Joonised liikmete mootmetega ja kujuga - F.G.W. Struve meridiaanikaar\nGümnaasiumi füüsikaõpe on olnud edukas, kui me selle lõpul mõistame, et füüsika ei ole kõigest veidrate sõnade ja märkide süsteem. Joonis 1. Töö peamiseks teostajaks oli Helsingi Observatooriumi töötaja Woldstedt. FLA kursuse eesmärgiks ei ole õpetada teid füüsikaga tegelema.\nLigi km pikkune meridiaanikaare lõik Doonau suudmest kuni Põhja-Jäämereni õnnestus määrata ± 12 m täpsusega. Mõõtmistulemusi kasutasid tuntud Saksa teadlased, F. Bessel Maaellipsoidi uute parameetrite määramisel ja C. Gauss kartograaflliste projektsioonide täpsustamisel.\nKäesolevas artiklis on peatähelepanu pööratud Struve töödele Tartu meridiaanikaare Eesti lõigu mõõtmisel ja selle andmete lülitamiseks maailma kultuuripärandi nimistusse. Kraadimõõtmiste ajaloost Esimene ajalooliselt kindlakstehtud Maa mõõtmete määramine kuulub silmapaistvale Aleksandria geograafile ja astronoomile Eratosthenesele u - e. Eratosthenes teadis, et Aleksandriast lõuna pool ja temaga peaaegu samal meridiaanil asuvas Syene praegune Assuan linnas läbib Päike kord aastas suvisel pööripäeval seniidi nii, et tema kiired valgustavad keskpäeval isegi kõige sügavamate kaevude põhju ning vertikaalsed esemed ei heida varju.\nEratosthenes leidis, et Aleksandrias on samal keskpäeval Päikese seniit-kaugus 7,2°. Siit järeldas ta, et Aleksandria ja Syene linna laiuste vahe on 7,2° s. Joonised liikmete mootmetega ja kujuga pole senini õnnestunud egiptuse staadioni pikkust täpselt määrata, kuid selle äärmiste võimalike väärtuste puhul asub Eratosthenese määratud Maa ümbermõõt 39 tuh.\nJoonis 1. Eratosthenese Maa mõõtmete määramise skeem Suur Joonised liikmete mootmetega ja kujuga edasi Maa kuju teaduslikul määramisel oli I. Newtoni avastatud üldisel gravitatsiooniseadusel. Newton tõestas, lähtudes teoreetilistest kaalutlustest, et Maal peab olema pöörlemise mõjul Kuidas suurendada liikmete kattesaadavaid meetodeid kokkusurutud pöördellipsoidi kuju.\nMaa lapikuse tõestamiseks organiseeris Pariisi Teaduste Akadeemia Samaaegselt toimus ka kolmas kraadimõõtmine Prantsusmaal. Teatavasti on kraadimõõtmise eesmärk meridiaani paralleeli ühele kaarekraadile vastava pikkuse määramine Maa kuju ja mõõtmete arvutamiseks, käsutades selleks täpsete geodeetiliste, astronoomiliste ja gravimeetriliste komplekssete mõõtmis-vaatlustööde tulemusi.\nPariisi Teaduste Akadeemia ekspeditsioonidega tehti kindlaks, et 1°-le vastava meridiaanikaare pikkus on ekvaatoril ,9 km, Pariisi juures ,3 km ja polaarjoonel ,9 km. Sellega tõestati kraadimõõtmistega Maa lapikus.\nViimatimainitu on selle poolest huvitav, et mõõdeti Tartut läbiva meridiaanikaare lõigu pikkust ja osa selleks kasutatud kolmnurkade võrgust asetses Eesti pinnal ning et selle algatajaks ja juhendajaks oli Tartu Ülikooli täheteaduse professor Friedrich Georg Wilhelm Struve - Struvel õnnestus Struve meridiaanikaar ja Besseli ellipsoid Selles triangulatsiooniahelas olid suures osas kasutusel Struve enda poolt aastatel - rajatud Liivimaa astronoomilis-trigonomeetrilise võrgu punktid.\nNendele lisaks tuli üle vaadata Kokku valiti Eestis mõõtmisteks 20 põhipunkti, 2 abipunkti Rakke ja Viru-Nigula ja baasijoon. Ehitati mõõtmisteks vajalikud signaalid.\nPaleontoloogia Abstraktne Fenotüübi-keskkonna korrelatsioone ja tunnuste koostoime muutumist kohanemiskiirguses on laialdaselt uuritud, et saada ülevaade dünaamikast, mis toetab liikide kiiret mitmekesistumist. Selles uuringus uurime tsichlidkalades fenotüübi ja keskkonna vahelist korrelatsiooni ja operculumi kuju arengut, kasutades kontuuripõhist geomeetrilist morfomeetrilist lähenemisviisi koos stabiilsete isotoopide indikaatoritega makrohabotaadi ja troofilise niši osas. Seejärel rakendame oma meetodit väljasurnud saurichthyid kalade proovis, mis on väga mitmekesine ja ülemaailmselt hajutatud aktinopterygians rühmas, kes esinevad kogu triassilikul, et hinnata olemasolevate andmete kasulikkust, et anda meile oma teadmisi väljasurnud liikide karjade ökomorfoloogilisest arengust. Tulemused pakuvad tõendusmaterjali seose kohta operculum kuju ja söötmise ökoloogia vahel, kuju kontsentratsiooni kujunemises oleviku suunas ning vormi lähenemise tõendeid ja olulist korrelatsiooni kuju peamiste muutuste telgede ning soolestiku pikkuse ja keha pikenemise mõõtmete vahel.\nVälitööd lõpetati Baasijoon asus Avanduse ja Võivere mõisa tasastel, ühtlase kaldega põldudel, kus puudusid mõõtmisi segavad pinnavormid. Baasijoone otste kõrguste vahe oli 6,3 m, joone pikkus 4,5 km.\nTenner, kus pandi alus edasisele koostööle. Aastatel - oli Tenneril Venemaa Sõjaväe Topograafia osakonna ülesandel rajatud Vilniuse, Kuramaa, Grodno ja Minski kubermangudes topograafiliseks mõõdistamiseks vajalik triangulatsioonivõrk. Tenneri ettepanekul võeti tema poolt rajatud triangulatsioonivõrgu mõõtmisandmed kasutusele Tartu meridiaanikaare pikendamiseks lõuna poole ja lepiti kokku mõõtmiste ühendamiseks Lätis Daugava jõe piirkonnas.\nArvestades Tenneri suurt panust meridiaanikaare triangulatsiooniahela mõõtmisel peaks kogu töö nimetama Struve-Tenneri ühisettevõtmiseks.\nAlgas Tartu meridiaanikaare mõõtmise tööde teine etapp - mõõtmiste laiendamine põhja ja lõuna suunas. Soomes alustatud triangulatsiooniahela rajamis- ja mõõtmistöödega Mõõtmine toimus Struve juhendamisel samade meetodite ja Joonised liikmete mootmetega ja kujuga mis Eestiski.\nTöö peamiseks teostajaks oli Helsingi Observatooriumi töötaja Woldstedt. Struve taotles meridiaanikaare mõõtmistööde laiendamist veelgi põhja poole - Rootsi ja Norra territooriumile.\nVenemaa valitsuse vastavale ettepanekule vastasid nende riikide valitsused jaatavalt. Selander ja Norra geograafia departemangu direktor H.\nSee projekt viidi ellu Tulemuseks oli 25°20' vastava meridiaanikaare pikkuse km määramine, mis oli Tartu meridiaani erinevate kaarelõikude mõõtandmete võrdlus näitas, et ühele laiuskraadile vastava kaare pikkus suureneb ebaühtlaselt pooluse suunas. See on tõendiks, et Maa üldistatud kuju pole korrapärane ellipsoid, vaid hoopis Uhine liikme suurus cm keha. Käsutades nii Struve kui ka kõigi varasemate kraadimõõtmiste andmeid arvutas Bessel Eestis oli Besseli ellipsoid käsutusel kuni Struve meridiaanikaare mõõtmisandmete edasine lõplik töötlemine toimuski Besseli ellipsoidil.\nStruve Meridiaanikaare mõõtmise punktid asusid praeguse poliitilise jaotuse kohaselt kümne riigi territooriumil: Rootsis 7, Norras 15, Soomes 83, Venemaal 1, Eestis 22, Lätis 16, Leedus 18, Valgevenemaal 28, Ukrainas 50 ja Moldaavias Maa-ameti peadirektorile saabus Maa-amet alustas Struve punktide otsimis- ja taastamistöödega.\nJoonis 2. Struve meridiaankaare Eesti lõik Tartus kasutas Struve mõõtmistel astronoomiaobservatooriumi kupli tsentri juures olevat punkti, mis kahjuks ei ole säilinud. Kuid selle punkti projektsiooni kupli all oleva ruumi esiku põrandale oli võimalik taastada Struve joonise ja mõõtandmete järgi joonis 3. Tähistasime selle 12 mm läbimõõdulise pronkstsentriga, mille sfäärilises otsas on tsentriauk. Tsentri koordinaatide määramisel kasutati kombineeritud mõõtmismeetodit.\nTähetorni hoone läheduses valiti kaks avatud horisondiga punkti ja määrati GPS-vaatlustest nende koordinaadid. Kasutades neid punkte määrati polaar-meetodil observatooriumi esiku põrandal tähistatud tsentri koordinaadid. Joonis 3.\nTartu astronoomiaobservatooriumi kupli punkti mahakandepunkti sidemete joonis Katko Simuna - Võivere baasijoone joonis 5 otspunktide tsentrimärkide seisukorra Joonised liikmete mootmetega ja kujuga asukoha kontrollimiseks toimus kohapealne ülevaatus ja instrumentaalne otsimine. Baasijoone SO Joonised liikmete mootmetega ja kujuga Simunas on juba varem teada ja tähistatud 1,90 m kõrguse graniidist monumendiga.\nSee koosneb neljast osast joonis 4. Joonis 4. Baasijoone SO otspunkti monumendi skeem foto on avaldatud Geodeet nr 23 esikaanel Kõige alumine osa on paekivist lubjaseguga laotud vundament mõõtmetega x cm. Vundamendi peal asetseb sissepuuritud tsentriauguga graniitkivist plokk mõõtmetega 64 x 64 x 32 cm.\nKolmas osa on samuti graniitkivist plokk mõõtmetega 64 x 64 x 38 cm, mille keskel on umbes 10 cm pikkune raudvarras märgi ülemise osa, 1,20 m kõrguse samba kinnitamiseks. Plokki on raiutud monumendi asetamise aastaarv Monumendi rajasid Struve head sõbrad ja kolleegid F. Lütke ja F. Nende kirjavahetusest selgub, et monumendi rajamise otsustasid nad üheskoos; Lütke kui maaomanik Avanduse mõisa omanik, kuid elas Peterburis otsustas ja määras mida teha, Wrangell elas Lütke soovituse järgi pidi monumendil olema sisseraiutud kiri - "Baasi SO poolne otspunkt" ja aastaarv Eesti Ajalooarhiiv.\nBaasijoone NW poolse otspunkti Võiveres arvati siiani hävinenud olevat G. Želnin Käesoleva töö käigus, instrumentaalsete otsingute tulemusena leiti ka selle punkti tsenter. Tsentrimärgi alus kujutab endast paekivist lubjaseguga laotud vundamenti mõõtmetega x cm, millel asetseb suur ümar graniitkivi sissepuuritud tsentriauguga.\nBaasijoone otspunktide tsentrimärkide asukohtade kontrollimiseks määrati GPS-seadmetega nende koordinaadid ja arvutati märkide vahelise joone pikkus. Struve poolt kasutatud punktidega. Sama kinnitab ka sajandivahetusel välja antud verstane topokaart joonis 5. Kõigi kolme punkti astronoomiaobservatoorium Tartus ja baasijoone otspunktid koordinaadid ja muud meie valduses olevad Tartu meridiaanikaare mõõtmisega seotud materjalid fotod, kaardid, jne on esitatud FIG-i I.\nSmithile Inglismaal. Joonis 5. Simuna-Võivere baasijoon verstalisel topokaardil Momendil on meil olemas Struve meridiaanikaare Eesti lõigu kohta järgmised andmed. Punkti asukoht nimetus ja hilisem kasutamine: 1 Pikaristi Hohenkreutz. Andmed puuduvad.\nLigi km pikkune meridiaanikaare lõik Doonau suudmest kuni Põhja-Jäämereni õnnestus määrata ± 12 m täpsusega. Mõõtmistulemusi kasutasid tuntud Saksa teadlased, F.\nKirikutorni kiviosa on ehitatud Tornikiiver sai praeguse kuju Punkt on olnud käsutusel Viimane ülevaatus Punktil on u 30 m kõrgune metalltorn. Koordinaatide järgi määratuna asub Struve punkt sellest 1,6 m kaugusel.\nPunkt on olnud kasutusel Punktil on u 30 m kõrgune metallitorn. Koordinaatide järgi määratuna asub Struve punkt sellest 2,5 m SE suunas.\nKirikutom ehitati arvatavasti Samanimeline triangulatsioonipunkt rajati Koordinaatide järgi määratuna asub Struve punkt sellest m SE suunas. Punkt on olnud kasutuselja Punkti kõrvale on ehitatud puidust vaatlustorn.\nKoordinaatide järgi määratuna asub Struve punkt Emumäe nimelisest punktist 14 m kaugusel. Struve punkt asus lossitorni vaateplatvormil, mis oli kaetud varikatusega.


Katri OÜ - ehituskaup ja fassaaditööd Kaubandus iganadalase QQQ valikutega\nKasutatud ja vähekasutatud masinad\nKorteri suurus, vaade, asukoht ja kogu maja kontseptsioon võlusid mind. Kahjuks seal majas minu jaoks sobivat korterit tol hetkel ei leidunud, kuid neil oli tulemas uus projekt Telliskivi Loomelinnaku läheduses, mis minus koheselt huvi äratas. Rahvusvahelise kaubanduse väärtus kasvas aastatel kuus korda ja selle maht kahekordistus. Pertoni klienditeenindust kiidaksin samuti väga - Priit on väga hooliv ja vastutulelik müügikonsultant, kes oli alati mõistev ning vastas kõikidele küsimustele kiiresti.\nKahjuks seal majas minu jaoks sobivat korterit tol hetkel ei leidunud, kuid neil oli tulemas uus projekt Telliskivi Loomelinnaku läheduses, mis minus koheselt huvi äratas.\nKui astusin oma uude korterisse esimest korda sisse tabas mind meeldiv äratundmisrõõm — see on minu kodu! Korteri suurus, vaade, asukoht ja kogu maja kontseptsioon võlusid mind.\nPertoni klienditeenindust kiidaksin samuti väga - Priit on väga hooliv ja vastutulelik müügikonsultant, kes oli alati mõistev ning vastas kõikidele küsimustele kiiresti.\nHermanni Maja kasuks rääkiski kõige rohkem tema asukoht Kaubandus iganadalase QQQ valikutega Kassisaba roheluses. Otsustamise tegi lihtsaks ka fakt, et soovisime kindlasti lõunapoolse rõduga korterit ja Hermanni Majas meid just selline ootas.\nMüügiprotsess kulges sujuvalt, suhtlus müügimeeskonnaga oli alati kiire ja asjakohane. Tänaseks oleme uues korteris elanud pisut üle aasta ja ehituskvaliteedi üle kindlasti nuriseda ei saa.\nUusarenduste puhul võib pisivigu ikka esineda, kuid neist teada saades, on Pertoni meeskond reageerinud kiirelt.\nOstuotsuseni viis aga võimalus osta korter koos juba sisseehitatud köögimööbli ning esiku garderoobiga, mida enamasti uute arenduste puhul mõistliku hinnaga ei pakuta.\nSooviksin väga kiita ka müügikonsultant Priitu, kes leidis väga meisterlikult lahendused kõikidele tekkinud probleemidele. Ilma tema järjepidevuseta ei oleks seda tehingut peaaegu toimunudki! Arte Galeriimaja projekt jäi mulle silma kohe, kui see portaalides ilmus.\nOtsisime tütrega korterit investeerimise eesmärgil ja selle projekti kasuks rääkis eelkõige tema asukoht, aga ka pilkupüüdev välisilme ja kogu tema kontseptsioon.\nMüügikonsultant Priit oli alati minu jaoks olemas ja leidis lahenduse kõikidele tekkinud küsimustele. Ka ehitus on kvaliteetne, kui mõni pisiviga ka ilmnes, parandas Pertoni meeskond selle kiirelt. Usun, et nii hea asukohaga majas ei tule puudust ka üürnikest, seega olen oma otsusega siia majja korter osta väga 4.\ntase Kaubanduskaubandus Lisaks meelepärasele asukohale Kesklinna piirkonnas, sai valituks osutunud korteri puhul määravaks selle planeering, kus köök asub teistest ruumidest eraldatult, mida uutes arendustes valminud korterites enamasti ei tehta. Alguses esinesid küll mõned ehituslikud vead, kuid müügikonsultant Priit oli selles protsessis abivalmis ja hoidis parandamiseni olukorral kätt pulsil.\nTäna ei ole ehituskvaliteedi kohta ühtegi negatiivset asja välja tuua, seega olen rahul oma otsusega osta korter just Hermanni Majja. Suhtlus Pertoniga on olnud igati toetav ja vastused küsimustele leitud kiirelt.\nOlime otsimas oma kontorile ruume ning kuna tegemist oli uhiuue, kaasaegse projektiga, mille Kaubandus iganadalase QQQ valikutega oli suurepärane ning mille disain oli väga ilus, sh avar ning esinduslik vestibüül, saime aru, et see projekt vastab kõigile meie soovidele.\nOlles seda mõistnud, oli otsus tehtud.\nJäime väga rahule toetusega, mida pakkus Pertoni müügikonsultant Priit — tegemist on väga kogenud kinnisvara müügiesindajaga ning tänu Temale kulges kogu müügiprotsess väga sujuvalt. Mind võlusid silmapilkselt projekti illustreerivad 3D pildid ning kuna maja asukoht on kesklinnale niivõrd lähedal, mis minu jaoks on väga oluline, ei viivitanud ma ostuotsusega kaua. Ma ise elan Hispaanias ning mind üllatas kuivõrd selge ning sujuv oli kogu müügiprotsess.\nKuidas teha raha tulevikuvoimaluste tehinguid


Klienditeeninduses pole eeldustele kohta - Kaubandus\nAutor: Aleksandr Iro • 6. august 2020\nKuidas lisada klienditeeninduses kirss tordile ehk pakkuda parimat klienditeenindust täna ja tulevikus? Oma soovitusi jagab Elisa Viru keskuse esinduse juhataja Aleksandr Iro, kes enda kohta ütleb, et on klienditeeninduse sõltlane ehk hakkab väga oma tööd igatsema, kui ei ole pikalt saanud klientidega suhelda.\nElisa Viru keskuse esinduse juhataja Aleksandr Iro\nKlienditeenindus pole valdkond, kus saab rahulikult mugavustsooni langeda või ainult teada-tuntud rada käia. Mugavus hakkab kiirelt silma ja mõjutab ka teeninduse kvaliteeti. Alati peab tagataskus olema trumpkaart, mis üllatab, pakub lahenduse, aitab taktikat muuta või muud moodi kogemuse loob. Kuidas seda teha?


Tantsides läbi evolutsiooni - Eesti Päevaleht\nTantsides läbi evolutsiooni\nEvolutsioonibioloog Elisabeth Sahtouris kutsub raamatus „Maailmatants” lugeja kuulama LUGU. Lugu Kreeka maajumalannast Gaiast, kes tantsib, ning tantsust tekivad mustrid ja mustritest elu.\nKeemik James Lovelock sõnastas pea 50 aastat tagasi Gaia teooria sellest, et planeet Maa funktsioneerib kui elav organism, kes end ise reguleerib ja optimeerib. Maa ei ole hunnik kive ega kiht mulda, mille peal on juhtumisi elu, vaid keha, kelle toel kasvab kõik muu. Gaia tegeleb koostöömudelite väljatöötamisega, et ületada (ka läbida) konfliktsed huvid ja jõuda ühtsuse mitmekesisuseni.\nMeil (ja mitte ainult meil) on ju viimasel ajal alatasa räägitud sellest, kuidas inimene oma isekuses hävitab kõik enda ümber ja pistab lõpuks nahka iseenda. Vältimatu hukk peaks lähiajal ootama kõiki.\nElisabeth Sahtouris tunnistab oma raamatus, et ei pretendeeri oma looga viimsele tõele. Ta lihtsalt püüdis kosmose korrapära enda jaoks selgeks mõelda. Ja et tegu on evolutsioonibioloogiga, siis integreeris ta oma „isikliku looduskogemuse kõige paremini kokku sobivate teaduslike seletustega. Sellest sünteesist kerkisid esile tähendused ja õppetunnid kogu inimkonna jaoks” (lk 13). Nii jutustab autor lugu ning annab oma rahulikul moel lugejale mõnegi õppetunni.\nInimene kui proovipartiii\nSahtouris alustab aegade algusest, kui toimus Suur Pauk, tähetolm paiskus laiali, sellele järgnes segadus, kaos, ja siis korrastus. Sahtouris armastab sõna „korrastus”, ta kasutab seda läbi raamatu õige mitmes kohas ja kontekstis. Tähetolmust tekkis elu, algul küll imepisike, silmale (jah, kelle silmale tol alguse hetkel?) nähtamatu. Gaia muster hakkas paisuma ja suuremaks arenema, kuni dinosaurusteni välja. See võttis loomulikult miljardeid aastaid aega.\nAga kui suuremaks enam minna ei saanud, tegi tantsija väikese eksperimendi, rütmimuutuse, astus ehk vasaku jalaga rõhksammu, ühe paljudest. Ja arenes veel üks uus liik – inimene. Autor muigab, et inimene ongi Gaia miljardeid aastaid kestnud improvisatsioon, alles katsetamisjärgus olev evolutsiooniline leiutis. Erinevalt enamikust teistest liikidest puudub meil bioloogiliselt programmeeritud teadmine, kuidas käituda, sest oleme alles proovipartii.\nSahtourise raamatu ehk tähelepanuväärsemaid jooni on ajatelg, mille ta lugeja ette laotab. Ja kasvatab selle peale üsna mitu kihti (ikkagi evolutsioon ju), mis haarabki peaaegu kõike. Evolutsioonibioloogina rõhutab ta, et me kõik, nii need, kes olnud enne meid, kui ka need, kes alles tekivad (vabandust, suupärane on rääkida maailma keskpunkti positsioonilt), on tehtud ühest ja samast Gaia DNA-st. Seega on inimliik sarnaselt kõige muuga lihtsalt üks taaskasutuses olev osake.\nMaa asub praegu kuuendas liikide hävimise laines. Kas inimliik sellest lainest välja tuleb, sõltub sellest, kuidas me oma elu muu loodusega kokku sobitame. See ei tohiks ju olla raske, evolutsioon ju selles seisnebki. Autor kinnitab, et see on vaid eri tervikute (k.a liikide) lõputu koostants, mis keerleb mööda spiraali: tervik – konkurents – konflikt – läbirääkimised – lahendus – koostöö – kõrgema tasandi tervik. Kas pole lihtne? Igaüks, kes on päevagi meeskonnakoolitusel käinud, teab seda peast.\nOmeti oleme pea ainus liik siin Maal, kel pole aega seda spiraali läbida, kes tahab oma DNA-d ümber ehitada.\nSahtouris jõuab oma maailmatantsuga fantaasiani planeetidevahelisest koostööst, kuid küsib, millisena paistaksime teiste süsteemide liikmetele. Kas nad peaksid meid intelligentseks eluvormiks? Eriti, kui nad näeks, kuidas liik end ise hävitab?\nEvolutsiooni uus lugu\n•• Koolibri 2009\n•• Inglise keelest tõlkinud Ott Heinapuu, Silver Rattasepp ja Toomas Trapido\n•• 238 lk, pehme köide


Kontorimonitor - kuidas valida monitori töötamiseks? | kaup24.ee\nAlgus / Kasulikud nõuanded / Kontorimonitor - kuidas valida monitori töötamiseks?\nKontorisse on harjumus osta madalamate tehniliste parameetritega monitore, kuid see ei ole nutikas otsus. Lõppude lõpuks veedad seal vähemalt 8 tundi päevas ja kui hakkad kehva monitoriga töötama, tunned peagi end väsinuna ja tekivad nägemishäired. Hea kontorimonitor ei tohiks olla liiga suur ega liiga väike. On oluline, et sellel oleksid õiged omadused.\nKui kasutad arvutustabeleid või töötad graafikaga, peaks monitori resolutsioon olema 1920x1080 pikslit. Mingil juhul ei tohiks see olla väiksem kui 1680 x 1050 pikslit. Üldiselt on parem, kui see on nii suur kui võimalik. Kui pead kontoris töötama tõeliselt keeruliste projektidega, siis oleks mõistlik investeerida 21: 9 ekraani, mille resolutsioon on 2560x1080 pikslit.\nKontorimonitor - mitu tolli?\nOstjad leiavad sageli, et monitori suurus on väga oluline, kuid nagu varem mainisime, ei ole see tegur kõige olulisem, sest kvaliteet ja eraldusvõime on kõige tähtsamad. Põhitööks on sobilik 22-24 tolli suurune ekraan. Loomulikult võid osta suurema, kuid peaksid läbi mõtlema, kas see tõesti vajalik on.\nPraegu domineerivad turul kaks peamist tüüpi monitorimaatrikseid: TN ja IPS.\nTN maatriksid on odavad ja nende reaktsiooniaeg on suhteliselt lühike. Lisaks on kõik muud funktsioonid lihtsalt puudulikud. Eelkõige pakuvad need valesid värve, ei näita musti sügavaid toone, horisontaalne ja vertikaalne nurk on kitsas (170 kraadi horisontaalselt ja 160 kraadi vertikaalselt).\nIPS maatriks toodab suurepäraselt värve, näitab sügavaid musti toone ja intensiivseid kontraste. Samuti on sellel lai vaatenurk (178 kraadi horisontaalselt ja vertikaalselt). Kahjuks on nende miinuseks üsna kõrge hind.\nValides monitori töötamiseks kontoris, seisad silmitsi ka PVA maatriksiga, mille omadused on keskmise kvaliteediga võrreldes TN, IPS ning MVA maatriksitega.\nLoomulikult peaks teksti- või arvutustabelitega töötamiseks olema matt ekraan. See takistab kergeid reflekse, mis halvendavad püsivalt nägemist ja kurnavad silmi. Läikivad ekraanid ei sobi pikaajaliseks kasutamiseks.\nKontorimonitoril peaks olema reguleeritav heledustase. Enamasti peaks heledus olema 120-140 cd / m2 ja keerulisemate toimingute korral kuni 200 cd / m2. Loomulikult tuleb pöörata tähelepanu sellele, et selle standardne heledustase oleks vähemalt 250 cd / m2.\nPüsivaks tööks mõeldud monitor peaks meid aastaid teenima, nii et isegi selle väikseim detail peaks olema vastupidav ja valmistatud kõrge kvaliteediga materjalist. Samuti oleks hea, kui monitori korpus on kriimustuskindel. Ei tasuks valida väga kergekaalulisi monitore, kuna need kipuvad ümber kukkuma ja võivad nii saada pöördumatult kahjustatud.\nHea monitor peaks seisma nii, et seda saaks pöörata ümber oma telje ja kallutada soovitud nurga alla. See on eriti tähtis, kui sama monitoriga töötavad mitu inimest, et igaüks saaks selle oma mugavuse järgi paika sättida.\nMillist monitori kontorisse osta ning millele tähelepanu pöörata?\nTehniliste omaduste tõttu peaksime eelkõige jälgima, et sellel oleks:\nDigitaalne DVI analoog D-Sub jaoks;\nSaame osta hea kvaliteediga monitori vähem kui 115 euro eest. Parema mudeli hinnaklass on umbes 230 eurot või rohkem. Siiski odav kontorimonitor ei ole alati hea valik. Eriti kui seda kasutab nägemispuudega isik. On palju parem maksta veidi rohkem ja valida mudel, mis tagab ergonoomilise töö. Parema monitori puhul võid oodata ka väiksemat energiatarbimist ja seega vähem kulusid. Kokkuhoiu eesmärgil ei tohiks valida monitori, mis on valgustatud CCFL lampidega, sest need tarbivad liiga palju energiat. LED-valgustid on palju säästlikumad.\nKontorimonitor on seade, mida jälgid päevas mitmeid tunde. Mida kvaliteetsem see on, seda lihtsam on sellega töötada.


1 muskaatkõrvits (u 1,2 kg)\n2-3 suurt kähara lehtkapsa lehte\npunt peterselli (30 g)\npool pätsi potisaia või krõbeda koorikuga hapusaia\n1 kera suitsutatud Scamorza juustu\nlisaks soola ja musta pipart\n150 g lehter-kukeseeni (võib ka muid seeni kasutada)\nSupi jaoks lõika kõrvitsalt otsad, seejärel lõika pikuti sektoriteks, eemalda seemned ja koor. Tükelda suuremateks kuubikuteks. Haki sibul ja küüslauk, tükelda sellerivarred. Kuumuta pannil oliiviõli. Prae sibulat, küüslauku ja sellerit madalal kuumusel u 7 minutit. Vala potti. Lisa kõrvitsatükid, kuivatatud tüümian ja niipalju puljongit, et aedviljad oleks kaetud (u 600 ml). Keeda u 25 minutit, kuni kõrvits on täiesti pehme. Püreesta saumikseriga või blenderis. Maitse ja lisa vajadusel soola-pipart. Kui supp tundub liiga paks, lisa puljongit.\nSel ajal kui supp keeb, valmista lehtkapsakrõpsud. Tõmba leheosa varre küljest tükkidena lahti. Tõsta lehetükid küpsetuspaberiga kaetud ahjuplaadile. Nirista peale õli. Sega õrnalt kätega läbi ja säti lehed nii, et nad oleksid ühe kihina. Rösti 160 kraadi juures 10-12 minutit. Ole lõpuosas tähelepanelik, et õrnad lehed kõrbema ei läheks.\nPeterselli-küüslauguõli jaoks tõsta kõik vajaminevad ained väikesesse teradega tükeldajasse ja töötle petersellilehed ja küüslauk õli ja veega püreeks. Võid seda teha ka saumikseriga. Maitsesta soola ja pipraga.\nJuustusaiade valmistamiseks viiluta sai ja lõika viilud vajadusel keskelt pooleks. Lõika juust umbes poole sentimeetri paksusteks viiludeks. Määri igale saiaviilule veidi peterselli-küüslauguõli ja aseta peale juustuviil. Rösti saiu 200 kraadises ahjus u 7 minutit,kuni juust hakkab sulama.\nSeente praadimiseks kuumuta pannil või ja prae seened selles läbi. Maitsesta soolaga. Mida kuumem pann, seda krõmpsumad seened!\nServeeri kuuma suppi peterselli-küüslauguõli, lehtkapsakrõpsude ja seentega. Kõrvale krõbista sooje juustusaiu.


Läheneb 2021. aasta arhitektuuripreemiatele kandideerimise tähtaeg, materjalid konkursil osalevate objektide kohta palume 20. augustiks esitada veebivormil. Ühe ja sama objekti saate soovi korral esitada nii EALi, ESLi, EMALi kui Eesti Kultuurkapitali preemia kandidaadiks, palume teha vormil vastav valik.\nEAL kuulutas juuni alguses välja EALi arhitekti aastapreemia 2021 ja ERAMU 2021 võistlused.\nArhitekti aastapreemia eesmärk on tunnustada igal aastal üht silmapaistvat arhitektuuriteost ja selle autorit. Töid preemiale saavad esitada kõik arhitektide liidu liikmed ja neid hindab väljastpoolt Eestit kutsutud sõltumatu arhitektuuriekspert. Tänavu langetab otsuse Poola arhitekt Robert Konieczny, kes on loonud mitmeid kõnekaid arhitektuuriteoseid, alates jõulise vormiga eramutest kuni kontseptuaalselt tähelepanuväärsete projektide ja avalike hooneteni, silmapaistvaim neist mitmete preemiatega pärjatud Szczecini rahvusmuuseum, mis on korraga nii avalik linnaruum, maastik kui ka muuseumihoone.\nERAMU võistlusel hinnatakse viimasel kahel aastal valminud eramuid. Preemia väljaandmise eesmärk on rõhutada kvaliteetse arhitektuuri olulisust koduse elukeskkonna loomisel, samuti tõsta esile erilisi ruumikatsetusi. Parimad eramud valib 5-liikmeline žürii: arhitektid Peeter Pere ja Andres Ojari, Noore Arhitekti preemia 2021 laureaat Johan Tali, sisearhitekt Hanna Karits ning välisliikmena arhitekt Dagnija Smilga Lätist.\nEALi aastapreemia suurus on 5000 eurot ja ERAMU preemia 4000 eurot, mõlema väljaandmist toetab Eesti Kultuurkapital.\nTäpsem info EALi võistluste tingimuste ja tööde esitamise kohta on lisatud.\nKandideerimise info veebis:\nEesti Kultuurkapitali preemiad\nVaata eelmisi preemiasaajaid ja nominente arhitektuuripreemiad.ee.


See võib teie abielu hävitada\nSee ei tee mingit vahet, kui teie abikaasa ei tõuse õigel ajal, tal on jube maitse riidedes, unustab kohtumisi või võtab pillid, kaotab autovõtmed või ei tee kunagi midagi. Kui te olete oma abikaasa vanematega, tõestavad teid sellegipoolest vastuvõtmise ja austuse puudumisega.\nKui teil on ebaküpne või vastutustundetu abikaasa, peate sageli seda ise sageli ütlema: ma olen tema naine, mitte tema ema.\nKui teil on ebaküpne või vastutustundetu naine, peate sageli ise seda sageli öelma: ma olen tema abikaasa, mitte tema isa.\nVanemate rolli panemine ja oma abikaasa panemine lapse rollis on teie abikaasale alandav ja tegelikult kahjulik. Teie abikaasa sunnib teid lõpuks selle kontrolliva rolli võtma ja see kahjustab peaaegu kindlasti teie abielu suhteid. Kui see muutub teie abielu lahinguväljal, otsige nõustamist paarina.\nEma või vanemate käitumine\nTe ei pruugi mõista, kuidas need asjad teie partnerile tunnevad, kuid need on kõik käitumised, mis sobivad teie lastega suhtlemisel, mitte teie kaaslasena. Kuigi te võite harjumusel mõnda neist asjadest teha, kui teil on lapsi, on oluline meeles pidada erinevust suhetes nende ja teie abikaasa vahel. Mõned neist käitumisviisidest on teistest märksa ilmsemad või karmimad, kuid kõik näitavad teie partneri austust täiskasvanuna ja teie võrdseid abielu.\nSa saad välja, milliseid riideid sa arvad, et teie abikaasa peaks kandma.\nTeie vestlusega vestlusstiil on beebibraktika või emakeele või vanema hääle toon.\nTe ei arva midagi, mis paneks toitu oma abikaasa plaadile, vähendaks oma abikaasa liha või päästes oma abikaasat, et süüa kõik köögiviljad tema plaadil.\nOma abikaasa ärkamine hommikul.\nReisides pakute oma abikaasa kohvri.\nSa stiilid oma abikaasa juukseid.\nOlete oma peres ametlik meelespea inimene, olgu selleks siis ravimite võtmine, viimistlus lõpetamine või kuskil õigel ajal.\nTe usute, et üks teie rollidest on teie abikaasa käitumise parandamine.\nSa sageli oma igati vaja.\nSa oled ülekaalukas.\nTeete oma arstiga kohtumisi arstidega.\nOstate oma abikaasa riided.\nTäites meditsiinilise või õigusliku vormi oma kaaslasele.\nSa saad oma abikaasa pärast.\nSa jälgid oma abikaasa asju, nagu prillid, autovõtmed või rahakott.\nKuidas oma abikaasa vanematega peatada\nEsimene asi, mida peate tegema, on mõista, et teie abikaasa mure ja hoolitsemine on normaalne ja oodatud. See on siis, kui te ristad selle liini vanematega, mida tavaline hooldus peatub ja lapsevanemaks olemine algab.\nPöörake oma abikaasaga asju, mis on probleemiks, näiteks teie partner, kes ise pärast seda ei võta.\nPidage silmas oma tegevust ja lõpetage oma lapsega sarnase lapsega ravimine.\nÄrge parandage ega kritiseerige, kuidas teie abikaasa võtab prügikast välja või täidab muid ülesandeid maja ümber.\nLaske oma abikaasal teha vigu ja peate silmitsi tagajärgedega unustama või valet otsustama.\nLoo oma pere jaoks kalendri, kuid ole kindel, et selle praeguse hoidmine on igaühe vastutus.\nÄrge rääkige oma partneriga "vanema" tooniga.\nNõus, et teie abikaasa ei meeldi, et teda ravitakse nagu laps.


FOTOD: Vaata, mida on leitud Tallinna raekoja pööningu väljapuhastamisel - Maaleht\nLeiud RaekojasFoto: Tallinna Raekoda\nRaekoja võlvidepealselt veeti välja ligi 300 tonni ehk umbes 70 veoautokoormat prahti.\nSellest enamuse moodustas võlvikuplite vahesid täitnud pinnas, mis ajalooliselt oli täitnud soojustuse funktsiooni. Arheoloogiliste kaevetööde käigus tuli prahi seest välja üle 300 leiu, nende hulgas haruldasi dokumente ja esemeid.\nKümne aasta jooksul on neid pööningu leide uuritud, puhastatud ja konserveeritud ning väike, kuid põnevam ja haruldasem osa neist on raekoja pööningul taas uudistamiseks väljas. Näha saab pööningult leitud kirju raele ja raehärradele 14.-16.sajandist, keskaegseid tuletõrjevahendeid, tööriistu jms kuni 1905.aasta revolutsiooniliste lendlehtedeni välja.\nLisaks saab pööningul imetleda võimsaid ruumikonstruktsioone ning tutvuda kogu raekoja restaureerimise käiguga, mida ligi 50 aastat juhtis raekoja restaureerimisarhitekt Teddy Böckler (1930-2005). Samuti avaneb pööningult ainulaadne vaade Toompeale.


Mehed on sead, UFOd ja m-id (www.orkut.com) | Foorum | Kuidas.ee\nMehed on sead, UFOd ja m-id (www.orkut.com)\n23 postitust - 20644 vaatamist\nSuhted ja Perekond » Mehed on sead, UFOd ja m-id (www.orkut.com)\nSind müüdaks siis kolmandal või? :P\nMind? Vaevalt, pole müügiks :D\nRääkides müügist ja ostmisest:\nÜhel õhtul möödunud nädalal hakkasime mina ja mu tüdruksõber end voodisse sättima. Hakkas juba tunduma, et läheb seksiks, kui ta korraga ütles: „Ma ei tunne, et tahaks. Ma tahaksin, et sa mind lihtsalt hoiaksid natuke.”\nMa ütlesin: „MISASJA??!! Mis see siis nüüd on?!'\nNii ta siis ütles sõnad, mida iga poisssõber siin planeedil lausa vihkab kuulda: ” Sa lihtsalt ei taju minu naiselikke emotsionaalseid vajadusi piisavalt, et ma saaks rahuldada sinu mehelikke füüsilisi vajadusi.”\nMinu hämmeldunud vaatele reageeris ta üteldes: „Kas sa ei võiks mind armastada selle eest, kes ma olen, mitte selle eest, mida ma sinu heaks magamistoas teen?”\nMõistes, et midagi sel ööl ei toimu, läksin magama.\nJärgmisel päeval võtsin töölt vaba päeva, et veeta temaga aega. Me läksime välja lõunatama ja siis shoppama ühte suvalisse suurde poodi. Ma kõndisin temaga ringi, kuni ta proovis mitut erinevat kallist kostüümi. Ta ei suutnud otsustada, millist võtta, nii ma ütlesin, et võtame siis kõik. Ta tahtis uusi kingi oma uute riiete juurde, ma ütlesin: „Võtame igaühe juurde ühe paari.”\nLäksime juveeliosakonda, kus ta valis välja ühed teemant kõrvarõngad. Ma ütlen teile, ta oli nii erutatud. Ta vist mõtles, et vaid veidi veel ja ma olen omadega läbi. Ma arvan ta üritas mind proovile panna, sest ta küsis veel üht tennise käevõru, kuigi ta ise tennist ei mängi.\nMa arvan, ma hämmastasin teda kui ütlesin vaid. „See sobib, kallis.” Ta oli peaaegu seksuaalset rahuldust saamas kõigest sellest erutusest. Ootusärevalt naeratades ütles ta lõpuks: „Ma arvan, see on kõik, kallis. Lähme kassasse.”\nMa suutsin end vaevu talitseda, kui poetasin: „Ei kallis. Ma ei tunne, et tahaks.”\nTa nägu läks täiesti plassiks, kui ta küsis: „Mida?”\nSiis ma ütlesin: „Kallis! Ma tahan, et sa lihtsalt hoiaksid seda kraami natuke. Sa lihtsalt ei taju minu mehelikke rahalisi vajadusi piisavalt, et ma saaks rahuldada sinu naiselikke shoppamise vajadusi.”\nJa just siis, kui tal oli ilme nagu ta hakkaks mind kohe tapma, ma lisasin: „Miks ei võiks sa mind armastada selle eest, kes ma olen, mitte selle eest, mida ma sulle osta võin?”\nHehe, jutt väga õige :)\nOK - ega alati pole ma ka just see ostja rollis just, aga põhimõte, et anna, kui sul on, mida anda, seda tahan siin sellega rõhutada just;)\nNojah.. see ongi kahepoolne, mõlemad tahavad, siis peavad mõlemad ka andma :) :D:D\nkõik te mehepojad, naistele tuleb lihtsalt näidata kes on mees! nad tahavad seda, uskuge mind.\nSiinkohal tekib küsimus "Kes on mees?" Mida/keda siis naised tahavad? Tõelist "Eestimaist talupoega?"\nEi- aga naisel ei ole mingit respekti sellise mehe vastu, keda ta võib ise ringi kamandada. Vähem hala, rohkem villa on vaja mehe poolt ja ise teada, mis on õige ja mida teha. Hala on naiste rida, mehed teevad lihtsalt asjad ära.\n"mehed teevad lihtsalt asjad ära" ? MUIDUGI :D


September 2008 – Tikri Päevaraamat\nigapäevaelu, rasedus, rõõm No Responses »\nPõrgusse!!! vol 2\nlondon/UK, virin/urin 1 Response »\nMa tõepoolest maksin £39 trahvi, nagu selles postituses välja arvutanud olin. Ja see võeti maha alles 1. mail. Märtsi keskpaigas miinusesse läinud arve eest. Ja ma EI PANNUD seda tähele enne kui nüüd, septembri lõpus, sest ma üritan praegu meie maksudest mingit ülevaadet saada ja vaatan sellepärast oma konto väljavõtet leht lehe haaval läbi.\nKusjuures ma hoian alati oma konto väljavõttel silma peal, lihtsalt igaks juhuks. Mulle lihtsalt ei jõua kohale, kuidas ma seda mais tähele ei pannud! Ja ma olen tige. Sigatige.\nNüüd on juba ilmselgelt liiga hilja midagi teha.\nKuidas ma vihkan mõttetut raiskamist.\nlondon/UK 9 Responses »\nKas mõni londonlane sooviks soodsat mobiililepingut?\nlondon/UK 1 Response »\nReklaamin siis siin ka, äkki leian kellegi :)\nPakkumine on mõeldud kõigile londonlastele, kes kasutavad hetkel mobiiliga helistamiseks pay as you go-d ning kavatsevad jääda UK-sse vähemalt järgmise aasta jõuludeni.\nKuna võtsime kolm kuud tagasi 1,5-aastase mobiililepingu, aga kolime ootamatu plaanide muutuse tõttu juba kahe nädala pärast tagasi Eestisse, sooviksime selle mobiili ja lepingu kellelegi edasi pärandada. Kui tavaliselt nõutakse mobiililepingu sõlmimiseks pikaajalist address proofi, mistõttu värskelt Londonisse kolinud peavad reeglina vähemalt terve esimese aasta pay as you go-d kasutama, siis meie lepingu edasi pärandamise ainus tingimus on, et tollel isikul oleks olemas UK pangakonto (ning selle saab EL kodanik Lloydsist ilma igasuguse address proofita, passi olemasolust piisab).\nTelefoniks on punane Sony Ericsson W660i. Operaatoriks on 3 ning £15 eest kuus saate 300 kõneminutit/sõnumit kõigisse UK mobiilivõrkudesse ja 02-ga algavatele lauatelefonidele + 300 tasuta minutit 3 enda võrgus + tasuta MSN, Skype jms (kolme kodukal on täpne list). Sõnum Eestisse maksab 25-30p (ei mäleta täpselt), need + muud välismaa kõned-SMSid tuleks siis arvele lisaks. TUNDUVALT odavam, kui kõnekaart!\nKui eelistad kasutada oma vana harjunud mobiili, võid ka ainult SIMi kasutada – seda juhul, kui su telefon tunnistab 3G võrku. Aga annan mobiili igal juhul lepinguga kaasa – Eestis pole mul seda vaja ja see on ju nö hinna sees. Müüge maha, kui soovite, võrgu luku saab igas putkas £10 eest maha võtta.\nNö kauba vahetus toimuks ajavahemikus 7-15. oktoober – saaksite minu elukaaslasega mõnes 3 esinduses kokku, teeksite lepingu oma nimele ümber ja saaksite kätte mobiili, SIMi ning kõik muud vajalikud jubinad (garantiidokument, karp, CD-d, kaablid, kõrvaklapid jms – kõik, mis juunis mobiili ostuga kaasa sai).\nKui sa ise pole huvitatud, aga ehk tead kedagi, kes võiks olla – saada see link talle!\nHuvilised, jätke kontakt blogisabasse ja võtan teiega väga kiiresti ise ühendust ;)\nPosted by Tikker at 13:47\n…seda küll ainult Londoni elanikele/külastajatele.\nTeatavasti arvutab Oyster päeva raames automaatselt kõige odavama pileti ise välja ning lihtsalt pay as you go-d kasutades ei lähe kindlasti üle päevase bus passi/travel cardi hinna.\nAga kas te seda teadsite, et niiviisi pay as you go-d kasutades tuleb see päevane travel card vähemalt 50p odavam kui sedasama kaarti paberkujul ostes? Mina ei teadnud.\nVõrdluseks (odavamad hinnad pay as you go-d, kallimad paberist travel cardi kasutades):\ndaily travel card, zones 1-2: peak time – £6.30/£6.80; off-peak time – £4.80/£5.30\ndaily travel card, zones 1-3: peak time – £8/£6.80; off-peak time – £5.40/£5.90\nSellest rääkimata, et paberist travel cardi on nii kuradi tüütu kogu aeg välja otsida ja august sisse toppida, Oysterit piiksutada on palju lihtsam.\nAinus jama on see, et paberist travel card kehtib oma tsoonides ka national raili kasutades, pay as you go-d nood jaamad pooltel kordadel aga väravate puudumise tõttu ei tunnista (see on küll peamiselt Lõuna-Londoni häda, kus ka mina paraku elan, põhjas on esimestes tsoonides väravad pea igal pool olemas). DLRi ja overgroundiga pole õnneks vahet, neil on Oysteri lugejad igal pool.\nÜhesõnaga ärge jumala eest ostke paberist travel cardi, kui te sel päeval just National Railiga lõunas sõitma ei pea – see ei tasu ennast ära.\nSellised avastused siis nädal enne Londonist ära kolimist. Abiks ikka ;)\nSee saladuslik logo\nVäljavõte Tartu Lõunakeskuse kodulehelt :D\nMiks ma ei taha elada Tallinnas\nvirin/urin 4 Responses »\nSest üleüldine mentaliteet ongi selline.\nJajah, ma saan aru, ma rämedalt üldistan praegu. See on piisavalt suur linn, et elada täpselt nii, kuidas sulle parem tundub. Aga mingid asjad on need, mis sind ikka mõjutavad, näiteks bemme täis pidevates ummikutes liiklus või üleüldine tibide kontsentratsioon linnapildis.\nMa ju elasin isegi viimati Tallinnas ja polnud ma seal õnnetu ega miskit. Lihtsalt… Siit kaugelt asju vaadates läheb perspektiiv kuidagi teistsuguseks. Kuni sa kuskil elad ning sind sellega paigaga miski oluline seob, siis sa ju ei mõtle iga päev, kui õnnetu sa seal oled, ikka elad parima äranägemise järgi ja oled rahul.\nMul on Tallinnas mitmeid sõpru, kes ei kujutaks oma elu kuskil mujal ette. Markol ja Pipsil on töö, Vaskal ja Kaidil kool, Kristil ja Raulil mõlemad. Lihtsalt on nii ja see välistabki Tartu (ja kõik muud kohad). Eks karjääri tegemise võimalused või mõni spetsiifiline ala, mida teistes linnades nii kõrgel tasemel õppida ei saa, ongi ju peamised põhjused, mis normaalseid inimesi pealinna kokku ajab.\nJaa, ma ikka veel rämedalt üldistan, ma tean, ärge lööge :)\nLihtsalt mulle kangesti meeldis see Kuldari jutt. Sobis nii hästi kokku minu Tallinna-mõtetega. Ja mul on nii hea meel, et ma kolin nüüd Tartusse. Tallinn on tore siis, kui seal vahel harva asju ajamas või sõpradel külas käia. Sellest täiesti piisab!\nrõõm, üürikodud 10 Responses »\nedevuse laat, rasedus 12 Responses »\nVõtsin ennast lõpuks kokku, et eilsest ka põhjalik ülevaade kirjutada. Nii toimekas päev oli, et lahkusin kodust kell üheksa hommikul ning jõudsin tagasi pool kümme õhtul (okei, kümme minutit olin vahepeal ka, aga see ei lähe arvesse, eks, ma ainult viskasin kotid diivanile ja vahetasin riideid). Aga alustagem algusest…\nSaime Murakaga kolmveerand kümme Croydonis kokku ja traditsioonile kohaselt otsisime kõigepealt kohviku. Whitgift Centre’is on neid oma kümne ringis, kolm-neli jõudsin üle vaadata ja ära põlata, kuni jõudsime BB’s-ni. Sinna me jäime, lõhn oli lihtsalt LIIGA hea, et kuskile edasi liikuda – nad nimelt küpsetavad oma muffineid koha peal. Neljandale tsoonile omaselt olid hinnad meeldivalt madalad ning coffee+muffin deal maksis kõigest £2.60 (võrdluseks – Tinderboxis maksid nii muffin kui kohv mõlemad umbes kaks naela). Ahjusoe muffin, kuum latte ja hea seltskond – mida enamat hing veel ihaldada võiks?\nTunnikese pärast olime enam kui valmis poode ründama. Minu esmane ja kõige olulisem soov oli leida endale lõpuks ometi kaelaehe, mis sobiks mu sinise pluusi juurde – viimati Croydonis käies avastasin ägeda ehtepoe (Bijou Brigitte – soovitan soojalt. Pole kõige odavam, aga siiski suht soodne ja võrratult mitmekesise valikuga – kui teile meeldivad suured ägedad mitmevärvilised ehted), aga ei julgenud proovimata midagi osta, seekord oli pluus seljas ja missioon võis alata.\nKujutan ette, et võisime seal poes ka peaaegu tunni veeta. Okei, nii kaua ehk mitte, igatahes proovisin endale vist mitukümmend erinevat ehet kaela. Ja lõpuks leidsin ka! Maksis küll raip tervelt £15, aga no mis seal ikka. Mulle meeldis. No ja kuna ma juba seal olin, siis leidsid tee minuni ka kaks punast peavõru ja üks äge patsimumm. Üle 20 naela raiskasin kokku.\nSiis käisime korra Mothercare’ist läbi, nägin oma little devili kostüümi ära. See on mingist sametisest riidest, täielik halloweenikas. Ma lootsin, et veidi tavalisem. Peab kohe mõtlema, kas ma üldse ostan selle. Igatahes vaatasin niisama ringi ja ei julgenud esiti midagi osta – avastasin, et pole ikka päris kindel, mida vaja ja hinnad on piisavalt kallid, et mitte eksperimenteerida.\nSelle mõttega seadsime sammud hoopis Primarki poole, sest sellest odavamat ei ole ja kõik sealt leitu võib julgesti ära osta. Soojenduseks valisime hoopis endale riideid – minu ainus eesmärk oli leida võimalikult odava raha eest soojem jope või mantel, kuhu mu kõht lõpuni sisse mahuks ja millega Eesti novembris külm poleks. Pärast kümne erineva variandi proovimist ma lõpuks ühe enam-vähem rahuldava leidsin ka. Selline villane lühike mantel, vooder on ja mõnus kapuuts, mis seest nii pehme ja karvane. Lühem küll, kui ma ideaalis tahtnuks, rohkem jope stiilis, ja värv polnud ka just KÕIGE parem (tumesinine, helesinisega läbi kootud, ruuduline), aga kuna kannan seda vaid kuu-kaks, ei olnud tõesti mõtet rohkem kulutada – kust veel £15 eest sooja mantli saaks, ah? Kõige suurem suurus – 18 ehk 46 – kõhule on veel ruumi küll ja käised olid tänu suurusele mõnusalt pikad. Õlgadest on sutsu lai, aga ei ole hullu.\nJa siis ma leidsin endale veel ilusa punase kõrge kaelusega sviitri (£6) ja musta nunnu poolkäistega sviitri (£5). Ja neli paari sukkpükse – ma ei saanud ostmata jätta, ainult £1 maksid, noh… Mustriga võrksukki peab ikka ostma, kui nii odavalt antakse, need kuluvad alati ära.\nLõpuks liikusime alla, lasteriiete osakonda. Ja sealt ma päriselt ostsin ka oma esimesed titeriided. Valisin lihtsalt selle järgi, mis mulle endale meeldis ja võtsin suuruse selle järgi, mis mulle ilmastiku põhjal loogilisem tundus (ehk siis pole mõtet osta suveriideid 12-18 kuud suuruses, sest Eestis on sel ajal sügis ja talv). Ühtki vastsündinu asja ma ei ostnudki, sest esiteks nägid need igavad välja ja teiseks on Primarki 0-3 kuud Maideni sõnul nii suured, et vastsündinu sinna ära upub. Vaatab siis hiljem mujalt äkki…\nPrimarkis läks kokku vist pea kolm tundi. Selleks ajaks näpistas jälle nälg ning seadsime sammud… Jajah, mäki poole. Kõigi nende kesköiste mäkitrippide mälestuseks Mustamäe-aegadel. Aga ma olin võrdlemisi tervislik, võtsin ainult oma lemmikburgeri Big Tasty ja pudeli piima ;) Jajah, siinmaal saab mäkist piima ka.\nSiis käisime veel TK Maxxis, aga pärast Primarki tundus see üüratult kallis ning tulime suht kiiresti midagi ostmata tulema. Nexti lasteosakonnas oli ägedaid asju, aga hinnaklass jäi Mothercare’i kanti ja otsustasin teine kord tagasi tulla, sest kallimate asjade ostmine nõuab hoolikamat planeerimist.\nLõpuks tahtsin veel Woolworthi lasteriiete osakonda vaadata, sest seal peaks pea Primarkiga võrdsed hinnad olema, aga tee peale jäi raamaturiiul… Kus oli suur väljamüük kolm raamatut £5 eest, terve hunnik Mary Higgins Clarki ja veidi Jackie Collinsit. Nii ma siis ostsin oma viimase raha eest hoopis 12 raamatut ja titeriided jäidki nägemata. Ega ma ikka normaalne pole :) No aga £1.33 raamatu eest! Ja just need kirjanikud, keda ma päris endale osta tahtsin. No ma ju pidin!\nJa siis oligi kell märkamatult peaaegu viis saanud. Käisime postkontoris marke ostmas ja kirju postitamas, klõpsisime kähku paar fotot ja oligi aeg lahku minna.\nJõudsin koju täpselt nii kauaks, et kotid ära visata ja soojemalt riidesse panna – siis jälle välja ja rongile. Beebikool ootas.\nSeekord oli loeng tunduvalt lõbusam kui eelmisel nädalal – rohkem praktikat. Kohal olid matid ja sünnituspallid, praktiseerisime erinevaid asendeid. Ja sünnituspall, ma ütlen teile, on üks ütlemata äge asi. Siin on need haiglates igas sünnitustoas olemas, Eesti koha pealt pole ma nii kindel. Teab keegi, on Toomel sünnituspalle? Ma nagu kuskilt Eesti foorumist lugesin, et naised ostvat neid palju sünnitusele kaasa – sellest võiks järeldada, et koha peal ei ole… Igatahes kavatseme me ühe siit kaasa osta – pole eriti kallis, saab £15-20 eest kätte koos pumbaga. Mehele hakkas nimelt meeldima – ta arvas, et kodus võiks ka üks selline olla :P\nJa siis me rääkisime veel igasugustest lõdvestusviisidest ja kõikvõimalikest asjadest, millega saaks enda olemise sünnituse ajal mugavamaks teha. Jäime valuvaigistite juures pooleli, järgmine nädal läheb siis sealt edasi.\nAga need titeriided nüüd ikkagi. Minu eilne saak on siin.\n6-12 kuud/74 cm, £1 ehk ~20 kr\n6-12 kuud/74 cm, £5 ehk ~100 kr (põhimõtteliselt on komplektis kaks asja, teksakleit ja pikkade käistega pluus)\n12-18 kuud/80 cm, £4 ehk ~80 kr (6-12 kuud suurus oli nii vähe väiksem et ostsin siis juba pigem suurema, saab ehk sutsu kauem kanda)\n12-18 kuud/80 cm, £2.50 ehk ~50 kr\n18-23 kuud, £4 ehk ~80 kr (no see oli lihtsalt nii nunnu ja nii MINULIK, ei saanud ostmata jätta :D)\nSellised asjad siis, kiitke või laitke ;) Põhimõtteliselt on sildid ju küljes ja tšekk alles, nelja nädala jooksul saab kõike vahetada-tagastada ka. Aga ma ise olen täitsa rahul, NUNNUD on. Muig.\nEestis ootab mind kaks Marise kingitud body, mis peaks olema vist suuruses 1-6 kuud. Ja pudipõllesid on kokku seitse hetkel.\nNüüd ma olen ikkagi kahevahel, mida ja kui palju veel osta. Ma tõesti ei taha üle osta, eks! Ja arutult raha raisata. Ma pigem ostaks vähem ja siis pärast lapse sündi vajadust mööda juurde… Aga kui hinna- ja valikuvahe on Eestis ja Londonis tõesti nii suur, siis peaks ikka siit miskit veel muretsema.\nAndke nõu, noh! Ja rääkige mulle Eesti hindadest ka. Seni on mulle ainult seda öeldud, et bodyd maksavad Eestis nii 75-100 kr ringis. Aga mingid pluusikesed või… Soojemad asjad? Oeh. Ma tõesti ei tea. Pigem ostaks Eestis kasutatult kuskilt, loodetavasti saan kellegi vanu asju ehk päris niisama ka… Et ma ostaks siit veel midagi uhiuuena ja kallima hinnaga, peaks see ikka väga põhjendatud olema.\nMuudest asjadest juhiti mu tähelepanu imetamisrinnahoidja vajalikkusele, need kavatsen kindlasti siit muretseda. Aga mis veel? Ma olen nõutu.


Casa O Campo Cotobade Hispaania - Hotellide suurimad allahindlused\nVilanova, 54, Cotobade., Cotobade, Cotobade, Hispaania, 36120 - Vaata kaardil\nRohkem majutuskohast Casa O Campo\nAsudes mugavalt Cotobade's, on Casa O Campo suurepärane baas, millest avastada seda elavat linna. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. Oma mugava asukoha tõttu pakub hotell lihtsat pääsu linna kohustuslike vaatamisväärsuste juurde.\nKasuta ületamatute teenuste ja mugavuste küllust selles Cotobade hotellis. Hotelli parimate omaduste hulka kuuluvad: tasuta WiFi-ühendus kõigis tubades, vahendid erivajadustega külalistele, parkla, grillimisvahendid.\nCasa O Campo õhkkond peegeldub igas numbritoas. erabassein, küte, laud, rõdu/terrass, äratuskell on vaid mõned võimalustest, mida võid leida kogu majutusasutuses. Hotelli välibassein on ideaalsed kohad kiire päeva pingete maandamiseks ja lõõgastumiseks. Ülim teenindus ja suurepärane asukoht teevad Casa O Campo'st perfektse baasi Sinu Cotobade's viibimise nautimiseks.\nPalume majutusasutusele Casa O Campo teie eeldatav saabumisaeg ette teatada. Saate oma saabumise aja kirjutada broneeringu tegemisel erisoovide väljale või võtta majutusasutusega otse ühendust, kasutates selleks teie broneeringu kinnituses olevaid kontaktandmeid. Saabumisel tuleb ootamatute kulude katteks tasuda 300 EUR tagatist. See tagatis on täielikult tagastatav väljaregistreerimisel pärast majutusruumide ülevaatamist. Enne saabumist on nõutud makse pangaülekandega. Majutusasutus võtab teiega juhiste edastamiseks pärast broneeringu tegemist ühendust.


Meelis Rooba: Paidel tuleb oluline kodumäng Voltaga, kelle hooaeg pole alanud loodetult. Meie eesmärk on saada oma mäng toimima, et saaksime nautida mängimist!\nKevin Metso: Viimased kaks mängu näitasid, et meeskond ei ole ühisel keelel, tegime ebavajalikke vigu, mis viisid vastasmeeskonna võidule. Mäng kodupubliku ees Voltaga ei tule kerge, peame meeskonna käima saama. Üritame kodupubliku ees võtta 3 punkti ja pakkuda Voltale tugevat vastasseisu.\nUrmas Hepner: Viimase mängu järel pidid nii klubid kui alaliit tõsiselt peeglisse vaatama, sest platsil toimunu ületas mõistlikkuse piirid. Loodetavasti tegid seda kõik tõsiselt ning saame jalgpalliga edasi minna. Paide U21 on huvitav meeskond, mida juhendab kogenud Meelis Rooba. Nii et meid ootab taas ees raske mäng.\nKarl Karimõisa: Pea kõik senised mängud on olnud väga tasavägised, kus tulemus oleks võinud olla ka vastupidine. Kahjuks on need mängud seni lõppenud meie vaatenurgast negatiivselt, kus nii mõnelgi korral on meist sõltumatud nüansid määravaks saanud. Esimene ring hakkab kohe läbi saama ja jäänud on veel ainult kaks meeskonda, kellega pole veel mänginud. On aeg ebaõnn selja taha jätta, punktiarve avada ja teisele ringile vastu minna positiivsema tooniga.\nSilver Saluste, Julius Onogu\nPane ennast kirja JK Volta Facebooki lehel (www.facebook.com/jkvolta) ja võid võita JK Volta fännisärgi!\nPõhja-Tallinna JK Volta võite 2\nPaide Linnameeskond U21 - 9\nPõhja-Tallinna JK Volta - 5\n19.09.2019 kell 20:00\n24.08.2019 kell 13:00\nMaikel Mikson, Igor Kübarsepp


Mihkel Mutt: Eesti ajaloo traumapunktis - Tänane leht\nProfülaktika mõttes tuleb aeg-ajalt endalt üle küsida, kuidas Eestil kõige üldisemas mõttes läheb. Euroopa Liidu eesistumine on selleks paslik hetk.\nMöönan, et minu hoiakut võib mõjutada asjaolu, et pool mu senisest elust on kulgenud ühiskonnas, kus tegelikkuse ametlik lakeerimine kuulus lahutamatult igapäeva. Praegu ma ei saa lahti tundest, et meie eduloos on tõe kõrval ka eurokraatlikku haipi. Loomulikult mitte võrreldavas mahus endisaegse ilustamisega, aga natuke ikka.\nSee on lõppeks mõistetav. Kui mingisse projekti on kõvasti panustatud, siis see lihtsalt peab tulemusi andma! Niinimetatud uued riigid tuli integreerida, see oli ideoloogiline küsimus. Euroliit vajab edulugu, ja meie oleme selles rollis.\nSeoses sellega olen märganud, kuidas mõni Eesti suhtes muidu väga soodsalt meelestatud lääne tegelane (või ka vanema põlvkonna väliseestlane) pahandab tõsiselt, kui olen julgenud kahelda, kas Eestil ikka läheb nii hästi, kui ametlikult väidetakse. Mind vaadatakse nagu sõgedat või tänamatut: nemad on ju otsustanud, et meil peab hästi minema, järelikult...\nJah, targem on sel puhul vait olla ja patroneeriv suhtumine ära kannatada, sest muidu jääme ilma nendestki rahvusvahelistest toetajatest, keda väikeriigil pole kunagi liiga palju.\nMõistagi kiidavad Eestit meie enda poliitikud. Et seda teeb valitsus, on normaalne, seevastu opositsioon peaks kritiseerima. Aga kuna meie poliitmaastik on totaalselt hägustunud, siis tekib sellest isesugune kaleidoskoopiline kiiduefekt.\nEi, see oleks tõesti kohutav, kui inimene ei saa ise aru, kui õnnelik ta on! Eestil ongi mitmeid saavutusi. Ainult et mis on need põhilised näitajad, mille põhjal meid pjedestaalile seatakse? Enamasti ikka e-riigindus ja küberkaitse, kaks protsenti kaitsekulutustest ja tasakaalus eelarve. Kui meid vanasti vahel hoiatati, et Eestil on oht muutuda ühe probleemi (Vene-hirmud) riigiks, siis nüüd oleme ühe-kahe eduala maa.\nKahtlemata ongi põhjust nende üle uhkust tunda, aga neid n-ö ei panda padaje. (Mis tähtsust on e-valitsusel nii väikse pindalaga riigis? Nagu noorukid, kes kelgivad viimase mudeli nutitelefonidega ja pargipingil üksteisega nende abil lobisevad.)\nKui digiteenused hoiavad vähemasti aega kokku, siis samas näeme, kuidas maades, kus riigikaitsesse nii palju ei panustata ja kus on suur eelarvedefitsiit, elatakse paremini ja rõõmsamalt.\nTempo pole tähtis\nMa ei avasta Ameerikat, väites, et e-riiginduse, Rail Balticu ja kõige muu tuhiseva juures elab enamik Eesti elanikke kehvemini kui vanas Euroopas. Piisab aeg-ajalt seal käimisest, et seda taas näha. Tõsi, me kipume otsustama pealispinna järgi, sageli sõna otseses mõttes tänavapildi põhjal, ja see võib olla petlik.\nNäiteks Kreeka kohvikud on ikka rahvast täis, võõras ei tea, kes kui suures koguses ja mille eest seal tarbib. Samuti tuleb arvestada, et seesolija on alati kriitilisem kui väljastvaataja. Ja ikkagi...\nArvan teadvat, mis selle peale öeldakse: ei tohi olla nii kannatamatu! Kas ma ei tea, kui palju võttis Soomel aega, et tipptasemele järele jõuda, jne? Jah, aga see argument ei päde, sest ei arvesta, et peaaegu kõik sotsiaalsed protsessid maailmas on üha kiirenenud. See, milleks varem kulus sajand, tehakse läbi kümmekonna aastaga.\nTeiseks võidakse öelda, et vahe ju väheneb, vaadakem kasvutemposid ja graafikuid. Jah, aga nendega on nagu igasuguse graafikutega. Tõusukõver sõltub sellest, kui madal oli algtase (Venemaa esimeste viisaastakute kiire tempo põhjustas läänes eufooriat). Vahe on ikka veel väga soliidne.\nParaku on Eesti ja kogu Ida-Euroopa osa postkolonialismi paradigmast. Kui me vaatame teisi endisi asumaid, näeme enamasti veel nukramat seisu. Vahepealsest pealesunnitud arengupeetusest on tekkinud pikaajaline trauma ning väga raske on taastada normaalset arengurütmi ja uuesti otsa peale saada.\nKõige drastilisem näide on muidugi Aafrika. Üle poole sajandi ollakse seal iseseisvad, aga kui mõni üksik heledam laiguke välja arvata, pole eriti kuhugi jõutud. Ometi võinuks nn millenniumi eesmärgid paberil tehtud arvestuste kohaselt saavutada.\nJa palju lähemal on endine Ida-Saksamaa, kus elu pole ikka veel vanadele liidumaadele järele jõudnud. Eesti arengutrauma ja selle ravimise staadium on kusagil Musta Mandri ja DDRi vahepeal.\nÜhendatud anumad ei toimi\nMaailm on küll muutunud ülikontaktseks, aga ühendatud anumate seadus ei toimi kõikidel tasanditel. Nii nagu iga tee võib tuua, võib see ka viia, iga ühendusliin võib vahesid niihästi vähendada kui ka suurendada. Ega ilmaasjata käi globaliseerumine ja varanduslik kihistumine kõikjal käsikäes.\nTõsi, on Lõuna-Korea, maailma seitsmes majandus, kõige innovaatilisem riik, kus naiste keskmine eluiga jõuab 2030. aastaks üheksakümneni jne. Aga seal nagu ka väiksemates tiigrites on niipalju geopoliitiliselt, sotsiaalsetelt väärtustelt jne teistsugust, et seda pole mahti siinkohal lahata. Lihtsalt tõdegem erandite olemasolu.\nAafrikale antakse endiselt raha, aga see on eeskätt oma süüme vaigistamiseks või uute humanitaarkatastroofide leevendamiseks. Imet ei looda enam keegi. Natuke samamoodi on Ida-Euroopa pärast esialgset ühinemiseufooriat vaikimisi tagaplaanile jäänud.\nMitte muidugi täiesti, aga, noh, on tähtsamat! Äsja oleme võinud jälgida, kuidas Merkeli ja Macroni diilitegemise varjatud sisu on ikka see, kui palju peaks Saksamaa Vahemere maid rahaliselt toetama, et päikselise maa lõbusate inimeste ajalooliselt õigustatud elu- ja tujujärg ei langeks. ELi tandemi prioriteet on selgesti põhja-lõuna, mitte ida-lääne telg.\nIda-Euroopa tuleb teemaks eeskätt ohuvõtmes. Brüsselis, Berliinis ega Parisiis ei sallita mängurikkujaid ja jälgitakse valvsalt, et väliselt kõik korras oleks. Põhimure, et orbanism ei leviks Poola ega mujale.\nMitte põhjus, vaid tagajärg\nKahjuks ei tunne ma Ungari olukorda üksikasjalikult, aga kindlasti ei saa õigustada vabaduste piiramist, eriti maal, kus need on vahepeal juba eksisteerinud. Kummatigi torkab silma, kui skemaatiliselt käsitleb välismeedia seal praegu toimuvat ning kui vähe kohtab sisulist analüüsi. Tundub, et kõik taandatakse isikupsühholoogiale, peaaegu meditsiinilisele kaasusele à la nii tekivad diktaatorid («oli tore pikajuukseline noormees, kes võitles barrikaadidel vabaduse eest, aga siis keeras ära»).\nOmeti on selge, et Orbán pole üksnes põhjus, vaid ka sotsiaalse arengu tagajärg. Kuigi populism on üleilmne nähtus, on igal maal selleks omad põhjused. Orbánis väljenduvad mitmed Ida-Euroopa arengujooned. Elu ei ole paranenud vastavalt ootustele ja pole ka enam nii palju lootust kui varem.\nAga mida saakski keegi teine meie heaks rohkem teha? Meid on lõppeks toetatud ja toetatakse ja oma suhtelises kehvuses on meil oma riigi suhtes ikkagi kindlus. Kui lääne ja põhja poolt tulles lööb hinge kripeldus, siis mõnest teisest ilmakaarest naastes on jälle hea ja uhke tunne, et meil on ikkagi tsivilisatsioon.\nDiagnoos on aga, et ajalooline arengupeetus on tõsisem häire, kui algul arvasime, ning vajab pikaajalist ja järjekindlat ravi. Paraku eneseabi vormis, sest kliinikus on eelisjärjekorras teistsugused patsiendid.


Lonely Planet valis Tallinna parima hinna-kvaliteedi suhtega reisikohaks maailmas - ÄRILEHT\nLonely Planet valis Tallinna parima hinna-kvaliteedi suhtega reisikohaks maailmas\n25.oktoober 2017 05:08\nNende kokkuvõte meie pealinna võlude kohta: Eesti pealinn on kompaktne, moekas ja suurepärase hinna-kvaliteedi suhtega (ingl terrific value). Vanalinn on Ida-Euroopa üks armsamaid ja seda saab avastada jala, ühikad, võõrastemajad ja eramajutus on odavad, ja üks parimaid tasuta asju siin on Linnahalli tohutul katusel Läänemere- ja suurepäraseid linnavaateid imetleda.\nTallinna olemasolu pole just saladus – siia saab lennata odavalt kõikjal Euroopast. Kui tahad seda kõike ise avasta, siis suundu Kalamajja, kiiresti arenevasse piirkonda, kus asub Telliskivi loomelinnak. Siin on toidukärusid, mis on odavad ja Instagrami-väärilised.\nTallinnale järgneb Lonely Planeti pingereas Kanaari saarestikku kuuluv pisike Lanzarote saar, kolmandal kohal on USA Arizona osariik.\nLonely Planet jagab reisisoovitusi ka muudel alustel, näiteks 2018. aastal põnevaima piirkonnana, mida külastada, on nimetatud Belfast ja Causeway rannik Põhja-Iirimaal. Riikide esikümnes Eestit pole, seda troonib Tšiili.\nVaata Lonely Planeti uusimaid reisisoovitusi nende kodulehel\nSaksa leht pani Eesti 2018. aastaks soovitatud reisimiskohtade sekka. Miks? (14) 30.12.2017


"Ilves: EL sai jõukohase ja realistliku eelarve", BNS, 9. veebruar 2013\n«Euroopa Liit on saamas endale järgmiseks seitsmeks aastaks jõukohase, realistliku ja ühenduse ühtsust toetava eelarve. Reedel lõppenud Ülemkogu näitab, et Euroopa Liidu valitsusjuhid suudavad jõuda hea kokkuleppeni,» ütles riigipea vastuseks BNS-ile küsimusele. Ilves avaldas lootust, et kokkulepet toetab ka Euroopa Parlament.\nRiigipea avaldas tänu Eesti diplomaatidele ja poliitikutele «asjaliku ja ladusa koostöö eest eelarvekõneluste eel ja ajal», samuti ka põllumeestele, kes «andsid poliitikutele tuge seista paremate toetuste eest». Ilves nentis, et Eesti põllumeeste toetused ongi nüüd suurenemas, õigemini võrdsustumas Euroopa Liidu keskmisega.\n«Kogu Euroopale on oluline teaduse ja innovatsiooni kasvav rahastamine. Just meile siin Läänemere idakaldal on aga tähtis Euroopa ühendamise rahastu, mis ühendab Balti riigid ka füüsiliselt ülejäänud Euroopaga, olgu selleks siis kiire raudtee või energiaühendused. Ehitagem Rail Baltic valmis, ütleb Euroopa Liidu uus eelarve Eestile, Lätile, Leedule ning meie lähimatele partneritele selles projektis Poolale ja Soomele,» sõnas Ilves.\nRiigikantselei teatel leppisid Euroopa liidrid kokku uues eelarveperioodis, mille maht on ligikaudu 960 miljardit eurot ning Eesti osa on sellest 5,89 miljardit.\nEuroopa Liidu (EL) liidrid jõudsid reede pärastlõunal lõppenud ülemkogul kokkuleppele liidu järgmise seitsme aasta (2014-2020) eelarves, mille maht on ligikaudu 960 miljardit eurot ehk üks protsent liidu rahvuslikust kogutoodangust (RKT). Eesti osa uues eelarveraamistikus on 5,89 miljardit, mis on pea 907 miljonit eurot rohkem kui see oli 2007- 2013 eelarves.\n«Hoolimata eelarve üldmahu kokkutõmbamisest võib Eesti end pidada läbirääkimiste selgeks võitjaks,» ütles peaminister Andrus Ansip pärast rohkem kui ööpäev kestnud eelarveläbirääkimisi.\nKokkuleppe kohaselt paranevad uuel eelarveperioodil Balti põllumeeste konkurentsitingimused. Otsetoetuste kogusumma suureneb kaks korda ning toetus hektari kohta küündib perioodi lõpuks 75-protsendini Euroopa Liidu keskmisest.\nEuroopa Ühendamise Rahastusse (CEF) jäi alles 23 miljardit eurot, millest 10 miljardit on ühtekuuluvuspoliitika riikidele. Valitsuse teatel tähendab see, et Rail Balticu projektiga saab edasi minna.\nHoolimata kärbetest kasvab Euroopa Liidu konkurentsivõimele suunatud investeerinute maht 20 protsenti, sealhulgas kasvavad ka toetused teadus- ja arendustegevustele.


Vene küberteadlane: me ei saa leppida sellega, et USA võim laieneb kogu maailma küberruumile - undefined - Eesti Päevaleht\nVälismaa 9. mai 2016\nVene küberteadlane: me ei saa leppida sellega, et USA võim laieneb kogu maailma küberruumile\n„Suure Vene tulemüüri” ehitamine pole mõttekas, infosõjas on paremaid relvi, ütleb Anatoli Streltsov.\nAnatoli Streltsovi sõnul aitab riikidevahelisi konflikte vältida ka kodanikuühiskonna ja ekspertide vaheline suhtlus. Fotod: Karin Kaljuläte\nVenemaa poliitikud ja ametnikud räägivad üha häälekamalt vajadusest kaitsta internetti USA domineerimise eest ning lubavad koos Hiinaga ehitada barrikaade vaenulike infovoogude vastu. Eelmisel nädalal toimus Tallinnas välisministeeriumi korraldatud küberjulgeoleku konverents, kuhu oli üheks peaesinejaks palutud lääne ja ida lõhet selgitama Moskva ülikooli professor Anatoli Streltsov, üks Vene tuntumaid küberdiplomaatia eksperte.\nStreltsov rõhutas, et venelased ei kavatse rajada „suure Hiina tulemüüri” koopiat. Küll aga võib tema sõnul kindel olla, et Venemaa ei hakka küberruumi reguleerides lähtuma lääne mängureeglitest, vaid võitleb oma suveräänsuse eest.


Valitud 444 korda\nEttevaatust: antud artikkel räägib krüptovaluutaturust, mis – nagu iga investeerimisviis – on riskantne. Investeerimistegevus võib kaasa tuua raha kaotuse. Enne finantsteenuste kasutamist konsulteeri ekspertidega ning mõtle hoolikalt otsus läbi.\nPaybis on uudne digitaalse valuuta vahetusturg, mis loodi 2014. aastal. Portaali põhimõte on lihtne: see võimaldab igal huvilisel osta ja müüa krüpto- ja digitaalvaluutat väga kiirelt ning lihtsalt. Tänu Paybisile pole vaja muretseda krüptovaluuta ostmise keerukuse üle, kuna platvorm töötab mitmete usaldusväärsete makseviiside baasil ning on võimaldanud ülikiired sisse- ja väljamaksed.\nPaybis platvormi peamised eelised on:\nVäga kõrged makselimiidid;\nPeaaegu kohesed sisse- ja väljamaksed;\nVõimalus teha makseid pea kõikidest riikidest, sh Eesti;\nOlulised küsimused & vastused Paybis platvormi kohta\nArusaadavalt kõlab Paybis natuke veidralt, eriti nende jaoks, kes pole seni otsusele jõudnud selle osas, kas osta krüptovaluutat (nagu Bitcoine) või mitte. Siin on mõned olulised küsimused ja vastused selle kohta, kuidas Paybis üleüldiselt töötab.\n1. Kas Eesti inimesed võivad Paybis platvormil krüptovaluutat osta ja müüa?\nAbsoluutselt! Eesti on üks riikidest, mis on Paybis platvormil toetatud.\n2. Kas Paybis platvormil on mingeid lisatasusid?\nPlatvorm küsib kokku 3 erinevat tasu:\nMakse vastuvõtmise tasu – tasu, mis võetakse makseplatvormi pakkuja poolt Paybis’ilt sinu makse töötlemise eest;\nPaybis platvormi tasu – platvormi enda kehtestatud tasu, mis moodustab platvormi käibe.\nMakse saatmise tasu – tasu, mille Paybis peab maksma sulle makse saatmise eest.\n3. Kui kaua läheb maksete teostamisega?\nTäpne maksete kiirus sõltub sellest, millist makseviisi kasutada, kuid näiteks deebet-krediitkaarti kasutades võtavad maksed kuni 30 minutit. Pangaülekanne võib aga mõistagi võtta aega kauem. kasutades deebet-krediitkaarti on aga võimalik Bitcoine osta põhimõtteliselt momentaalselt.\n4. Millised makseviisid on saadaval?\nMakseviisidest rääkides, siis Paybis toetab mitmeid erinevaid makseviise, kuid nende peamine eelis on deebet-krediitkaardid – meil kõigil on selline pangakaart, millega saab internetis makseid teha ning sestap on see ka kõige mugavam makseviis.\nLisaks on võimalik kandeid teha ka e-rahakoti nagu Skrilli või Netelleri kaudu või teha pangaülekanne.\n5. Kas maksetel on mingeid limiite?\nJah, kõikidel makseviisidel on teatud limiidid – täpne limiit sõltub makseviisist. Pangakaardi puhul on päeva limiit ca 17 000 eurot.\n6. Kui turvaline on Paybis?\nÜks põhjuseid, miks Paybis on tegelikult nii kaua juba edukalt tegutsenud, on nende väga hea maine. Paybis on aastate jooksul kogunud rohkelt fänne, kes on üsna ühiselt samal arvamusel, tõdedes, et Paybis on nende jaoks olnud hea lahendus. Portaali haldab Suurbritannias registreeritud ettevõte ning nad võtavad ka näiteks rahapesu tõkestamise seaduse nõudeid väga tõsiselt. Paybis portaalis tegutsemiseks peab kasutaja end tuvastama, esitades oma isikut tõendava dokumendi – just nagu tavalise isikutuvastuse puhul.\nSee tähendab ühtlasi, et Bitcoine ei saa osta-müüa anonüümselt. Bitcoin ise on küll tuntud anonüümsuse poolest, kuid vastamaks rahvusvahelistele rahapesu tõkestamise nõuetele peab Paybis kliente tuvastama ja seega pole sisuliselt enam asi anonüümne. See on aga hea uudis kõigile, kes ongi varem kahelnud Bitcoini anonüümsuse küljes – Paybis muudab kauplemise kahtlemata turvalisemaks.\nÜks Paybisi suurimaid eeliseid on Bitcoinide ostmise lihtsus. Portaali kaudu on võimalik Bitcoine osta kahel erineval viisil:\nTee endale Bitcoini rahakott – Bitcoinide ostmiseks tuleks teha Bitcoini rahakott, mis on sisuliselt virtuaalne rahakott, mõeldud spetsiaalselt Bitcoini krüptomüntide aktsepteerimiseks. Paybis soovitab kasutada näiteks Electrum rahakotti või Blockchain.info veebirahakotti. Paybis platvormil kannete tegemiseks pead lihtsalt sisestama oma rahakoti aadressi.\nKasuta Bitcoini ostmiseks tavalist raha – Paybisi kõige unikaalsem variant on võimalus osta Bitcoine tavaraha eest. See toimib just nagu tavaline teenuse eest tasumine ning nagu ülalpool mainitud, on võimalik kasutada oma pangakaarti, pangaülekandeid või erinevaid e-rahakoti teenuseid.\nKogu protsess ise võtab väga vähe aega ning koosneb tegelikult vaid viiest sammust. Esmalt tuleb avada konto Paybis platvormil – selle jaoks võid klõpsata selle lehe ülaosas olevale nupule, mis viib sind Paybisi lehele, kus saad sisestada soovitud summa ning alustada tehingut. Toimingu käigus saadki konto avatud, täites vaid mõned isikuandmed. Seejärel tuleb teha isikutuvastus, et maksega jätkata. Kui laadid üles dokumendi, millel on kenasti kõik andmed näha üheskoos sinu pildiga, võtab isikutuvastus aega vaid paar minutit.\nKokkuvõttes on Paybis tõenäoliselt üks kõige lihtsamaid viise, kuidas krüptovaluuta ostmise ja müümisega algust teha, kuna sul ei ole isegi vaja Bitcoini rahakotti. Lisaks Bitcoinile on võimalik osta ka Ethereum, Litecoin ja Ripple krüptovaluutasid.\nKas sul on juba kokkupuuteid olnud Paybis platvormiga? Kui nii, anna sellest teada allpool oleva kommentaarikasti kaudu, et ka teised lugejad saaksid tutvuda selle omapärase krüptovaluuta platvormi plusside ja miinustega.\nEttevõtte nimiPayBis LTD\nKas sa oled ettevõtte PayBis LTD esindaja? Võta ühendust ja liitu meie programmiga "Usaldusväärse partneri programm", et saada ligipääs oma ettevõtte profiilile ning hakata ise seda muutma (ja kasutajate arvustustele vastama). Haldab Financer.com\nAadress35/3 Buchanan Street, Edinburgh, EH6 8RB, UK\nAnna oma hinnang: Paybis\nVaata ametlikku kodulehte ja leia rohkem infot ettevõttest Paybis\nVõta Paybis märk\n
Financer
\n\n
Financer
\n


Suhkru sisaldus toodetes: diabeetikutele mõeldud tabel - Põhjused 2021\nDiabeetikute jaoks on tähtis kontrollida sellist indikaatorit kui suhkrusisaldus toiduainetes: glükeemiline indekstabel aitab selles küsimuses.\nSuure lisatava toiduga suhkru lisamine on juba ammu olnud norm. Koostis lahtiselt tooted sisaldavad maisisiirup, sahharoos, laktoos, dekstroos, maltoos, glükoos, fruktoos ja melassi. Need hõlmavad järgmist:\nkondiitritooted ja piimatooted;\nSee toit koosneb lihtsatest süsivesikutest, millel on kõrge glükeemiline indeks. Inimkeha absorbeerib neid tooteid liiga kiiresti. Vereglükoos suureneb oluliselt.\nKuna kõrge glükoosisisalduse ei ole soovitatav kasutada suurtes kogustes pasta, moos, alkohol, muffinid, saia, manna, töödeldud riisi, jäätist. On vaja piirata söömata kartulite, viinamarjade, rosinate, melonite ja kuupäevade kogust. See on väärt, kui asendada need suhkruroogid teiste looduslike vitamiinidega.


ARVAMUS: Eesti poliitik, millal sa reklaamis lohe tapad? : Imagine\nARVAMUS: Eesti poliitik, millal sa reklaamis lohe tapad?\n19. oktoobril toimuvad Kanada parlamendivalimised, mis jätavad keskmist eestlast, aga ka eurooplast sama külmaks nagu Kanada talved. Mida me selle üle lombi asuva suurriigi kohta teame? Mõni teab, et sealt tulevad maailma parimad jäähokimängijad ja vahtrasiirup, aga ega väga palju rohkem välja ei pigistaks. Miks peaks siis veel Kanada poliitikast midagi teadma?\nKanadalane, kodanikunimega Wyatt Scott otsustas teha katset seda muuta. Täiesti tundmatu üksikkandidaadina seadis ta enda nime üles British Columbias ja otsustas filmitudengite abiga treida absurdsuse piire kõvasti ületava reklaamklipi.\nTa lendab hanega, tapab lohe, lööb tulnukaga nukke kokku, hävitab lasersilmadega hiigelroboti ja teeb muid veidrusi. Kõige selle juures karjub ta enda nime, loeb ette Kanadas valitsevaid probleeme ja väidab, et just tema on superkangelane, kes vahtralehemaa allakäigust päästab. Kõige selle juures on klipp odav – efektid annavad maksimaalselt D-kategooria filmi mõõdu.\nSee mõnuga üle võlli keeratud klipp tegi aga Wyatt Scotti vähemalt hetkeks maailmakuulsaks. Temast kirjutasid väljaanded üle maailma alates briti The Telegraphist ja lõpetades Aasia meediaväljaannetega ning ametlik videoklipp on Youtube’is kogunud ligi poolteist miljonit vaatamist. Kusjuures dislike’i nuppu on vajutatud minimaalselt.\nJa nüüdseks on seni isegi kanadalastele endile tundmatu väikeäri omanik erinevate gallupite tulemuste põhjal tõusmas parlamenti. Ainult selle eest, et mees otsustas olla julge.\n“Tänapäeval peab leiutama midagi väga nutikat, et inimeste tähelepanu võita,” kommenteeris Scott ise The Guardianile. “Tegelikult arvasin, et see klipp ebaõnnestub, kuid universumi teed on teinekord imelikud.”\nKa meie poliitmaastikul on aegade jooksul igasuguseid pärle läbi käinud alates raudvara Edgar Savisaare hitt-loost “Kaunis kodu” või Svetlana “Trükime igale eestlasele miljard eurot” Ivnitskaja mistahes intervjuust, kuid taotluslikult täiesti hoomamatu absurdihuumoriga vürtsitatud šedöövreid meil tehtud pole. Äkki oleks aeg? Või siis mitte.\nOtselink postitusele: https://www.imagine.ee/blog/eesti-poliitik-millal-sa-reklaamis-lohe-tapad/


PDF-failid on populaarne elektrooniliste dokumentide võrgus levitamise formaat. Kuigi see on loodud ja selle omanik on Adobe, on PDF-vorming sellest ajast alates avatud standardina kättesaadavaks tehtud, nii et saate seda tüüpi faile avada ja vaadata mitmesuguste tasuta programmide abil. PDF-dokumendi suuruse muutmine A4-lehele sobivaks on üldiselt veidi keerulisem, kuna tasuta Adobe Readeri tarkvara ei saa faile redigeerida. Lihtsaim viis PDF-faili suuruse muutmiseks A4-ks on printida see õiges vormingus, kuid digitaalseks teisendamiseks vajate täiendavat tarkvara.\nTopeltklõpsake PDF-faili, mille suurust soovite muuta, et avada see arvutisse installitud vaikelugejaga. Kui teie arvutisse pole installitud PDF-lugerit, on ametlik Adobe Reader tasuta saadaval Adobe veebisaidilt (vt linki ressurssides).\nKlõpsake lugeja ülaosas nuppu "Prindi fail". Valige jaotise „Lehe skaleerimine” kõrval olevast rippmenüüst valik „Sobita prinditavale alale”.\nKogu PDF-dokumendi printimiseks klõpsake jaotises „Prindi raev” valiku „Kõik” kõrval olevat raadionuppu. Teise võimalusena klõpsake nuppu "Lehed" ja sisestage prinditavate lehtede vahemik.\nPDF-i printimise alustamiseks klõpsake nuppu "OK". Kui teie printer on seatud A4-formaadis dokumentide printimiseks, vähendatakse või suurendatakse PDF-lehti vastavalt lehe suurusele.\nLaadige alla ja installige PDF-i teisendusprogramm, näiteks PDFCreator, CutePDF Writer või doPDF (vt linke ressurssides). Need programmid töötavad kõik samamoodi, andes olemasolevale lugejale PDF-printeridraiveri, et faili saaks "printida" uuele suurusega PDF-ile.\nTopeltklõpsake PDF-faili, mille suurust soovite muuta, et avada see arvutisse installitud vaikelugejaga. Kui teie arvutisse pole installitud PDF-lugerit, laadige alla ja installige tasuta Adobe Reader Adobe veebisaidilt (vt linki Ressursid).\nValige rippmenüüst "Printer" all olev PDF-muunduri nimi. Klõpsake "Properties", seejärel klõpsake "Advance" ja valige paberiformaadiks "A4".\nKlõpsake nuppu "OK" ja sisestage suurusega PDF-i salvestamiseks nii failinimi kui ka asukoht. Protsessi lõpetamiseks klõpsake nuppu "Salvesta".


Presidendiks pürgijad lubavad: ärmatama ei hakka | Õhtuleht\nPresidendiks pürgijad lubavad: ärmatama ei hakka (96)\nÕhtuleht.ee, 6. juuni 2016, 20:10\nÕhtuleht uuris presidendiks kandideerijatelt, kas neil on kinnisvara, mille kulud jääksid presidendiks saades maksumaksja kanda, ning kuhu kavatsetakse presidendina elama asuda.\nAllar Jõks, vandeadvokaat ja endine õiguskantsler: Mul ei ole ühtegi kinnisvara, mille kulu jääks maksumaksja kanda.\n9. juuni 2016, 13:02\nKeskerakondlased: Nestor ilmselt kõikide erakondade kandidaadiks ei sobi (35)\n8. juuni 2016, 13:06\nMarina Kaljurand, välisminister: Oleme abikaasaga rajanud kodu Nõmmele ja sellega seotud kulud kannan ikka ise – ka presidendina. Kui kehtiv seadus ja julgeolekunõuded teisiti ei eelda, siis ma eelistaksin oma kodus elada. Protokollilised üritused saavad kindlasti toimuma selleks ettenähtud viisil ja kohas, aga mulle meeldiks, kui saaksin ka presidendina edasi oma kodus elada.\nSiim Kallas, Euroopa Komisjoni endine asepresident, Reformierakond: Meil on oma maja Viimsis, kus kavatseme elada ja mille kulud maksan täna ja ka edaspidi oma taskust.\nKaur Kender, kirjanik: Mul pole mingit kinnisvara, mille kulud peaks maksumaksja kandma. Aga presidendina üüriksin midagi Narvas ja Narva-Jõesuus, kus veedaksin osa ajast. Elama jääksin ikka Koplisse. Kadrioru maja annaks Eesti Kaasaegse Kunsti Muuseumile, et sinna teha Johannes Vares-Barbaruse nimeline radikaalprogressiivse kunsti näitustesaal-muuseum-ateljee.\nEiki Nestor, riigikogu esimees, SDE: Sellele küsimusele vastamiseks peaks ma teadma presidendi kohta käivaid turvareegleid. Riigikogu esimehe omad on oluliselt vabamad. Seetõttu elan täna abikaasale ja mulle kuuluvas ühisvaras, mis kujutab endast korterit üheksandal korrusel kuueteistkorruselises majas Õismäel. Loobusin kohe riigikogu esimehe ametikorterist Tallinnas. Perekonna Hiiumaa suvekodu kuulub minu abikaasale.


Varicobooster – arvamus preparaadi kohta veenilaiendite puhul – Tervis ja Ilu\nVaricobooster – mis see on?\nVaricobooster töötab juba probleemi allikana\nKes on Varicoboosteri kreem?\nMillised muudatused ilmnevad Varicobooster’i kasutamise ajal?\nMillised koostisained määravad Varicoboosteri kreemi efektiivsust?\nKuidas kasutada Varicoboosteri kreemi?\nKas Varicoboosteri kreemi kasutamine on ohutu?\nVaricobooster on alternatiiv valulikele kirurgilistele protseduuridele\nKas Varicoboosteri kasutamine veenilaiendite puhul on kasulik? Meie arvamus\nKõige tavalisem vereringesüsteemi probleem on veenilaiendid, mille hooletussejätmisel tekivad tõsised terviseprobleemid. Pole väärt oodata nende arengut, peaksite reageerima esimestele sümptomitele. Varicobooster on efektiivne kreem, mis tagab veenilaiendite veenide tervikliku tasandamise.\nEttevalmistus valmistati vastuseks selle tüütu seisundi vastu võitlevate inimeste vajadustele – selle regulaarne kasutamine võimaldab vältida invasiivseid kirurgilisi protseduure. Sellepärast on see üha rohkem tunnustust leidnud inimeste seas, kes häirivad vereringeelundite probleeme.\nSee on koor, mis kasutab looduslikke koostisosi veenilaiendite veenide sümptomite tõhusaks kõrvaldamiseks. Selle regulaarne kasutamine tugevdab veresooni, toonib ja leevendab valu ja turset. Tänu sellele on veenisisene veenide moodustumine järk-järgult peatatud ja mõjutatud veresooned efektiivselt regenereeritakse. Varicobooster on läbimurde veenilaiendite eemaldamisel!\nVaricobooster põhines spetsiifilisel tegutsemisvalemil, mis läheb probleemi allikale. Sel viisil võivad selles sisalduvad toimeained otseselt parandada veresoonte toimet. Tänu sellele annab see kohesele leevendusele ja rahustab jalgade paistetust ja raskustunne.\nVaricobooster eemaldab ka põletikulise protsessi sümptomid ja parandab veresoonte seisundit. See hoolitseb nende üldise seisundi eest, mille tulemusena on nad pinges ja transport verd ilma valuta ja põletikku õigel viisil.\nVaricobooster töötab terviklikult veresoontes. Seda saab kasutada ennetavalt ja täiustatud veenilaiendite puhul. Tänu oma rahustavatele omadustele on see ka toime tulnud sujuva tuimaga, väsimuse ja käte ja jalgade raskusega.\nVaricoboosteri kreemi soovitatakse igas vanuses naistele ja meestele, kuna see on täiesti ohutu tervisele ja ei põhjusta kõrvaltoimeid. Selle kohene toime leevendab valu ja turset.\nVaricobooster’i võib kasutada veresoonte haiguse arengu mistahes etapis. Sõltumata selle staadiumist annab see hõlbustuse isegi kõige väsimatutele jalgadele. See toimib ka täiustatud muudatuste korral – tavaline kasutamine võimaldab teil haigestunud veenidest lahti saada.\nTänu Varicoboosterile tagavad veresooned vajalike stiimulite taastamiseks ja tugevdamiseks. Väsinud jalad saavad uute väljakutsete jaoks jõudu!\nTänu regulaarsele kasutamisele:\nVereringe paraneb märkimisväärselt\nVeenid vähendavad survet lõpuks\nHaigelised veresooned taastuvad kiiremini\nPundumuse ja venoosse staasi vähenemine\nKapillaarid on tugevdatud, nende rümbad ja läbilaskvus on vähenenud\nVeenide puhastamine ja taastamine\nVaricoboosteri kompositsioon on hoolikalt läbi arutatud ja tasakaalustatud. See on täiesti ohutu kehale ja ei põhjusta kõrvaltoimeid. Kuidas Varicoboosteri komponendid võidelda veenilaiendite veenide vastu?\nMütseel, mentool, kummel ja nõel – tänu neile jalad saavad oma kerguse ja jõu. Nende koostisainete värskendav ja desinfitseeriv toime jalgu nahale. Nad kiirendavad ka mikrokreemide paranemist.\nTrokserutiin – selle kasutamise tulemusena väheneb tursete esinemine. Trokserutiinil on põletikuvastased ja valuvaigistavad omadused.\nJärgmised koostisosad on hobukastan ja kask lehed . Nende taimede ekstraktid on suurepärased vaskulaarsete hermeetikute rollile. Tänu neile muutuvad nad veelgi tugevamaks ja paindlikumaks. Lisaks sellele pehmendab see efektiivselt naha mikrolülitust ja vähendab jalgade valu, turset ja väsimust.\nKofeiin, mett ja gingo-biloba – tänu neile voolab vere palju kiiremini ja vabamalt. Need koostisosad toetavad kudede ainevahetust ja kiirendavad nende uuendamist.\nVaricoboostor tõi kõige paremaid tulemusi veenilaiendite vastases võitluses, seda tasub regulaarselt kasutada. Selle tagajärjed on nähtavad ja hoiavad veenid pikka aega heas seisukorras.\nParim on hõõruda kreem naha terved jalad või otse probleemi koht. Varem on vaja hoolitseda selle eest, et nahk oleks puhas ja korralikult kuivanud, nii et see suudaks toimeaineid ilma igasuguste probleemideta absorbeerida. Pärast Varicobooster’i manustamist oodake, kuni see täielikult imendub.\nVaricoboosteri kasutamise sagedus sõltub veenilaiendite raskustest. Kahjude keskmise raskusastme kõrvaldamisel peaks ravi olema üks ja pool kaks kuud koos mitme rakendusega päevas.\nVaricoboosteri kreemi tuleb vastavalt vajadustele kasutada 1 kuni 3 korda päevas.\nVaricoboosteri kasutamine on täiesti ohutu, kuna kasutatakse ainult looduslikke koostisosi.\nSee on sobiv vahend kardiovaskulaarsete haiguste ennetamiseks. Kindlasti annab see leevendust neile, kes on juba välja arendanud põletiku ja need, kes soovivad väsinud jalgade leevendada!\nSelgus, et Varicobooster on efektiivne alternatiiv kulukatele ja keerukatele kirurgilistele protseduuridele. Seevastu selle kasutamine ei ole kallis, valus ega vaja pikaajalist rehabilitatsiooni.\nVaricobooster on looduslike koostisosade segu, mis on organismis täiesti ohutu. Tõhus võitleb veenilaienditega, tagades tervislike, regenereeritud ja tugevdatud veresoonte taastumise.\nVaricobooster töötab probleemi allikana, sest selle koostisosad sisaldavad koheselt veresooni. Regenereerib, toonid, tugevdab, puhastab ja tihendab veene. Lisaks vähendab see värvimuutust ja turset, mis muudab jalgade parema väljanägemise.\nVaricobooster on ainus soovituslik koor, mis võideldab veenilaiendite veeni ja takistab nende taastekkimist. Varicobooster on parim lahendus inimestele, kellel on probleeme valu lehiste ja veresoontega.\nMÄRKUS: VARICOBOOSTERi ametlikul turustajal on piiratud aja jooksul eripakkumine meie lugejatele. See on seotud kolmekordse garantiiga ostetud raviga varikatoosi veenide rahuldamiseks juhul, kui see ei too kaasa oodatud tulemusi.\nVajuta siia, et osta VARICOBOOSTERi ettevalmistus\nEdutamine kestab kuni: 2020.02.08 kuni 23:59


Süsinikkiust toorainete tehas | Hiina süsinikkiust tooraine tootjad, tarnijad\nTulekustutustekk on ohutusseade, mis on loodud algavate (tule) tulekahjude kustutamiseks. See koosneb leegist tulekindlast materjalist, mis asetatakse tulele selle lämmatamiseks. Väikesed tuletekid, näiteks köögis ja kodus kasutamiseks, on tavaliselt valmistatud klaaskiust, süsinikkiust ja mõnikord kevlarist ning on ladustamise hõlbustamiseks kokku pandud kiiresti vabastatavaks.\nSüsinikkiust hakitud kiud põhineb toorainena polüakrüülnitriilkiududel. Karboniseerimise, spetsiaalse pinnatöötluse, mehaanilise lihvimise, sõelumise ja kuivatamise kaudu.


MyFitness´iga kiirelt vormi! | Buduaar\nMyFitness´iga kiirelt vormi!\nHiljuti avati Viru Keskuse 5. ja 6. korrusel uus fitness-klubi\nMyFitness, mis on esimene Baltikumi kavandatud fitness-klubide ketist. Uues spordiklubis, mis asub mugavalt linna südames, on maailmatasemel\nkardio- ja jõusaalitehnika ning seal pakutakse ligi 30 erinevat\nrühmatreeningut Eesti tipptreenerite juhendamisel.\nHiljuti avati Viru Keskuse 5. ja 6. korrusel uus fitness-klubi MyFitness, mis on esimene Baltikumi kavandatud fitness-klubide ketist.\nUues spordiklubis, mis asub mugavalt linna südames, on maailmatasemel kardio- ja jõusaalitehnika ning seal pakutakse ligi 30 erinevat rühmatreeningut Eesti tipptreenerite juhendamisel.\nMis teeb MyFitness fitness-klubide keti esimese klubi Viru Keskuses eriliseks?\nMyFitness eristub oma suuruse ja kaasaegsuse, maailmatasemel jõumasinate ning Eesti suurima siserattatreeningstuudioga.\nKellele on klubi suunatud?\nMyFitnessi juhatuse liikme Raul Kinksi sõnul on fitnessklubi suunatud lisaks neile inimestele, kes elavad ja töötavad kesklinna piirkonnas, ka neile spordihuvilistele, kes seni on head ja kvaliteetset spordiklubi teenust pidanud otsima linna kaugematest piirkondadest.\nMyFitness fitnessklubi avamisel on silmas peetud just trenniskäijate soove ja mugavust. Raul Kinks rääkis, et MyFitnessis on loodud koht, kus treenijad saavad keskenduda iseenda tervisele ja heaolule. „Meil on erilised tehnilised lahendused ja uudsed treeninguvõimalused, maailmatasemel tehnikapark, entusiastlikud tipptreenerid ja mugav klubikeskkond.“\nLiikuva ja tervisliku elustiili harrastajale on sellised treeninguvõimalused otse linna südames tõeline leid ja unikaalne võimalus, mida on maailmas üldiselt raske leida.\n„MyFitnessi klubi otse kesklinna südames võimaldab igaühel nautida oma elustiili ja kvaliteeti, ilma selleks tohutult aega kulutamata,“ kommenteeris Viru Keskuse juhatuse liige Ants Vasar.\nMyFitness fitness-klubi on 1300 ruutmeetri suurune, kus on 125m2 ja 116m2 suurused aeroobikastuudiod. Lisaks on seal suurim indoor cycling siserattatreeningstuudio ning läbi kahe korruse laiuvad vastupidavus- ehk kardiotreeningu ala ja jõusaal.\nMyFitness peatreener on Kristi Roosimägi, lisaks temale töötab klubis ligi kolmkümmend tipptasemel rühmatreeningu- ning personaaltreenerit.


Kell 11.00 haldusreformi valitsuskomisjoni nõupidamine\nKell 15.00 kohtumine uue Türgi suursaadiku Ms Hayriye Kumaşçıoğlu\nÕhtul siirdub peaminister Islandile, Reikjavikki, kus Põhjamaade ja Balti riikide koostöö piirkondlikus formaadis (NB8) toimub peaministrite iga-aastane kohtumine. Samas leiab aset ka Põhja tuleviku foorum (Northern Future Forum), millest lisaks peaministritele võtavad osa ka kõrgetasemelised eksperdid. NFF teemaks on sel aastal Creative industries and public innovation, mida arutatakse NFF informaalses õhkkonnas.\nPeaminister viibib Põhjamaade ja Balti riikide kohtumisel (NB8) ning Põhja tuleviku foorumil (NFF) Reikjavikis.\nTartus, Dorpati konverentsikeskuses algab kell 13 lühiseminar „Eesti Teadusagentuuri kolm tegevusaastat“.\nLähem teave: http://www.etag.ee/19497/\nTallinnas, Eesti Näituste messikeskuses peetakse osana Toidumessist toitlustusvaldkonna kutsevõistlus “Noorkokk 2015”.\nNorras, Oslos algab Euroopa kooliinspektorite ühenduse SICI (Standing International Conference of Inspectorates) aastakonverents.\nLähem teave: http://www.sici-inspectorates.eu/Activities/General-Assemblies\nNarva Kutseõppekeskus korraldab haridusfestivali „Õppimine läbi elu on edu pant“.\nLähem teave: https://docs.google.com/forms/d/1Km3LbFel1h6CVRud-SH5I9DJgj32aZcrDJ9MK5-...\nKell 11 algab Tartu Ülikooli aulas seminar „Eesti Haridusfoorum - osalusdemokraatia vabalava“. Arutelule haridussüsteemi käekäigust on kutsutud viimase 20 aasta jooksul ametis olnud haridusministrid. Lähem teave: http://www.haridusfoorum.ee/\nKell 11 algab Tartu Loodusmajas teine Liikumisfoorum, Haridus- ja Teadusministeeriumi esindab üldharidusosakonna asejuhataja Pille Liblik.\nLähem teave: http://liikumisfoorum.ut.ee/avaleht\nKell 13.30 toimub justiitsministeeriumis (Tõnismägi 5a) pressibriifing, kus tutvustatakse justiitsministeeriumi ettepanekuid korduvalt joobes juhtimise eest karistuste karmistamise teemal.\n27. oktoobril on Eestis visiidil Siseturu Ühtlustamise Ameti (OHIM) president António Campinos ja João Negrão OHIMi rahvusvahelise koostöö ja välissuhete osakonnast.\n28.-30. oktoobrini osaleb õiguspoliitika asekantsler Kai Härmand Strasbourgis toimuval Euroopa õigusalase koostöökomitee plenaarkoosolekul.\nJustiitsminister Urmas Reinsalu esineb riigikogus iga-aastase ettekandega õiguspoliitika arengusuundade elluviimise kohta.\n26. oktoobril saabub Tapale uue Ameerika Ühendriikide maaväe üksuse rasketehnika. Kokku tuleb ligi 40 ühikut tehnikat, sealhulgas tankid Abrams M1A2, jalaväe lahingumasinad Bradley ning erinev toetustehnika. Lisainfo: reamees Sander Mändoja, 1. jalaväebrigaadi teabeohvitseri ülesannetes, tel: 56977041; e-mail: sander.mandoja[at]mil[dot]ee\n27.-29. oktoobril osaleb kaitseväe juhataja kindralleitnant Riho Terras Euroopa Liidu Sõjalise Komitee kohtumisel Brüsselis. Lisainfo: nooremleitnant Simmo Saar, kaitseväe peastaabi pressijaoskonna staabiohvitser, tel: 5302 4226; e-mail: simmo.saar[at]mil[dot]ee\n28. oktoobril toimub kaitseväe keskpolügoonil Eesti ja USA õhuväe ühine meediapäev, kus demonstreeritakse ründelennukite A-10 laske- ja pommitamisharjutusi. Lisainfo: Alar Laats, õhuväe teavitusspetsialist; tel: 5621 5885; e-mail: alar.laats[at]mil[dot]ee\nKeskkonnaminister Marko Pomerants osaleb Luksemburgis toimuval keskkonnanõukogul.\nEsmaspäeval ja teisipäeval osalevad Keskkonnaameti peadirektori asetäitja Leelo Kukk ja Hiiu-Lääne-Saare regiooni juhataja Kaja Lotman Saksamaal Regensburgis toimuval Euroopa kaitsealade liidu aastakonverentsil. Lisainfo: Leelo Kukk, leelo.kukk[at]keskkonnaamet[dot]ee.\nAlgusega kell 16 toimub Sorgu looduskaitseala kaitsekorralduskava kaasamiskoosolek Tõstamaa Rahvamajas. Koosolekule on oodatud kohaliku omavalitsuse esindajad, ettevõtjad ja teised huvilised.\nAlgusega kell 17.30 toimub Rapla Vesiroosi Gümnaasiumis Keskkonnaameti korraldatav loodusõhtu "Viu – aasta lind 2015" , kus viude elukommetest ja rändest räägib Aarne Tuule.\nAlgusega kell 12 toimub Narva vee-ja kanalisatsioonisüsteemide rekonstrueerimise projekti lõpetamise üritus Narvas. Üritusel osaleb ka keskkonnaminister Marko Pomerants. Lisainfo: KIKi kommunikatsioonijuht Elina Kink, elina.kink[at]kik[dot]ee, 627 4330.\nKeskkonnaminister Marko Pomerants kohtub Jänedal maavalitsuste planeerijatega.\nAlgusega kell 18 esineb Loodusmuuseumi Öökulli akadeemias metsamees Vahur Sepp ning räägib Eesti imetajatest. Sissepääs muuseumipiletiga.\nLisainfo: agnes.karlson[at]loodusmuuseum[dot]ee , 5373 1799.\nKeskkonnaamet korraldab jäätmeteemalise väliseminari, mille raames külastatakse Väätsa prügilat ja Rexest Grupi tehast.\nLisainfo ja registreerumine: Mari Kala, Keskkonnaameti keskkonnahariduse spetsialist, mari.kala[at]keskkonnaamet[dot]ee.\nKeskkonnaministeeriumis toimub iga-aastane kõigile mõeldud kiirgusseminar, kus oma ala eksperdid räägivad erinevatest teemadest. Täpsem info http://www.envir.ee/et/uudised/kiirgusseminaril-saab-taiendada-oma-kiirg...\nLoodusmuuseumisse saab tasuta sisse, nagu ikka iga kvartali esimese kuu (jaanuari, aprilli, juuli ja oktoobri) viimasel reedel.\nLisainfo: kati.raudsaar[at]loodusmuuseum[dot]ee, 525 8569.\nKeskkonnaminister osaleb TTÜ Särghaua maateaduste keskuses kell 14 algaval teadustaristu teekaardi NATARC kollektsioonihoidla avamisel.\nKeskkonnaamet korraldab ilma- ja kliimateemalise väliseminari Tõravere ilmajaamas.\nLisateave ja registreerumine: Piret Eensoo, Keskkonnaameti keskkonnahariduse spetsialist, Piret.Eensoo[at]keskkonnaamet[dot]ee.\nKell 14.00-16.00 toimub Kultuuriministeeriumis ministeeriumi haldusala muuseumijuhtide infopäev.\nKell 14.00-17.00 toimub Kultuuriministeeriumis “Eesti kultuur maailmas” komisjoni koosolek.\nLisainfo: Reet Remmel, Kultuuriministeeriumi välissuhete osakonna nõunik, reet.remmel[at]kul[dot]ee, 58544498\nKell 16.00 kohtub Kultuuriministeeriumi kultuurilise mitmekesisuse asekantsler Anne-Ly Reimaa Moldova regionaalsete ajakirjanike grupiga rahvusvähemuste integratsiooni teemal.\nKell 14.00 osaleb Kultuuriminister Indrek Saar Riigikogu kultuurikomisjonis, kus annab ülevaate 2016. aasta kultuuri eelarvest.\nLisainfo: Regina Viljasaar, Kultuuriministeeriumi kunstide osakonna peaspetsialist, regina.viljasaar[at]kul[dot]ee, 6282237\nKell 15.00 osaleb Kultuuriministeeriumi kultuuriväärtuste asekantsler Tarvi Sits Viljandi Linnavolikogu istungil, kus tutvustab SA Viljandi Muuseum loomist.\nKell 10.00 – 15.00 toimub Narva Kutseõppekeskuses (Kreenholmi 45) Haridusfestival 2015 „Õppimine läbi elu on edu pant. Tule ja vali oma tee!“.\nLisainfo: Kätlin Kõverik, MISA nõustamiskeskuse vanemnõustaja, e-post: katlin.koverik[at]meis[dot]ee, tel. 6599032.\nKell 10.30 Kultuuriminister Indrek Saar osaleb Kultuuri Koja konverentsil VASTUTUS+KULTUUR= VASTUTUSKULTUUR?, samuti osaleb kultuuriminister konverentsi raames kl 13.15-14.15 toimuvas paneeldiskussioonis "Vastutus kultuurikorralduses - kui vaba on kultuuriorganisatsiooni tippjuht?" kus teemat avavad Indrek Saar, Aet Maatee ja Tiina Lokk-Tramberg\nKl 10.00 – 17.00 osaleb Kultuuriministeeriumi välisvahendite ekspert, ministeeriumi Ida-Virumaa esindaja Eduard Odinets Tallinna Ülikooli Konverentsikeskuse Mare majas (Uus-Sadama 5), Tallinna saalis toimuval Noorte arengukonverents 2015 „Maailm on meie teha“.\nLisainfo: Toivo Sikk, MISA arenduskeskuse valdkonnajuht, e-post: toivo.sikk[at]meis[dot]ee, tel. 6599850\nEtnoansambel Trad.Attack! annab seoses nomineerimisega Saksamaa maailmamuusika auhinnale „Eiserner Eversteinerr” kontserdi Saksamaal, Plauenis, kus esinevad kõik 9 bändi, kes on nomineeritud 160 bändi seast. Loe lisaks: https://www.malzhaus.de/home.html\nLisainfo: Sandra Sillamaa, sandra[at]sillamaa[dot]com; Liina Gross, Viljandi Folk, välissuhete juht, liina.gross[at]folk[dot]ee, 51 255 92\nKell 17.15 annab ansambel Collegium Musicale Soomes, Kauniaisten muusikafestivalil kontserdi Kauniasten kirikus. Kavas on kolme eesti helilooja looming: Arvo Pärt, Veljo Tormis ja Erkki-Sven Tüür. Ühtlasi on tegemist Erkki-Sven Tüüri a capella kooriteose „Missa brevis“ Soome esiettekandega.\nLisainfo: Kristel Üksvärav, kristel.peikel[at]gmail[dot]com, 5156329\nMinister Liisa Oviir kohtub Eesti Turismifirmade Liidu esindajatega. Lisainfo: Heidi Ojamaa, 6256335, heidi.ojamaa[at]mkm[dot]ee\nMinister Kristen Michal osaleb Riigikogu istungil elektroonilise side seaduse muutmise eelnõu esimesel lugemisel.\nMinistrid Kristen Michal ja Liisa Oviir osalevad Arengufondi nõukogu koosolekul. Lisainfo: Rasmus Ruuda, 6256429, rasmus.ruuda[at]mkm[dot]ee\nMinister Liisa Oviir kohtub Ukraina majandusarengu- ja kaubandusminister Aivaras Abromavičiusega. Lisainfo: Heidi Ojamaa, 6256335, heidi.ojamaa[at]mkm[dot]ee\nKell 15 tuleb maaeluminister Urmas Kruuse juurde tutvumisvisiidile Türgi uus suursaadik Eestis Hayriye Kumaşcıoğlu.\nPõllumajandusturu korraldamise osakonna juhataja Mai Talvik ja maaelu arengu osakonna juhataja Marko Gorban osalevad AS SEB Panga korraldataval panga kliendihaldurite ja analüütikute seminaril, kus räägitakse põllumajandussektori olukorrast ning toetustest.\nKell 14 osaleb kaubanduse ja põllumajandussaadusi töötleva tööstuse osakonna juhataja Taavi Kand Riigikogu maaelukomisjoni istungil. Arutuse all on toidupakenditel kasutatavad märgised ning nende mõju tarbijate ostukäitumisele.\n27.-28. oktoobril 2015 toimub EIP-AGRI teenuspunkti, Euroopa Maaelu arengu võrgustiku Kontaktpunkti ja Eesti maaeluvõrgustiku üksuse ühisel korraldamisel töögrupp-seminar, mille eesmärgiks on toetada võrgustikutööd maaelu arengukava 16. meetme rakendamisel. Lisainfo: http://docs.enrd.eu/rdp/Tallinn/Tallinn-27-28-Oct-invitation-H5-workshop... (PDF)\nPõllumajandus- ja maaelupoliitika asekantsler Illar Lemetti juhib hotellis Euroopa toimuvat Eesti Aiandusliidu II Visioonikonverentsi. Kantsler Ants Noot esineb konverentsil ettekandega aianduse hetkeseisust Eestis.\nKell 15 kohtuvad maaeluministeeriumi osakonnajuhatajad Eesti Maaülikooli magistriõppe üliõpilastega, et tutvustada ministeeriumi osakondade tööd.\nRahandusminister Sven Sester viibib 26. oktoobrist kuni 1. novembrini puhusel. Ministrit asendab sotsiaalkaitseminister Margus Tsahkna.\nRiigihalduse minister Arto Aas osaleb Riigikogu rahanduskomisjoni istungil.\nRiigihalduse minister Arto Aas osaleb haldusreformi valitsuskomisjoni istungil.\nRiigihalduse minister Arto Aas osaleb OECD kohtumisel Helsingis.\nRiigihalduse minister Arto Aas on osaleb Lääne-Viru Omavalitsuste Liidu üldkoosolekul Rakveres.\nSiseminister Hanno Pevkur ja kantsler Lauri Lugna viibivad visiidil Ameerika ühendriikides. Külastuse peaeesmärk on kohtuda esmakordselt USA sisejulgeolekuministri Jeh Johnsoniga, et arutada kahe riigi koostööd küberturvalisuse alal ning integreeritud piirihalduse teemat. Ameerikas olles kohtub siseminister ka senaator Ron Johnsoniga, kes on välisasjade komitee Euroopa alakomitee ja sisejulgeoleku komitee esimees, et vestelda piiri- ja põgenike teemadel.\nTeabepäev „Toimetulek rändeajastul“ Valgamaal. Kahe nädala jooksul külastavad ministeeriumite ja vabakonna esindajad kõiki maakondi, kus viiakse läbi teabepäev „Toimetulek rändeajastul“. Teabepäevadel leitakse üheskoos vastuseid rahvusvahelist kaitset vajavaid inimesi puudutavatele küsimustele ning parimaid võimalusi nende vastuvõtmiseks. Kohtumistel antakse ka ülevaade hetkeolukorrast Eestis ja Euroopa Liidus.\nTeabepäev „Toimetulek rändeajastul“ Jõgevamaal ja Tartumaal.\nTeabepäev „Toimetulek rändeajastul“ Järvamaal.\nTeabepäev „Toimetulek rändeajastul“ Hiiumaal ja Harjumaal.\nVarade asekantsler Riho Kuppart osaleb siseministeeriumi infotehnoloogia ja arenduskeskuse (SMIT) iga-aastasel konverentsil SMITIL 2015.\nTeabepäev „Toimetulek rändeajastul“ Pärnumaal.\nE-teenuste arengu ja innovatsiooni asekantsler Ain Aaviksoo osaleb Personaalmeditsiini foorumil.\nTervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski osaleb haldusreformiteemalisel valitsuskomisjoni koosolekul.\nTervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski kohtub Euroopa ja Maailma hemofiilia ühenduste juhtidega.\nSotsiaalkaitseminister Margus Tsahkna osaleb Riigikogu infotunnis.\nSotsiaalkaitseminister Margus Tsahkna esineb Pärnus Väärikate Ülikoolis.\nSotsiaalkaitseminister Margus Tsahkna ning tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski osalevad Vabariigi Valitsuse istungil ning Valitsuskabineti koosolekul.\nSotsiaalala asekantsler Rait Kuuse osaleb Tartus Ligipääsetavuse nõukogu koosolekul.\nSotsiaalkaitseminister Margus Tsahkna avab Rahvus Raamatukogus konverentsi „Kes on Eesti laste kaitsja?“.\nSotsiaalkaitseminister Margus Tsahkna osaleb konverentsil „Venemaa 2020“.\nTervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski kohtub Eesti Tervishoiutöötajate Kutseliidu esindajatega.\nTerviseala asekantsler Ivi Normet viibib Riias paneeldiskussioonis „Convergence and Divergence in Health and Life Expectancy in the three Baltic Countries: Policy Implications and Challenges“.