Kiiresti süsivesikud: toidunimekiri - Tüsistused - June\nInimesed, kellel on eelsoodumus diabeedi tekkeks, peaksid olema eriti ettevaatlikud, kui tarbivad kõrge GI-ga toite.\nSüsivesikud on hapniku, vesiniku ja süsiniku molekulidest koosnevad ained. Kehas toimuva ainevahetuse käigus muutuvad nad energiaallikaks - glükoosiks.\nKehas kasutatakse glükoosi energia saamiseks, kuid kui seda ei tarbita istuva eluviisi korral, ladestub kasutamata glükoos glükogeeni kujul, mis on glükoosijääkidest moodustunud polüsahhariid. See aine on keha jaoks ladustav süsivesik ja koguneb maksa ja lihaskudedesse varus või nahaaluse ja kõhuõõne rasva kujul.\nKiirete või lihtsate süsivesikute hulka kuuluvad kõik söödud suhkrud ja tärklis. Need lagunevad ja imenduvad kehas spetsiaalse keemilise valemi tõttu kergesti, lahustuvad vees ja neil on väljendunud magus maitse. Nende süsivesikute hulka kuuluvad monosahhariidid, disahhariidid.\nGlükoos. Glükoosisisaldusega toidud - porgandid, viinamarjad, mais, marjad. Seda hoitakse maksas ja lihastes energiavaruna glükogeeni kujul..\nFruktoos. Looduslikud fruktoosi allikad on mesi, küpsed puuviljad ja köögiviljad. See imendub veidi halvemini, kuna keha peab selle glükoosiks töötlema..\nLaktoos. See on piimas leiduv loomsed süsivesikud.\nSahharoos. Looduslikud allikad - suhkruroog, peet, pruun suhkur, melass, köögiviljades ja puuviljades on vähem sahharoosi.\nSüsivesikute jagunemine kiireks ja aeglaseks on seotud glükeemilise indeksiga.\nGlükeemiline indeks näitab, kui kiiresti organism imab söödud süsivesikuid ja siseneb vereringesse. Mida kõrgem see on, seda kiiremini see protsess läheb ja seda aktiivsemalt inimene kaalus juurde võtab. Geograafiline tähis näitab ka seda, kui kiiresti suudab toode tõsta veresuhkru taset. GI standard on glükoos, mille indeks on 100 ühikut..\n- madal GI - vähem kui 50.\nKõrge glükeemilise indeksiga võivad kiired süsivesikud kahjustada inimeste tervist. Need ei varusta keha toitainetega ja nälgivad nad vaid lühikest aega. Kui verre jõudnud suhkur ei muundu treenimise tõttu glükogeeniks, ladestub see kehas rasvana.\nSeetõttu soovitavad kõik tervisliku toitumise süsteemid piirata kiireid süsivesikuid sisaldavate toitude tarbimist. Kiirete süsivesikute suhtes tuleks eriti ettevaatlik olla pärastlõunal, just sel ajal on need kaalu ja kuju jaoks suurim oht.\nMadal glükeemiline indeks seevastu soodustab kehakaalu langust. Kui ülesandeks on kaalu alandamine, võite kaalust alla võtta dieediga, mille korral toitude GI ei ületa 55 ühikut. Sel juhul on tagatud toonides kuju ja suurepärane tuju..\nKui sööte kiireid süsivesikuid sisaldavaid toite, hüppab teie veresuhkru tase üles. See on tervise jaoks negatiivne tegur ja võib arstide sõnul põhjustada diabeedi arengut..\nUuringud näitavad, et tänu suhkrutele on valkude ja rasvade rikaste toitude imendumine võimalik. Kõik arstid ja toitumisspetsialistid on samal arvamusel, et dieet peaks enamasti koosnema aeglase süsivesikute sisaldusega toitudest..\nSiiski on olukordi, kus peate energia taastama nii kiiresti kui võimalik, isegi lühikeseks ajaks, sel juhul on kiired süsivesikud asendamatud. Nad suurendavad dramaatiliselt veresuhkru taset, mis põhjustab insuliini hüppelist suurenemist, intensiivset vereringet ja tugevat lihastoonust. See aitab toime tulla peapöörituse, pearingluse, iiveldusega..\naitab aju aktiveerimisega toime tulla vaimsete ülesannetega;\ntäiendada kehas glükogeeni varusid;\nosaleda rakuraami ehitamisel;\naitab võidelda stressiga ja välja tulla depressiivsetest seisunditest;\nkontrollige ainevahetust, aktiveerides kehas mitmesuguste hormoonide ja ensüümide sünteesi.\nKui inimene külastab regulaarselt jõusaali ja mängib intensiivselt sporti, siis aitavad väikestes kogustes sisalduvad kiired süsivesikud liigset kaalu vähendada, kiirendades keharasva põletamist.\nNõuetekohase treenimise puudumisel täiendavad glükoositaseme tõusud ainult keha rasva ja kahjustavad kõhunäärme, lihaste ja südame-veresoonkonna tööd. Inimene peab tarbima kuni 40 g kiireid suhkruid päevas ja ainult hommikul.\nKiire süsivesikud tervislikus toitumises\nÕige toitumise põhimõtete kohaselt ei tohiks inimese dieedis domineerida kiired süsivesikud, vaid tooted, mis sisaldavad ka orgaanilisi happeid, vitamiine ja mineraale. Nende hulka kuuluvad köögiviljad, terad ja puuviljad.\nSoovitav on asendada süsivesikutega tooteid. Näiteks praetud kartulite asemel on parem küpsetatud kartuleid küpsetada, suhkru asemel lisada teele mett.\nKuivatatud puuvilju ja kiirete süsivesikutega puuvilju tuleks eelistatavalt süüa põhitoidukorrast eraldi. Tervisliku toitumise koostamisel soovitavad toitumisspetsialistid arvestada toidu ühilduvuse põhimõtet:\nkui kavatsete kaalust alla võtta, peaksite kiired süsivesikud välja jätma vähemalt pärast lõunat ja eelistatavalt dieedist üldiselt;\ntuleks keelata suhkrurikkad joogid, poest ostetud küpsised, šokolaadid - need netokalorid võivad kiiret taastumist vajada, kuid sagedamini aitavad need kaasa rasvumisele ja nende eelised on küsitavad.\nKõhunäärme koormuse vähendamiseks ja keharasva vältimiseks peetakse tervislikke toitumisharjumusi optimaalseks lahenduseks olulisi piiranguid kiirete süsivesikuid sisaldavate toitude dieedil. Üldiselt võite ilma glükeemilise indeksi väärtuste keerukuseta süveneda järgmise ohtlike toodete näite välistamisele:\nkaupluse maiustused (joogid, sooda, kommid);\nkiirelt keedetud makaronid pehmest nisust;\nköögiviljad pärast kuumtöötlemist kergesti seeditava tärklisega;\nsuhkruga rikastatud puuviljakonservid, mis muutuvad kergesti glükoosiks;\nsuhkur ja lisandiga tooted, jäätis, konservid, keedised;\nKui te ei saa ülalnimetatud tooteid dieedist täielikult välja jätta, on soovitatav lisada need menüüsse nii vähe kui võimalik, et kõrvaldada selline miinus nagu kaalutõus. See on kehakaalu langetamiseks kõige lihtsam dieedivõimalus..\nSelliste toodete töötlemisviisil on suur tähtsus. Üldiselt suurendavad küpsetusajad ja kõrge temperatuur valmistoidu suhkrut. Näiteks on keedetud kartul nende nahas vähem kahjulik kui keedetud kooritud kartulipüree või praetud kartulipüree üldiselt..\nDieedi jaoks toitude valimisel on kõige parem tervislik toitumine pöörata tähelepanu glükeemilise indeksi näitajatele. Avalikes toitlustusettevõtetes on seda keeruline teha, kuid kodumenüü jaoks on see üsna teostatav.\nKeskmise glükeemilise indeksiga (55–70 ühikut) kiireid süsivesikuid sisaldavate toitude loetelu\nrukkijahust (jämedalt jahvatatud) valmistatud leib ja muud pagaritooted;\nmais, sh popkorn;\nnende nahas keedetud kartulid.\nNeid tooteid saab tarbida hommikul, kartmata negatiivseid tagajärgi, kuid ainult siis, kui eesmärk pole kaotada palju kaalu..\nToiduainete loetelu, mis sisaldavad kiire glükeemilise indeksiga (üle 70 ühiku) kiireid süsivesikuid\nmis tahes nisujahust, muffinist või pärmitaignast valmistatud küpsetiste puhul, näiteks hommikusöögiks hommikusöögiks on GI 100;\npraetud kartulid või friikartulid (95) ja kartulipüree (90);\nkondiitritooted, koogid, kondiitritooted ja kiirtoit (103);\nmakaronid pehmetest nisusortidest (90);\nhamburgeri kakuke (88);\nsquash kaaviar (75);\nmaisijahu ja teraviljad (70);\npiimašokolaad, marmelaad, vahukommi (70);\nToote glükeemiline indeks on toodud sulgudes..\nParim on seda nimekirja enda jaoks säilitada ja toodetest einete valmistamisel arvestada geograafilise tähisega.\nTervisliku toitumise üks postulaate on valikuline suhtumine süsivesikutesse, mida sööme iga päev. Kõrge glükeemilise indeksiga toidud koosnevad lihtsatest süsivesikutest ja tervisliku kehakaalu säilitamiseks on kõige parem piirata nende toitude igapäevast tarbimist. Oleme koostanud üksikasjaliku loetelu lihtsaid süsivesikuid sisaldavatest toitudest, mille põhjal on teil lihtsam koostada igaks päevaks tervislik madala kalorsusega menüü..\nKõrge ja keskmise glükeemilise indeksiga toiduainete tabel\nRiisi siirup sada\nKartulipüree - pulber 90\nKartulihelbed (kiir) 90\nTapiokk (manioki saago - teatud tüüpi teravili) 85\nNaeris, naeris (valmistoode, keedetud) * 85\nValge hommikusöögi leib (nt Harry) 85\nValge leib võileibade jaoks 85\nOad (valmistoode, keedetud) 80\nRiisipuder piimaga (toode ilma suhkruta) 75\nJahvatamiseks mõeldud jahvatatud kreekerid 74\nAmarantõhk (popkorni analoog) 70\nLennuk banaan (ainult keedetud) 70\nBiscotti (kuivad küpsised) 70\nBrioche (kakuke) 70\nBagelid, bagelid 70\nKeeta kartulid ilma nahata 70\nPolenta maisi terad 70\nRiisi valge standard 70\nHommikueine teraviljasegu (Kellogg) 70\nTacos (Mehhiko maisitortillad) 70\nHapumata koogid 69\nRohelise kuiva hernesepüreesupp 66\nMarsi tossude pähklivardad (Mars, Snickers, pähklid) 65\nKudoonia kapslites (suhkruvaba toode) 65\nJoogikartul (keedetud, aurutatud) 65\nKastani jahu 65\nKonserveeritud köögiviljad (tehas) 65\nSuhkrumahl (kuiv) 65\nSorbet (suhkruta toode) 65\nTamarind (magus) 65\nPärmi pruun leib 65\nKüpsetatud leib (hautatud pärmiga) 65\nMagustoiduna banaan (küps) 60\nMelon (kantaluup, mesi jne) * 60\nKõvad nisutangud 60\nMajonees (suhkruga valmistoode) 60\nKreemjas jäätis (toode ilma suhkruta) 60\nKollase herne püreesupp 60\nLeib - pita araabika 57\nSinep (lisatud suhkruga) 55\nJam standard suhkruga 55\nKassava (mõru, magus) 55\nMispeli, jaapani ploom 55\nVirsik (siirupikonservid) 55\nKüpsetusküpsised (valmistatud jahu, või, suhkruga) 55\nViinamarjamahl (toode ilma suhkruta) 55\nMangomahl (suhkruvaba toode) 55\nSponge kook (toode ilma suhkruta) 50\nTäistera pasta 50\nKõik kliid (Kellogg) teraviljasegu 50\nÕunamahl (toode ilma suhkruta) 50\nSurimi (hakitud kala krabipulgades) 50\nTatar leib 50\nGrain Energy Bar, suhkruvaba 50\nKõik toidus sisalduvad süsivesikud võib laias laastus jagada kahte suurde rühma: lihtsad ja keerulised.\nLihtsad (või kiired) süsivesikud on kergesti seeduvad ained, mis "ladestuvad" kehas kohe suure suhkru kujul, põhjustades rasvumist ja muid haigusi. Nad said oma nime oma lihtsa ülesehituse tõttu. Need moodustuvad ühest või kahest molekulist, tänu millele imenduvad nad väga kiiresti verre.\nKomplekssed (aeglased) süsivesikud - erinevalt kiiretest - koosnevad sadadest molekulidest ja annavad kehale energiat tasapisi. Aeglased ei tõsta veresuhkru taset ega häiri ainevahetust, vaid vastupidi, parandavad seda. Kui hoolite oma tervisest, peaksite oma igapäevase menüü koostamisel keskenduma keerulistele süsivesikutele..\nEnamikul neist on väljendunud magusakas maitse. Kõik selle rühma süsivesikud jagunevad kahte alamliiki - monosahhariidid ja disahhariidid.\nGlükoos - kehasse sattudes muundub see koheselt glükogeeniks ja akumuleerub maksas ja lihastes, pärast mida organism seda aeglaselt tarbib. Seda monosahhariidi leidub viinamarjades, porgandites, magusatel marjadel, maisil.\nFruktoos - organism töötleb seda veidi aeglasemalt, algul toimub monosahhariid glükoosina, mistõttu peetakse fruktoosi vähem kahjulikuks kui teisi monosahhariide. Fruktoosi leidub looduslikus mees, köögiviljades ja küpsetes puuviljades.\nLaktoos on naturaalses piimas sisalduv nn piimasuhkur. Sobivate ensüümide olemasolul kehas laguneb laktoos glükoosiks ja galaktoosiks. Vastasel korral ei saa piimatooted kehas imenduda, mis põhjustab puhitus, kõhulahtisust ja muid reaktsioone..\nMaltoos - omab teist nime "linnasesuhkur", kuna aine süntees toimub peamiselt odra, rukki jm idandatud terades. Disahhariid eraldub ka viinamarjade kääritamisel ja linnaste valmistamisel..\nSahharoos on sama peedisuhkur, millega oleme kõik harjunud. Madalam sahharoosi kontsentratsioon on suhkruroos ja fariinisuhkrus, veelgi madalam protsent puuviljades ja köögiviljades.\nKõik need suhkrutüübid on keha omastatavad veidi erineval viisil, kuid regulaarsel kasutamisel on neil sama kahjulik mõju. Toidu kuulumine lihtsatele süsivesikutele määrab glükeemilise indeksi väärtuse.\nGI indeks määrab, kui kiiresti teie organism imendab konkreetse toote süsivesikuid. Mida suurem arv, seda kiiremini suhkur vereringesse siseneb, seda aktiivsemalt saate kaalus juurde. Igapäevaselt suure koguse kiirete süsivesikute tarbimisega tekivad ainevahetushäired, toksiinid kogunevad kehasse ja haiguste arenguks luuakse soodne keskkond. Sellise "dieedi" kõige kurvemad tagajärjed on rasvumine ja diabeet..\nLisaks näitab GI, kui kiiresti konkreetne toit tõstab veresuhkru kontsentratsiooni. Glükeemilise indeksi mõistmiseks loodi skaala vahemikus 0 kuni 100 ühikut, kus 100 on maksimaalne kontsentratsioon, millele vastab monosahhariidi glükoos..\nMadal GI - kuni 50 ühikut. Toidud, mida saab süüa iga päev, nendest saate mitte ainult kaalus juurde, vaid parandate ka seedimist. Sellesse rühma kuuluvad eriti kiudainerikkad toidud.\nKeskmine GI - alates 50-70 ühikut. Need tooted pole ka kahjulikud, kuid neid tuleks tarbida arukalt ja annustada..\nKõrge GI - üle 70 ühiku. Riskirühma toidud, niinimetatud "kiired" süsivesikud, mille loetelu on toodud meie tabelis.\nTuleb meeles pidada, et kaalutõus ei toimu üleöö - see on õige toitumise põhimõtete süstemaatilise rikkumise tulemus. Tasakaalustatud toitumine koos madala glükeemilise indeksiga tervislike toitude dieediga aitab vältida ebameeldivaid tagajärgi..\nMeie tabel aitab teil menüüst kahjulikke toite kõrvaldada või minimeerida..\nKiirete süsivesikute toiduloend\nLihtsad või kiired süsivesikud on mono- või disahhariidide molekulaarsed ühendid, mis oma olemuselt on inimese kehas peamine energiaallikas. Kiiresti süsivesikuid sisaldavate toiduainete rühma kuuluvad erinevad kondiitritooted, pagaritooted, puuviljad jt..\nKõik dieedi pooldajad, kes soovivad kaalust alla võtta ja oma figuuri kohandada, teavad, et kõik dieedid välistavad suhkru ja igasuguste süsivesikute sisaldava toidu kasutamise või vähendavad seda miinimumini. Kuid ilma nendeta hakkab inimesel tekkima kehas selliseid nähtusi nagu nõrkus, ärrituvus, unisus, kõik see, mis näitab lihaskiudude ja aju struktuuride nälgimist, mis vajavad väga süsivesikute tarbimist. Nii et kas tasub loobuda süsivesikute toidust ja kuidas see võib mõjutada keha edasist seisundit, räägime sellest kõigest esitatud ülevaates. Ja see artikkel tutvustab ainulaadset tabelit, mis sisaldab kiirete süsivesikute ja nende glükeemilise indeksi sisaldava toidu peamist loetelu..\nMis on lihtsad süsivesikud\nKõik sahhariidide rühmad jagunevad keerukateks (aeglasteks) ja lihtsateks (kiireteks), mille nimi on seotud nende lagunemise ja glükoosiks muundamise protsesside kiirusega. Neist kõige kahjulikumad on enamiku riigi juhtivate toitumisspetsialistide sõnul kergesti seeditavad süsivesikud. Need sisaldavad kõige rohkem kaloreid, mis on täis rasvumist. Kuid samal ajal põhjustab nende sahhariidide puudus lagunemist ja halvendab inimese üldist heaolu.\nLühikesed süsivesikute molekulid aitavad kaasa:\nkaotatud energia kiire taastamine;\npakkuda rasvade ja valguühendite täielikku töötlemist.\nLisaks kõigele hoiavad kiired sahhariidid maksa optimaalsel tasemel.Kiireid sahhariide kutsutakse seetõttu, et neil on lihtne struktuur ja need imenduvad kiiresti..\nMärkus. Kiireid süsivesikuid on kahte tüüpi, need on monosahhariidid, mis koosnevad ühest molekulist galaktoosi, glükoosi, fruktoosi ja mannoosi kujul, samuti disahhariidid või bimolekulaarsed ühendid sahharoosi, rafinoosi, laktoosi ja maltoosina. Sellised süsivesikuühendid on sportlaste toitumise olulised komponendid, kuna need, suurendades hormooni insuliini kontsentratsiooni, tagavad intensiivse treeningu ajal lihaskiudude säilimise..\nKiireid süsivesikuid lisatakse ka mängijatele mõeldud piimasegudesse, mis on loodud lihaste ehitamiseks. Neid tarbitakse pärast intensiivset treenimist ja kasutatakse ka siis, kui järgitakse dieeti, mille eesmärk on suurendada kehakaalu..\nKiirete süsivesikutega toitude tarbimisel suureneb veres suhkru kontsentratsioon järsult, mis kutsub esile vereringe suurenemise ja lihaskiudude toonuse suurenemise. Tume šokolaadi riba, magus batoon või paar küpsist on nagu kiirabi, et suurendada suhkru kontsentratsiooni veres ja taastada kehas kaotatud jõud.\nOlen autoriga nõus, et süsivesikuid on dieedist täielikult välja jätta. Tarbitav toit peaks sisaldama kõiki toitaineid, mida keha vajab: valke, rasvu ja süsivesikuid. Jah, palju tervislikum on süüa aeglaseid madala glükeemilise indeksiga süsivesikuid, kuna need imenduvad aeglasemalt ega põhjusta vere glükoositaseme järsku suurenemist. Kui teil on kaalust alla võtta, tuleks kiirete süsivesikute söömist vähendada miinimumini..\nTahan märkida, et on olemas dieete, mis hõlmavad süsivesikute peaaegu täielikku väljajätmist dieedist. Need on nn madala süsivesikusisaldusega ehk ketogeensed dieedid. Need on kehale üsna kahjulikud ja mõnel juhul võivad need olla ohtlikud. Süsivesikute ja valgu liigse sisalduse puudumine toidus võib põhjustada ketoatsidoosi arengut. Kuid isegi kui seda ei juhtu, võib selline dieet ikkagi kahjustada.\nJa märgin ka, et on olemas selline asi nagu BJU (valkude, rasvade ja süsivesikute suhe dieedis). Erinevad autorid annavad erinevad arvud, kuid BZHU üldiselt aktsepteeritud norm on 1: 1: 4. Just sellistes proportsioonides peaksid tarbitavad toidud sisaldama valke, rasvu ja süsivesikuid.\nGlükeemilise indeksi suhe lihtsate süsivesikutega\nGlükeemiline indeks on süsivesikute lagunemise protsesside kiiruse näitaja. Seetõttu on tal nendega lähedased suhted. Mida suurem on sahhariidide lagunemiskiirus, seda kõrgem on GI.\nSelle näitaja jaoks jagunevad kõik tooted kolmeks peamiseks alarühmaks:\nkus indeks on alla 40 ja polüpeptiidühenditel on madal imendumise ja lagunemise kiirus. Need tooted on vähem ohtlikud ja neid võib tarbida üsna sageli. Nende hulka kuuluvad: kaunviljad, rukis, täistera nisu, sojaoad. Puuviljakultuuride hulka kuuluvad õunad, sidrun, pirnid, virsik, apelsin ja kirss. Köögiviljad: squash, sibul, spinat, kapsas ja paprika. Nagu ka naturaalne jogurt ilma suhkru, juustu ja piimata;\nindeksiga 40 kuni 55, kus on märgitud assimilatsiooni ja lõhenemise protsesside keskmine kiiruse tase. Selliseid tooteid ei soovitata igapäevaselt kasutada ja kui järgite dieeti, on parem need dieedist täielikult välja jätta. Nende hulka kuuluvad riis, kõrge kvaliteediga pasta, kaerahelbed ja rukkijahust leib. Ja ka tatar, mais, peet, kiivi, kõik viinamarjasordid ja rohelised herned;\ntoidud, mille indeks on üle 55, mis sisaldavad väga kiireid süsivesikuid. Pole üldse vaja neid dieedist täielikult välja jätta, kuid parem on neid kasutada nii vähe kui võimalik ja mõõdukalt, kuid milliseid toite ja mis viitab kiiretele süsivesikutele, kaalume veidi allpool.\nSellise diagnoosi korral nagu suhkurtõbi on väga oluline arvestada glükeemilise indeksi parameetreid, mille puhul sahhariidide normi kehtestab ainult raviarst, võttes arvesse iga patsiendi organismi individuaalseid omadusi ja suhkru kontsentratsiooni veres..\nLihtsaid süsivesikuid leidub jahutoodetes, aga ka kondiitritoodetes: šokolaadis, halvas ja maiustustes. Neid on ka palju magusate puuviljakultuuride koostises, näiteks arbuusid, datlid, kõrvitsad jne. ja need sisalduvad ka kompositsioonis:\nSoovitatav on tarbida ainult tervislikke lihtsaid sahhariidiühendeid, mida leidub puuviljades, teraviljades ja köögiviljades. Kõik alkohoolsed joogid kuuluvad ka kiirete sahhariidide rühma. Mõelge süsivesikute sisaldava toidu peamistele kategooriatele.\nMagusad puuviljad aitavad kaasa kaotatud energia kiirele taastamisele, pealegi sisaldavad nad lisaks fruktoosile kasulikke vitamiinide ja mikroelementide komplekse. Oluline on meeles pidada ühte asja, et kuivatatud puuvilju ei soovitata süüa suhkrusiirupi osana, kuna suhkrusisalduse tõttu tõuseb kalorite tase mitu korda. Sellisest toidust on organismile ainult kahju ja sellest pole kasu.\nHoidke köögiviljade ja puuviljade, teravilja mahlad\nSeda tüüpi toit on vähem kasulik kui värskelt pressitud omatehtud mahl, kuid vähemalt aitavad need nälga üsna kiiresti rahuldada. Ja teravilja koostises olevad teraviljad aitavad kiiresti jõudu taastada, mis on kasulikum kui maiustused ja šokolaadid. Kui on vaja kaalutõusu, on parem peatada oma valik aurutatud riisipuderil, maisitangul või kaerahelbedel. Müslit peetakse suurepäraseks hommikusöögihelbeks. Need on kerged ja väga kasulikud.\nLihtsate sahhariidide suurim kontsentratsioon on kollase, punase ja oranži värvusega köögiviljakultuurides. Seetõttu ärge kartulit, peet ja porgandit liiga palju kasutage. Parem on eelistada rohelise värviga köögivilju. Ei ole soovitatav osta poest ostetud jogurteid, mis sisaldavad granuleeritud suhkrut. Parem on kodus oma jogurt teha naturaalsest piimast ja väikesest kogusest värsketest marjadest.\nKiireid süsivesikuid sisaldavate toitude tabel\nVaatame lähemalt glükeemilise indeksi indikaatoritega kiirete süsivesikute loetelu:\n146 Kuupäeva vili\n136 Valge jahu leib\n103 Arbuusid, koogid ja kondiitritooted\n90 Mesilase mesi ja lihvitud riisijahud\n88 Kõrgeima klassi jahu\n75 Manna, squash ja kõrvits\n70 Piimašokolaadid ja jäätis\n65 Viigimarjad, igasugused rosinad, melonid, must leib, värsked ananassid, kuivatatud aprikoosid\nKiiresti seeditavaid sahhariide sisaldavaid tooteid ei tohiks dieedist täielikult välja jätta..\nPange tähele: lihtsate ja keeruliste sahhariidide tarbimise normiks loetakse kaks grammi inimese kilogrammi kohta ja lihtsad sahhariidid ei tohiks olla alla kolmandiku kogu saadud kogusest..\nSportlastel on lihaste maksimaalse suurenemise huvides soovitatav tarbida süsivesikutoite, vähemalt 3 grammi kehakaalu kilogrammi kohta. Ja neile, kes kaotavad kaalu, vähendatakse tarbimismäära poole grammini kaalu kilogrammi kohta. Toidu kuritarvitamine, mille glükeemiline indeks on üle 55, võib põhjustada halva kolesterooli ja veresuhkru kontsentratsiooni suurenemist, ateroskleroosi, suhkruhaiguse, hammaste lagunemise ja rasvumise arengut. Kiirete süsivesikute täieliku välistamise korral areneb elundite seedesüsteemi talitlushäire, ilmneb apaatia ja krooniline väsimus..\nInternetis on avaldatud palju valeandmeid sisaldavaid artikleid, mille kohaselt soovitavad riigi juhtivad toitumisspetsialistid täielikult kaotada lühikeste süsivesikute kasutamine ja küllastada dieet ainult aeglastega, väites, et sellised süsivesikud läbivad aeglast lagunemisprotsessi, seega säilib veres suhkru tase konstantsel tasemel. See on väga oluline, pidades silmas asjaolu, et glükoositaseme järsk tõus on seotud testosterooni vähenemisega 25 protsenti. Aga kuidas saavad sportlased sellise avaldusega olla? Lõppude lõpuks suureneb veres suure suhkrusisalduse tingimustes lihasmass ja kui nad ei taasta kulutatud jõudu pärast treeningut, hakkavad kehas aktiveeruma lihaskiudude enesehävitamise protsessid.\nPange tähele: see viitab sellele, et lühikesi süsivesikuid ei tohiks dieedist täielikult välja jätta, neid tuleb lihtsalt kombineerida aeglasega.\nSamuti arvatakse, et kartulid aitavad kaasa rasvumisele. Osaliselt peetakse seda väidet tõeseks, kuid ainult siis, kui seda toodet kuritarvitatakse praetud kujul. Seetõttu ei tohiks kartulit dieedist täielikult eemaldada. Eduka kaalulanguse peamine tagatis on õige toitumine ja regulaarne treenimine..\nKatya, 27-aastane: Ma ei kujuta isegi ette, kuidas saaksite täielikult süsivesikutest loobuda. Võib-olla on see minu keha, kuid selliste piirangutega toidus tunnen pidevalt väsimust, nõrkust ja muutun ärrituvaks. Pärast selliseid eksperimente muutsin dieeti, ei keeldunud, vaid lihtsalt vähendasin menüüs kergete süsivesikute hulka.\nPolina Andreevna, 56-aastane: Ka mina ei saanud sellisel dieedil pikka aega istuda, mu tervis halvenes järsult. Pidin minema visiidile toitumisspetsialisti juurde, kes soovitas mitte jätta kiireid süsivesikuid dieedist täielikult välja. Muidugi töötasime koos temaga välja spetsiaalse menüü, mis aitab teil kaalust alla võtta ilma ebamugavusi tekitamata..\nKarina, 25-aastane: Ma arvan, et te ei tohiks menüüst välja jätta kiirete süsivesikute rikka toitu. Kuigi need on inimkehale kahjulikud, on parem lihtsalt meeles pidada meedet - kohandada dieeti, mis hoiab ära rasvkudede kogunemise. Isegi kui kõik ei õnnestunud, on parem natuke sportida kui nii rangelt süüa ja lemmiktoitudest loobuda.\nEelmine Artikkel"Vana naine, kellel on podagra podagral": Pugatšova kinnitas, et on haige\nJärgmine ArtikkelSigur diabeedi jaoks


Mida teevad toidupoeketid, et kaitsta viiruse leviku eest nii oma kliente kui ka töötajaid? - Kasulik.ee\nToidupoeketid pööravad senisest rohkem tähelepanu pindade puhastamisele ning on taganud töötajatele ja klientidele võimaluse poes käsi desinfitseerida. Rimi kaalub ühe meetmena ka kaupluste lahtiolekuaegade lühendamist.\nRimi esindaja Katrin Bats ütles, et täna on toidupoe teenindajate roll olulisem kui kunagi varem: "Me kõik tahame, et säiliks võimalus osta elementaarset toidukraami. Seepärast on eriti oluline, et ka kliendid ei tuleks poodi, kui neil on haigusnähud." Rimi soovitused klientidele lähtuvad riiklikest soovitustest ja tänasest on need meeldetuletusena poodides ekraanidel, postritel ja ka siseraadios.\nBatsi sõnul on ka töötajatele rõhutatud, et esimeste haigusnähtude ilmnemisel tuleb jääda koju. Kaupluses on viiruse leviku tõkestamiseks tõhustatud erinevate pindade puhastamist ja jõudsalt vähendatud lahtiselt pakutavate toodete valikut.\n"Meil on valmisolek kaupluste suurpuhastuseks. Viimast kasutasimegi eile-täna näiteks Kuressaare kahes Rimi kaupluses. Tegutseme pidevalt, et tagada töötajatele vahendid hügieeni tagamiseks. Samuti oleme juba ennetavalt tellinud suurema koguse maske, et vajadusel oleks ka neid töötajatele võimalik jagada," ütles Bats.\nRimi on kontaktis erinevate Eesti omavalitsustega, kust on saadud ka täiendavaid vahendeid kaupluste töötajate kaitseks. "Väga tore on see, et kauplustes ollakse ka ise loovad ning otsitakse lahendusi. Saaremaa teenindajad jagasid head praktikat, et vähendavad saadavate kärude arvu, et neid regulaarselt puhastada ja uute vastu välja vahetada. Samuti on seal eesliinile lubatud pigem nooremad teenindajad, et vanemaid riskirühma kuulujaid säästa," tõi Bats näiteks.\nComarket lühendab alates tänasest kaupluste lahtiolekuaegu (118) 16.03.2020\nMida toidupoodidest praegu kõige rohkem ostetakse? (10) 13.03.2020\nPoed lühemalt avatud\nÜhe olulise muudatusena kaalub Rimi ka kaupluste lahtiolekuaegade lühendamist. "See annaks teenindajatele rohkem puhkeaega aga ka võimalust tõhusamalt enne ja pärast kaupluse avamist pindu puhastada ja riiuleid täita," ütles Bats.\nComarket teatas täna, et seoses viirusepuhanguga lühendatakse kaupluste lahtiolekuaegu. Alates tänasest avatakse kauplused tavapärasel ajal, aga kõik poed suletakse ajutiselt kell 20.00.\nKliendid suunatakse e-poodi ja iseteeninduskassasse\nSelveri kommunikatsioonijuht Rivo Veski ütles, et töötajate kaitseks on antud neile kaitsekindad ja desinfitseerimisvahendid kätele. Vähendatud on personalitööd nii poe saalis kui ka laos.\n"Pakume ka oma klientidele võimalust käsi puhastada ja suuname neid pigem iseteeninduskassasid kasutama, et vähendada lähikontakti töötajatega. Pultide kasutamise eel ja järel saab käsi desinfitseerida ja see on kõige turvalisem viis, kuidas praegu poes käia," sõnas Veski.\nTa lisas, et e-poed on samuti hea valik, aga tuleb arvestada sellega, et hetkel on suure nõudluse tõttu kaupade kojutoimetamise järjekorrad pikemad kui muidu.\nKlientide tellimused on hüppeliselt kasvanud ka Prisma e-poes. Nende võimalikult kiireks täitmiseks on kaasatud märkimisväärselt tööjõudu, ütles Prisma kommunikatsioonijuht Ivo Rull.\nEt kaitsta poodide töötajaid, on tungivalt soovitav kasutada töökindaid kõikides osakondades, kindlasti aga kassaosakonnas, sõnas Rull.\nKõikides Prismades on rakendatud ka täiendavaid meetmeid nii ostukärude ja ostukorvide kui teiste pindade regulaarseks puhastamiseks, millega kliendid vahetult kokku puutuvad. "Oleme selleks kaasanud täiendavaid töötajaid puhastus- ja koristusfirmadest. Tihendatud on puhastuste ja desifintseerimiste intervalli ning kõige olulisematel pindadel tehakse seda iga tunni möödudes," ütles kommunikatsioonijuht.\nSamuti on kõikidel Prisma infolettidel desinfitseerimisvahendid, millega kliendid saavad poes oma käsi puhastada. Prismades on võimalik kasutada ka iseteeninduskassat.


Luksushotellid Ceske Budejovice | Hotels.com\nluksushotellid hotellid Ceske Budejovice\nluksushotellid hotellid linnas Ceske Budejovice\nCeske Budejovice kui sihtkoht luksusreisiks\nOma rohkete mugavuste ja tippklassi teenindusega kujutavad siinsed luksushotellid endast palju enamat kui vaid tavalist öömaja. Hotels.com kodulehel esindatud 7 luksushotelli hulgast saab igaüks, kelle sihtkoht on Ceske Budejovice, valida endale meelepärase. Soovi korral võid broneerida toa mõne olulise vaatamisväärsuse nagu Must Torn või Casino Brno Hotel Gomel Trida läheduses või siis valida luksusliku sviidi vaiksemas rajoonis. Kui sinu reisi sihtkoht on Ceske Budejovice, leidub Hotels.com valikus nii luksushotelle otse keskuses kui ka majutuskohti veidi kaugemal – headest pakkumistest meil juba puudu ei tule.\nValik parimaid hotelle, Ceske Budejovice:\nLuksusklassi külaliskorter köökidega ja Memofoam-vooditega, Ceske Budejovice\n• tasuta wifi • ööklubi • katuseterrass • baar • ümbrus sobib jalgsi liikumiseks


Eesti kuulsaima lapse isa: Kõik, mida teha tahtsime, tegime koos lapsega - Pere ja Kodu - Delfi Lood\nFreestyle-suusataja Kelly Sildaru (16) on ilmselt praegu Eesti kuulsaim sportlane. Samas vanuses, mil ema Lilian (33) teda kunagi esimest korda kätel hoidis, on Kellyl endal näidata ette hoopis teist laadi küpsustunnistusi: ta on kõige noorem sportlane, kes võitnud väärikal ekstreemspordivõistlusel kaks kuldmedalit. Viimasel kolmel aastal pole Kelly ühelgi pjedestaalil maandunud madalamal kohal kui ikka esimesel. Imelaps, ütleb nii mõnigi.\nKelly isa Tõnis (36), kes on ka tütre juhendaja, arvab aga teisiti. “Täiesti tavaline teismeline, kel pole olnud mingeid erilisi eeliseid,” ütleb ta. Ja Tõnis ei paista olevat kurja kutsari tüüpi treenija. Palub, et teda treeneriks üldse ei nimetataks, sest seda ametit pole ta õppinud.\nKuidas on siis saanud võimalikuks, et üks Mustamäe isa ja tema tütar on nii kaugele jõudnud? Kambas ka tulevikulootus, Kelly 11aastane vend Henry. Ja kuidas nad vahepeal jalgu maas hoiavad, kui üldse?\nKas teadsid juba kümme aastat tagasi, et jõuate Kellyga sinna, kus täna olete?\nTõnis: Kümme aastat tagasi ei kujutanud ma midagi sellist ette. Siis oli mäesuusatamine meie perele lihtsalt aktiivne ajaviide. Viis aastat tagasi hakkasin juba vaikselt aimama. Kelly oli siis 11aastane, suusatas aktiivselt ja oli mujal maailmas päris tuntud, kuigi Eestis veel mitte. Siis hakkasin taipama, mis suunas liigume.\nArmastasid ka ise lapsena sporti?\nIkka. Harrastasin pallimänge, eriti jalgpalli. Sõitsin ratast, ujusin. Perega vaatasime telest spordivõistlusi, Kalevi korvpallimänge ja suusatamist alati. Suurtest spordihetkedest on eriliselt meelde jäänud Erika Salumäe kuulus finaalsõit, kus nad teise ratturiga keset sõidurada ratastel seisid ja ootasid, kumb hakkab ees minema. Teine sõitja võbeles, aga Salumäe seisis rahulikult paigal. Mõlemad mu vanemad on harrastaja tasemel palju sportinud, tänagi sõidab isa suusamaratonidel, käib Kelly-Henryga koos mäe peal sõitmas, isegi natuke hüppab ja üritab käsipuid mööda libistada. Ema on mul Kohilast pärit, kõik nädalavahetused ja suved veetsime vennaga maal, iga ilmaga õues mütates.


EMS Slimming Machine, Soovitatavad tooted\nGarantii Tagastame teie raha, kui kaupa ei toimetata kohale 70 päeva jooksul pärast ostmist. Teil on 2 nädalat tagasimakse taotlemiseks — kuni\nSitemap 2 in 1 HIFU Slimming Machine Kõrge intensiivsusega fokuseeritud ultraheli HIFU abil saab nahka ja nahaalusesse koesse otse soojusenergiat, mis võib stimuleerida ja uuendada naha kollageeni ning seeläbi parandada tekstuuri ja vähendada naha hõõrdumist. Toote üksikasjad Ravi põhimõte Kõrge intensiivsusega fokuseeritud ultraheli HIFU abil saab nahka ja nahaalusesse koesse otse soojusenergiat, mis võib stimuleerida ja uuendada naha kollageeni ning seeläbi parandada tekstuuri ja vähendada naha EMS Slimming Machine.\nSee saavutab sõna otseses mõttes näo või keha liftide tulemused ilma invasiivse kirurgia või süstideta, lisaks sellele on selle protseduuri lisahüvitis, et seisakuid ei ole. Liposonix tungib täpsesse ja ultrahelienergiasse täpse sügavusega rasvkoesse suunatud nahaaluste rasvakihtide puhul, mis põhjustavad mitte-termilist efekti.\nEms salendav masin\nKõrge intensiivsusega keskendunud ultraheli lipo hifu salenemine, mis annab täpselt sügavale keskendunud energiat ja katkestab lokaliseeritud rasvasisalduse. See ei asenda tervislikku eluviisi ja kehalist liikumist. Kuid see on kiire ja lihtne viis rasva eemaldamiseks ja ilmselgelt ja koheselt.\nKeha kujundamise Hifu salendav masina eelis 1. Püsiv ravitulemus.


vanalinn Archives - OHO Live TV Eesti\n11.-14. juulil toimuvad Tallinnas keskaja päevad. Vanalinna tänavad täituvad juba 20. korda raudrüüdest ja mõõkadest. Keskaja päevadel saavad vanalinnas jalutavad...\nSuvi on suurepärane käsitööhooaeg. Eesti Rahvakunsti ja Käsitöö Liit korraldab käsitöömessi Tallinna vanalinnas 28.-30.juunil, kuhu kõik huvilised on teretulnud. Liit...\nEuroopa päeval, 9. mail, avab Tallinna Soome suursaatkond taaskord oma uksed ning on kutsunud kohale koostöös Prisma, Tallinna Soome kooli...


Pere, kellel on isiklik jõusaal. Metsas - Maaleht\nMaalehe ajakirjanikud saatsid konkursi Parim Metsamajandaja 2020 hindamiskomisjoni ringkäikudel.\nKõigest 15 hektarit end ära ei majanda, see on selge. Kui aga mitterahaline kasu juurde liita, siis jagub siin metsa küll ja veel.\nMetsatöö maitse sai Orm suhu äia metsas abiks olles. Aga miks mitte ka ise metsaomanikuks hakata?


Hittmuusikal «West Side Story» on esmakordselt Eestis laval kahes keeles - Uudised - Kultuur\nHittmuusikal «West Side Story» on esmakordselt Eestis laval kahes keeles\n7. veebruar 2019, 15:07\nlisatud galerii esitluselt\nNeljapäeval, 7. veeburaril toimus Estonia teatri laval mais esietenduva kultusmuusikali «West Side Story» esmaesitlus. Leonard Bernsteini tähtteose seab lavale Eesti publikule tuttav Georg Malvius. Rahvusooperi lavastuse teeb eriliseks see, et esmakordselt Eestis on võimalik muusikali vaadata ja kuulata nii eesti kui ka inglise keeles.\nPressikonverentsil oli kohal palavalt armastatud Eesti lauljatar ning Maria osatäitja Hanna-Liina Võsa ja Tony rollis üles astuv noor talent Heldur Harry Põlda otse õpingutelt Inglismaalt. Ingliskeelseid osatäitjaid esindas Jade Davies, keda esietendusel saab näha Maria osas. Sõna tutvustuseks said ka Eestis tuntust kogunud lavastaja Georg Malvius ning Rahvusooper Estonia peadirektor Aivar Mäe. Pressikonverentsil tuli esitusele ka lavastatud muusikaline etteaste.\nEsmakordselt Eestis etendub muusikal nii eesti kui ka inglise keeles. Ingliskeelste osatäitjate leidmiseks, korraldas rahvusooper eelmise aasta veebruaris castingud nii Stockholmis kui ka Londonis. Eestikeelsete etenduste peaosalised on Hanna-Liina Võsa, Piret Krumm, Heldur Harry Põlda, Juss Haasma ja Tamar Nugis. Ingliskeelsete etenduste peaosalised on Jade Davies, Nicole Deon, Cameron Sharp, Davide Fienauri ja Jeronimas Milius.\n«West Side Story» on tänapäevane «Romeo ja Julia» lugu, mis oma unustamatu muusika ja võimsa koreograafiaga muutis muusikaliteatri nägu. Lavastuses kõlavad hitid nagu «Maria», «Tonight», «Somewhere», «America» ja «I Feel Pretty». Viimati oli muusikal Estonia repertuaaris 25 aastat tagasi, aastal 1993. Toona oli lavastajaks Neeme Kuningas ning esietendus toimus Tallinna Linnahallis koostöös Eesti Muusikaakadeemia ja Tallinna Pedagoogikaülikooliga. Tänastest tuntud lauljatest olid lavastuse peaosades näiteks Ain Anger, Lauri Vasar ja Rauno Elp.


Venemaa kosmonaut Anton Škaplerov (keskel) oma rahvusvahelise meeskonnaga. Foto: twitter\nVene kosmonaut tõestab gravitatsiooni puudumist ISSil\nVenemaa kosmonaut Anton Škaplerov (pildil keskel) võttis animafilmist «Lumekuninganna ja igavene talv» tuntud lumememme Olafi mänguasjaversiooni Rahvusvahelise Kosmosejaama (ISS) kaasa, edastas Discovery News. Selle idee taga on mehe kaheksa-aastane tütar, kes soovis, et isa mängulumememme abil tõendaks gravitatsiooni puudumist.\n9. detsembril pani Škaplerov Twitterisse foto, millel võib näha Olafit ISSi moodulite akende juures hõljumas. Hiljem lisas kosmonaut teise foto, millel on näha teda ja ülejäänud meeskonda koos lumememmega. ISSi meeskonnad on varemgi missioonile mänguasju kaasa võtnud, et nende abil näidata gravitatsioonivaba keskkonda. elu24.ee\nValgamaa Tõrva inimestel avaneb 22. detsembri hommikul võimalus sagedusel 91,9 MHz taas kuulata kohalikku raadiot, sest noored lükkavad käima Tõrva Raadio jõuluprogrammi. «Suvine Tõrva Raadio oli niivõrd edukas, et me lihtsalt ei jaksanud noortega enam järgmise suveni oodata. Mõtlesime, et sisustame oma jõulupuhkuse sel korral raadiotegemisega,» ütles jõuluraadio turundusjuht Triin Jaansalu. «Tahame pühadeaega tuua nii endale kui piirkonna kodudesse hea ja mõnusa jõuluprogrammi.» Valgamaalane\nteeb kokkuvõtte, kuidas on Elron saanud hakkama rongiliikluse korraldamisega.\n«Aed ja Kodu» kirjutab lihata jõuludest, mil nälga siiski ei jääda.\nUus Pargi&Reisi süsteem käivitub visalt\nPIKK ÕIGUSEMÕISTMINE. Mitmetahulise kriminaalasja arutamine võib võtta vähemalt aasta.\nLugeja küsib, asjatundja vastab: kogu tõde vererõhust\nRaul Oreškin: loomeinimesed vajavad julgustust


Jõuluvana streik mäng\nLaskmine mängu - anti-Pühadega eesmärgi praktikas lõbus. Neile, kes on just olnud piisavalt jõulud juba! võrsest Jõuluvana! Sa saad kõige rohkem punkte, mille eesmärgiks otse peakontori kesklinnas organismis. Kasutage Tühikuklahv to zoom in, R-uuestilaadimiseks ja hiire nuppu, et tulekahju.\nSee mäng on mängitud 7163 korda onlain. Edetabel 1 parimad mängud.\nHinnang põhineb 240 kasutajate arvamusi\nMängitud 7163 korda\nJõuluvana jõulud, tulistamine, loendaja-streik, snaiper, püstol, sööstja, pwnage, pea maha lastud, relvad, relv,\nMis see on mäng umbes? See on tasuta mäng nimega Jõuluvana streik oma brauseri ilma alla laadida ega installeerida midagi, see on täiesti usaldusväärne. Sellel kodulehel on sul võimalik mängida tasuta seda Jõulud flash mäng nimega Jõuluvana streik. Ja pidage meeles, see on tasuta mäng nimega Jõuluvana streik ja see on seotud Jõulud. Meie uus mäng Jõuluvana streik on üks parimaid mänge Jõulud leiad ja saad jagada seda oma sõpradele ja kontaktid sotsiaalseid võrgustikke. See on online mäng ja video mängu nimega Jõuluvana streik et kutsume teid mängida, nautida ja õppida seda samuti jagada oma kommentaarides ja oma sõpru sotsiaalseid võrgustikke.


Teeme koos aastaprojekt: DROPSi lõngad 2014 (üldteema) - Page 3\nLehekülg 3, lehekülgi kokku 6 • 1, 2, 3, 4, 5, 6\nhelin12 Laup 28 Dets 2013, 20:45\nIgaks juhuks küsin. Kas vastavast lõngast tuleb ainult sel perioodil kududa, nt Fabelist alates septembrist, või võib ka jaanuaris asja valmis kududa ja siis vastavas kuus esitleda?\nanka Laup 28 Dets 2013, 21:09\nSa võid ju nii jaanuaris kui ka septembris Fabelit kududa\nhelin12 Laup 28 Dets 2013, 21:12\nanka kirjutas: Sa võid ju nii jaanuaris kui ka septembris Fabelit kududa\nTänan! Ma koon niikuinii. Fabel on üks mu lemmiklõngu.\nanka Laup 28 Dets 2013, 21:14\nMe üritasime neid lõngu niimoodi sättida, et ikka sobiva aastaaja ja mõne laheda projektiga saaks ka siduda :roll:\nhärm Püh 29 Dets 2013, 03:05\nma kardan, et meriinolõngadega tekib probleeme. kuigi cotton merinot tahaks proovida küll .\nilona Püh 29 Dets 2013, 11:45\nhärm kirjutas: ma kardan, et meriinolõngadega tekib probleeme. kuigi cotton merinot tahaks proovida küll .\nMul sai kleit just valmis Cotton Merinost nii mõnus pehme lõng\nkrisse Püh 29 Dets 2013, 12:15\nKuna olen ka oma kudusoolikat muude asjade alt üles leidmas, siis otsustasin osaleda.\nKoos teiega läheb kudumine libedamalt.\nanka Püh 29 Dets 2013, 12:57\nkrisse kirjutas: Kuna olen ka oma kudusoolikat muude asjade alt üles leidmas, siis otsustasin osaleda.\nNii tore Krisse, et meiega taas ühined Mõnusat vardaklõbistamist\nanka Püh 29 Dets 2013, 12:58\nMeriinodeni on veidi aega ka ja Cotton Merino on lihtsalt võrratu\nBlackbird Püh 29 Dets 2013, 14:25\nMina tahan ka osaleda. Enamuse lõngatüüpide esindajad on olemas ja plaanid ka nende jaoks tehtud juba. Nepal ja Lima isegi töös, ehk siis saavad just aasta alguses pildistamisküpseks.\nanka Püh 29 Dets 2013, 14:54\nBlackbird, see on väga vahva. Jään huviga pilte ootama\nLillyS Püh 29 Dets 2013, 16:29\nOiiiiiiiiiii, pikk nimekiri juba!\nNii tore, et ikka huvi on.\nMa teen uuel aastal igasugu nupukesed ja muud vidinad ka.\nIngas Püh 29 Dets 2013, 16:52\nProoviksin ka osaleda.\nKatsumõmmi Püh 29 Dets 2013, 17:04\nMa löön ka hea meelega kampa.\nKudumisoskus : samuti olemas\nanca17 Püh 29 Dets 2013, 17:09\nPüüan ka järge pidada. Eile panin Nepalist kampsuni varrastele, ehk saab veebruari lõpuks valmis ka. Ja noh, püüame teisi lõngu ka jätkuvalt kududa. Selle aasta teise poole tööd ongi enamuses Dropsi lõngadest.\norav Püh 29 Dets 2013, 17:11\nMa olen mitu aastat eranditult Dropsi lõngadest kudunud, aga mõned on ikka katsumata ka. Soovin osaleda!\nBerta Püh 29 Dets 2013, 17:34\nOsalen ka. Järele mõeldes on kõikide gruppide lõngad kodus olemas ka. Peaksid olema. Seega, selles suhtes võiks nagu uuel aastal ehk dieedil edasi olla...vähemalt aasta alguses.\npirre46 Püh 29 Dets 2013, 17:49\nOlen ka suutnud ju Dropsi lemmikuks saada ja ära nad kududa tuleb Kas just iga lõngaga aga teen proovi siis .\nKiibuke Püh 29 Dets 2013, 17:57\nMa ka löön kampa mul on näiteks täiesti proovimata veel puuvillased lõngad\nBellemoore Püh 29 Dets 2013, 18:04\nM lööks ka kampa\nkunksik Püh 29 Dets 2013, 18:16\nKuna mina Teie seas veel uueke, aga Dropsi lõngade pisiku juba kallale saanud, siis sooviks ka osaleda\nanka Püh 29 Dets 2013, 19:32\nIngas, Katsumõmmi, Anca17, Orav, Berta, Pirre46, Kiibuke, Bellemoore ja Kunksik - nii tore, et osalete\nKohe panen kõik esimesse postitusse kirja ka\nBerta Püh 29 Dets 2013, 19:56\nAga mul nüüd loll küsimus kah. Kas uuel aastal tavaline ralli ka tuleb? Seal tahaks nagu ka osaleda.\nVõi on mul miskit kahe silma vahele jäänud? Aastaralli detsembri teemas vist käis nagu läbi, et tuleb. Kuid et tuleb veidi teistmoodi???\nanka Püh 29 Dets 2013, 19:57\nBerta kirjutas: Aga mul nüüd loll küsimus kah. Kas uuel aastal tavaline ralli ka tuleb? Seal tahaks nagu ka osaleda.\nMe tegeleme sellega ka\nAngela Püh 29 Dets 2013, 20:01\nsõrmikud kootud kudumine beebitekk heegeldatud vest jõulusalakas mustrid twined kirjatud lõngapood kampsun pitssokid eraldi_kannaga salakas lanesplitter kaelus rahvuslik MustrimaailmaKindaaasta2022 lõng laste sokid MustrimaailmaKindaaasta salakudumine kuidas sall


KAEVURIBALLAAD, müük, kuulutus 82941577 - Kuldne Börs\nID: 82941577, muudetud 10:56 13.02.2020\nAutor(id): Marie Majerová, Kujundaja: Valentin Vare, Kirjastus: Eesti Riiklik Kirjastus, Linn: Tallinn, Aasta: 1958, Originaalkeel: tšehhi keel, LK: 184, Seisukord: ümbrispaber kohati kulunud ja servadest natuke katki, sisu korras, Suurus: taskuformaadis, pehmete kaantega, Sisu: RAAMAT ASUB LAOS, SAADAVAL 1-3 PÄEVA JOOKSUL.014\nNimeka tšehhi naiskirjaniku Marie Majerová avaldas oma teise silmapaistva teose, jutustuse «Kaevuriballaad» 1938. a. Sellest õhkub kõikevõitva armastuse ja töötavate inimeste ennastohverdava sõpruse paatost ning imperialistlike sõdade ja nendega kaasnevate viletsuste vastu suunatud teravat protesti.\nJutustuse kunstiküpseimaks kujuks on Rudla Hudec. Sattunud pärast 1900. a. Kladno streiki musta nimekirja, emigreerub ta Saksamaale. Oma uuele kodumaale tuleb ta noore mehena, kes on tulvil jõudu ja helgeid lootusi, tagasi aga pöördub vanamehena, elust peaaegu murtud invaliidina. Ent milline pettumus ootab teda vanal kodumaal, mida ta emigratsioonis nii kalliks oli pidanud ja mille vastsündinud sõltumatusele ta nii palju lootusi oli rajanud! Kodanlik-demokraatlik «vaba» Tšehhoslovakkia ei suuda talle pakkuda midagi peale ametliku loa kerjata. Ent alandused ei suuda tappa temas elavat inimest. Endine kaevur Honza säilitab ka kerjusena väärikuse. Ta usub endiselt paremasse tulevikku ja töölisklassi solidaarsusse - ning selles peitub tema murdumatu elujõu alus.


Kõige suurem abi hülgepoegadele on nad rahule jätta - Läänlane.ee\nHallhüljes. F: Pixabay.com\nTaas on käes igakevadine hülgepoegade emast võõrutamise aeg. Rannal pikutavad hülgepojad üldjuhul inimeste abi ja sekkumist ei vaja, välja arvatud juhul, kui nad on veekogust kogemata liiga kaugele sattunud või on vigastatud.\nEesti Loomakaitse Seltsi infotelefonile on tulnud mitmeid teateid rannal olevate hüljeste kohta ning inimesed küsivad, kas abituna näivatele hülgepoegadele oleks vaja appi tõtata.\nEesti Loomakaitse Selts pöördus ökoloog Mart Jüssi poole, kelle soovitus on, et parim, mida inimene sellises olukorras teha saab, on hülgepojale mitte liigset tähelepanu osutada ning hoida oma koerad rihma otsas, et nemadki hüljest segama ei pääseks.\n“Juhul, kui hüljes on avalikus kohas, näiteks ranna-alal, kus on palju jalutajaid, tasuks talle ettevaatlikult läheneda ning ta tagasi vette suunata. Kui hüljes on aga varjulises kohas, kus teda midagi ei ohusta, tuleb ta rahule jätta.”\nHülgepoegadele on praegune aastaaeg esimene harjutus eluks, mil õpivad vaikselt ilma emata toime tulema. “Märtsi lõpp, aprilli algus on periood, mil hülgepojad saavad iseseisvaks ning hakkavad elupaika otsima ja nii nad randa satuvadki. Sellist olukorda, kus hülged massiliselt kevadel randa tulevad, külmal talvel ei teki, sest siis on nad merejääl ja inimasustusega kokku ei puutu,” rääkis Jüssi.\nKõige suurem abi hülgepoegadele on nad rahule jätta added by Ivar Soopan on 7. apr. 2017


Eesti Vabariigi haridusseaduse, ülikooliseaduse, Tartu Ülikooli seaduse, rakenduskõrgkooli seaduse ja välisriigis omandatud kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse muutmise seadus – Riigi Teataja\nEesti Vabariigi haridusseaduse, ülikooliseaduse, Tartu Ülikooli seaduse, rakenduskõrgkooli seaduse ja välisriigis omandatud kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduse muutmise seadus\nVastu võetud 13.05.2004\nVabariigi Presidendi 21. mai 2004. a otsusega nr 637\n§ 1. Eesti Vabariigi haridusseaduses (RT 1992, 12, 192; RT I 2003, 33, 205; 48, 342; 58, 387; 78, 526; 2004, 27, 180; 41, 275 ja 276) tehakse järgmised muudatused:\n1) paragrahvi 28 lõige 23 tunnistatakse kehtetuks;\n2) seaduse VII peatükki täiendatakse §-ga 281 järgmises sõnastuses:\n« § 281. Akadeemiline tunnustamine\n(2) Välisriigi haridust tõendavate dokumentide hindamise ja akadeemilise tunnustamise ning välisriigi haridussüsteemis antud kvalifikatsiooni nimetuse kasutamise tingimused ja korra kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.»\n§ 2. Ülikooliseaduses (RT I 1995, 12, 119; 2003, 33, 206; 58, 387) tehakse järgmised muudatused:\n1) paragrahvi 22 lõike 11 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n«Ülikool võib õppekava täitmisel arvestada bakalaureuseõppes isiku eelnevaid õpitulemusi ning magistri- ja doktoriõppes ning bakalaureuse- ja magistriõppe integreeritud õppekavadel põhinevas õppes eelnevaid õpitulemusi ja erialast töökogemust kuni 50 protsendi ulatuses, kui Eesti Vabariigi suhtes jõustunud välislepingust ei tulene teisiti.»;\n2) paragrahvi 291 lõige 11 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n« (11) Arstiõppe kliiniline õpe korraldatakse Tartu Ülikooli kliinikumis.»;\n3) paragrahvi 291 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n« (2) Bakalaureuse- ja magistriõppe integreeritud õppekavadel põhineva õppe alustamise tingimus on keskharidus või sellele vastav välisriigi kvalifikatsioon.»;\n4) paragrahvi 291 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n« (3) Klassiõpetaja õpetajakoolitus, proviisoriõpe ja loomaarstiõpe lõpeb lõpueksami sooritamisega või lõputöö kaitsmisega. Arstiõpe ja hambaarstiõpe lõpeb lõpueksami sooritamisega. Arhitektiõpe ja ehitusinseneriõpe lõpeb lõputöö kaitsmisega. Bakalaureuse- ja magistriõppe integreeritud õppekavadel põhineva õppe lõpetanud isikule antakse magistrikraad. Bakalaureuse- ja magistriõppe integreeritud õppekavadel põhineva õppe lõpetanud isikul on õigus jätkata õpinguid doktoriõppes ülikooli nõukogu kehtestatud korras.»;\n5) paragrahvi 291 täiendatakse lõikega 5 järgmises sõnastuses:\n« (5) Arstiõppe, loomaarstiõppe, proviisoriõppe, hambaarstiõppe, arhitektiõppe ja ehitusinseneriõppe raamnõuded kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.»;\n6) paragrahvi 57 lõikes 7 asendatakse sõnad «arsti põhiõppe kliinilise osa» sõnadega «arstiõppe kliinilise õppe».\n§ 3. Tartu Ülikooli seaduse (RT I 1995, 23, 333; 1996, 49, 953; 51, 965; 1998, 61, 986; 1999, 102, 908; 2001, 16, 71; 2002, 61, 375; 90, 521; 2003, 20, 116) § 7 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n« (3) Residentuuri alustamise tingimus on arstiõppe või hambaarstiõppe õppekava alusel omandatud kõrgharidus või nendele vastav kvalifikatsioon. Residentuuri vastuvõtmise ja residentuurist väljaarvamise tingimused ja korra kehtestab ülikooli nõukogu.»\n§ 4. Rakenduskõrgkooli seaduses (RT I 1998, 61, 980; 2003, 33, 207; 58, 387) tehakse järgmised muudatused:\n1) paragrahvi 121 lõike 2 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n«Rakenduskõrgkool võib õppekava täitmisel arvestada rakenduskõrgharidus- ja magistriõppes isiku eelnevaid õpitulemusi ja erialast töökogemust kuni 50 protsendi ulatuses, kui Eesti Vabariigi suhtes jõustunud välislepingust ei tulene teisiti.»;\n« (2) Rakenduskõrgharidusõppe nominaalkestus on kolm kuni neli aastat. Ämmaemandaõppe nominaalkestus on neli ja pool aastat. Õeõppe nominaalkestus on üldjuhul kolm ja pool aastat, koos lisaspetsialiseerumisega neli ja pool aastat.»;\n3) paragrahvi 15 täiendatakse lõikega 6 järgmises sõnastuses:\n« (6) Ämmaemandaõppe ja õeõppe raamnõuded kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.»;\n4) paragrahvi 152 lõiget 4 täiendatakse teise lausega järgmises sõnastuses:\n«Rakenduskõrgharidusõppe ja magistriõppe nominaalkestus kokku on vähemalt viis aastat.»\n§ 5. Välisriigis omandatud kutsekvalifikatsiooni tunnustamise seaduses (RT I 2000, 29, 168; 2002, 61, 375; 69, õiend; 90, 521; 2003, 21, 124) tehakse järgmised muudatused:\n« (1) Välisriigis omandatud haridust tõendavate dokumentide vastavust Eesti õigusaktides nimetatud haridustasemetele ja kõrghariduse astmetele hindab Keskus Eesti Vabariigi haridusseaduse (RT 1992, 12, 192; RT I 2003, 33, 205; 48, 342; 58, 387; 78, 526; 2004, 27, 180; 41, 275 ja 276) § 281 lõike 2 alusel Vabariigi Valitsuse määrusega kehtestatud tingimustel ja korras.»;\n2) paragrahvi 8 senine tekst loetakse lõikeks 1 ja paragrahvi täiendatakse lõikega 2 järgmises sõnastuses:\n« (2) Kui Euroopa Liidu või Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni liikmesriigi kodanik on omandanud kõrghariduse, mille kohta diplom on välja antud, muus välisriigis kui käesoleva seaduse § 2 tähenduses, peab taotlejal olema kolmeaastane töökogemus, mida on kinnitanud kolmanda riigi diplomit tunnustanud Euroopa Liidu või Vabakaubanduse Assotsiatsiooni liikmesriik.»;\n3) paragrahvi 9 täiendatakse lõikega 11 järgmises sõnastuses:\n« (11) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 2 nimetatud kaheaastast töökogemust ei nõuta, kui taotleja on omandanud vastava reguleeritud hariduse.»;\n4) paragrahvi 9 lõigetes 2 ja 3 asendatakse sõnad «punktis 1» sõnadega «punktides 1 või 2»;\n« (11) Kui Euroopa Liidu või Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni liikmesriigi kodanik on omandanud hariduse või läbinud kursused, mille kohta tunnistus on välja antud, muus välisriigis kui käesoleva seaduse § 2 tähenduses, peab taotlejal olema kolmeaastane töökogemus, mida on kinnitanud kolmanda riigi tunnistust tunnustanud Euroopa Liidu või Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni liikmesriik.»;\n6) paragrahvi 12 tekst muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n« (1) Sertifikaat käesoleva seaduse tähenduses on haridust tõendav dokument või dokumentide kogum (välja arvatud diplom või tunnistus), mis tõendab, et taotleja on keskhariduse tasemel olevate kursuste või koolituste läbimise järgselt läbinud tööalase koolituse õppeasutuses või töökohal või õppeasutuses ja töökohal ning taotlejal on reguleeritud ametikohal töötamiseks vajalik kutsekvalifikatsioon.\n(2) Kui Euroopa Liidu või Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni liikmesriigi kodanik on omandanud hariduse või läbinud koolituse, mille kohta sertifikaat on välja antud, muus välisriigis kui käesoleva seaduse § 2 tähenduses, peab taotlejal olema kaheaastane töökogemus, mida on kinnitanud kolmanda riigi sertifikaati tunnustanud Euroopa Liidu või Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni liikmesriik.»;\n7) paragrahvi 18 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n« (4) Sobivustesti koostamise, läbiviimise ja hindamise korra kehtestab minister, kelle juhitava ministeeriumi valitsemisalasse reguleeritud ametikoht või kutsealane tegevus kuulub. Kui reguleeritud ametikoht või kutsealane tegevus ei kuulu ühegi ministeeriumi valitsemisalasse, kehtestab vastava korra Vabariigi Valitsus.»;\n8) paragrahvi 19 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n« (4) Kohanemisaja läbimise ja hindamise korra kehtestab minister, kelle juhitava ministeeriumi valitsemisalasse reguleeritud ametikoht või kutsealane tegevus kuulub. Kui reguleeritud ametikoht või kutsealane tegevus ei kuulu ühegi ministeeriumi valitsemisalasse, kehtestab vastava korra Vabariigi Valitsus.»;\n« (2) Taotlejal, kellele on antud õigus töötada Eestis reguleeritud ametikohal, on õigus kasutada ametikohast või kutsealast tulenevat kutsenimetust (tiitlit) või selle lühendit, samuti välisriigi haridussüsteemis antud akadeemilise kraadi või tiitli nimetust originaalis ning nende ametlikke lühendeid.»\n(2) Käesoleva seaduse § 1 punkt 2 ja § 5 punkt 1 jõustuvad 2005. aasta 1. jaanuaril.\n1 EÜ Nõukogu direktiiv 77/453/EMÜ üldhoolduse eest vastutavate meditsiiniõdede tegevust käsitlevate õigusnormide kooskõlastamise kohta (EÜT L 176, 15.07.1977, lk 8–10); EÜ Nõukogu direktiiv 78/687/EMÜ hambaarstide tegevust käsitlevate õigusnormide kooskõlastamise kohta (EÜT L 233, 24.08.1978, lk 10–14); EÜ Nõukogu direktiiv 78/1027/EMÜ veterinaararstide tegevust käsitlevate õigusnormide kooskõlastamise kohta (EÜT L 362, 23.12.1978, lk 7–9); EÜ Nõukogu direktiiv 80/155/EMÜ ämmaemandana tegutsemise alustamist ja tegutsemist käsitlevate õigusnormide kooskõlastamise kohta (EÜT L 033, 11.02.1980, lk 8–12); EÜ Nõukogu direktiiv 85/384/EMÜ, mis käsitleb arhitektuurialaste diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide vastastikust tunnustamist ja mis sisaldab meetmeid asutamisõiguse ja teenuste osutamise vabaduse kasutamise hõlbustamiseks (EÜT L 223, 21.08.1985, lk 15–25); EÜ Nõukogu direktiiv 85/432/EMÜ teatavat farmaatsiaalast tegevust käsitlevate õigusnormide kooskõlastamise kohta (EÜT L 253, 24.09.1985, lk 34–36); EÜ Nõukogu direktiiv 85/614/EMÜ, millega muudetakse Hispaania ja Portugali ühinemise tõttu direktiivi 85/384/EMÜ, mis käsitleb arhitektuurialaste diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide vastastikust tunnustamist ja mis sisaldab meetmeid asutamisõiguse ja teenuste osutamise vabaduse kasutamise hõlbustamiseks (EÜT L 376, 31.12.1985, lk 1); EÜ Nõukogu direktiiv 86/17/EMÜ, millega muudetakse Portugali ühinemise tõttu direktiivi 85/384/EMÜ, mis käsitleb arhitektuurialaste diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide vastastikust tunnustamist ja mis sisaldab meetmeid asutamisõiguse ja teenuste osutamise vabaduse kasutamise hõlbustamiseks (EÜT L 027, 01.02.1986, lk 71); EÜ Nõukogu direktiiv 89/594/EMÜ, millega muudetakse direktiive 75/362/EMÜ, 77/452/EMÜ, 78/686/EMÜ, 78/1026/EMÜ ja 80/154/EMÜ, mis on seotud arstide, üldhoolduse eest vastutavate meditsiiniõdede, hambaarstide, veterinaararstide ja ämmaemandate diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide vastastikuse tunnustamisega, ning direktiive 75/363/EMÜ, 78/1027/EMÜ ja 80/155/EMÜ, mis käsitlevad arstide, veterinaararstide ja ämmaemandate tegevusega seotud õigusnormide kooskõlastamist (EÜT L 341, 23.11.1989, lk 19–29); EÜ Nõukogu direktiiv 89/595/EMÜ, millega muudetakse direktiivi 77/452/EMÜ, mis käsitleb üldhoolduse eest vastutavate meditsiiniõdede diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide vastastikust tunnustamist ja mis sisaldab meetmeid asutamisõiguse ja teenuste osutamise vabaduse kasutamise hõlbustamiseks, ning millega muudetakse direktiivi 77/453/EMÜ üldhoolduse eest vastutavate meditsiiniõdede tegevust käsitlevate õigusnormide kooskõlastamise kohta (EÜT L 341, 23.11.1989, lk 30–32); EÜ Nõukogu direktiiv 90/658/EMÜ, millega Saksamaa ühinemise tõttu muudetakse teatavaid kutsekvalifikatsiooni tunnustamist käsitlevaid direktiive (EÜT L 353, 17.12.1990, lk 73–76); EÜ Nõukogu direktiiv 93/16/EMÜ arstide vaba liikumise hõlbustamise ning nende diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide vastastikuse tunnustamise kohta (EÜT L 165, 07.07.1993, lk 1–24); Euroopa Parlamendi ja EL Nõukogu direktiiv 97/50/EÜ, millega muudetakse direktiivi 93/16/EMÜ arstide vaba liikumise hõlbustamise ning nende diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide vastastikuse tunnustamise kohta (ELT L 291, 24.10.1997, lk 35–37); EL Komisjoni direktiiv 98/21/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 93/16/EMÜ arstide vaba liikumise hõlbustamise ning nende diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide vastastikuse tunnustamise kohta (ELT L 119, 22.04.1998, lk 15); EL Komisjoni direktiiv 98/63/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 93/16/EMÜ arstide vaba liikumise hõlbustamise ning nende diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide vastastikuse tunnustamise kohta (ELT L 253, 15.09.1998, lk 24–26); EL Komisjoni direktiiv 1999/46/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 93/16/EMÜ arstide vaba liikumise hõlbustamise ning nende diplomite, tunnistuste ning muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide vastastikuse tunnustamise kohta (ELT L 139, 02.06.1999, lk 25–26); Euroopa Parlamendi ja EL Nõukogu direktiiv 2001/19/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiive 89/48/EMÜ ja 92/51/EMÜ kutsekvalifikatsiooni tunnustamise üldsüsteemi kohta ja nõukogu direktiive 77/452/EMÜ, 77/453/EMÜ, 78/686/EMÜ, 78/687/EMÜ, 78/1026/EMÜ, 78/1027/EMÜ, 80/154/EMÜ, 80/155/EMÜ, 85/384/EMÜ, 85/432/EMÜ, 85/433/EMÜ ja 93/16/EMÜ, mis käsitlevad üldhoolduse eest vastutavate meditsiiniõdede, hambaarstide, veterinaararstide, ämmaemandate, arhitektide, farmatseutide ja arstide kutsealasid (ELT L 206, 31.07.2001, lk 1–51).


Pia Fraus – Rada7.ee\nSilt: Pia Fraus\nEesti Fonogrammitootjate Ühing korraldab taas Eesti Muusikaettevõtluse Auhinnad gala. Neljandat aastat toimuva sündmuse eesmärgiks on esile tuua ja tunnustada parimaid Eesti muusikavaldkonnas tegutsevaid ja selle arengule kaasaaitavaid isikuid. Heaks tavaks on ka kujunemas see, et me aitame EFÜ-l neid tavapäraselt küll pigem kaadritaguseid, kuid ometigi hindamatult olulisi superstaare esile tõsta. Sel aastal võtame esimesena ette Aasta Albumikujunduse nominendid: Ronald Uus (ja agentuur bynew) – Liis Lemsalu “+1”, Pamela Sume – Pur Mudd “Undefined”, Kaarel Vahtramäe – Pia Fraus “Field Ceremony”.\nPia Frausi uue albumi "Field Ceremony" ilmumist tähistatakse esitluskontsertidega juba sel nädalavahetusel Pärnus, Tartus ja Tallinnas. Seejärel tuuritab bänd veebruaris-märtsis Jaapanis, Taiwanis ja Hiinas, mai lõpus antakse kaks kontserti Kanadas. Pia Fraus esines viimati 2013. aastal Schillingu suvefestivalil, enne seda aga 2008. aastal Jaapanis.


★★★ Kangas ja kootud kangas ★★★\nKangas on ainult mõned uued lisandused. Esialgne seeria käivitati 2010. aasta novembris ja alates sellest ajast jätkas disainer seda tööd ja esitas uusi ideesid ja kujundusi. Kogutud koogi kujundas New Zeelandil põhinev Timothy John. See on väga huvitav ja pilkupüüdev kollektsioon, mis pakub uut mööbli mõtteviisi.\nNagu väga hästi, viitab kootud kollektsioon keskmiselt käsitsi kudumise ja pakendamise tehnikatele. See oli katse alguses ja see on veel. Disainer tutvustas seda uut ja originaalset ideed kodus mööbli ja aksessuaaride loomiseks, kuid need on teistsuguse väljanägemisega ja loodud kasutades tavatuid võtteid vähemalt selle konkreetse domeeni puhul. Projekt on avalikustatud üle kogu maailma ning see on kaetud rahvusvaheliste väljaannete kaudu. 2011. aasta lõpus Itaalias Su Nero Nero näitusel tutvustati selle kollektsiooni ühe osa sellest Deviant Clockist.\nSee on väga huvitav kogumik, mis ilmselt ei muutu kunagi liiga igavaks või liiga selgeks. Praegu kuulub kootud kogus viis piiratud väljaande loomingut. Need on traditsiooniline vaas, Optimisti ja Pessimisti rippvalgustid, Exhibitionist tabel ja Deviant kella. Neil on isikupärastatud nimesid, mis kajastavad nende iseloomu. Tükid on põhimõtteliselt lihtsad esemed, millel on ainulaadne välimus, kasutades materjali kudumise tehnikat. Kõik annavad kodu jaoks tugevaid ja atraktiivseid teenetemärke, vaatamata projektis osalevatele eristatavatele elementidele ja tekstuuridele, kuid neil on ka lihtne ja väga keerukas vaade.


Jangtse – Vikipeedia\nJangtse (hiina lihtsustatud 长江 / traditsiooniline 長江 Cháng Jiāng 'pikk jõgi'; ka 扬子江 / 揚子江 Yángzi Jiāng) on jõgi Aasias, Hiinas.\nJangtse teeb Yunnanis umbes täispöörde, pöördudes lõunast põhja.\nJõe pikkus on umbes 6300 km. Ta on pikim jõgi Aasias ning kolmas maailmas Niiluse ja Amazonase järel. Valgla suurus on 1 800 000 km². Vooluhulk suudmes on 31 900 m³/s.\nJangtse algab Tiibetist 5042 m kõrguselt. Ülemjooksul läbib ta nõgusid ja voolab siis sügavas kuristikus lõunasse. Sichuanis pöördub Jangtse kirdesse ja voolab Punasesse nõkku. Seal ühineb ta Yibini juures Mini jõega. Edasi läbib Jangtse Chongqingi linna, mille allosas asub Sanxia kuristik. Sealt väljub Jangtse Yichangi linnas. Wuhanis ühineb Jangtse Hani jõega. Edasi üldiselt itta loogeldes läbib Jangtse Nanjingi linna ja suubub siis Ida-Hiina merre.\nJõel asub Kolme Kuristiku tamm.\nJangtse ülemjooks on raskesti ligipääsetavas inimtühjas piirkonnas. Selleks ajaks, kui ta tiheda asustusega alale jõuab, on ta juba väga lai. Hiina sisemaapiirkonnad on ka vaesed ega suuda ise kulukaid projekte teostada.\nSeetõttu polnud Jangtse jõel kuni 1957. aastani ühtki silda. Esimene sild üle Jangtse oli Wuhani maantee- ja raudteesild Hubei provintsis. Järgnesid Nanjingi maantee- ja raudteesild Jiangsu provintsis 1968 ning Zhichengi maantee- ja raudteesild Hubei provintsis 1971.\nAlates 1992, mil üle Jangtse avati neljas sild, on sillaehitus hoogustunud ja 2010. aastal on Hiina võimud lubanud avada juba 25. silla üle Jangtse.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Jangtse&oldid=4815036"\nLehekülje viimane muutmine: 14. november 2017, 18:59\nSelle lehekülje viimane muutmine: 18:59, 14. november 2017.


Apelsinkoored (12 apelsinilt)\n1.5 kuni 2 kl Apelsinikoorte keeduleent\n2 g (Sidrunhape (0,5 tl))\nApelsinikoored sisaldavad rohkesti C-vitamiini. Neist saadab maitsva keedise, mis sobib hästi lisandiks mitmetele kookidele, tortidele ja teistele küpsetistele.\nEemalda koortel osa valget kihti ja lõika koored õhukesteks ribadeks. Leota apelsinikoori külmas vees üks ööpäev, siis pane leoveega keema ja keeda, kuni koored on täiesti pehmed, s.o umbes 1 tund. Suhkrust ja koorekeeduleemest keeda siirup. Siirupi keetmisel võid kasutada maitsestamiseks ka sidrunihapet, mis lahusta väheses keevas vees ja lisa siis apelsinikoored ning keeda aeglaselt, kuni koored on suhkrusiirupiga läbi imbunud ja klaasjad, umbes ½ tundi.\nTõsta apelsinikoored väikestesse kuumadesse purkidesse, siirup aga keeda tihedamaks, kuni ta lusikat katab. Vala siirup kuumalt koortele. Purgid sule kohe. Kui paari päeva pärast on märgata, et siirup on vedelamaks muutunud, vala ta koortelt ära, keeda tihedamaks ning vala kuumalt koortele tagasi. Sule purgid.\nsalamander1 25.okt 2005 13:25\nei oska öelda!!!!!!!!!!!!!!!-


Vikerkaar loeb. Jõu- ja ilunumbrid - Tänane leht\n12. juuni 2020, 20:00\nMaarja Kangro, «Varietee. Luuletõlkeid kaheksast keelest». FOTO: Raamat\nLuule ehk lüürika on žanr, mis mõnel ajal ja mõnes kohas on väga ühetaoline ning muutub teisel ajal teises kohas kirevaks ja mitmekesiseks. Aeg-ajalt tõmbub ta lõõtspillina lustakalt laiali ja siis pressitakse jälle kokku. Viimast tuleb vist ette sagedamini: vähemalt lüürika teemad ja kujundid on kaunis invariantsed, kuid väljendusvorm võib rohkem varieeruda.\nPetrarkistlik luule renessansiaegses Euroopas oli kaunis üksluine, kuid võimaldas oma piirides ka eksperimenteerimist, kuni lõppes paroodiatega ja enese pea peale pööramisega. Ärkamisaegne eesti luule oli sama selgete reeglitega mäng, kuni tuli Juhan Liiv, kes reegleid järgida kas ei osanud või ei tahtnud. Sõjajärgne ametlik eesti luule oli juba nii selgepiiriline rituaal, et paneb imestama, kuidas Juhan Smuul oma kroonutruuduses suutis teistest ikkagi loovam ja lennukam olla.\nKuigi tosin aastat tagasi armastati meil rääkida luulepildi hajumisest ja fragmenteerumisest, tundub tänane luule stiililt ja sõnumilt jälle üsna homogeenne, pigem introvertne ja vormilt alalhoidlik. (Üks õel iseloomustus, mis õnneks küll kogu toodangut ei kata, on «enter-esseistika».) Selliste üldistustega riskimiseks tuleb muidugi asjast endast sammuke kõrvale astuda. Luule sees olijatele võib pilt paista hoopis teistsugune: nemad tajuvad teravalt ja tundlikult ka pisierinevusi suurtena, nii nagu Saudi daamid oskavad kiire pilguga hinnata eri burkade stiili-, materjali- ja moenüansse.\nKuid Maarja Kangro tõlkeluulekogu demonstreerib oma variatiivsuses luule mitmekesiseid võimalusi – enamasti selliseid, mis siin ja praegu söötis või ülesvõtmist ja maaletoomist väärt. Niisiis on raamatu pealkiri väga adekvaatne – mida kõike siit ei leia! Luuletusi on tõlgitud kaheksast keelest ligi viiekümnelt autorilt 13. kuni 21. sajandini. Põhirõhk on küll moodsatel autoritel ning itaalia- ja saksakeelsel luulel (itaallasi on 25, sakslasi-austerlasi 12).\nSamas, kõike siit siiski ei leia ka. Suurel määral puuduvad sentimentaalsemad, pateetilisemad, ühesõnaga niiskemad luulevõimalused. Natuke kahju, et Giacomo Leopardi (1798–1837) looming, see otselõige klassikast dekadentsi, mille paatos on küll ühetaoliselt kuiv ja karge, on esindatud ainult kahe palaga. Kuid Kangro tõlgitud Leopardi «Valitud teosed» (2016) on ju raamatuna vabalt saadaval. Ka baroksem luule oma retoorika ja kujundivohaga ning selle moodsam siire sürrealismi näol on «Varietees» pigem tagaplaanil. Sümbolistlik-preesterlikule «kõrgpoeesiale» selles varietees pole samuti etteasteid võimaldatud.\nÜlejäänud kirevas valikus tulevad esile mõned poeetilised kontsentrid. Üks on mälu- ja keelepeeglis heiastuva maailma üle reflekteeriv hermeetiline luule, peamiselt itaalia autoritelt. Teine, tihedam kontsenter koosneb Teise maailmasõja järgsest n-ö keeleluulest, kombinatoorsetest, sageli musta huumoriga sõnamängudest, mille esinduslikem harrastaja oli Ernst Jandl (1925–2000), kellelt ka tõlgitud kõige rohkem palu.\nJa kolmas, hajusam kese on poliitilisi seisukohti võttev, vaimukas, sageli pisut resigneerunud «kasin luule» või antiluule. Nii et eklektilisest variatiivsusest hoolimata tulevad «Varieteest» esile tõlkijale sümpaatsemad laadid: intellektuaalsus, antisentimentaalsus, keeleline täpsus ja eksperimentaalsus, suhestumine käegakatsutava ja poliitilise reaalsusega.\nLuuletuste seast enamik töötab tänu tugevale kujundile ja vaimukale puändile. Nende tõlkimise kunst on seisnenud just liigse välistamises, et eestikeelne versioon saaks napp ja tugev, originaali hoope kobavalt hajutamata. Aga on ka mõned virtuoossed ilunumbrid, milles kunst seisneb algaine põhjal uue terviku ülesehitamises. Sellised tõlked on vanemast vormilisest luulest ja uuemast «keeleluulest». Lõpuks on ka puhtalt eksperimenteerimisrõõmust tehtud järelluuletusi (nt Majakovski või Franzobeli ainetel), mis algselt ilmunud veebiajakirjas Ninniku.\n1980. aastatel olid noorele inimesele, kes tahtis luule ja eriti moodsa luule võimalustega tutvuda, asendamatuks teejuhiks «Peegelmaastikud», kadunud Ain Kaalepi personaaltõlkeantoloogiad. Nende kolmas köide, mis pidanuks sisaldama ka itaalia luulet, jäi maestrol teostamata plaanide hulka. Maarja Kangro «Varietee» võiks täita natuke sarnast rolli nüüdisajal – meenutada, et lüürika maal ja taevas, minevikus ja olevikus on rohkem asju, kui meie kaasaegne luule unes nähagi oskab.\n«Varietee. Luuletõlkeid kaheksast keelest»\nNähtamatu Ahv, 2019


Aprillikuus, täpsemalt 6. aprillil on meie tantsuõpetaja Tiiu Pärnitsa sünnipäev. Otsustasime tema kolme naisrühmaga - Ülejala, Pärnete ja Õpetajate naisrühmaga teha talle ilusa üllatussünnipäeva, sest me kõik armastame teda ning hindame tema tööd, mis ta meiega teeb - ega tal alati kerge ole.\n6.aprilli õhtul sõitis uhke limusiin Tiiule koju järele ja keeras suuna Riia poole. See ajas Tiiu päris segadusse, ega me teda ometi Riiga vii! Seekord siiski mitte, vahest edaspidi, kuid sel korral peatus auto Tahkuranna külakeskuse Tahku Tare ees, kus toimus meeleolukas sünnipäevapidu ning juubilari oli kohal õnnitlemas Tahkuranna volikogu esimees Argo Mengel ning Pärnu maavanem Kalev Kaljuste väljastas Tiiule tänukirja tehtud töö ja rahvatantsu edendamise eest. Üllatuspidu läks korda ning sünnipäevalapse emotsioonid läksid meile kõigile südamesse.\nKa ei unusta me Mai kooli. Kevadel on Mai koolil traditsiooniks kõikide tantsurühmadega, kes koolis oma oskusi lihvivad, pidada maha üks tore pidu „Mai kool tantsib“. Sel korral toimus üritus 12. mail Pärnu Spordihallis. Kuna meiegi kooli lahkel loal tantsude õppimiseks saali kasutame, siis oli tore näidata õpitud tantse ning kõik koos peo lõpetuseks eesti rahvatantsu „Oige ja Vasembat“ tantsida. Aitäh Ülejala vahvatele tüdrukutele, kes meiega tantsima tulid ja aitäh Mai koolile, loodame, et meie koostöö ka edaspidi meeldivalt sujub.\nMärkamatult kaob aeg …. Päev-päevalt sammusime lähemale kauaoodatud suursündmusele Naiste Tantsupidu „Mehe lugu“. Kuid narr oleks loota, et kõik kauaplaneeritud asjad ilma viperusteta sujuvad. Mõned nädalad enne tantsupidu sai meie „esitormaja“ omale kaaslase nimega kips! Egas midagi, üks vähem, saame hakkama. Ei läinud palju mööda, kui teine tantsija avastas, et mitte kuidagi ei anna nihutada üliõpilasele olulist eksamiaega ning hoobilt oli meil kaks tantsijat puudu. Esimene emotsioon - paanika!!! Aga kus häda kõige suurem, seal abi kõige lähem. Otsisime üles toredad Pärnete sõbrad ning sügavad kummardused ja pikad paid teile Kaire ja Merike, et meid oma olemasoluga rõõmustasite ning karavani edasi viia aitasite. Ei ole lihtne nelja nädalaga terve hooaeg õpitud tantse selgeks saada. Teie seda suutsite!! Me oleme uhked, et meil on sellised sõbrad!!!\n10. juuni hommikul startisime Jõgeva poole, südamed ootusärevusest põksumas ja põued kuhjaga rõõmu täis. Maakonna piiril oli vastu võtmas tantsulisi pasunakoor ning tee suundus Torma treeninguplatsile. Esimene päev möödus tantsumustrite kokkusättimises ja lõbusas meeleolus, mis kandus edasi õhtusse Laiuse lossihoovi simmanile. Natuke murelikuks tegi küll ilmateade homsesse päeva, mis lubas vihma ja järgmisel hommikul ärkasimegi vihmapiiskade koputuse saatel aknale. Kuid ega vihm tuju riku!!! Lõbusas meeleolus suunduti taas paariks tunniks Torma harjutusväljakule, et siis peale lõunat suunduda Jõgeva peastaadionile peokava kokku panema. Paar tundi Tormas vihmas harjutades tundsime, kuidas tuleb olla leidlikum, et end vihma ja tuule eest kaitsta. Jõgeva peaväljakule jõudes nägime, et naistel ideedest puudus ei ole ja kilekotimood lubab nii mõndagi. Õnneks ei röövinud ekstreemne ilmaolu head tuju ent tundide möödudes hakkas külm järjest rohkem põue pugema ning õhtutundidel tagasi peatuspaika Kuremaale jõudes tuli end sooja dušši all üles sulatada hinges lootus ja usk, et homme on taas päike taevas.\nPeohommikul, 12 juunil silmi avades tervitas tantsijaid kerge seenevihm. Lootsime, et etenduste ajaks saab Vihmavanal tembutamisest küllalt. Peaproov ning esimene etendus möödusid mõnes veepiisas ning tumedate pilvede all, kuid teise etenduse ajaks olime päikese välja tantsinud. Ülevas meeleolus lõime tantsumustreid. Peale viimast tantsu „Leidmine“ K.Tamra/ tekst H.Runnel „Oma saar”, mida esitas Ivo Linna, kes oli teise Naiste Tantsupeo „Mehe Lugu“ patroon ning ka sünnipäevalaps, sai silma märjaks, kui 4700 tantsulist ja pealtvaatajad õnnesoove laulma hakkasid. Pidu lõppes Ivo Linna kutsega sünnipäevatordile. Lõpetuseks lisame ühe tantsija telefonikõnest välja nopitud lause\n„Sihukest rahvast ei ole teist – tulevad kokku ja läbi vihma tantsivad!“ -- kui mõelda nüüd tagasi, siis ei muudaks midagi!!


Heiki Kruusalu: väiketalunik peab oskama end müüa - Põllumajandus - Maa Elu\nHeiki Kruusalu: väiketalunik peab oskama end müüa\n21. detsember 2014, 9:58\nAgronoomiharidusega Heiki Kruusalu seisis mõne aasta eest teelahkmel: kas jätkata suurettevõtluses või pühendada end rohkem vanavanematelt päritud ajaloolisele talule. Mees valis talu, müüs aastatega üles ehitatud eduka ettevõtte selle tipul maha ning kasvatab nüüd endisel kartulipõllul kuuski. Mesi, mida ta külalistele tee kõrvale pakub, on samuti enda oma.\nJõulukuu on kuusekasvatajale teadagi üks aasta kiiremaid. Nii ka Heiki Kruusalule, kes istutab oma Harjumaal Kehra külas asuva Mardi talu maadele aastas keskmiselt 1000 uut taime – peamiselt harilikke kuuski, aga sekka veidi ka nulgi ja hõbekuuski. Ta nendib, et ostjaid leiduks nulule piisavalt, kuid kasvatajale on nulg siinses kliimas palju riskantsem taim kui harilik kuusk.\nNäiteks kaks talve tagasi tegi ere talvepäike Mardi talus nulgudele sedavõrd liiga, et need jäidki inetuteks pardipoegadeks, samas kui harilikud kuused taastusid kenasti. Seepärast eelistab Kruusalu riske hajutada ning minna võimalusel kindla peale välja.\nMardi talu kuuseistandikku katab õhuke lumekirme ning jutu soojus aurab karges õhus, kui Heiki Kruusalu oma kuuskedest kõneleb – nende istutamisest (täpselt nii, et iga taime vahe oleks 1,3 meetrit), okste lõikamisest, taimekahjurite tõrjest, istandiku niitmisest suviti ja kuuskede ATV-ga väljavedamisest talvel.\nKruusalu purustab kiirelt müüdi, et jõulukuuse kasvatamiseks pole muud vajagi, kui taim maha istutada. «Kui tahta ilusat ja tihedat jõulupuud, mille eest inimesed on nõus maksma, siis tuleb taime eest järjepidevalt hoolitseda,» lausub ta. Kuni selleni välja, et kord algusaastail palunud Heiki Kruusalu kohaliku tuletõrjeauto kastmisel appi, kui äsja istutatud 4000 taime polnud kaks kuud vihma tundnud.\nHeiki Kruusalu räägib kuusemaailmast, justkui oleks tal sel alal staaži kümneid jõule. Tegelikult on tänavune hooaeg alles neljas, mil Mardi talu kuuski müüb. Varasemalt kulus Heiki Kruusalu aeg, tähelepanu ja energia oma firmale, kus ta tegeles kahjuritõrjevahendite maaletoomise ja müügiga. Ettevõtluseni jõudis mees pärast seda, kui esimesed katsetused põllumajanduses ebaõnnestusid.\nOli üheksakümnendate algus. Maaülikoolis agronoomiat õppinud ja Endla kolhoosis osakonnajuhatajana töötanud Heiki Kruusalu otsustas, et pärast vanavanemate talumaade tagastamist võiks proovida seal rapsi kasvatada – esialgu 15 hektaril. «Võtsin veel pangalaenu, et saaks alustada. Saak näis hea, aga siis tuli täpselt enne koristusperioodi viimase kümne aasta tugevaim rahe, lõi kaunad pooleks ja paiskas põllul kõik tagurpidi,» meenutab Heiki Kruusalu. Toona päästis meesaak kõige hullemast ning aitas pangalaenu tagasi maksta. Pärast esimest katsetust pole Kruu-salu enam rapsi kasvatama kippunud, vaid leidis end ettevõtlusest.\nKõik muud talutegemised, näiteks köögiviljakasvatus ja mesindus, jäid ennekõike isiklikuks tarbeks.\n«Kui end millelegi täielikult pühendad, siis tuleb ka edu,» nendib ta. Neli aastat tagasi oligi Kruusalu kahjuritõrjevahendite müügi firma seisus, kus ettevõte oli kasvanud juba liiga suureks, et juht jõuaks üksinda kõiki töötajaid ja protsesse hallata. Samas oli vajadus veelgi laieneda.\nKruusalu tundis, et suurettevõtlus pole talle loomuomane. «Ma olen rohkem isetegeja. Mulle meeldib pigem asjad ise ära teha, kui et nende tegemist hallata,» räägib ta. Nii otsustaski Kruusalu heas mõttes üle käte läinud ettevõtte selle tipus maha müüa ning lõi uue väikese firma PestEkspert OÜ, mis tegeleb puidukaitse ja ehitusmükoloogiaga ehk teisisõnu tuleb appi neile, kel mureks vamm, hallitus või muud kahjustajad. «Probleeme jagub. Meil Põhja-Eestis on ju puitu, niiskust ja kaltsiumi – kõik tingimused, et vamm saaks rõõmsalt areneda,» tõdeb ta.\nPraegu tähendab ettevõtlus Kruusalule pigem kõrvaltegevust talu juurest, sest ta on õppinud, et kõiki töid ei pea ise ära tegema.\nUsaldades oma töötajaid, saab tegemised korraldada nii, et päevad jäävad talutöödele ning firmaasjad saab aetud hommikuti ja õhtuti. Seejuures enamikel päevadel ei pea ta talust lahkumagi. «Tänapäeval on ettevõtlus väga mobiilne. Ma saan kodust väga palju tehtud ja ega kliendid ei tea, et ma siin samal ajal kuuske lõikan,» muigab ta.\nLinnast pärit maapoiss\nHeiki Kruusalu on küll linnas – Pääskülas – kasvanud ja koolis käinud, kuid tunneb end maapoisina. «Kõik suved sai maal vanaisa juures siinsamas talus käidud ja talutöid tehtud.»\nHeiki Kruusalu vanavanemate talu on teadaolevalt üks vanemaid sarnaseid Harjumaal.\n«Vanaisa ostis selle 1892, kuid need hooned on vähemalt aastast 1860, arvatavasti vanemadki,» jutustab Kruusalu. Järgemööda on mees ajaloolisi hooneid taastanud. «Ega see lihtne ja odav ole, aga ma tunnen, et pean püüdma talu korras hoida.» Praegune peremees lisab, et nii mõnigi kord, kui ta on talus midagi korda teinud või millegi uue – kas või kuusekasvatusega – alustanud, mõtleb ta, mida vanaisa sellest arvata võiks. Oma juurte tundmine ja väärtustamine on Heiki Kruusalu meelest kirjeldamatult oluline.\nHeiki Kruusalu ja tema meditsiiniõest abikaasa Zinaida kasvatavad koos viit last, neist kolm ühised. Noorim poeg, 9-aastase Marta kaksikvend Mart sai nime vanavanaisa järgi. «Heiki suguvõsas on kombeks, et igas põlvkonnas peab olema vähemalt ühe lapse nimi Mart,» selgitab ema Zinaida. Just viimane on ema meelest ka kõige tõenäolisemalt Mardi talu jätkaja. «Temal tulevad talutööd kuidagi loomulikult ja ta ise tahab kõike teha,» räägib pereema.\nHeiki ja Zinaida on seda meelt, et lapsi ei tohi talutöödele liiga pealetungivalt sundida, muidu tekib vastumeelsus. Käskimise asemel tuleb ise eeskuju näidata ning siis on lapsed enamasti valmis töödes kaasa lööma.\nHeiki Kruusalu nimetab Mardi talu pidamist elustiiliks. Hobiks on igal aastal 1000 taime istutamist, nende hooldamist ja jõulude ajal realiseerimist liiga palju pidada. «Tööd on ikka rohkem kui hobi puhul.» Ka mesindus kipub kasvama enamaks kui hobi. Tänavune saak oli kolme korpustaru pealt 150 kilo ning uuel aastal on plaanis tarude arvu suurendada.\nSamuti on peremees uurinud Šoti mägiveiste kohta, sest maid, mis praegu Mardi talus niitmist vajavad, on palju. Seega võiks peremehe arvates loomad appi võtta ning saada lisakasu liha näol. «Minu eesmärk on, et ma ei peaks talule peale maksma, vaid see tuleks omadega nulli või teeniks kasumit,» selgitab Heiki Kruusalu, miks ta püüab väiketalu tegevusalasid mitmekesistada.\nSiiski nii nagu ettevõtluses, ei soovi Heiki Kruusalu ka oma talus, et tegemised kasvaksid liiga suureks. Kuuseistandus, mesindus ja veisekasvatus peavad jääma täpselt nii mahukaks (või väikeseks), et pere saaks kõigi tegemistega enamjaolt ise hakkama, mitte ei peaks palkama töötajaid. «Kui ma võtan kellegi palgale, siis saan küll rohkem toota, aga mul on ka enam kohustusi ja stressi. Pealegi pole siin maal lojaalse tööjõuga üldse lihtne,» lausub Kruusalu.\nMees lisab, et ta ei kõhkleks talupidamist suurelt ette võtmast, kui oleks äsja maaülikooli lõpetanud noor mees, kuid ümmargusele 50. eluaastale lähenedes meeldib talle talu pidada elustiilina, mis küll suurt kasumit ei tooda, kuid siiski kulud katab.\nSelleks, et väiketalu ära majandada, on Heiki Kruusalu arvates oluline oskus end müüa. «Midagi toota oskab enamik inimesi, aga kunst on see ka edukalt maha müüa,» ütleb ta. Mees tunnistab, et igal suvel uusi kuuski istutades pole ta sugugi kindel, et neile viie aasta pärast täpselt sama palju ostjaid jagub. «Selleks, et oma toodangut müüa, tuleb vaeva näha. Keegi ei sõida su talu hoovi kuuski ostma, kui nad ei teagi, et sa kuuski pakud.»\nReisimine annab rahu\nKord aastas peab Heiki Kruusalu saama reisida, veel parem, kui reis oleks midagi ekstreemsemat, viiks näiteks mäekõrgustesse ronima või ookeanile purjetama. Vastasel korral poeb hinge rahutus, mis ei anna asu seni, kuni mõni uus mägi või sihtkoht ette võetud. Venemaa, Kaukaasia, Gruusia, Itaalia, Usbekistan, Nepaal – need on mõned kohad, kus Heiki Kruusalu on käinud füüsiliselt kurnavatel, kuid vaimselt kirgastavatel mägimatkadel. Viimati Gruusias matkati 12-aastase pojaga kahekesi ning vaatamata poja kergele jalavigastusele jõuti nii Kazbeki baaslaagrisse 3600 meetri kõrgusel kui üle Kaukasuse peaaheliku.\n«See oli omaette kogemus, et sain pojaga kahekesi matkata,» räägib suure pere isa, kellel tavaliselt ei jää väga palju võimalusi lastega üks-ühele tegeleda. «Ma märkasin siis esimest korda, et saan 12-aastase pojaga rääkida nagu mehega. Ta oli järsku nagu täiskasvanu, ainult selle vahega, et pärast ei saanud Tbilisis koos õlut juua.»\nMõne aasta eest tegi Heiki Kruusalu teoks ka Mowgli raamatutest alguse saanud lapsepõlveunistuse – reisi Uus-Meremaale. Selgus, et unistus ei olnudki ilusam kui tegelikkus. «Sinine ookean, helerohelised mäenõlvad, lambad ja lumised mäetipud moodustasid väga võimsa koosluse.»\nSeoses kuusekasvatusega on Heiki Kruusalul veel üks väike unistus – soov, et Mardi talu puu jõuaks kord Tallinna raekoja platsile jõulupuuks. Ta näitab talu hoovi servas kasvavat kuuske, mis peremehe nutitelefoni mõõtmiste järgi kõrgub praegu umbes 15–17 meetrini. «See on ilus puu, mida nooruses sõid lambad. Kui see veel kasvab, võiks sellest väga ilus linnajõulupuu saada,» nendib Heiki Kruusalu. Kahju ei oleks hoovilt kuuske maha võtta? «Ainult natuke.»\nEsimesed huvilised käivad juba novembris endale Mardi talus kuuski lipukestega ära märgistamas ning viivad need detsembri alguses koju.\nKruusalude pere toob kuuse tuppa aga alles jõulaupäeval või päev varem. «Minu meelest on mingid traditsioonid, millest tuleb kinni hoida. Kui tuua kuusk liiga vara tuppa, lörtsib see jõulud ära. Siis on jõuluõhtuks kuusk juba tavaline,» räägib ta. «Jõulurõõmu tipp peaks langema jõuluõhtule ja seepärast toome meie oma peres kuuse tuppa alles jõuluõhtuks.»\nEesti Põllumajandusülikool (praegune Eesti Maaülikool), agronoomia.\nEndla kolhoosis osakonnajuhataja, Kehra paberivabrikus valvur, Harju politseiprefektuuris ekspert-kriminalist, aianduskaupade firmas taimekaitsevahendite müügimees, ette-\nvõtte Pest-Chemical OÜ asutaja ja juht, mille müügi järel asutas firma PestEkspert OÜ, kuusekasvataja.\nAbikaasa Zinaida, lapsed Mart ja\nMarta 9a, Mikk 14a, Sofia 16a,\nOma talukoht ja selle korrashoid, mesindus, liikumine looduses, matkamine, rahvasport (peamiselt suusatamine, jalgrattasõit, ujumine).\nTunded, mõtted ja teod peavad olema kooskõlas.


Üks vapper naine\nMetroorongi 1 2 3 röövimine\nSeth Gecko (George Clooney) ja tema noorem vend Richie (Quentin Tarantino) on kaks kurjategijat, keda jälitab kogu Texase politsei ja FBI. Kodukandis ei näi neil olevat kuigi palju lootust, ent teisel poole Mehhiko piiri ootab Carlos (Cheech Marin), kes on nõus vendadele korraliku tasu eest varjupaika pakkuma. Selleks peavad nad ületama piiri, mis toobki mängu Fullerite perekonna: endine kirikuõpetaja Jacob (Harvey Keitel), tema teismeline tütar Kate (Juliette Lewis) ja poeg Scott (Ernest Liu). Pere on oma uue autosuvilaga puhkusereisil, kui Geckod nad pantvangideks võtavad ning nende abil üle piiri lipsavad.\nMehhikos jäävad nad peatuma striptiisibaari “Titty Twister”, mis on avatud ehast koiduni ning just seal peavad nad hommikul Carlosega kokku saama. Vendasid ja Fullereid ootab aga väga ebameeldiv üllatus, sest enamus baaris viibivast seltskonnast osutub vampiirideks, kes ei soovi muud kui pahaaimamatute külastajate verd maitsta. Vabast elust lahutab neid üksainus öö, kuid see saab olema põrgulikult pikk…\n“Ehast koiduni” on musta huumoriga täidetud segu õudusfilmist ja kriminullist, mille stsenaariumi autoriks Quentin Tarantino (“Pulp Fiction”) ning lavastajaks Robert Rodriguez (“Desperaado”). Värvika näitlejateansambli esinumbriteks on George Clooney (“ER”), Tarantino ise, Harvey Keitel (“Klaver”), Juliette Lewis (“Sündinud tapjaks”), Salma Hayek (“Desperaado”) ja Cheech Marin (“Desperaado”, “Lõvikuningas”). Ekraanil toimuvat saadab muusika sellistelt esinejatelt nagu “ZZ Top”, “Tito & Tarantula”, Stevie Ray Vaughan jpt.\nZanr Õudus / Põnevus\nOsades George Clooney\nLavastaja Robert Rodriguez\nPikkus 1h 48min


Riigikogu ToimetisedEelmised numbridNr 40Riigikogu VII–XIII koosseisu viis statistika kogumikku ja pilk muutustele\nRiigikogu (RK) koosseisude tööd kokku võtvad kogumikud on ilmunud 2004. aastast. 15 aastat tagasi ilmunud esimene kogumik sisaldas Riigikogu VII, VIII ja IX koosseisu statistikat ja kommentaare. Kui esimesel korral käsitleti korraga kolme Riigikogu koosseisu, siis järgnevad kogumikud on ilmunud vahetult koosseisu volituste lõppemise järel ja käsitlenud valdavalt just viimast koosseisu (2007 ilmunud kogumik kajastas RK X koosseisu, 2011. a – XI koosseisu, 2015. a – XII koosseisu ja 2019. a – XIII koosseisu).\nEsimesed neli kogumikku sisaldavad võrdlevat statistikat alates RK VII koosseisust ehk 1992. aastast. Näiteks on algatatud seaduseelnõude tabelis statistika alates VII koosseisust. Järjekorras viies, XIII koosseisu statistikakogumik erineb selles suhtes eelmistest puhtpraktilistel kaalutlustel. Pikemaaegne võrdlev statistika ei mahu mitmes tabelis enam paberile ega võimalda jätkata võrdluste avaldamist sellises formaadis. Nii on selles statistikakogumikus võrdluse aluseks viis viimast koosseisu ehk siis IX–XIII. Viienda ehk n-ö juubeliväljaande kontekstis võib seda pidada mõneti negatiivseks, kuid samas on varasem informatsioon nii elektrooniliselt kui ka paberil kergesti kättesaadav ja statistikahuvilistel on endiselt võimalik andmeid võrrelda.\nKogumikele ajas tagasi vaadates oleme pea igasse väljaandesse lisanud täiendavaid andmeid. Osaliselt on see tingitud parlamentarismi arengust ehk uutest töövormidest või praktika muutumisest, kuid aastate jooksul on ka tekkinud uusi võimalusi andmeid paremini koguda ja kajastada.\nRiigikogu XIII koosseis. Statistikat ja ülevaateid.\nPeatoimetaja Antero Habicht.\nTallinn: Riigikogu Kantselei, Eesti Rahvusraamatukogu, 2019.\nEsimene, 2004. aastal ilmunud raamat sisaldas lühemaid ja pikemaid kommentaare paljudelt autoritelt. Viimases neljas kogumikus on saanud tavaks avaldada paar-kolm Riigikogu Kantselei ametnike koostatud ülevaadet Riigikogu selle koosseisu jaoks olulisematel teemadel. Keskseks on kujunenud mahukas ülevaade nelja aasta jooksul vastu võetud tähtsamatest seadustest (autor Silver Sära). Teiste artiklite teemade valiku on pigem tinginud ajastu eripära.\nRK X koosseisu (2003–2007) kogumikus ilmunud artiklid „Eesti liitumine Euroopa Liiduga ja muutused Riigikogu töös“ (Olev Aarma) ja „Parlamendi välissuhtlus“ (Merle Pajula, Eve Anton) kajastasid neil aastatel toimunud väga olulisi sündmusi. Artiklis „Õigusloome suundumused ja Riigikogu uuendatud kodukord“ (Janek Laidvee, Tiina Runthal) tõdeti, et üha enam algatavad seaduseelnõusid mitte Riigikogu üksikliikmed, vaid fraktsioonid ja valitsus. Sama suundumust võime tõdeda ka praegu, ja ehk veelgi enam on eelnõude koostamine peaasjalikult saanud valitsuse pärusmaaks. Artikli teine pool käsitles IX koosseisu poolt värskelt muudetud Riigikogu kodukorra seadust, mis jõustus X koosseisu volituste alguseks.\nRK XI koosseisu (2007–2011) töö lõppedes oli juba sobiv aeg kirjutada Euroopa Liidu teemalisi ülevaateid: „Riigikogu ja Euroopa Liidu asjad: siseriiklik menetlus ja Lissaboni lepingust tulenevad uued võimalused“ (Olev Aarma) ning „Parlamentaarne kontroll ja arutlev parlament“ (Riho Kangur). Nendes artiklites kirjeldati Euroopa Liiduga liitumisest parlamendile tulenevaid võimalusi ning Riigikogu rolli õigusloomes parlamendile omaste kontrollimehhanismide kaudu nagu arupärimised, infotund, uurimis- ja probleemkomisjonid. Märgiti ka parlamendi üha suurenevat rolli ühiskonna kaasamisel ning valitsuse esindajate ärakuulamisel.\nRK XII koosseisu (2011–1015) tööajal lisandus parlamendile uusi töövorme. Artikkel „Poliitika põhialused“ (Katre Tubro) tutvustas strateegilisi arengudokumente, mille koostamine võimaldab suurendada parlamendi rolli riigi strateegilises planeerimises ning mida saab Riigikogu menetluses muuta. Artikkel „Komisjonide raportid ja kollektiivsed pöördumised – uued instrumendid Riigikogu kodukorras“ (Riho Kangur) andis ülevaate komisjonide raportitest, mille koostamise võimalus loodi Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse muutmisega 2009. aastal, ning 2014. aastal vastu võetud seadusemuudatusest, mis võimaldab piisava toetusallkirjade arvuga algatada kollektiivset pöördumist.\nRK XIII koosseisu (2015–2019) töö lõppedes tekkis esmakordselt võimalus analüüsida kollektiivsete pöördumiste menetlemise praktikat. Kõigi koosseisu tööaja jooksul esitatud 38 kollektiivse pöördumise menetlemist kajastab selleteemaline artikkel (Angelika Berg). Artiklist „Riigikogu kodu- ja töökorra seaduse muudatuste arutelud põhiseaduskomisjonis“ (Karin Tuulik) saame lugeda nii vastuvõetud muudatustest kui ka ettepanekutest, mida komisjonis arutati.\nViie kogumiku koostamise jooksul on muutunud ka statistika. Näiteks on tabelisse „Riigikogu juhatuse otsused“ lisandunud lahtrid „Päevakorrapunkti aluseks olevate dokumentide kättesaadavaks tegemise aeg“ (alates X koosseisust), „EL-i asjade edastamine komisjonidele seisukoha andmiseks“ (alates X koosseisust) ja „Kollektiivsete pöördumiste menetlusse võtmine“ (alates XII koosseisust). XIII koosseisu tabelis pole enam rida ruumide eraldamisest, avalduste, protestide ja ettepanekute lahendamisest, sest IX–XIII Riigikogu juhatus pole selliseid otsuseid langetanud. Alates 2007. aasta Riigikogu valimistest on tabelisse „Valimised arvudes“ lisandunud elektrooniliselt hääletanute arv.\nMitu muudatust tuleneb võimalusest andmeid paremini kajastada. Alates X koosseisu kogumikust on lisandunud joonised jm infograafika. Tabelis „Alatised komisjonid“ on hakatud ülevaatlikumalt kajastama Riigikogu liikmete komisjonidevahelisi liikumisi. Kogumiku struktuur on muutunud põhiseaduslike asutuste ning parlamentaarse kontrolli osas. Täienenud on Riigikogu otsuse-eelnõude osa, varem said otsuse-eelnõusid esitada ainult RK liikmed, komisjonid, fraktsioonid, juhatus ja Vabariigi Valitsus; alates X koosseisust eristatakse esitajana ka Eesti Panga nõukogu esimeest, Riigikohtu esimeest, Vabariigi Presidenti ja õiguskantslerit. Täienenud on valitsuse tegevuse tabel – ei kajastata mitte ainult peaministri, vaid ka teiste ministrite poliitilisi avaldusi ja ettekandeid.\nAlates XI koosseisu kogumikust hõlmab Riigikogu töökorralduse muutmise peatükk ka Riigikogu liikme staatuse seadust ja selle muutmist. On lisandunud „EL-i õigusaktide eelnõude kohta Vabariigi Valitsusele esitatud seisukohad“ ja „Komisjonide raportid“. Täienenud peatükk „Riigikogu ja Riigikohus“ kajastab Riigikohtu lahendite tulemusi ja Riigikogu nimel Riigikohtule seaduste põhiseadusele vastavuse kontrolli küsimustes esitatud arvamusi.\nEelviimasesse ehk XII koosseisu kogumikku on lisandunud kollektiivsete pöördumiste ja subsidiaarsuse järelevalve statistilised ülevaated. XIII koosseisu kogumikku täiendusi ei tehtud ja võime seega tõdeda, et kogutavad andmed ja nende kajastamine on saanud stabiilse vormi. Teisalt peab alati olema valmis uuendusteks ja parendusteks, sest küllap on parlamendi töös veel mitmeid valdkondi, mida võrreldavalt kajastada.\nSiinkohal kasutan ka võimalust tänada kõiki, kes statistikakogumike sünnile ja jätkuvale koostamisele kaasa on aidanud.


Vooremaa Uus töölepingu seadus: mis muutub töösuhetes?\nUus töölepingu seadus: mis muutub töösuhetes?\nTänavu 1. juulil kaotavad kehtivuse töölepingu seadus, palgaseadus, puhkuseseadus, töö- ja puhkeaja seadus, töötajate distsiplinaarvastutuse seadus (avalike teenistujate osas jääb) ja ENSV töökoodeksi tänaseni kehtiv osa. Kõiki neid asendab uus töölepingu seadus.\nKehtiva seaduse alusel on töötajaid võimalik osalisele tööajale üle viia vaid tööinspektori nõusolekul, tulevikus piisab töötajate usaldusisiku või tema puudumisel vastavate töötajate informeerimisest. Praegu ei tohi osalise tööaja kestus olla alla 60 protsendi tööaja normaalkestusest, tulevikus on tähtis, et töötaja palk ei langeks alla kehtestatud alammäära. Samas ulatuses võib töötaja keelduda ka tööülesannete täitmisest. Seega võib töötaja, kelle töötasu on näiteks 9000 krooni, nõuda sel perioodil tööpäeva lühendamist neljale tunnile.\nMuudatusi tuleb ka lapsehoolduspuhkusega seonduvates küsimustes. Töötajal tuleb lapsehoolduspuhkuse kasutamisest või selle katkestamisest 14 kalendripäeva ette teatada, seni sellist kohustust ei olnud. Tööandja ei või tulevikus koondada rasedat või naist, kellele on õigus saada rasedus- ja sünnituspuhkust, või isikut, kes kasutab lapsehoolduspuhkust või lapsendaja puhkust (erandjuhuks, mil koondada võib, on tööandja tegevuse lõppemine või tööandja pankroti väljakuulutamine). Selline õigus on töötajal vaid juhul, kui ta on teavitanud tööandjat oma rasedusest enne ülesütlemisavalduse kätte saamist või 14 kalendripäeva jooksul pärast seda. Tööandjal on õigus nõuda vastavat arstitõendit. Kui aga töötaja on katkestanud lapsehoolduspuhkuse ja tööle naasnud, kuigi laps pole veel kolm aastat vana, ei ole ta enam koondamise eest kaitstud.\nKoondamise (kaasa arvatud töökoha likvideerimine või pankrot) korral maksab tööandja tulevikus töötajale hüvitist ühe kuupalga ulatuses. Lisaks on töötajal õigus kindlustushüvitisele, mille suurus on 5-10-aastase staaži korral ühe kuu palk, 10-20 aastase staaži korral kahe kuu palk ja üle 20 aastase staaži korral kolme kuu palk.\nMuudatusi tuleb ka seoses puhkustega. Puhkuste arvutamisel lähtutakse lihtsuse huvides kalendriaastast hetkel kehtiva tööaasta asemel. Põhipuhkuse nõudeõiguse aegumistähtaeg lüheneb neljalt aastalt ühele aastale arvates selle kalendriaasta lõppemisest, mille eest puhkust arvestatakse. Puhkuste ajakava tuleb koostada ja töötajatele teatavaks teha praeguse ühe kuu asemel kolme kuu jooksul kalendriaasta algusest.


Haigekassa nõukogus ei osale enam ka Harri Taliga - Meditsiiniuudised\nAutor: Kadi Heinsalu • 28. detsember 2011\nHaigekassa nõukogus ei osale enam ka Harri Taliga\nHaigekassa nõukogu on kaotanud veel liikmeid, nimelt peatas ametiühingute osalemise haigekassa töös selle juht Harri Taliga, teatas rahvusringhääling uudistes.\nAmetiühingute keskliitu esindab haigekassas meremeeste kutseliidu juht Kaia Vask. Põhjuseks on Taliga sõnul see, et kolmepoolselt üles ehitatud nõukogu pärast tööandjate lahkumist enam ei eksisteeri ja selles olukorras pole ka ametiühingutel võimalik ei haigekassa ega ka töötukassa nõukogus otsuseid vastu võtta. Tema sõnul on peaministrile esitatud kutse läbirääkimistele, et olukord lahendada. Varasema info kohaselt on Andrus Ansip aastavahetusel puhkusel välisriigis.