaliteet.\nTiia Ōun, Kristina Nugin ja Aino Ugaste olid minu ōppejōud, kes inspireerisid mind hiljem jätkama ōpinguid alushariduses. Lōpetasin Ameerikas magistriõppe alushariduse juhtimise alal ja 2018. aastast alates olen haridusteaduste doctor – kaitsesin doktorikaadi Brandman Ülikoolis Irvine‘is.\nKuidas varasemad õpingud Tallinna Ülikoolis on Teid Teie praeguses töös aidanud?\nOmandatud erialane haridus, teadmised, oskused ning aastatega tulnud erialased kogemused on vōimaldanud ja avanud uksi nii erialases karjääris kui ka edasiliikumisel.\nTutvu alushariduse pedagoogi bakalaureuseõppe õppekava\nTutvu alushariduse pedagoogi magistriõppe õppekavaga


Arvutivõrgud: mille poolest erinevad ribalaius ja läbilaskevõime?\nRibalaius on sidekanali toores võime andmete edastamiseks selle kanali kaudu. Tavaliselt mõõdetakse bittides või baitides sekundis (või mõnda neist, võimaluse korral suurt, mitmekordist). Võib mõõta ka hertsides.\nLäbilaskevõime on töötlemissüsteemi täielik võime liikuda toote kaudu sellest süsteemist. Seda saab mõõta mis tahes kvantifitseeritavas ühikus ja seda võib mõõta ühikutes, mis on seotud äriprotsessidega, mida süsteem toetab (nt tehingud või dokumendid), mitte tehniliste ühikutena.\nRibalaius on vaid üks paljudest teguritest, mis piiravad süsteemi läbilaskevõimet. Teised hõlmavad selliseid asju nagu töötlemiskiirus, latentsusaeg, värin ja usaldusväärsus.\nRibalaius on maksimaalne andmemaht, mida saab antud aja jooksul ühest punktist teise liikuda. Läbi pandud on andmete hulk, mille reaalsus teatud aja jooksul ühest punktist teise liigub. Paljud asjad läbilaskevõime hulka võivad kuuluda protokoll, andmete kadu, latentsus ja muu.\nAnaloogia on see maantee. Autod võivad sellel maanteel (teatud kiirusel) liikuda. Ribalaius ütleb meile, kui palju on mingeid autosid teatud aja jooksul maanteelt alla tulla. Kuid võib-olla teede blokeerimise, sõiduradade sulgemise ja autoõnnetuste tõttu näeme, et teatud aja jooksul tuleb maanteelt alla vähem autosid, see on läbilaskevõime.\nEhkki võrkude loomise valdkonnas kasutatakse seda laialdaselt, on ribalaius ja läbilaskevõime kaks arusaamatut mõistet.\nRibalaiust saab määratleda kui teabe hulka, mis võib teatud aja jooksul võrgus voolata. Ribalaius annab tegelikult maksimaalse andmemahu, mida teoreetiliselt saab kanali kaudu edastada.\nLäbilaskevõime on mõõt, kui palju teabeühikuid süsteem suudab etteantud aja jooksul töödelda.\nRibalaius on maksimaalne läbilaskevõime, mida kunagi saavutada võite, samas kui tegelik kiirus, mida me surfates kogeme, on läbilaskevõime.\nMis vahe on analüütilisel ja obsessiivsel mõttel?Kas oskate palja silmaga eristada sinist teemanti ja safiiri?Mis vahe on sotsiaaltööl ja politoloogial?Mis vahe on A1 ja A2 piim ning miks A1 piima kritiseeritakse?Mille poolest erinevad „harjunud“ ja „harjunud“?Mis vahe on OTT platvormil ja OVP-l?Mis vahe on peene ja jämeda täitematerjali vahel?


VIN dekodēšana - Leia-VIN.com - Atrast VIN\nAvaleht VIN Dekodeerimine\nKas teate, et kogu teave antud auto kohta on ühes koodis? Autot ostes peaks eriti “kasutatud” kontrollima, kus asub VIN ja mida üksikud tähed ja numbrid selles tähendavad. Meie juures pole VIN-i dekodeerimine kunagi teie jaoks probleem.\nVIN (Vehicle Identification Number) pole midagi muud kui šassii number. See on individuaalne number, mille tootja on igale sõidukile andnud. Igal automargil on oma kodeerimissüsteem. Selleks, et VIN-i dekodeerimine toimuks ilma probleemideta, peate teadma mõnda reeglit, mida erinevad kaubamärgid kasutavad.\nVIN-i dekodeerimine. Millest see arv koosneb?\nVIN-arv on 17 tähemärki, mis koosnevad numbritest ja tähtedest. Koodis ei leia me aga selliseid tähti nagu I, O, Q, et need ei läheks valesti numbritega 1 ja 0. VIN-i dekodeerimine koosneb kolmest osast:\nVMI – on maailma tootmistunnus. See kood koosneb kolmest märgist ja määratleb sõiduki tootja ja piirkonna, kust sõiduk pärineb.\nVDS- on peamine sõiduki kirjelduse kood (Sõiduki kirjelduse osa) ja koosneb 6 tähemärgist. Teavet on sõiduki tüübi, šassii ja konstruktsiooni kohta.\nVIS – see on sõiduki üksikasjade osa (sõidukinäidikute osa). See koosneb 8 märgist. Kogu VIS-kood sisaldab teavet tootmisaasta, tootmisettevõtte ja seerianumbri kohta.\nKust leida VIN-numbrit?\nKui me juba teame, kuidas VIN-i dekodeerimine välja näeb, siis jääb küsimus, kust seda numbrit otsida? Selgub, et VIN võib sõltuvalt sõidukimudelist asuda mujal. Kõige tavalisemad kohad VIN-numbrite sisestamiseks on:\nKoht, kus esiklaas puudutab juhipoolset armatuurlauda\nUmbes riivi ümber\nParempoolse mootoriruumi tugevdamine\nPõrand paremal esiistmel\nParempoolne saapa põrand\nVIN-koodi dekodeerimine ei pea mitte ainult otsima kogu sõiduki numbrit. VIN on ka dokumentides, nagu hooldusraamat ja registreerimisdokument väljal E.\nPaljud kasutatud autode ostjad ei usu sageli kauplejaid ja kontrollivad ise sõiduki ajalugu. Siseministeerium võimaldas kõigil autojuhtidel veebis kontrollida sõiduki ajalugu. Kõik, mida vajate, on VIN-number, registreerimisnumber ja esmaregistreerimise kuupäev. Neid andmeid kasutades kontrollitakse sõiduki marki, mudelit, valmistamisaastat, praegust tehnilist ülevaatust ja kindlustuse läbisõitu. Kõik need andmed osutuvad kindlasti kasulikuks kõigile kasutatud autode ostjatele.\nTänu saidile leia-vin.com pole VIN-i dekodeerimine kunagi olnud lihtsam. Sellel saidil on rikkalik autode andmebaas, kust saate hõlpsalt ja juurdepääsetavalt teavet sõidukis asuva VIN-numbri täpse asukoha kohta. Vaadake ise, kui lihtne see on.\nVIN-number on paljudele inimestele arusaamatu tähtede ja numbrite jada. Tegelikult sisaldab see kood kogu teavet auto kohta. Tasub teada, kuidas VIN-dekodeerimine välja näeb ja kus antud automudelis on number


Uus muinsuskaitseseadus — Sirp\nAruteluringile saadetud uus muinsuskaitseseadus on Eestis viimase saja aasta jooksul seitsmes, aga 1925., 1936., 1961., 1978., 1994. ja 2002. aasta seadustega saab oma sisu ja eesmärgi poolest kõrvutada ka vähemalt viit nõukogude aastatest pärit määrust. Olgugi et tegu on olemuselt konservatiivse valdkonnaga, on keskeltläbi tosina aasta tagant seaduse uuendamine üsna normaalne intervall, sest mälestiste kaitse peab kaasas käima ühiskonna ootustega, samuti valdkonna enda arenguga. Seaduseelnõu vajab pikemat põhjalikku sisuanalüüsi, kus üks olulisemaid omaette küsimusi on kindlasti tegevuslubade saatus.\nNõukogudeaegsed seadused lubasid mälestisi remontida ja restaureerida vaid ettevõtetel „kes oma tööprofiililt olid spetsiaalselt organiseeritud seda liiki tööde teostajaks” või kellel oli kultuuriministeeriumi või ehituskomitee eriluba (1964. aasta määrus); või oli töid lubatud teostada „spetsiaalsel teadusliku restaureerimise organisatsioonil või mõnel teisel kaasatud organisatsioonil” (1978. aasta seadus). Sellised organisatsioonid olid Vabariikliku Restaureerimisvalitsuse ja selle filiaalide näol ka olemas ja kuna tellija oli nagunii peamiselt muinsuskaitse ise, siis olid tööd oma aja mõõdupuu järgi n-ö kontrolli all. Iseseisvuse taastamise järel kogu senine süsteem lagunes, muinsuskaitse kaotas mõneks ajaks kontrolli nii eraomandisse läinud mälestiste kui ka seal tehtavate tööde üle. Sestap oli tegevuslubade (litsentside) rakendamine igasuguse tegevuse puhul mälestistel loogiline samm. Litsentsisüsteemi kui piirangu vastu protesteeriti juba aastatuhande vahetusel, aga 2002. aasta seadusega jäi põhimõte muutmata, pigem muutus normeerimine täpsemaks. Praeguse muudatuse üks ajend on majandustegevuse seadustiku muutmine ja õigusaktide ja piirangute sobitamine sellega. Nimetuste muutmine on antud juhul tühi-tähi, oluline on, et mälestiste kaitse muudatustes ei kannataks.\nSeaduse muutjad on esiplaanile tõstnud omanikusõbralikkuse, teenuse kättesaadavuse, sh ka taskukohasuse, viidates sellele, et tegevusload piiravad turgu ja vähene tegevusloaga tegutsejate hulk tõstab teenuse hinda. Nagu ikka mõjutavad ettepanekuid ka igaühe kogemused ja on ütlematagi selge, et ettepanekute taga on konkreetsed halvad kogemused, mõnikord lausa nimeliselt mõni vastutustundetu vastutav spetsialist.\nAsja tuleks siiski käsitleda laiemalt. Loomulikult on omaniku toetamine ja viletsate tegijate väljapraakimine väga oluline, aga seaduse peategelane on siiski mälestis. Mina näen tegevusloal mitmeid väga häid külgi. Tegevusloa saamine praeguses süsteemis ei ole väga keeruline ega kallis. Meil on 533 inimest või organisatsiooni, kes on pidanud vajalikuks ja näinud vaeva, et oma kvalifikatsiooni tõsta ja seda pole sugugi vähe! Tänu eneseharimisele on neil tublidel inimestel ka teatud eelis tööturul, sest muinsuskaitse tegevusluba on oma eesmärgilt ka kvaliteeditunnistus. Aga see on ka vastutus, sest tegija ei ole anonüümne ja halva töö korral on ametil õigus seesama kvaliteedimärk ära võtta.\nOmeti on muinsuskaitsjatel endil tegevusloa omanikega piisavalt negatiivseid kogemusi. Paraku on ka vastupidi, sest sageli on asi selles, et tegevusloa omanik on oma tegevuses ebakindel. Ta ei taha või ei oska küsida ametilt abi keerulistes olukordades ja tunneb end objektil üksi, s.t süsteem ei toeta teda. Selle vastu aitab ainult ameti enda tegevus tegevusloa omanike käsitlemisel esmaste partneritena.\nMärksa suurem probleem on fiktiivsed spetsialistid ja selle lahendamiseks tuleb pakutud uus seaduseparagrahv korralikult läbi mõtelda, sest praeguses sõnastuses jääb olukord samaks, pigem läheb isegi halvemaks, sest juba pädevuse tõestamine on hägune. Nimelt on suurtel ettevõtetel enamasti oma lepingulised vastutavad spetsialistid, kes küll annavad ehitusloa taotlustele lahkelt allkirju, aga objektile ei jõua ja ega neid sinna ka eriti oodata. Ehituses ja restaureerimises saab tööd peamiselt hangete kaudu ja kehtiv vähempakkumise eelistamine seab tegevusloa omanikud ehk erioskustega tegijad ebavõrdsesse olukorda. Suures osas toimetavad seetõttu meie arhitektuuripärlite kallal oskusteta töölised, kellesarnased restaureerimisvalitsuse mehed ei osanud ka oma halvimas unenäos ette näha. Mälestised on aga avaliku huvi objektid ja siin kvaliteedis järele anda ei tohi. Ebavõrdne olukord algab juba hinnapakkumistest, sest uusobjektidega harjunud ettevõtted ei oska restaureerimisprojektidest välja lugeda vanade hoonetega paratamatult kaasas käivaid üllatusi. Isegi restauraatoritele tavapärast terminoloogiat, rääkimata siis ehitusvõtete ja -materjalide kirjeldusest, mõistetakse hoopis teisest vaatenurgast. Tulemuseks on alapakkumised, oskamatus tööde järjekorda planeerida jms, mis mälestistega harjunud restauraatoreid tavaliselt ei kimbuta. Meil on mitu ehituskooli, kus õpetatakse ka restaureerimist, aga ma ei saa aru, miks ma need koolid lõpetanud poisse restaureerimistöödel ei näe? Haridus tõstab muidugi hinda, aga kvaliteetne töö on pikas perspektiivis ikka palju odavam. Küllap see on kohatu, ent selle eest päevakohane võrdlus, et külmutatud kalade odava ekspordi asemel on targem tooraine siin töödelda ja siis kallilt maha müüa. Usutavasti oleks ka meie tööpuuduses ehitusfirmadel välismaal rohkem turgu ja teenimisvõimalusi, kui ehitajad ja restauraatorid enne korralikult välja õpetada. Meil on selleks nii koolide kui ka praktikakohtade näol tohutu potentsiaal. Näiteks transpordifirmad lähetavad turismihooajal edukalt Põhjamaadele viisakaid ja liikluseeskirju tundvaid bussijuhte.\nSellega haakub ka üks teine teema, mis ammu südamel. Ehitusseadus ei tunne mõisteid „restaureerimine” ja „konserveerimine”, muinsuskaitseseadus jällegi termineid „renoveerimine” ja „rekonstrueerimine”. Ometi koostatakse nende seaduste terminoloogiast lähtudes projekte ja antakse välja ehituslubasid. Paratamatut ehitajate ülekaalu restaureerimisturul arvestades oleks aeg leida võimalusi sõna otseses mõttes ühise keele leidmiseks.


Eesti parima mõtlemis- ja kõneoskusega õpilased on Tallinna Inglise Kolledžis | Eesti Väitlusselts\nEesti parima mõtlemis- ja kõneoskusega õpilased on Tallinna Inglise Kolledžis\n12:26, 08. mai, margo.loor, Kommentaarid: 0\nLõppeva õppeaasta edukaim kool Eesti väitluse meistrivõistluste sarjas oli Tallinna Inglise Kolledž, edestades Hugo Treffneri Gümnaasiumi ja Rocca al Mare Kooli, kes saavutasid vastavalt teise ja kolmanda koha.\nAkadeemiline väitlus on võistluslik intellektuaalne harrastus, kus õpilaste või tudengite võistkonnad esitavad kohtunikele argumenteeritud poolt või vastu seisukohti kindlaksmääratud teemadel. Kohtunikud hindavad analüütilise ja loogilise mõtlemise, mõtete sõnastamise ja avaliku esinemise oskusi.\nEesti väitluse meistrivõistegtlused koosnevad kolmest osavõistlusest. Igal etapil tuleb kolmeliikmelisel võistkonnal väidelda viies eelvoorus, parimad saavad edasi finaalvoorudesse. Osade voorude teemad on teada mitu nädalat enne etappi, teised tuleb ette valmistada tunni aja jooksul kohapeal. Käesoleva aasta teemad olid näiteks „Eestis tuleks erakondade rahastamise põhimõtteid muuta”, „Massimeedia peaks rohkem toetama homoseksuaalsuse positiivset kuvandit” ja „Mehitatud kosmoselendude riiklik rahastamine on põhjendatud”.\nKolme etapi kokkuvõttes näitasid kõige paremat mõtlemis- ja kõneoskust Tallinna Inglise Kolledži õpilased. Kokku osales väitluse meistrivõistlustel 174 õpilast 24 gümnaasiumist. Põhjalikud tulemused leiab aadressilt http://debate.ee/sundmused/12202. Tartu Ülikooli Teaduskool on võrdsustanud Eesti väitluse meistrivõistlused riikliku aineolümpiaadiga, seega on parimate tulemustega õpilastele tagatud riigieelarvelised kohad ülikoolides ning nad sõidavad väitluse maailmameistrivõistlustele Eestit esindama.\nSilmapaistvaid tulemusi on Eesti väitlejad näidanud ka välismaal, püüdes aktiivse väitlusriigina maailmas kõvasti tähelepanu. „Eesti Väitlusselts on üks tugevamaid väitlusühinguid maailmas. Seda mitte üksnes nende tähelepanuväärse edu tõttu piirkondlikel turniiridel ja rahvusvahelistel üritustel, vaid tänu pikaajalisele tegevusele aktiivsete, informeeritud ühiskonnaliikmete kasvatamisel. Väitlusega tegelevatest õpilastest kasvavad kodanikud, kes keeruliste teemade arutamisel oskavad ja peavad oluliseks kaaluda erinevate osapoolte argumenteeritud seisukohti. Eesti Väitlusseltsi tegevuste ja saavutuste üle võivad kõik eestlased põhjusega uhkust tunda. Ootan pikisilmi oma külaskäiku Tallinna seoses käesoleva aasta septembris toimuva demokraatiapäevaga,” kommenteeris väitlusseltsi tegemisi filantroop George Sorose heategevusraha haldava Avatud Ühiskonna Fondi noorteprogrammide juht Noel Selegzi New Yorgist.\nEesti Väitlusselts on 1994. aastast tegutsev 680 liikmega noorteorganisatsioon, mille missioon on juurutada mõtteviisi, et ühiskondlikus dialoogis saab määravaks tugevam argument, ja arendada selleks vajalikke oskusi. Alates käesolevast õppeaastast on väitlemine Eestis ka riiklikus õppekavas. Väitlusseltsi toetavad Haridus- ja Teadusministeerium, Hasartmängumaksu Nõukogu, Kalev, Premia ja Aura.\ntel: +372 55 535 547