Jäädvustage mälestusi hõlpsasti PowerShot PX-iga - Canon Eesti\nJäädvustage siiraid perekondlikke hetki PowerShot PXiga\nKasutage Canon PowerShot PXi, jäädvustamaks kauneid igapäevaseid hetki perekonnast, sõpradest või lemmikloomadest.\nIgapäevaelu rõõmsate hetkede jäädvustamine Canon PowerShot PX-iga on imelihtne. Automaatseks nägude tuvastamiseks piisavalt nutikas ja häälkäskluste abil juhitav PowerShot PX on ideaalne perefotograafi asendaja – iga hetk valmis pildistama ning alati kodu südames olemas.\nDigitaalse sisu looja ja fotograaf Eimear Varian Barry, kelle pildid elust ja perekonnast on toonud talle Instagramis ligikaudu 97 000 jälgijat, on üksikvanem ja peitub harilikult kaamera taha.\nKuid Canon PowerShot PXi abil ei pea Eimear enam kaadrist välja jääma. Selle automaatse tuvastamis- ja võtterežiimiga nutika kaameraga on Eimearil justkui isiklik digitaalne perefotograaf, mis jäädvustab kõik pealtnäha tähtsusetud hetked, mis sageli osutuvad kõige erilisemateks.\nJäädvustage hõlpsasti igapäevaseid hetki\nCanon PowerShot PX kasutab stseenituvastustehnoloogiat, mis on piisavalt nutikas, et tuvastada inimeste näod ja otsustada, milline kompositsioon kõige paremini sobib, panoraamides, kallutades ning suumides automaatselt ideaalse mälestuse loomiseks, ilma et peaksite ise selleks midagi tegema. PowerShot PXi kasutamislihtsus teeb sellest isegi kõige toimekamates majapidamistes suurepärase peresõbra. „Minu arvates on selle rakendus ja häältuvastus geniaalsed,“ arvab Eimear, kelle käed on üksikvanemana sageli tööd täis.\n„Minu arvates on lihtsalt suurepärane, et Canon PowerShot PX jäädvustab hetki, mis meie arvates ei oleks ehk pildistamist väärt,“ ütleb Eimear. „Näiteks need pildid, kus lapsed joonistavad köögisaare taga, kui mina täidan nõudepesumasinat. Tean, et vaatan neile 20 aasta pärast tagasi ja mõtlen: „Olid need vast ajad!“ Nende piltide loomulikkus on võrratu.“\nSelle kaameraga pildistamise lihtsus tuleneb mitmete aastate jooksul arendatud nutikatest funktsioonidest ja stseenituvastustehnoloogiast. Sisse lülitamisel ja tasasele pinnale asetamisel kasutab PowerShot PX pildistatava automaatseks otsimiseks näotuvastust ning reguleerib kompositsiooni, et kõik kaadrisse mahutada. Kaamera teeb korraga mitu pilti ja rakendus soovitab seejärel parimaid. Sageli esinevate nägude tuvastamisega pakub see eelisõigust teile oluliste inimeste jäädvustamiseks.\nNii et samal ajal kui teete süüa, vestlete köögilaua ääres, naudite perekondlikku sünnipäevapidu või aitate lihtsalt lapsi koduste ülesannetega, aitab PowerShot PX jäädvustada helgeid mälestusi ja igapäevaelu ilu ilma, et peaksite ise selle üle pead vaevama.\nEimear hindab ja soovib jagada lihtsaid hetki, näiteks koeraga mängimist või diivanil lugemist. „Selliste hetkede jäädvustamine on tõesti tore, eriti, et see toimub märkamatult,“ ütleb ta.\nTeie isiklik digifotograaf\n„Vaatan tihti oma isa fotoraamatuid, ta on kunstnik ja kõik fotoraamatud, mis mul kodus on, on fotoajakirjanduse raamatud. Lapsena nägin elu kujundite ja valgusena,“ räägib Eimear, kes naudib tihti isiklike perekondlike hetkede puhul võimalust kaamera tagant välja tulla.\n„Fotograafina olen harjunud tööl olukordi dokumenteerima. Minu töö on jäädvustada hetki, kuid suur osa neist on lavastatud. Teine pool minust naudib päris hetkede jäädvustamist, et saaksime neile tagasi vaadata ja öelda: „See oli nii juhuslik.“\nKuigi Eimear on lapsest saati kaamerat käes hoidnud ja eelistab Instagramis kindlamat stiili säilitada, selgitab ta, et kodus on tore teha pilte igapäevaelust, mis ei ole osa fotosessioonist.\n„PowerShot PX on sellisteks hetkedeks võrratu kaamera. Näiteks olen kogu nädalavahetuse lastega kodus. Ma olen üksikvanem. Mul ei ole kedagi, kes meist küpsetamise ajal või tagaaias lõbutsedes pilti teeks, harilikult olen ise kaamera taga.“\nSuureks abiks on Canon PowerShot PXi käed-vaba kasutamine, mille teeb võimalikuks häälkäsklustega juhtimine ja panoraamimise ning kallutamisega 3x optilise suumiga objektiiviga kaamera võimekus ise pilte ja videoid komponeerida ning jäädvustada. Lisaks valib see parimad pildid ja videod välja ning seab need järjekorda, et saaksite segamatult väärtuslikke hetki nautida.\n„Häältuvastus on suurepärane, sest kui oled näiteks elutoas ja mõtled: „Tahan seda hetke kogu elu mäletada,“ on see võimalik,“ ütleb Eimear. „Nende siiraste fotode vaatamine pakub mulle sama palju rõõmu kui rohkem stiliseeritud fotod.“\nKui soovite end aga fotograafina tunda, saab kaamerat lihtsasti kasutada ka nutitelefoni rakendusest, millega saate jäädvustada ja vaadata jäädvustatud videoid ja fotosid.\nKoht kodu südames\n„Oleme pildistanud meie küpsetamist,“ ütleb Eimear. „Oleme kõik harjunud, et elust tehtud fotod peavad olema ideaalsed, kuid ma olen õnnelik, et Canon on sellise toote loonud, sest minu arvates on parimad fotod igapäevaelust jäädvustatud loomulikud hetked.“\nKaamera Canon PowerShot PXi kompaktne ja kohanev disain võimaldab sel sujuvalt teie kodusesse keskkonda sulanduda.\nEimeari kodus on köögisaar PowerShot PXi jaoks ideaalne koht, kuna pereelu keeb ümber selle ja seal leiab aset rohkem sündmusi. „Tahaksin, et see oleks köögis, kuna köök on avatud ja köögisaar on alumise korruse süda,“ räägib naine.\n„Õhtuti köögisaare ümber askeldamine, kui valmistan õhtusööki ja lapsed joonistavad – need on hetked, mil teen igapäevaseid emade tegevusi. See pole glamuurne, kuid on mulle väga oluline. Pilt minust pestud pesuga ja neist koduseid ülesandeid lahendamas on visuaalne näide minu igapäevaelust emana. Ja need on hetked, mida soovin mäletada,“ ütleb ta.\nKõik teavad, et elu ei kajastu kaamera taga, vaid hoopis kaamera ees. Kuid kuidas oma ellu kuuluvaid peatükke valida? Eimeari sarnaste vanemate jaoks oleks PowerShot PX suurepärane vahend armastatud inimeste jäädvustamiseks praegu ja tulevikus.\n„Ei ole võimalik mäletada iga hetke oma elust. Ausalt öeldes ei suuda ma enam meenutada, mis tunne oli olla rase. Tean, et see kõlab hullumeelselt,aga see on tõsi! Pilte vaadates on meil alati mõtteis: „Mäletad? Olin selle täiesti unustanud.“ Nii et minu arvates on imeline mõte need hetked jäädvustada ja teha seda loomulikult. See on tõesti suurepärane.“


Kortsudevastane õli (safloor), 30ml - RUDRA jooga- ja tervisliku toidu pood\n/ Kortsudevastane õli (safloor), 30ml\nSpetsiaalne orgaaniliste õlide segu vitamiinidega E ja A. Sellel vitamiinirikkal õli on siluv ja pigmenteerimisvastane toime. Kreem on ette nähtud näo, silmade, kaela ja dekoltee nahale. Soovitatav kasutamiseks pärast 30 aastat.\nÕli regulaarne kasutamine:\nNiisutab ja säilitab naha niisutavad omadused\nTaastab nahka, silub kortse ja hoiab ära nende moodustumise\nAnnab nahale tervisliku ilme ja silub nahatooni\nKandke mõni tilk õli sõrmedele ja masseerige nahka õrnalt, kuni õli on täielikult imendunud. Kandke see pärast näo pesemist igal hommikul ja õhtul. Selle õli kasutamise ajal pole vaja mingeid muid kreeme ega naha niisutajaid.\nKoostis: viinamarjaseemneõli *, jojobaõli *, punase apelsiniõli *, ylangi ylangiõli *, sidruniõli *, pelargooniõli *, E-vitamiin *, A-vitamiin *, lubiõli *, roosi absoluut *, elemi vaik *, simuloosi absoluut * , roosi eeterlik õli *\n* Mahepõllumajanduslikult sertifitseeritud tooted


Jääkarud on nälja peletamiseks hüljeste asemel delfiine sööma hakanud - Lemmikloom\nJääkarud on nälja peletamiseks hüljeste asemel delfiine sööma hakanud\nJääkarude arv väheneb kiiresti, sest merejää sulab kliimamuutuste tõttu ning mida vähem jääd, seda vähem süüa - jääkarud jäävad sõna otseses mõttes nälga.Foto: AS Reyktal\nNorras Svalbardis on uurijad täheldanud jääkarude hulgas nähtust, mida nad varem kohanud pole: karud püüavad söögiks delfiine ning matavad esimesest näljakustutamisest üle jäänud jäägid hilisemaks tarvitamiseks lumme. Seal need külmuvad ning säilivad samamoodi nagu sügavkülmas.\nNorra polaarinstituudi teadlased avastasid jääkarude uue toitumistava pärast seda, kui suur hulk jääkaane alla lõksu jäänud valgekoon-delfiine väikese avause kaudu õhku hingamas käis ning jääkarudele kergeks saagiks langes.\nLeiti vähemalt seitse osaliselt ärasöödud delfiini. Teadlaste kirjelduste kohaselt nähti läheduses jääkaru, "väga kõhna, aga suure vatsaga", pärast kõhu silmini täissöömist järelejäänud osa delfiinist lumega katmas.\nTavaliselt delfiinid varakevadel Svalbardi piirkonda ei jõua, kuid tänavu võisid nad sinna nii vara jõuda seetõttu, et merevee temperatuur on globaalse soojenemise tõttu tavalisest kõrgem.\nEbaharilik on seegi, et kuigi sealsed jääkarud, kes elavad teadaolevalt vaid hülgedieedil, on delfiinidega maiustama hakanud.\nJääkarude arv piirkonnas väheneb kiiresti, sest merejää sulab kliimamuutuste tõttu ning mida vähem jääd, seda vähem süüa - jääkarud jäävad sõna otseses mõttes nälga, vahendab portaal The Local.\nKanada Alberta ülikooli teadlane Ian Stirling sõnas ajakirjale New Scientist, et tõenäoliselt näeme jääkarusid tulevikus üha enam n-ö ebaharilikele saakloomadele jahti pidamas, sest hüljeste tabamine muutub järjest raskemaks.\nTallinna Loomaaias saab muuseumiööl õppida tundma loodushääli ning võtta osa rikkalikust...\nFOTOD JA VIDEO: uskumatu lugu: näljane karu ronis kõrgele elektriposti otsa maiustama\nVIDEO: USAs Yellowstone'i rahvuspargis ajas karu turiste taga, pojad sabas vänderdamas\nÜLLATAV VIDEO: oled sa varem näinud karu, kes puutokiga nii osavalt trikke teeb?


4. Peremaraton — Elamusmaratonid\nPileti tüüp --- Lapsevanem + laps\nLisainfo lahtrisse palun kirjutada laste ees- ja perekonnanimed.\nKuupäev: 7. august 2022\nStart: kell 12:15\nRegistreermine lõpeb: 4. august 2022\n4. Kõrvemaa Elamusmaratoni raames toimub taaskord Eestis unikaalne Peremaraton, mis pakub lapsevanematele võimaluse maratonirajal elamusi koguda koos lastega. Rajale on oodatud lapsevanemad ning lapsed – ka need, kes veel ise maratoni läbida ei jõua. Lastel on võimalik läbida elu esimene maraton eriti elamusterikkalt. Peremaratoni rada on sobilik ka käruga läbimiseks.\nRegistreerimisel ei ole vaja märkida, kas valite 5 või 10 km raja – selle valiku saate teha esimeses teeninduspunktis lähtudes enda ja laste soovidest!\nTäiendava info saamiseks loe ka 4. Kõrvemaa Elamusmaratoni juhendit.\nVaata 2022. aasta rajakaarti siit!\nRegistreerimiseks täida ära vorm lehe ülalosas. Osavõtutasu ühele täiskasvanule koos lapsega on 18 €. Registreerimisel pange lapse ees- ja perekonnanimi kirja lahtrisse "Lisa märkmeid vabal valikul".\nKui lapsega tahavad koos maratonile kaasa tulla kaks lapsevanemat, siis saab üks lapsevanem ennast registreerida koos lapsega Peremaratonile ning teine lapsevanem võib ennast eraldi kirja panna 4. Kõrvemaa Elamusmaratoni 10 km distantsile.\nKui üks lapsevanem tahab maratonile tulla rohkem kui ühe lapsega, siis piisab vaid ühest registreerimisest. Märkmete lahtrisse kirjutage sellisel juhul lihtsalt laste ees- ja perekonnanimed.\nKõiki Peremaratonil osalejaid ootab ka väike kingikott, mille on kokku pannud 4. Peremaratoni partnerid.\nViska pilk peale eelmisele Kärumaratonile:\n4. Peremaraton FACEBOOKIS!\n4. Kõrvemaa Elamusmaraton FACEBOOKIS!


Ootamatust õnnetusest aitavad taastuda õiged abivahendid | Tervis\nOotamatust õnnetusest aitavad taastuda õiged abivahendid\nSilja Paavle, 14. mai 2018, 15:35\nKerli Limberg näitab käimisraami, millel on rattad all ning küljes toetuspind nii istumiseks kui asjade panemiseks.Foto: Silja Paavle\nKui käsi-jalg kipsis või mõni hoopis hullem trauma juhtunud, tasub läbi astuda invaabivahendite keskusest – on olemas päris palju abivahendeid, mis aitavad elu paranemisperioodil nii kodus kui ka väljaspool seda mugavaks muuta.\nTeeme abivahendikeskusele ITAK tiiru peale ettevõtte turundusspetsialisti Kerli Limbergi ja füsioterapeut Margit Mälliga ning vaatame, millised on enam levinud abivahendid, mida võiks vaja minna pärast ootamatut traumat või ka näiteks eakatel, kui nad kodus kukkuma peaksid.\nKõige levinum abivahend ootamatu trauma korral on küünarkepp või kargud. Margit Mäll märgib, et küünarkepp sobib kasutada neil, kelle käsi on tugevam ja ranne stabiilsem. Kargud aitavad iseseisvalt kõndida, vähendades kehakoormust ühele või mõlemale jalale, täpselt samuti nagu küünarkeppki. Veidi enam stabiilsust annab kaenlakargu kasutamine, sest kargu ülemine osa toetub kehatüvele.\nKargudFoto: Silja Paavle\nKodus karguga, pikemale rännakule ratastooliga\nFüsioterapeut viitab veel, et ühele küünarkepile toetudes saab ka näiteks kodus askeldada. „Kuigi soovitatav on kasutada ikka kaht keppi korraga, nii hoiab lülisambaprobleemid ära,“ sõnab ta.\nKUULA KEHA: viis märki, et pead füüsilist koormust suurendama (2)\n3. august 2019, 09:37\nKAVAL ABIVAHEND: suvised veerõõmud ei jää kipsi tõttu nautimata\n16. mai 2018, 12:10\nSuvised TRAUMAD ei hüüa tulles\n23. juuni 2017, 10:00\nJAANIKS MAALE: kas reisiapteek on pakitud ja lihtsamad esmaabivõtted selged? (1)\n20. juuni 2017, 04:00\nKelle liikumine on veel raskem, saab laenutada harkkepi, mis seisab ise kindlalt maa peal ning mille peale toetudes ei teki niisama lihtsalt ümberkukkumisoht.\nNii karke kui ka küünarkeppe on eri suuruses, vajaliku abivahendi leiavad nende seast nii lapsed kui ka täiskasvanud. Ning kõikide küünarkeppide ja karkude pikkust on võimalik lihtsa nupusüsteemi abil reguleerida.\nKui kipsis on lapse või eaka jalg, kellel pole jõudu pikka maad läbida, saab abivahendikeskusest laenutada ratastooli, kuhu saab ka kipsis jala jaoks lisatoe paigaldada. „Üldiselt ongi nii, et kodus ja koolis püütakse kepi või karguga hakkama saada, pikemaid vahemaid läbitakse ning üritustel või reisil käiakse ratastooliga,“ sõnab ta.\nKui jalg pannakse kipsi, tekib kohe mure, kuidas kipsis jalaga liikuda nii, et tallaalune ära ei määrduks. Pereliikmete suure numbriga jalanõude või siniste kilesusside asemel saab osta kipsijalanõu. Reguleeritavalt pehmelt mustalt jalanõult saab ära võtta ka varbaosa,nii on suvelgi seda mugav kasutada.\nKipsijalanõuFoto: Silja Paavle\nReeglina on ka nii, et trauma läbi elanud jäse on valulik ning seda on keeruline kuskile toetada. Sellist valu võtavad ära asendipadjad, millega saab Margit Mälli sõnul kehaasendit toetada ja fikseerida, ilma et haigetsaanud koht kuskile vastu toetama peaks.\nAsendipadiFoto: Silja Paavle\nKui trauma on juhtunud eakal, kes ei saa keppi kasutada, leiab abivahendikeskustest käimisraami. Neid on olemas lihtsamaid kodus askeldamiseks, keerulisematel on all rattad ning küljes toetuspind nii istumiseks kui ka asjade panemiseks.\nKui taastuda tuleb puusa- või seljaoperatsioonist, on mõistlik vähemalt mingi aeg kasutada kitse ehk kõrget kõnnitugiraami, millele saab Margit Mälli sõnul toetuda käte ja küünarvartega ning seeläbi vähendada koormust jalgadel ja seljale.\nVäikseid vahendeid osta, suuremaid laenuta\nKas trauma korral oleks mõistlik abivahendit pigem osta või laenutada? Kerli Limberg sõnab, et üldiselt on nii, et suuremaid abivahendeid soovitatakse laenutada, väiksemaid võib ka osta. Samas ei pruugi pärast traumast taastumist abivahendit enam üldse vaja olla. Mõningaid väiksemaid abivahendeid, näiteks veekindlaid kipsikaitseid ning kipsijalanõusid, saabki ainult osta.\nKui taastuda tuleb puusa- või seljaoperatsioonist, on mõistlik vähemalt mingi aeg kasutada kitse ehk kõrget kõnnitugiraami, millele toetuda käte ja küünarvartega ning seeläbi vähendada koormust jalgadel ja seljale.Foto: Silja Paavle\nSuurema abivahendi puhul võiks laenutamise eeliseks olla seegi, et abivahendi remont on abivahendikeskuse poolt. Kui abivahend on välja ostetud, tasub remondikulud inimene ise.\nNii Margit Mäll kui ka Kerli Limberg soovitavad pärast traumat aga igatahes abivahendikeskusest läbi astuda ja vaadata, milliste vahenditega saab oma elu paranemisperioodil mugavamaks muuta. Ning eriti kasulik oleks abivahendikeskusesse vahendeid proovima minna enne abivahendi ostmist – ainult nii saab aimu, millist vahendit inimene vajab ja eelistab.\nKuidas saada abivahendi hankimisel soodustust?\nRiiklikult võimaldatakse abivahendi ostmisel ja laenutamisel soodustust vanaduspensioniealistele ja puudega inimestele, vähenenud või puuduva töövõimega inimestele ja lastele.\nSoodustuse saamiseks tuleb perearstilt küsida tõend abivahendi vajaduse kohta. Selle tõendi võib väljastada ka eriarst, rehabilitatsioonimeeskond, füsio- või tegevusterapeut.\nArstitõendiga tuleb minna sotsiaalkindlustusametisse, kust saab küsida isikliku abivahendi kaardi.\nSoodustingimustel abivahendeid müüvad ja laenutavad abivahendikeskused, kuhu minnes on vaja kaasa võtta isiklik abivahendi kaart, kehtiv arstitõend või rehabilitasiooniplaan ning isikut tõendav dokument.\nMEESTE STIILISPIKKER: uus ilubränd koondab üheksa traditsioonilist hooldustoodet kolme potsikusse!


6. veebruar 2019 kell 11:17\nMintose ühisrahastusplatvormi juht Martins Sulte sõnul arvestatakse Briti finantsinspektsiooni keeldumise aluseks saanud kriitikaga, kuid portaali kasvuplaane ja igapäevategevust otsus ei väära.\n„Otsus ei mõjuta kuidagi meie igapäevast äri ega tegevust teistes riikides,“ kommenteeris Sulte Äripäevale Briti finantsinspektsiooni otsust neid Ühendkuningriigi turule mitte lubada. „Suurbritannias on erinev ning väga spetsiifiline seadusraamistik ning kindlasti on sealse finantsinspektsiooni tagasiside meile väga väärtuslik, kuid hetkel me ei kiirusta sealsele turule sisenemisega,“ kinnitas ta.\nPõhjus, miks Mintose juhtkond Ühendkuningriigi finantsinspektsiooni otsuse taustal suurt probleemi ei näe, seisneb Suurbritannia ees seisvates ebakindluse tekitajates. „Me ei tea, milline saab olema Brexit,“ märkis Sulte. „Samas kinnitan, et meie kasvu- ja laienemisplaanid on vankumatud ning kindlasti säilitame huvi kunagi ka Suurbritanniasse siseneda – töötame koos oma õigusnõustajatega selle nimel, et sealse finantsinspektsiooni kriitika saaks arvesse võetud.“\nSulte tõi veel esile, et alates avalduse esitamisest briti turule sisenemiseks on platvorm palju kasvanud. „Esitasime avalduse briti turule sisenemiseks ligi 2 aastat tagasi, selle ajaga on meie ärimudel arenenud ning meeskond suurenenud,“ ütles Sulte. „Oleme saavutanud Euroopas ja globaalselt väga palju ning defineerime end oma valdkonnas turuliidrina,“ rääkis ta.\n6. veebruar 2019 kell 9:54\nInvestor näeb Mintose loata jäämises ohu märki\nBriti finantsjärelevalve väljastatav tegevuslitsents on ühisrahastusportaalide jaoks kvaliteedimärk ning selle mittesaamist võib tõlgendada ohu märgina.\n5. veebruar 2019 kell 13:41\nBritid näitasid eestlaste seas popile ühisrahastusele punast tuld\nSuurbritannia finantsinspektsioon ei andnud tegutsemisluba Balti riikides populaarsele Läti ühisrahastusportaalile Mintos, kriitikat saab nii portaal kui ka selle juhtkond.\n5. veebruar 2019 kell 14:44


Tundlikkuse analüüs Excelis | Üks ja kaks muutuvate andmete tabelit\nExceli tundlikkusanalüüs aitab meil uurida mudeli väljundi määramatust sisendmuutujate muutustega. See teeb peamiselt meie modelleeritud eelduste stressitestimist ja viib lisaväärtusega teadmiseni.\nDCF-i hindamise kontekstis on Exceli tundlikkuse analüüs eriti kasulik rahanduses, et modelleerida aktsia hinda või hindamise tundlikkust selliste eelduste suhtes nagu kasvumäärad või kapitalikulu.\nSelles artiklis vaatleme professionaalselt järgmist DCF-i modelleerimise Exceli tundlikkuse analüüsi.\nKõige tähtsam - laadige tundlikkuse analüüs alla Exceli mallist\nÕppige Excelis ühte muutujat ja kahte muutujat ANDMETABELITE tüübid\nTundlikkuse analüüs Excelis\n# 1 - Exceli ühemuutujate andmete tabeli tundlikkuse analüüs\nVõtame allpool oleva finantsnäite (dividendide allahindluse mudel), et sellest üksikasjalikult aru saada.\nPidev kasv DDM annab aktsia õiglase väärtuse lõpmatu dividendivoo nüüdisväärtusena, mis kasvab pidevalt.\nGordoni kasvu valem on nagu allpool -\nOletame nüüd, et tahame mõista, kui aktsia hind on oodatava tootluse (ke) suhtes tundlik. Selleks on kaks võimalust -\nEesli viis :-)\nMis siis, kui analüüs\n# 1 - eesli tee\nTundlikkusanalüüs Excelis Donkey viisil on väga lihtne, kuid seda on raske rakendada, kui tegemist on paljude muutujatega.\nKas soovite seda jätkata, arvestades 1000 eeldust? Ilmselgelt mitte!\nÕppige järgmist Exceli tehnikas tundlikkuse analüüsi, et säästa end probleemidest.\n# 2 - ühe muutuja andmetabeli kasutamine\nParim viis Excelis tundlikkuse analüüsi tegemiseks on kasutada Andmetabeleid. Andmetabelid pakuvad otseteed mitme versiooni arvutamiseks ühe toiminguna ning viisi vaadata ja võrrelda kõigi erinevate variatsioonide tulemusi oma töölehel. Allpool on toodud sammud, mida saate järgida ühemõõtmelise tundlikkuse analüüsi rakendamiseks Excelis.\n1. samm - looge tabel standardses vormingus\nEsimeses veerus on teil sisend eeldused. Meie näites on sisendid eeldatav tootlus (ke). Pange tähele, et tabeli pealkirja all on tühi rida (selles harjutuses sinise värviga). See tühi rida täidab selle ühemõõtmelise andmetabeli olulist eesmärki, mida näete 2. etapis.\n2. samm - linkige võrdlussisend ja väljund, nagu on antud allpool olevas hetktõmmis.\nTühja rea pakutavat ruumi kasutatakse nüüd sisendi (oodatava tulu Ke) ja väljundvalemi esitamiseks. Miks seda niimoodi tehakse?\nKasutame valikut „Mis oleks, kui analüüs”. See on viis, kuidas juhendada excelit, et sisendi (ke) puhul tuleks kõigi muude sisendite ümberarvutamiseks kasutada parempoolsel küljel olevat vastavat valemit.\n3. samm - Excelis tundlikkuse analüüsi tegemiseks valige tööriist Mis oleks, kui oleks\nOluline on märkida, et see on jagatud kaheks etapiks\nValige tabelivahemik alates vasakpoolsest servast alates 10% kuni tabeli parempoolsesse alumisse nurka.\nKlõpsake valikut Andmed -> Mis siis, kui analüüs -> Andmetabelid\n4. samm - avaneb andmetabeli dialoogiboks.\nDialoogiboks otsib kahte sisendit - rea sisend ja veeru sisestus. Kuna vaatluse all on ainult üks sisend Ke, pakume ühe veeru sisendi.\n5. samm - ühendage veeru sisend\nMeie juhul esitatakse kogu sisend veerus ja seotame seega veeru sisendiga. Veeru sisend on seotud oodatava tuluga (Ke). Pange tähele, et sisend peaks olema lingitud algallikast ja mitte tabeli sees olevast\n6. samm - nautige väljundit\n# 2 - kahe muutujaga andmete tabeli tundlikkuse analüüs Excelis\nAndmetabelid on väga kasulikud Exceli tundlikkuse analüüsimiseks, eriti DCF-i korral. Kui baasjuhtum on kindlaks tehtud, tuleks DCF-analüüsi alati testida erinevate tundlikkuse stsenaariumide korral. Testimine hõlmab eelduste (kapitalikulu, lõplikud kasvumäärad, madalam tulude kasv, kõrgemad kapitalinõuded jne) muutuste mõju aktsia õiglasele väärtusele.\nVõtame tundlikkuse analüüsi Excelis koos Alibaba diskonteeritud rahavoogude analüüsi finantsnäitega.\nKuna kapitali hinna põhieeldused on 9% ja püsiv kasvutempo on 3% , jõudsime õiglasele hindamisele 191,45 miljardit dollarit.\nOletame nüüd, et te ei nõustu täielikult Alibaba IPO hindamise käigus võetud kapitali kulude eelduste ega kasvukiiruse eeldustega. Võib-olla soovite muuta eeldusi ja pääseda juurde mõju hindamistele.\nÜks võimalus on muuta eeldusi käsitsi ja kontrollida iga muudatuse tulemusi. (koodsõna - eesli meetod!)\nSiiski oleme siin selleks, et arutada palju paremat ja tõhusamat hindamise arvutamise meetodit Exceli tundlikkusanalüüsi abil, mis mitte ainult ei hoia kokku aega, vaid pakub meile ka võimaluse kõiki väljundi üksikasju efektiivses vormis visualiseerida.\nKui teeme ülaltoodud andmetele professionaalse meetodi Mis-kui-analüüsi, saame järgmise väljundi.\nSiin koosnevad rea sisendid kapitali hinna või WACC muutustest (7% kuni 11%)\nVeergude sisendid koosnevad kasvumäärade muutustest (1–6%)\nRistumiskohaks on Alibaba hindamine. Näiteks. kasutades 9% WACC ja 3% kasvumäära baasjuhtumit, saame hinnanguks 191,45 miljardit dollarit.\nSelle taustaga vaatame nüüd, kuidas saaksime kahemõõtmeliste andmetabelite abil Excelis sellise tundlikkuse analüüsi ette valmistada.\n1. samm - looge tabeli struktuur vastavalt allpool toodud juhistele\nKuna meil on kaks eelduste komplekti - kapitalikulud (WACC) ja kasvumäärad (g), peate koostama allpool toodud tabeli.\nVõite vabalt vahetada rea ja veeru sisendeid. WACC asemel võivad teil olla kasvumäärad ja vastupidi.\n2. samm - ühendage ristumiskoht väljundrakuga.\nSoovitud väljundi sidumiseks tuleks kasutada kahe sisendi ristumiskohta. Sel juhul tahame näha nende kahe muutuja (WACC ja kasvutempo) mõju omakapitali väärtusele. Seega oleme ristuva lahtri väljundiga sidunud.\n3. samm - avage kahemõõtmeliste andmete tabel\nValige teie loodud tabel\nSeejärel klõpsake valikutel Andmed -> Mis siis, kui analüüs -> Andmetabelid\n4. samm - esitage rea sisendid ja veeru sisendid.\nRea sisend on kapitalikulu ehk Ke.\nVeeru sisend on kasvukiirus.\nÄrge unustage linkida need sisendid algsest eeldusallikast ja mitte kuskilt tabeli seest\n5. samm - nautige väljundit.\nEnamik pessimistlikke väljundväärtusi asuvad parempoolses ülanurgas, kus kapitalikulu on 11% ja kasvumäär vaid 1%\nKõige optimistlikum Alibaba IPO väärtus on siis, kui Ke on 7% ja g on 6%\nBaasjuhtum, mille arvutasime 9% ke ja 3% kasvumäärade jaoks, asub keskel.\nSee Exceli tabeli kahemõõtmeline tundlikkuse analüüs pakub klientidele lihtsat stsenaariumianalüüsi, mis säästab palju aega.\n# 3 - Eesmärgiotsing Excelis tundlikkuse analüüsiks\nÜhe valemi viimiseks kindla väärtuseni kasutatakse käsku Eesmärgi otsimine\nTa teeb seda, muutes ühte lahtrit, millele valem viitab\nEesmärgiotsing küsib lahtriviidet, mis sisaldab valemit (lahter Määra). See küsib ka väärtust, mis on näitaja, mille soovite, et lahter oleks võrdne\nLõpuks palub Goal Seek raku muuta, et viia lahter Set vajalikule väärtusele\nVaatame Alibaba IPO hindamise DCF-i.\nNagu DCF-ist teame, on kasvumäärad ja hindamine otseselt seotud. Kasvavad kasvumäärad tõstavad aktsia aktsia hinda.\nOletame, et tahame kontrollida, millise kasvukiirusega aktsia hind puudutab 80 dollarit?\nNagu alati, saame seda teha käsitsi, muutes kasvumäära, et jätkuvalt näha mõju aktsia hinnale. See on jällegi tüütu protsess, võib-olla peame kasvumäärasid mitu korda sisestama, et tagada, et aktsia hind vastab meie puhul 80 dollarile.\nSiiski võime selle lihtsate sammude lahendamiseks kasutada näiteks funktsioonis Goal Seek in excel.\n1. samm - klõpsake lahtril, mille väärtuse soovite määrata. (Lahter Määra peab sisaldama valemit)\n2. samm - valige menüüst Tools, Goal Seek ja kuvatakse järgmine dialoogiboks:\nKäsk Eesmärgi otsimine soovitab aktiivseks lahtriks Määra lahtrit.\nSelle saab uue lahtriviitega üle kirjutada või võite klõpsata tabelis vastaval lahtril.\nNüüd sisestage soovitud väärtus, milleni see valem peaks jõudma.\nKlõpsake kasti „Väärtuseni“ ja sisestage väärtus, mille soovite, et teie valitud valem oleks võrdne\nLõpuks klõpsake kasti „Muutes lahtrit“ ja tippige või klõpsake lahtrit, mille väärtust saab soovitud tulemuse saavutamiseks muuta\nKlõpsake nuppu OK ja tabel muudab lahtri väärtuseks, mis on piisav valemi eesmärgi saavutamiseks.\n3. samm - nautige väljundit.\nEesmärgiotsing annab teile ka teada, et eesmärk on saavutatud\nExceli tundlikkuse analüüs suurendab teie arusaamist ettevõtte finants- ja tegevuskäitumisest. Nagu saime teada kolmest lähenemisviisist - ühemõõtmelised andmetabelid, kahemõõtmelised andmetabelid ja eesmärkide taotlus, on tundlikkusanalüüs finantsvaldkonnas eriti kasulik hindamiste - DCF või DDM - kontekstis.\nSiiski saate makrotasandil mõista ka ettevõtet ja tööstust üldiselt. Saate välja töötada juhtumeid, et kajastada hindamise tundlikkust intressimäärade, majanduslanguse, inflatsiooni, SKP jne muutuste suhtes. Mõistlike ja kasulike tundlikkusjuhtumite väljatöötamisel tuleks kasutada mõtet ja tervet mõistust.\nKui olete Excelis tundlikkuse analüüsi kohta midagi õppinud, jätke allpool kommentaar. Anna mulle teada, mis sa arvad. Suur tänu ja hoolitsege. Head õppimist!\nVõite ka vaadata neid artikleid allpool, et saada lisateavet hindamiste ja ettevõtte rahanduse kohta -\nHinna tundlikkuse valem\nRiskianalüüs - meetodid\nExceli tasuvuse analüüs\nExceli Pareto analüüs


Krooniline peavalu 14.04.12 / Peavalu\nTere,mul selline mure,et minu peavalud on kestnud juba mitu aastat.Algul need ei olnud nagu üldse segavad,kuna käisid perjooditi.Aga umbes viimased 6 kuud on asi hullemaks läinud.Nüüd valutab pea lausa iga päev.Kord hakkab valutama kohe hommikul ärgates aga kord hakkab nagu päevapeale.Mõni päev on lausa niimoodi,et hommikul ärkan valuga ja õhtul lähen magama valuga.Peavalu aste on ka varjeeruv,kord rohkem,kord vähem jälle.Mõned päevad on lausa väljakannatamatud,sest valu on nii tugev.Perearst on saatnud mind kompuutertomograafiasse,silmaarsti ja närviarsti juurde.Kompuutri vastus oli et kõik on hästi,närviarst ütles et elaksin lihtsalt õnnelikumalt ja silmaarst kirjutas nõrgad prillid.Kuid siiamaani ei ole ka prillidest kasu,silmanägemine tegelt on mul väga hea.Prillid on lihtsalt arvutis olemiseks või teleka vaatamiseks.Kuid endiselt kestavad valud edasi ja see häirib mu igapäeva elu tohutult.Perearst on kirjutanud mulle igasuguseid tugevaid valuvaigisteid,kuid need ei aita mind enam absoluutselt.Mul on tunne,et mitte miski enam ei aita...oskate äkki vastata millest see võib tingitud olla ja mida ma edasi peaksin tegema?\nTeie peavalu kohta saab öelda krooniline igapäevane peavalu - see on kestunud üle kolme kuu, on piisavalt sageli. Kuivõrd uuringud on tehtud, on selge, et peaaju ähvardavat haigust ei ole (õnneks on enamasti nii).\npeavalu põhjuseks sellisel juhul on teatud valuregulatsiooni häire peaajus. (Valutunne tekib nö ilma põhjuseta). Valuvaigistite kasutamine peab jääma piiratuks, seega on vaja teisi meetodeid - peamised ravimid, mida soovitatakse on antidepressandid. Antidepressantidel on näidatud valuläve tõstvad omadused, määramise näidustus ei pea tingimata olema depressioon. Väga oluline on ka muud asjad - füsioteraapia, psühhoteraapia.\nIgatahes on vaja püsivust.


EESTI ÕPETAJA AUTÄHIS - 22. lugu "Minu õpetaja Tiia Saar"\n22. lugu "Minu õpetaja Tiia Saar"\nHaljala gümnaasiumis on palju häid õpetajaid, aga mina kirjutan õpetaja Tiia Saarest. Õpetaja Tiia on hästi tore ja tark õpetaja. Algul, kui ma temaga 5. klassis matemaatikat õppima hakkasin, kartsin teda, sest kõik pidasid teda rangeks õpetajaks. Aga peagi sai mulle selgeks, et kui ise pahandustega hakkama ei saa ning õppida viitsid, siis on ta väga hea õpetaja.\nTema tunnis valitses alati kord ning kõik viitsisid kuulata. Kodused tööd olid alati kõigil tehtud. Õpetaja oskas hästi seletada – kõik mõisted ja terminid seletas ta lihtsas keeles ja arusaadavalt lahti. Me kirjutasime küll palju vihikusse üles, kuid tänu sellele sai ka kõik selgeks.\nMe ei lahendanud kõiki ülesandeid oma raamatust, vaid õpetajal oli palju huvitavaid lisaülesandeid, enamiku töölehti koostas ta ise. Lahendasime palju erinevaid ülesandevariante, et kõik selgeks saaks. Õpetaja oskas ka nalja teha.\nMinu meelest peabki õpetaja range olema, et lapsed ülekäte ei läheks, aga samas mitte nii range, et lapsed õpetajat vihkama hakkavad.\nVahepeal tahtsin ma juba matemaatikaõpetajaks saada ning olla õpetaja Tiia sarnane. Aga oma praegusi matemaatikahindeid vaadates on mul see isu kadunud – nuppu mul pole. Kuid kõik 5. klassi vihikud on mul alles ning vahel lappan neid ning leian mõndagi vajalikku.\nÕpetaja Tiia Saar on väga hea matemaatikaõpetaja.


Milline näeks välja sinu kodu bassein - Dedicated professionalsDedicated professionals\nMilline näeks välja sinu kodu bassein - Dedicated professionals\nby Susan Scott / 06 juuni 2016 / No Comments\nSillerdav välibassein toob teie suvesse luksust ja naudingut\nOn tavaks, et basseini valmimisel ei lõigata linti vaid töö tellija lükatakse vette.Kuidas rajada välibasseini ja mis see maksab. Kuumal suveilmal on hea end basseinis jahutada, ilma et peab sõitma kuskile veekogu äärde. Iseenesest basseini ehitamiseks pole palju vaja, vaid ala kuhu see rajada ja suuremapoolne pangakonto. Eestis on tavaks ikka valid päikeseline koht, suurus sõltub nõudlusest ja kasutajate arvust. Optimaalne bassein on mõõdus 4×8 meetrit. Sellise hinna eest võib saada pruugitud auto. Eestis olevad välibasseinid on pigem rikkamapoolsetel inimestel.\nTöö algab alati augu kaevamisest. Süvendi suurus sõltub sellest, kui sügavat basseini soovitakse, kas meetrist või veelgi sügavamat. Selline keskmine sügavus on 1,50m kus vett on 1.40 jagu, siis ei hüppa suure jooga põhja ega pole ka lastel uppumise ohtu. Basseinidega seoses on inimestel tihtilugu omad hirmud. Põhjanaabritel on populaarne ehitada puit sisemusega välibassein. Sellisesse võib talvel vee jätta ning mitte midagi ei juhtu. Betoonbasseinis võib aga jää kurja teha ning betooni katki suruda. Eelarvamuslikult peetakse betoonivalu puidust vastupidavamaks, sest nõukogude ajal tähistas betoon tugevust ja võimsust. Betoonil on omad puudused puidu ees. Puitkarkass on paindlikum ja tänapäeval saab puitu niiviisi töödelda, et mingisugust mädanemisohtu karta ei ole.\nSoomes ja Rootsis on puitkarkassile ehitatud PVC-materjalist välibasseine tehtud juba 10-20 aastat ja need on põhjamaa oludes väga hästi vastu pidanud. Siseruumis õigustab end paremini aga plaatvooderdisega betoonbassein.\nPuitkarkass tehakse soovitud projekti järgi valmis ja paigaldatakse täpse sügavusega auku. Töös ei ole midagi keerukat, projekt valmib tüüpprojekti järgi. On isegi olemas standartsed valmis raamid mille vahel valida, eritellimus oleks alati kulukam. Basseine ehitades tasuks jälgida rootslaste tehnoloogiat ning töövõtteid.\nKarkassi valmimisel kaetakse basseini põhi liivaga. Sinna juurde tuleb põhjamatt, mis hoiab ära tulevikus vajumise. Sellele järgnevalt basseini rahvakeeles kilekott, mis tegelikult on 0,55-1,5millimeetrise läbimõõduga PVC-kate, mille hind sõltub läbimõõdust.\nEsmapilgul võib see kile tunduda õhuke kuid seda proovile pannes selgub, et PVC on väga vastupidav väljaarvatud teravatele esemetele.\nSiis juba võib lasta basseini vett, nii palju, et raskus hakkaks PVC katet rõhuma ning PVC saab korralikult ära kinnitada ning ääred ära kinnitada, 15 sentimeetrist veest piisab.\nMõnus lisavarustus talvele mõeldes on soojendusseade, mis on võimalik ka basseini lisada, et basseini kasutus oleks aastaringne.


Ameti märgukiri: Eesti riigiasutused ei tohi andmeid hoiustada avalikes pilveteenustes - Digigeenius\nAmeti märgukiri: Eesti riigiasutused ei tohi andmeid hoiustada avalikes pilveteenustes\nFoto: Terko Veensalu\nAndmekaitse inspektsiooni (AKI) peadirektor manitseb riigiasutustele ja kohalikele omavalitsustele saadetud märgukirjas, et kulutõhusamatest IT-lahendustest olulisem on IT-turvalisus. Konkreetsemalt on lähtutud pilveteenustest, mille puhul AKI andmeil kasutatakse tihti piiriüleseid avalikke teenusepakkujaid.\nPeadirektori hinnangul ei võeta Euroopa Liidust väljaspool asuvate avalike pilveteenuste kasutamisega kaasnevad riske piisava tõsidusega. Ameti kohaselt peab riik olema valmis selleks, et kordub 2007. aastal esinenud küberrünnak, mis halvab avalikele pilveteenustele ligipääsu.\nAvalik sektor peab olema valmis võimalikuks küberrünnakuks\nAKI peadirektor Pille Lehis tõi kirjas välja, et kõik piirangu alla minevad dokumendid saavad alguse koostaja arvutist ning kui need salvestuvad avalikku pilve, ei pruugi olla tagatud konfidentsiaalsusnõuete täitmine.\n“Seda seetõttu, et ka pilveteenuse osutaja rakendab igakülgseid infotehnilisi turvameetmeid, tagamaks klientide andmete kaitse sh kaitse pahavara eest. See aga tähendab, et teenuse osutaja vaatab failide sisse. Andmekaitseliselt pole vahet, kas seda teeb inimene või tehnoloogia,” seisab kirjas.\nHädaolukorra seadusele viidates toob Lehis välja sellegi, et riigiasutustel ja omavalitsustel on kohustus ja vastutus, et teabele oleks õigeadne juurdepääs tagatud ka kriiside ja hädaolukordade ajal ning elutähtsate teenuste toimepidavuse tagamiseks.\n“Selleks peab aga olema tagatud õigeaegne juurdepääs teabele, teave peab tulema autentsest allikast ning ei tohi olla volitamata muudetud ega ligipääsetav. Kui teabele juurdepääs ja selle edastamine sõltub ainult välisest teenusepakkujast sh välislahendustest, ei pruugi õnnestuda neid kohustusi täita,” kirjutab peadirektor.\n2007. aasta Eestit tabanud küberrünnaku näitel ütles Lehis, et terve avalik sektori peab tervikuna suutma korraldada teabevahetuse ka olukordades, kus välisühendused halvatakse kas pahatahtliku ründe tõttu või on sunnitud riik ennetava meetmena ise ühendused katkestama.\nMärksõnad: AKI, andmekaitse inspektsioon, märgukiri


Kasutatud Poclain 220ck varuosad varuosad, ehitustehnika - Mascus Eesti\nTe olete siin: Mascus Eesti > Ehitustehnika > Poclain > Poclain 220ck\nKasutatud Poclain 220ck müügiks\nSiin on nähtaval kõik kasutatud varuosad mis on müügiks. Saate neid sorteerida tootmisaasta, hinna, töötundide või riigi järgi. Lisaks saate vaadata kõiki teisi kasutatud Poclain 220ck varuosad grupeeritud mudeli järgi.\nPoclain 220ck specs\nSee on täielik nimekiri kohe saadaolevaid kasutatud Poclain 220ck varuosad müügiks.Kui olete mõnest kuulutusest huvitatud vajutage kastikesele selle kõrval et lisade kuulutus lemmikutesse Poclain 220ck varuosad. Kui soovite teha detailsema pärinug palun lii


Kiireim uudis tulgu börsi infosüsteemist\nKuigi investor peaks teda huvitava börsiettevõtte kohta saama kõige adekvaatsemat ja kiiremat informatsiooni börsi infosüsteemi kaudu, nii see kahjuks alati veel ei ole. Investoritele olulist infot lekkis muude kanalite kaudu enne Tallinna börsi infosüsteemi jõudmist ka lõppenud nädalal.\nAktsiaturul noteeritud ettevõtete kohuseks on börsi reglemendi järgi avalikkust viivitamatult teatada, kui toimub mingi oluline muudatus tema tegevuses. Ning seda esmajoones börsi infosüsteemi kaudu.\nMöödunud nädala teisipäeval sai esialgse Tallinna Teede ASi erastamisvõidu Merko Ehitus. Enne börsipäeva lõppu olid kiired investorid uudisteagentuuridest uudise kätte saanud ning võisid vastavalt sellele börsil tegutseda. Need, kes jälgisid aga Merko Ehituse aktsia pealtnäha põhjendamatut hinnatõusu ning ootasid selle kohta infot börsisüsteemilt, kuulsid uudisest alles kolmapäeva keskpäeval.\nNädal varem, 13. oktoobri pärastlõunal teatas sideamet, et ei tunnista Eesti Mobiiltelefoni olulise turujõuga ettevõtjaks üldkasutataval sidumisteenuse turul. Kuigi meediakanalitest jooksis see uudis läbi juba samal päeval, sai börsisüsteemi jälgiv investor sellest teada alles järgmisel päeval veidi enne kella ühteteist. Ehk jälle märgatava hilinemisega.\nSelliseid juhtumeid on veel ja veel.\nOlen kindel, et enamikul investoritest ei ole aega pidevalt oma investeeringuid jälgida, kuid tal peab olema kindel kanal, ehk siis börsi infosüsteem, kust tal oleks vajaduse korral võimalus saada teistega üheaegselt informatsioonini.\nAeg on ikkagi raha.


Korvpalliliiga Final Four: kolm meeskonda 99% kindlad, neljas koht intrigeerivalt lahtine - Olybet Liiga\n13.märts 2019 07:04\nPole raske aimata, kes on OlyBeti Eesti-Läti liiga neljast poolfinalistist kindlad - VEF, Ventspilt, Kalev/Cramo - , kuid viimasele kohale saab olema tuline heitlus TalTech vs lätlaste Ogre.\nUue liiga kauaoodatud Final Four peetakse 5. ja 6. aprillil Tallinnas Saku suurhallis. Vaadates turniiritabelit ja hooaja senist kulgu, võib päris kindlalt öelda, et VEF, Kalev/Cramo ja Ventspils on ühe jalaga Final Fouri´l\nPõhihooaeg saab läbi 24. märtsil, veerandfinaalid peetakse kahe mängu kokkuvõttes ning teine mäng on 30. märtsil.\nÕhus on intrigeeriv küsimus, kas neljas meeskond on TalTech või hoopis lätlaste Ogre? Ehk kas Eesti vs Läti nn maavõistlusel on Final Fouril seis 2:2 või ikkagi 3:1 Lätile?\nOgre meeskonnal sai teel veerandfinaali hiljuti korvialune põhijõud vigastada, mis kallutaks paremust natuke Tallinna poole. TalTechil on põhiturniiril veel ees kõik võidetavad mängud, välja arvatud Valmiera.\nOgrel on raskematest mängudest veel ees Rapla ja Valmiera.\nFinal Fouri korraldab Ekspress Meedia koos Kalev/Cramoga, piletid on saadaval SIIN.\nKohtumise partneriteks on Nordica, Sportland, Lux Express, Iizi Kindlustus, Avis, Eesti Talleks ja Jazz pesulad.\nJuba täna! Algab korvpalli Final Four, õhtu oodatuim mäng Kalev/Cramo vs Riia VEF (3) 02.04.2019


Viimased kuus kohta laokonverentsil - Logistikauudised\nViimased kuus kohta laokonverentsil\nTänavune ladustamise aastakonverents keskendub pilvetehnoloogiale. Registreerumiseks on veel aega vaid kolmapäevani, 19. veebruarini. ABBs toimuvale konverentsile on veel 6 vaba kohta.\nJärgneval dekaadil muudab Eesti tootmist, kaubandust ja logistikat enim pilvetehnoloogia – täpsemalt pilvetehnoloogia rakendused lao- ja varude juhtimisel nii ise kui ka koostöös kolmanda osapoole teenusepakkujaga (3PL).\nTõenäoliselt ei pruugi pilvepõhine äri- ja logistika juhtimine olla aktuaalne vaid sajakonna Eesti suurima ettevõtte jaoks, tulenevalt nende tegevuse kitsast spetsiifikast ja IT-süsteemide pidevast individuaalsest arendusvajadusest. TOP 100st väljajäävatel ettevõtetel on aga põhjust oma äri pilve siirdamist tõsiselt kaaluda. Eraldi väljatoomist väärivad e-kaubanduse ettevõtted, kelle ärimudelit toetab pilvetehnoloogia nagu valatult.\nÄriettevõtete kõrval on teema oluline ka avaliku sektori organisatsioonidele. Näiteks USA Armee on teavitanud pilvestrateegia kasutuselevõtust. Eesmärk on turvalisuse ja paindlikkuse kasvatamine madalamate kuludega.\nPilvetehnoloogiale keskendub ka tänavube, ABB-s aset leidev 10. ladustamise ja laotehnoloogiate aastakonverents Laoseis 2014: Täitsa pilves! Konverentsi avaettekandes võrdleb ETS Nord juhatuse esimees Hanno Haamer pilvepõhist tehnoloogiat traditsiooniliste lahendustega. Haameri ettevõte on olnud juba mõnda aega pilvetehnoloogia kasutaja.\nKas laojuhtimine pilveserverist sobib kõigile?Väiksemate ladude ja enamuse e-kaubandusega tegelevate ettevõtete jaoks piisab täielikult pilvepõhisest laojuhtimise süsteemist (WMS- Warehouse Management System). Kui SKU-de ja hoiukohtade arv laos kasvab üle teatud piiri, võib eelkõige andmeside tänastest kiirusepiirangutest tulenevalt kaaluda lokaalse WMSi integreerimist pilvelahendusega. Põnevamaid Eestis teostatud integratsioone tutvustavad Laoesisu konverentsil R-kiosk Estonia laojuhataja Tarmo Saremat ja YEInternational’i arendusjuht Priit Koppel. Teisalt on mitmed maailma juhtivad WMS-i tootjad eesotsas Accellos’ega muutnud ja muutmas oma pakkumisi ka pilvepõhisteks. Seega andmeside kiiruste kasvuga võivad kümne aasta pärast ka Eestis olla kasutusel suurfirmade täispilvelahendused, mida me tänastes tingimustes veel ette kujutada ei oska.\nPilvelahedused kolmanda osapoole teenusepakkujagaTänu EDI-ühenduste masskasutusele Eesti ettevõtetes on pilvepõhise ärijuhtimise mudeli integreerimine kolmandalt osapoolelt sisseostetavate ladustamis- ja logistikateenustega lihtne ja kiire. Pilvelahendused on reeglina juba peamiste EDI-süsteemidega liidestatud. Laoseisu konverentsil tutvustavad Smarten Logisticsi juhatuse esimees Mait Miller ja majandustarkvara Directo müügidirektor Egon Leego Synnove Finden Eesti kaasuse põhjal Telema EDIga integreeritud mudelit. See on väga huvitav lahendus. Analoogilise süsteemi kasutuselevõtt aitaks lihtsustada tuhandete ettevõtete tööd ja kasvatada nende tootlikkust.\nInnovaatilised lahendusedLaoseisu juubelikonverents tutvustab veel innovaatilisi lahendusi. Usun, et enamuse jaoks on innovaatiline Rahva Raamatu juhatuse liikme Gertti Kogermanni esitletav iPadidel põhinev laojuhtimise süsteem. Selle taustal on kohane mõelda tehnoloogia arengukiirusele. Steve Jobs esitles iPadi esmakordselt vaid nelja aasta eest (27. jaanuaril 2010). Rahva Raamatu laos on iPadid aidanud tänaseks kasvatada personali tootlikkust keskmiselt 50% võrra, vähendanud vigade arvu 3,5 korda, lühendanud oluliselt inventuuridele kuluvat aega ning sisuliselt vabastanud ettevõtte ületunnitöö koormast. Sealjuures tasus tehtud investeering end ära vaid pooleteise aastaga.\nSamuti on vaieldamatult innovaatiline NVP tegevjuhi Anton Mesila tutvustatav RFID kauglugemise temaatika, mida on seni veel küllaltki ulmeliseks peetud. Nüüd saab esitleda vähemalt ühte sellist Tallinnas töötavat lahendust, mis on ka pilvepõhise ERPiga integreeritud.\nInnovaatilised on ka konverentsi võõrustava ABB ladudes nähtavad RFID Kanban süsteemid ja üliefektiivsed automaatriiulitornid, milliseid leidub seni vaid kümnekonna Eesti ettevõtte ladudes. Neid süsteeme tutvustab konverentsipäeva lõpus ABB Baltikumi tarneahelate juht Peep Tomingas.\nKonverentsi osalemise hind:vähemalt nelja osaleja korral ettevõttest 250 eurot/osaleja;\nkahe või kolme osaleja korral ettevõttest 300 eurot/osaleja;ühe osaleja osalustasu 350 eurot.Hindadele lisandub käibemaks 20%.\nLAOSEIS 2014: Täitsa pilves programm\n09:00 Registreerumine ja hommikukohv – ETS Nord juhatuse esimees Hanno Haamer – R-kiosk Estonia laojuhataja Tarmo Saremat\n11:30 Pihuarvutil (PDA) põhinev laoaplikatsioon integreeritud pilvelahenduses - YEInternational arendusjuht Priit Koppel – Smarten Logistics juhatuse esimees Mait Miller ja Directo müügidirektor Egon Leego\n14:00 iPad'i põhine laojuhtimise süsteem (WMS) – Rahva Raamatu juhatuse liige Gertti Kogermann – NVP tegevjuht Anton Mesila\n15:50 ABB ladude ja laotehnoloogiate tutvustus- ABB Baltikumi tarneahelate juht Peep Tomingas


Tommy ja Kribu uued seiklused.\nProbleemid muutuvad järjest tõsisemaks – seekord on poisid mõrva tunnistajateks ning saavad mõrvarilt ähvarduskirju. Raamat käsitleb illegaalset alkoholimüüki ja alaealiste alkoholiprobleeme. Kõige tõsisem ...\nTulnukapoiss Horlok planeedilt Opruk ja Andre planeedilt Maa lähevad otsima viiest värvilisest digi-kristallist koosnevat Ürgvärava võtit. Võti aitab avada värava teise dimensiooni ja meelitada sinna kuri putukarahvas, kes on teispoolsusest ...\nTaibupõnn bakterite maailmas\nBakterid ja mikroobid on nähtamatud, sellepärast on nende maailma raske mõista. Algloomadest kõnelevad raamatud on mõeldud eeskätt täiskasvanutele. Ometi on lapsed nendega tihedamas kontaktis kui täisinimesed. Äraarvamata suur on juba laste ...\nValikkogus «Edev jänku» on lõbusad ja õpetlikud luuletused väikeste laste rõõmudest ja muredest, aga ka loomadest: notsust, jänkust, sitikast ja hiirest.\nJuttu tuleb ka kollidest ning tondi- ja nõialastest.\nUus põnev jõuluraamat koondab suures osas seni ilmumata muinasjutte meie tuntud kirjanikelt Lehte Hainsalult, Heljo Männilt, Aidi Vallikult, Rein Põdralt, Heiki Vilepilt, Teet Kallaselt, Kalju Saaberilt, Henno Käolt, Elar Kuusilt ja Venda ...\nLugema õppimine ja õpetamine alus- ja algõpetuses\nTänapäeva laste lugemisoskus ongi paarikümne aasta taguse ajaga võrreldes kehvem. Sellel on mitu põhjust. Küll ei ole vanematel aega lapsega tegelda, küll ei panusta eelkool või kool lugema õppimisse või kasutab vähetõhusaid meetodeid. ...\nMeie lapse unejutud\nKogumik vanu häid, praeguseks unustusse vajunud lastejutte, mis on kunagi ilmunud ajakirjades ja kõlanud raadio unejutusaadetes. Neis kohtame linde, loomi, jõuluvanasid, päkapikke, lihavõttejäneseid ja teisi muinasjututegelasi.\nCatherine Atkinson, Ray Gibson, Rebecca Gilpin ja Fiona Watt\nMeisterdamist ja küpsetamist kevadpühadeks\nSee väike raamat pakatab loovatest ideedest, andes lastele pühade ajaks rohkesti tegevust. Siit leiate õpetusi, kuidas küpsetada hõrke lihavõttemaiustusi, meisterdada kaunistusi, kingitusi ja kaarte ning isegi seda, kuidas end ...\nRaamat, kus kohtuvad esmakordselt kõik kuus Disney printsessi, pakub väga mitmekülgset meelelahutust Printsesside maailmast võlutuile. Soovid korraldada printsessipidu? Siit leiad häid retsepte ja nõuandeid, kuidas hakkama saada ühe tõeliselt ...\nRaamatusse „Triinu ja Taavi lood” on koondatud kõik jutud Triinust ja Taavist. Lugeja kohtub toreda, sõbraliku perega, kus kirjaniku eriline tähelepanu on pööratud kaksikutele Triinule ja Taavile.Nii nagu õde-venda on iseloomustatud, teevad ...\nBullerby lapsed (2006)\nBullerby on maakoht Rootsis. Seal asub kolm talu, milles elab kuus last, kolm tüdrukut ja kolm poissi, kes on umbes samaealised. Nad mängivad kodus, teevad tööd ja käivad koolis. Vahel tegutsetakse koos, vahel tüdrukud ja poisid eraldi. Neil on ...\nLõbus lugu sellest, kuidas kassike ja kakuke hakkavad igavusest erinevaid kehaosasid vahetama ja jõuavad lõpuks arusaamisele, et enda omad on ikka kõige paremad.\nRoald Dahli NÕIAD on lugu nõidadest, kellel on kuri plaan kõik Inglismaa lapsed hiirteks muuta, ja väikesest poisist, ühest nõidade ohvrist, kes vandenõule jälile saab ja seda iga hinna eest takistada üritab. Loos on nii nalja kui põnevust.\nNils Holgerssoni imeline teekond läbi Rootsi (2006)\nKümnes raamat sarjast “Seiklusjutte maalt ja merelt” on sada aastat tagasi kirjutatud jutustus väiksest võrukaelast Nilsist, kes muundub päkapikuks ja lendab isahane seljas läbi Rootsi. Viies peategelase loomade maailma, näitab Lagerlöf ...\nPäkapikk Peetrikese lood\nLugu sellest kuidas päkapikk Peetrike leiab kodu ja sõbrad. Päästab kõrge kuuse ladvast kuke ja tegemist tuleb teha ka suure halli hundiga...\nCarlo Collodi ja Roberto Innoccenti\nPinocchio on kogu maailmas tuntud puunukk, kelle seiklustest on lugenud juba mitu põlvkonda lapsi.\nFantastilised, kohati isegi pisut kõhedusttekitavad lood sisaldavad õpetlikke ivasid. Saatus veeretab Pinocchio teele kõikvõimalikke ...\nLüüriline ja südamlik raamat unistustest ja neile truuks jäämisest. Siim ja Sirli elavad oma isa ja emaga tavalises linnamajas. Igaühel neist aga on oma unistuste maailm, mis on neile niisama tõeline ja vajalik nagu igapäevane elugi. Et selle ...\nKogumik sisaldab 37 muinasjuttu. Toimetajad-koostajad on püüdnud vältida kõige laiemalt levinud ja tõenäoliselt paljudes raamatutes – nii tõlgituis kui eesti kirjanduslikes töötlustes – ettetulevaid jutte.\nKogumik sisaldab ka CD, ...\nVeel Bullerby lastest\nBullerby lapsed mängivad oma rõõmsaid mänge, ronivad mööda künkaid, kütivad ürgveiseid, toidavad tallesid, püüavad vähke, magavad öösel metsas ja löövad jaaniku ümber tantsu. «Minul on kahju kõigist, kes ei ela Bullerbys,» ütleb ...


palverännak Austraalia: Põhjatiir\nSuurele Rattaretkele puhkust andes sai nädalajagu ära proovitud kõige populaarsem pakkerite liikumisviis, autotransport. Ja seda mastaapsetes kogustes. Marsruudiks kujunes Esperance-Perth-Carnarvon-Coral Bay-Tom Price-Newman-Wiluna-Kalgoolie-Esperance.\nPerthist anti meile(mina ja reisikaaslane Jethro queenslandist ehk bananabenderite osariigist) odava raha eest kaasa 88nda aasta make Suzuka Nait Raider mis hiljem selgus oli fantastilises tehnilises seisukorras ehk nii mõnigi 4wheeldrive oleks selle sõidujoone peale, mida jeyhro pidas vajalikuks võtta, ammu pooleks läinud. Üritasime ka omale teisest poolest reisikaaslasi leida, mispeale sai kinnitust kas müüt või fakt, et sakslasi pidavat Austraalias kokku olema (ilmselt siis koos pakkeritega) 5milli, kusjuures kogu Austraalia kodanike arv on 22 milli. Ehk siis kõik vastukajad meie kuulutusele otsimaks 2 normaalset emakaga isendit tulid germaani lehmadelt. Ehk siis reis jätkus tagistmel elutu kraamiga(peamiselt õlu ja muu reisikraam).\nEsiteks veendusime, et kui 3 päevaga liikuda 11 laiuskraadi ekvaatori suunas, juhtub nii mõndagi riietusega. Kui esimese päeva hommikul konutasime Esperance bussijaamas kohalike parmude eeskujul talvemüts pähetõmmatuna, siis juba alates Perthi ja Geraldtoni vahepelt oli vajalik riided maha kiskuda ja vastav riidevaba periood kestis põhja poole minnes iga päev üha kauem.\nMingil hetkel täiesti öösel jõudsime maailma ühele mõttetumale sirgele teelõigule mis algab 27ll ja kestab peaaegu kuni 26ll välja. Sirge esimeses veerandis ilmus äkitselt põõsaste vahelt Wannoo Billabong Roadhouse. Ja mis selgus-et seal pesitsevad maailma kõige kavalamad isendid. Esiteks tervitas meid kui ainsaid kliente jõulumuusika, rõõmsameelsed teenindajad ja how are you doing today(rõhk siis sellel sõnal). Ja pärast seda kui olin tankinud 10dollari eest kütust millega jõuab vaevalt 100km sõita, sain indiaani päritolu teenindajalt kaasa ``u´re good to go!``....really, am I? Jah, olin küll, mitte selle pärast, et kütust sai lisatud, vaid kõige muu tõttu mida kirjeldasin.\nAlates Carnarvonist ülespoole hakkasid ilmuma kõhedusttekitavad sildid, Ensure all supplies NOW! Next service 800km! Nii hull muidugi asi ei olnud, kuigi kuna Nait Raideril oli 30l paak, siis Carnarvonist edasi oli vaja juba matemaatika eppi võtta et kindlustada bensiini juurdevool paaki vähemalt igal 300ndal km-il. Kui keadi hjuvitab, siis hea ülevaate, sellest kus enam vähem veel inimasustus WAs eksisteerib, saab vaadates TransWa koduleheküljelt busside marsruudikaarti. Sinna kuhu bussid ei käi, seal enam kedagai eriti pole ka, välja arvatud üksikud väga põhjas asuvad asulad nagu Broome, Port Headland, Kununurra.\nPilbara, must see koht kõigile kinohuvilistele, eurooplastele, geoloogidele, eestlastele, müstikahuvilistele ja ilmselt veel paljudele, paljudele.Kui siin pole veel filmikaadreid tehtud (milles ma väga kahtlen), siis vaevalt jääks see alla näiteks kaadritele Sõrmusefilmi seeriatest tuntud maastikupiltidele. Tegu on sisuliselt sadade ruutkilomeetrite suuruse umbes 500-1000m kõrguste rauast mägede piirkonnaga. Mida rohkem rauda kivimis, seda punasem see on oksüdatsiooni tulemusel, Pilbaras on mäed tumepunased kuni kohati mustad. Ilmselgelt on tegu ka ühe tuntuma kaevanduspiirkonnaga Austraalias.\nEdasi keerasime tagasi lõunasse ja otsustasime veenduda kõrbe olemasolus. Natuke pärast Kumarina roadhouse´i tegime kavala lükke ja keerasime Neds Creek roadile mis viis otse Wilunasse. See oleks loomulikult võinud ka vähemal või suuremal määral saatuslikuks saada, kuna 200km pikkune Neds Creek road pinnastee läheb läbi mitte kuskilt ja esimene pool sellest pole kindlsti sobilik ka 4veolistele 100ga läbisõitmiseks. Mis ei takistanud muidugi korilus-ja skaudispetsialist Jethrod seda tegemast. Ma kahtlustan, et see oligi ta eesmärk jätta Nait Raideri esitelg ajutise jõepõhja(millest Neds road tihti läbi läks) erosiooniauku, et siis oleks challenge kõrbest välja rännata. Paraku pidas Suzuka ülihästi koos ja päikeseloojanguks olime jõudnud aborigeeni kogukonda,Wilunasse. Asula on tuntud ka kui maailma ühe karmima offroad raja, Canning Stock Route üks otspunkte. Rada ulatyub rahulikult läbi kõrbete põhja välja, sama rahulikult võib seal ka hukkuda veepuudusesse.\nSiit lõunasse kuni peaaegu Esperanceni välja asub WA nn kuldne ala mis 1900 ringis oli Gold Rushi põhjustajaks ja siinsete linnade tekkitajaks. Tuntuim neist on Kalgoorlie, kus asub ka üks maailma suuremaid(kui mitte kõige suurem) inimese poolt tehtud aukudest, Super Pit. Siit kaevatakse kulda vel tänapäeval.\nJa kogu selle aja tahtis fakenama jeesus(mille saime autole pealekauba) aknast välja lennata, siiski taltsutasime teda 2dollarilise mündiga armatuuril. Nii kui jõudsime Esperance sadamasse, uksed lahti, tuulehoog, ja hops, jeesus välja lendaski. 10min hiljem rannas offroadi harrastades läks Suzukal sidur. Hakka või uskjlikuks?!\nPosted by nurg at 8:57 AM\nKati May 8, 2011 at 4:31 PM\nMa vaatan, et sa oled oma rajalt väikse kõrvalepõike teinud!? :)\nSiim May 8, 2011 at 9:37 PM\nPaistab, et su Aussi tripp hakkab järjest pöörasemaid mõõtmeid võtma.\nToomas May 11, 2011 at 6:53 AM\nbanaanipuud ja katkine linnutee


Jan Kaus - 17.03.2000\nPeatus keele teel\nThursday 13 March 2003 - 13:32:01\nToomas Paul. Eesti piiblitõlke ajalugu. Eesti Teaduste Akadeemia Emakeele Seltsi toimetised nr. 72.\nTallinn 1999. Toimetanud Tõnu Tender,\nkujundanud Ene Velling, saatesõna Jüri Engelbrechtilt.\nEestikeelse kirjasõna vanimaid näiteid: Tallinna eestlaste truudusevanne ordumeister H. v. Brüggeneile 1536. a.\nIllustratsioon Lembit Andreseni raamatust “Eesti rahvakooli vanem ajalugu”.\nToomas Pauli “Eesti piiblitõlke ajalugu” (edaspidi EPA) võib ja saab võrrelda entsüklopeediaga, esiteks muidugi mahukuse, lehekülgede arvu ja teiseks ka informatsiooni külluse tõttu. Kuid informatsioon EPAs hakkab lugeja kallal tööd tegema teisiti kui entsüklopeedias. Keskenduksingi seetõttu teksti ja lugeja vastasmõju mõningatele võimalustele, mitte niivõrd Toomas Pauli loodud teksti sisu faktoloogilistele küsimustele.\nTekst ja teised tekstid\nEPA pole seisev, kinnistatud tekst. Tekst on justkui tünn, millele asetatud vitsad on liiga kitsad. Tekst töötab nagu süda, mis ei jõua kõiki vereliblesid endast läbi pumbata. Kuid tünn ei plahvata, süda ei purune, tekivad ainult praod, mille vahelt saab suunduda teistesse kolletesse. EPA sarnaneb niipalju hüpertekstile, kui üks kaante vahele väliselt liikumatuks surutud tekst seda teha võib. Kuidas see väljendub?\nEPA tekst pole kaugeltki iseseisev, teised tekstid tema sees ja tema küljes moodustavadki pideva plahvatuseelse olukorra. Püüaksingi seda näidete varal esile tuua.\nParimad näited on muidugi need, kus Toomas Paul võrdleb erinevaid tekste. Lk. 421 on esitatud J. Gutslaffi ja Virginiuste 2Ms 20, 3 võrdlus. Gutslaff: “Ei peavat Sinnull töist jumalat/ollema pähl Minno” ja Virginiused: “Sinul ei pea mitte muid Jumalid olema Mino ees.” Toomas Pauli enda kirjutatud teksti on niisiis integreeritud lõigud kahest teisest tekstist. Need lõigud aga viitavad terviktekstidele, mille olemasolu ja iseloomu on T. Paul osanud sedasi esile tuua, et tekib võimalus huviks nii Gutslaffi kui ka Virginiuste maailmanägemise vastu. Seega: EPA on oma autori poolt osavalt köidetud erinevate tekstide külge ja vastupidi. Erinevate tekstide esinemine võib olla väga huvipakkuv ja üldhariv: lk. 494 näeme “ń” kasutamist aastast 1844 pärinevas eestikeelses tekstis; lk. 615, kus Jakob Hurda kirjatükis saab näha ohtralt z-tähte; lk. 655 J. Aaviku “Eesti õigekeelsuse õpik ja grammatika” väljavõtted, kus näiteks “juure”, “meele”, “ääre” on eelistatumad kui “juurde”, “meelde”, “äärde” jne. Nimetaksin selliseid tekstikurve või lühipeatusi imetabasteks juhtumiteks. Need juhtumid võivad juhtuda ka EPA enese piires. Näiteks lk. 509 kirjutab T. Paul: “1855. a. puudus Türil pühakiri 1316 perest 340s. Siin oli kulutatud aastas pühakirjade ostmiseks 3713 mehe kohta 50 hõberubla, võrdluseks – viina ostmiseks 8000 rubla.”\nErinevate tekstide köidetusest EPA külge võib tuua veel mõningaid näiteid: lk. 149 mainitakse Martin Lutheri kirja, mis eesti keeli kõlab “Jumala äravalitud armsatele sõpradele, kõikidele kristlastele Riias, Tallinnas ja Tartus”. Joonealusest leiame Lutheri enda kirjaviisi, kus linnade nimed on vastavalt “Righe, Reuell und Tarbthe”. Lutheri kirja integreerimine jutustavasse lukku on lugu ennast tublisti elavdanud. Ühe näite peab veel tooma. Lk. 424 võrreldakse Uut Testamenti aastast 1715 ja esimest eestikeelset täispiiblit aastast 1739 (lõik “Apostlite tegudest”). UT 1715: “Agga kui mitmel Päwal ehk Pääwlikko ellik Tähte olnud näha” ja P 1739: “Agga kui mitmel päeval ei päike egga tähhed ei paistnud”. “Pääwlikko” – kui ilus! Aga see sõna kuulub EPAsse ainult osaliselt, ning see ongi T. Pauli teksti juures võluvaim.\nAsi läheb aga huvitavamaks siis, kui me astume sammu edasi EPAs esinevate tekstide juurest nende tekstide juurde, mille spetsiifika ja probleemide juurde võib T. Pauli kirjatöö kaudu jõuda. Siin astub mängu muidugi teksti ja lugeja isiklik suhe. Need jooned, mida pidi üks inimene EPA juurest teiste tekstideni liikuma hakkab, võivad jäädagi ainult tema läbitud joonteks. Näiteks: kui Paul kirjeldab peatükis “Harald Põllu piiblitõlge” kolmanda Moosese raamatu 13. peatüki juures esinenud tõlkimise probleeme, siis kirjutab ta: “Seoses nende arutlustega avaldati soovi, et tõlkes välditaks nii palju kui võimalik labasusi ja vulgaarseid väljendeid.” Kui lugejal võib tekkida küsimus antud peatüki problemaatika suhtes ja ta vaatab algteksti, siis tekib võimalus, et ta näeb 13. peatüki juures ka 14. ja 15. peatükki, mis teeb “vulgaarsuste” tõlkimise probleemi veelgi teravamaks: 3Ms, 15,3: “Ja tema roojasus vooluse pärast on niisugune: ta ihu kas eristab voolust või on ta ihu voolusest ummuksis – selles on tema roojasus” (P 1989). Kui aga kirjeldatud viisil jõuda 14. ja 15. peatüki lugemiseni, siis lugemisakt ise pole enam otseselt EPA lugu järgiv, kuid tugev aheldumine toimib sellegipoolest. Lk. 467 pakub järgmise võimaluse: T. Paul tutvustab Piiblist suulisse rahvatraditsiooni kandunud fraase, sealhulgas ka sellist nagu “tühi töö ja vaimunärimine” (mida Kogujas korduvalt esineb). Autor kirjutab: “Metafoorid võivad esialgsest kontekstist irdununa hakata elama omaenda elu ja inimesed ei tarvitse teada, kust need fraasid pärit on.” Täpselt! Ma ise olen hea näide: “tühi töö ja vaimunärimine” haakuks kõigepealt Oskar Lutsu retoorikaga. Nii hakkas jooksma joon EPAst Oskar Lutsu pentaloogiasse. Või lk. 469, kus T. Paul kirjutab: “Allusiooni mõju eeldab publiku või lugejate mõistmist ja kaasteadmisi ning teda võib vaadelda kui teksti tekstis: autori loodud teksti lülitatakse teadlikult fragmentidena teine tekst (tsitaadid, viited, epigraafid jne.). Eeldatakse, et lugeja arendab need teiste struktuursete konstruktsioonide killud välja tekstideks. Assotsiatiivne mehhanism hakkab aga tööle ainult siis, kui salavedruna toimiv märksõna või kujund on ka lugejale taibatav ja tähenduslik.” Just samal ajal lugesin viimase Loomingu arvustusi, kus oli ära toodud “Yuppiejumala” tegelaste nimede sarnasus Vana Testamendi nimedega (näiteks vastavalt Jaffa ja Jahve, JHVH). Nii võib EPA mõju kanduda ootamatutesse silmapiiritagustesse.\nT. Paul ise aga ei lakka üllatamast lugejat joonealuste tekstide “isikkoosseisuga”. Lk. 825, peatükis “Eri aegade erinevad nõuded adekvaatsele tõlkele” lausub ta: “Keegi eestlastest ei ole kurjustanud, kui ta ei saa aru Aristotelese “Luulekunstist”. Ega Aristotelese “Nikomachose eetika” palju kergem lugemismaterjal ole.” Ning joonealusena on toodud “lingid” mõlema teose eestikeelsele variandile. Nii et Paul on andnud lugejale võimaluse sukelduda Eesti piiblitõlke ajaloost otse Aristotelese maailmanägemusse. Lk. 266 annab T. Paul lühikursuse pietismi osas, rääkides, kuidas A. H. Francke tahtis äratada ja arendada individuaalset teadlikku vagadust ja et usk ning vagadus peab pietismi põhimõtete järgi olema isiklik ja teadlik. Siinkohal oleks võinud ju joonealune tõmmata joone Max Weberini, miks mitte? Aga ei ole tõmmanud. Siit jõuamegi teksti ülesehituseni.\nÜlesandeks pole kritiseerida, vaid pigem vaadelda, kuidas hiiglaslik tekst, mis justkui tahab ennast haakida võimalikult paljude teiste tekstide külge, töötab, ei tööta ja töötada võiks. Laiem küsimus siinjuures oleks: kellele on tekst suunatud? Raamat kõigile ja mitte kellelegi?\nAlustagem lihtsamatest näidetest: lk. 749 on mainitud Maret Randla piiblikogu, aga teadmata jääb, kes M. Randla on. Lk. 309: “J. Gutslaff ja J. Jhering surid 1657. a. katku, nagu ka N. Bagge, M. Zarenius, A. Winkler, G. Saleman ja mitmed teised.” Kes oli N. Bagge? EPA teda rohkem ei maini, ka “A-Cent” vaikib. T. Pauli sõnastuses kõlab mehe nimi nii loomulikult, justkui peaks suuremale osale lugejaskonnast see midagi ütlema. Samas leiame lk. 312 poole lehekülje pikkuse joonealuse Kuusalu pastorist Johann Wolfgang Boeclerist, kes kuulus 1682 loodud Uue Testamendi käsikirja läbivaatamiseks loodud komisjoni (ta on olemas ka “A-Cent-is”). Sellega haakub lk. 320 mahukas joonealune Johann Ernst Glücki kohta, kust teadmatu saab teada, et 1699 tõlkis Glück piibli vene keelde ja tema majas üles kasvanud Marta Skavronska oli hilisem Katariina I, Peeter I abikaasa. Informatsioon kummub üldajalooliseks õppehetkeks!\nSamasuguseid kuhjumisi-hõrenemisi kohtab sõnastuses. Lk. 335 Wastse Testamendiga seotud Adrian Virginiuse kirikukeele saksapärastest joontest sõltuvast keelest ja rahvakeelest rääkides ütleb T. Paul: “Omaette probleemideringiga on tegemist verbivormide puhul, milles põhiverb on impersonaali mineviku partitsiibi translatiivis.” Kuigi järgnevad näited, tekib küsimus: kellele on antud lause adresseeritud? Kas filoloogidele, kellele pakuvad huvi sakraalse kirjanduse keeleküsimused? Vaevalt on raamatu sihtgrupp nii kitsas. Eelkõige on ju tegemist harimisele pürgiva raamatuga, kus on (paari)lõigulisi või koguni peatükilisi lühikursusi ajaloo, semiootika, sotsioloogia, kultuuriloo, filosoofia, poliitika, etümoloogia vallast. Näiteks peatükki “Tõlgete terminoloogia ja rahvuslik identiteet” saab näha eesti keele indoeuroopastumise referaadina. “Rahvakoolide võrgu rajamine Rootsi ajal” on justkui peatükk mõnest pedagoogika ajaloost: Lembit Andreseni raamatuid lugenul pole T. Pauli edastatu näol enamasti tegemist uudse infoga. T. Pauli keelefilosoofilised arutlused on traditsioonilised, mõnelt vaatekohalt lausa konservatiivsed (vt. lk. 49).\nKas “translatiiv” asemel oleks võinud öelda: “saav kääne”? Lk. 336 on võrreldud saksakeelset ja eestikeelset teksti (Jh 8,4) “Oppetaja/ sesinane Naine on awwa Töh pähl kinni tabbamatu Abbiellorikmissen”. Pauli huvikeskmes on adjektiiv “ava”, mille tähendust on tänapäeval raske kindlaks teha. T. Paul toob ära Wiedemanni ja Rossihniuse saksakeelsed vasted (Rossihniuse eestikeelne “avapatane” ja Wiedemanni “ava töö peal”). Puuduvad aga praeguse eesti ja kreeka keele vasted. Mitmetes kohtades pole T. Paul kasutanud saksa-, (näit. joonealune lk. 595), inglis-, (näit. joonealune lk. 834) või soomekeelse (näit. lk. 297, kus on ära toodud keel, mis sisaldab veel x-i ja c-d) teksti edastamisel tõlget. Mitteoskaja peab kasutama sõnaraamatuid või asjatundja abi. Kas T. Paul annab mõista, et saksa, inglise ja soome keele oskus peab olema iseenesestmõistetav? Samas on nii mitmedki peatused tekstis justkui mõeldudki õppematerjaliks: lk. 130-131 esitatakse (peamiselt tsitaatide varal) renessansi lühiõppetund, lk. 132 reformatsiooni ja prantsuse valgustuse seosed ja lk. 133 võib leida lühikese sissevaate trükikunsti lukku.\nKahju on muidugi sellest, et mõnda keelelisse probleemi süüvides jätab T. Paul tihti kasutamata algallika: LXX, Vulgata või kasvõi heebreakeelse vaste. See on ka arusaadav, kuna raamatul poleks sellisel juhul kaldaid. Aga kahju on ikkagi ja on rõõm, kui T. Pauli haridustöö kaldub etümoloogia, eesti keele arenguloo või võimalikult mitmekesise või mitmeallikalise sõna-, väljendi- või mõisteanalüüsi poole. Näiteks: lk. 439 Anton Thor Helle heebrea laensõnad (“jaanalind” – “bat ha’ana”; näide on paljudele tuntud, kuid teadmatutele hariv). Lk. 416 on räägitud nd-vormi muutumisest nud-vormiks Thor Helle piiblitõlkes ja selle kinnistumisest; lk. 402 -kit liite kujunemisest -ki liiteks jne. Lk. 679 on üks positiivsetest näidetest, kust lugeja leiab paljud analüüsi komponendid: kreeka sõna “moria” ja “moros” vasteks on toodud WT, Thor Helle ning joonealusena Hupeli ja Wiedemanni tõlked ning ka H. Põllu, J.V. Veski ja J. Aaviku suhtumine. Aga ikka ja jälle jääb väheke puudu (mis muidugi ei pea olema lugemise hoogu kärpiv, vaid vastupidi – uudishimu kasvatav). Näiteks: lk. 437, peatükis “Eesti piibli tõlkeanalüüs” räägib T. Paul heebrea sõnadest, kus enamiku harulduste või uunikumide puhul on tõlgetes tegemist oletustega. Esile tuuakse koht Õpetussõnadest (27, 9), mille vasteid on samuti kiiduväärselt mitu: näiteks P 1739 (“nenda ka on kellegi söbber maggus süddame nou pärast”, P 1968 (“aga valu võib purustada hinge!”) Soome P 1992 (“ystävan rakkaus on kuin tuoksuva puu”), Good News Bible 1976 (“but trouble shatters your peace of mind”). Peab küsima, et miks on jäetud kasutamata võimalus pakkuda heebreakeelset vastet ja oma selgitust ja/või arvamust? Milline lõik tsitaadist valmistab heebrea keelest tõlkimisel raskusi? Ei tea. Ning kui avada näiteks P 1989, siis sama koht kõlab: “Õli ja suitsurohi rõõmustavad südant, aga valu võib purustada hinge!”\nKordaks veel kord, et tegu pole kritiseerimisega. Loomulikult saab siin näha ebajärjekindlust ja katkendlikkust, kuid EPA kui suur tekst(ikogum) saab just huvi pakkuda tema autori positsiooni silmas pidades. Tundub, et EPA ongi väga autorikeskne raamat, kuna see, mis on jäetud tekstis kirjutamata, on sama kõnekas kui see, mis on kirjutatud ja mis moodustab teksti esimese osa, nähtava teksti: sõnade jääpinna Sõna sügaviku peal. See, mis on jäetud kirjutamata, võib näidata meile just Toomas Pauli eelistusi ja tema kui autori positsiooni. Ühelt poolt tahab ta suunata lugejat suurema harituseni ja huvini, Sõnani; kuid teiselt poolt on üks tema soove kõneleda oma vaateid, sõnu.\nSiiski peab ütlema, et Toomas Paul ei pürgi olema Autor. Selle kõige eredamaks näiteks on lk. 769, kus Paul hakkab kirjutama enda osast piiblitõlke loos: “Nende ridade kirjutaja /---/ alustas huvist asja vastu ning palus Uku Masingult nõu ja tuge.” Ja edasi. “T. Paul käiski Tartus…” Autor kirjutab endast ainsuse III pöördes, mida võib tõlgendada püüdena iseenda tegemistega distantsi saavutada.\nPoleemiliste seisukohtade ristamisel oskab Paul ennast nii maksma panna, et lugejal ei jää päheastumise tunnet. Kriitilisemaid noote on ka: lk. 680 arutletakse väljendi “kõlvatumad/kõlvatud orjad” suunas. Antud vorm kuulub J. Aavikule ja H. Põllule, vastukaaluks toob T. Paul kreeka vaste “achreios” ja eesti vormi arengusuuna ning veel Hupeli ja Wiedemanni eestikeelsete sõnade saksakeelsed vasted. T. Paul: “Sõna tähendus hakkas nihkuma möödunud sajandil. Kui H. Põld või J. Aavik oleksid piiblit redigeerides nendes kohtades algteksti vaadanud, pidanuksid nad rääkima “kõlbmatust” sulasest (orjast), nagu seda on teinud WT 1686.” (Tõin selle näite ka sellepärast, et siin on kiiduväärselt kasutatud paljusid variante, sh. ka kreekakeelset sõna). On ikkagi aru saada, et Harald Põldu ei suhtu T. Paul sellise soojusega kui Uku Masingusse: on huvitav vaadata Harald Põllu piiblitõlke looga paralleelselt kulgevat Harald Põllu rahalunimise lugu. Muuseas, lk. 676 leiab autor, et on “natuke kurb, et H. Põld sai oma töö eest kuulda vaid laitmist.” See lause näitab T. Pauli püüdu olla võimalikult objektiivne. Näiteks hindab T. Paul luterlasena katoliikluse osa harjumatult kõrgena (vt. Andrei Hvostovi retsensiooni 10. veebruari Areenis). Õnneks on autor vist aru saanud, et objektiivne olla on võimatu. Lk. 262 on T. Paul esitanud poleemika rootsiaegse ülikooli tähtsusest Eesti kultuuriloole, kus alguses on ära toodud Hans Kruusi negatiivne ja seejärel Helmut Piirimäe positiivne hinnang. Kaalukausse kallutavaks saab T. Pauli joonealune, kus ta ütleb: “Mitmed Tartu ülikooli kasvandikest on jätnud jälgi eesti kirjanduslukku nagu Joachim Salemann, Johannes Gutslaff ja Martin Gilläus.” Ka oma positsiooni esitamises pole T. Paulil ühtsust: lk. 569 leiame hinnanguid Eduard Ahrensi kohta. Esimene neist, V. Reimani oma, on positiivne, sellele järgneb Arnold Kase negatiivne hinnang ja sellele omakorda (enam mitte joonealusena) T. Pauli sõnad: “Omast kohast võiks Arnold Kase kompromissitut antiklerikaalsust pidada sümpaatsekski, ent E. Ahrensi puhul ei ole selline ründamine korrektne.”\nKui püüaks näha, kuidas Toomas Paul keelesse suhtub, siis ehk ei ole EPA kui teksti iseloom, tema kurvide, peatuste, kõrvalteede, verbaalse kruusa, rohu ja asfaldi vaheldumise rohkus enam liikumist takistav.\nToomas Pauli raamatust õhkub kummalist tunnet keele mõõtmetest: mitte niivõrd tema kvantideedist, vaid kvaliteedi pidevast teisenemisest. Pauli tekstitagune tekst tahaks justkui öelda: Keel(el) on protsess, muutumine, evolutsioon; keel on – Humboldtile tuginedes – pigem energeia kui ergon. Juba eelpooltoodud näidetest võib selle kinnituseks üht-teist tuua. Aga lisa saab veelgi leida: lk. 803 on kirjeldatud seda, kuidas Eduard Vääri küsitles 1992 eesti filoloogia üliõpilasi, kellele olid tundmatud kirikukeele tavasõnad “jünger”, “tölner”, “variser”, “roojane”, “käsulauad”. Või lk. 226, kus T. Hennoste ja M. Erelti Keeles ja Kirjanduses ilmunud artiklitele viidates leitakse, et teekond neologismist arhaismini on tulevikus tunduvalt lühem kui seni. Joonealuses tuuakse näited: “piisama”, “täna”, “hetkel”, “liba-“, “iganes”, “mingi” tähendus on viimastel aastatel märgatavalt muutunud. Selline lähenemine keelele tekitab loodetavasti rohkem tähelepanu iga suust või sõrmeotstest väljuva sõna ja lause vastu. Niisiis, kui ka sisu kohta midagi öelda, siis Toomas Pauli “Eesti piiblitõlke ajalugu” esitab köitvaid peatükke minu emakeele alguseta ja lõputa, ainult lühikesi peatusi lubava lingvistilise ja maailmanägemusliku arengu loost. “Eesti piiblitõlke ajalugu” on selle tajumiseks ja meeleshoidmiseks väga sobiv – avarat vaadet pakkuv peatus.


Ujumine ja harjutused basseinis lülisamba jaoks - Jooga January\nUjumine on suurepärane spordiala, mis on kasulik tervislikuks ja ilusaks jooniseks. Kuid pole vaja olla sportlast basseinis ujuda. Saate seda teha oma rõõmuks. Ja veel, sagedamini kui mitte, mäletavad uinumist, kui on probleeme tagasi.\nSeljavalu, rindkere ja nimmeosa - valu mittespetsiifiline sümptom. Seda on täheldatud mitmesuguste haiguste korral. Kõige sagedamini on selgroogsete degeneratiivsed kahjustused ja nende tagajärjed - väljaulatuvad osakesed ja võrkkesta perifeeria.\nSeljavalu valutab osteoartriidi, eriti selle deformeeriva variandi korral. Kaltsiumi puudumine luudes põhjustab ka valusaid tundeid. Seda haigust nimetatakse osteoporoosiks ja see esineb vanas eas, ainevahetushäired, suhkurtõbi.\nKuidas aidata keha haigusega toime tulla?\nEnamik ajast on inimese lüli vertikaalselt. See tähendab, et mõlemad atmosfäärirõhk ja gravitatsiooni jõud mõjuvad sellele. Liiga kehamassi korral suurenevad selgroosa koormused.\nNende mõju tõttu väheneb vahelihasruum, kettad surutakse kokku. Sääreluu vaheline vaagen hakkab liikuma eri suundades. Seda protsessi nimetatakse väljaulatuvaks. Želatiinikihi mügaravus võib põhjustada valu ja neuroloogilisi sümptomeid, kui närvijuure on rikutud.\nJätkuvate koormuste korral hävib želatiinituum, mis hoiab kinni želatiinist, ja eend muutub resistentseks. Intervertebral hernia on moodustatud. Neuroloogilised sümptomid, samuti valu sündroom. Sõltuvalt kahjustuse tasemest kaebavad patsiendid:\nValu ja põletus kaelas.\nValu rinnus, alaselja.\nDünaamilised ja staatilised koormused selgrool on oluline kahjulik tegur. Selleks, et vältida vahepealsete kõri moodustumist või vähendada selle avaldumist, on vaja tugevdada selgroogu, et tagada stabiilsus. Lisaks on oluline suurendada selgroolüli vahemaad. See nõrgendab vaheseibade tihendamist ja nende eendite ulatust.\nOsteoporoos on samuti väga oluline selgroo stabiilsus, seda saavutab arenenud lihaskorsetis. Kuid selle patoloogia ülekoormused, nagu ka võrkkestas, on vastunäidustatud.\nKuidas ühendada ebaõige asju - ebasoovitavate kehaliste tegevustega lihaste tugevdamine? Nende patoloogiate optimaalne valik on vesi - ujumine või võimlemine terapeutiliselt.\nUjumine koos selgrootükiga on väga kasulik. Vesi vähendab oluliselt kehakaalu ja seega ka staatilist koormust. Selle tagajärjel nõrgeneb vaheseintevahelised kettad. Lisaks sellele on keha liikumine vees kaasa seljaaju venitamisele, mis on väljaulatuvate protsesside väljaviimine prostituutidele ja peristoonudele.\nUjumis- ja veest aeroobika eeliseks on see, et koolituse ajal tugevdatakse kõiki lihasrühmi. Kuigi selja lihastik on rohkem kaasatud.\nKuid selleks, et ujumine oleks kasulik, mitte kahjuks, tuleb vees harjutada õigesti.\nKõigepealt peate meeles pidama lihtsat reeglit - bassein algab sushiga. Ujumiseks peaks alati eelnema kuum soojendus. Enne kui lihased hakkavad intensiivselt vees tööd tegema, peavad nad soojenema. Kuiv treening sisaldab järgmisi harjutusi:\nMakhi käed ja jalad.\nKäte pööramine õla- ja küünarliigendites.\nSee võimlemine suurendab kehas verevarustust, annab vibreerivust, valmistab vere harjutusi. Selle kasutamine on ilmne.\nSisestage bassein, kellel on kirurgilised vahetusnurgad või muu patoloogia, peaks olema ettevaatlik. Ärge hüppake äärekivist või torni. Pärast siledat sukeldumist vette võite ujuda.\nLülisamba probleeme silmas pidades on enamus ujumise stiili lubatud. Peamised neist on:\nSoovi korral saate ujuda oma stiiliga - näiteks küljega või koera sarnasega.\nEi ole soovitatav ainult liblika stiil. Seda on üsna raske täita. Isik, kes ei tegele ujumisega professionaalselt, ei saa alati kõiki elemente korrektselt täita. Lisaks sellele on selle stiili liikumised üsna teravad, selgroo koormus on märkimisväärne. Võimalik on ka ülemäära pikkus nimmepiirkonnas, mis on sellel trombikontsentratsioonil vastunäidustatud.\nButterfly stiil sobib tervislikele sportlastele, kellel on selja, õlgade ja käsivarre hästi arenenud lihastik. Mis vahepealsete küpsised, vahelduvad selgroolülid võivad põhjustada valu sündroomi suurenemist. Võimalik ja sekvestratsioon tselluloosi tuum - selle eraldamine intervertebral ruumi ja prolapse arvesse selgroo kanal. Kliiniliselt ilmneb see, et haigusseisundi halvenemine, täiendavate neuroloogiliste sümptomite ilmnemine ja valud vastavas tagapoolses sektsioonis.\nUjumine taga on vaiksematest stiilidest. Lihased on koormatud ühtlaselt, selgroo ümberlülitus puudub. Vastupidi, selja otsas oleval veel peal hoidmisel on selgroolülide koormus praktiliselt puudu. See aitab lõdvendada selgroogu. Sel ujumisel töötavad käte, õlgade, tuharade ja reied lihased.\nSee stiil võimaldab teil töötada hea kiirusega ilma liigse väsimuseta.\nPeamine ujumise oht seljas on kokkupõrge teiste ujukitega. Selle sätte läbivaatamine on väga piiratud.\nMis vahepealsete küpsised, eriti nimmepiirkonnas, on oluline ujumise peatamise hetk. Vertikaalsele positsioonile tagasipöördumiseks võib esineda lülisamba reablimine, mis on selle patoloogia jaoks väga ebasoovitav. Seepärast on vajalik ujumine korrektselt lõpetada - kõigepealt keerata maos ja alles seejärel ujuda jalgadele.\nUjumine taga on mugav ja võimalus lõõgastuda, kui äkitselt oli koorem liiga suur. Lamades vees on suurepärane võimalus lõõgastuda kõik lihased ja venitada lülisamba. Selle stiili abil saate alustada vee harjutusi selja patoloogiaga inimestel.\nKui te kujutate skemaatiliselt rinnavarju stiili, siis see sarnaneb konnade ujumise tehnikaga. Kui käed ja jalad töötavad, mees jookseb kõhuga. Rinnatüüp on hea võimalus tugevdada rindkere piirkonda lihaseid selga. Kuid niisuguse ujumisega töödelnud nimmeosakond ei ole vähem, mistõttu on rinnaga näidatud selle lokaliseerimise hernia.\nJa see on vaikne ujumistehnika. Rindade stiilis liikumine on piisavalt aeglane, kuid vahepealsete kõri puhul ei ole kiirust vaja. Stiilne rinnakorv ei kummarda ujujat ega võimalda tal veeaurustamiseks rohkem aega pühendada. Oluline on töötada sünkroonselt oma käte ja jalgadega, hoida selja otse, mitte lülisamba ülekoormamist.\nStyle indeks - kiire ja energiline. See nõuab pingutusi. Seda ei tohiks alustada nõrkade lihastega ega üldise väljaõppega. Küülikuga on raske ujuda ja kui on hingamissüsteemi probleeme. Suurte vaheliigesega künkade puhul võib lihaste intensiivne töö ja selgroo liikumine raskendensi süvendada. Seepärast on vajalik hoolikalt ujuda seljahaigustega.\nParem on minna talle viimaseks, kui keha on piisavalt ujumiseks valmis.\nMõnedel inimestel pole vähimatki ettekujutust olemasolevatest ujumisviisidest. Kuid see ei tähenda, et nad loobusid basseinist. Keegi saab ujuda tema kõrval, kiiresti lööd, ja keegi - imiteerides loomi. Oluline on seda teha õigesti, eriti väljaulatuvate osade ja võrkkestmetega.\nÄrge tehke ootamatuid liikumisi vees, püüdke sujuvalt liikuda.\nÄrge liigutage üht lihase rühma.\nAlternatiivne aktiivne ujumine veetma ja täielik lõõgastus.\nSeljavalu väljanägemisega loobuge sellest meetodist.\nLisaks ujumisele saate basseinis kasutada ka vesivõimlemist.\nHarjutused vees omavad terapeutilist toimet selgroolülale. Nad põhjustavad seda venitada ja lõõgastuda, vabastada lihasspasmid. Vesivõimlemist esindab järgmine harjutuste komplekt:\nLihtne valge vee peal, taga. Käed jaotuvad üksteisest. Peate rahulikult ja sügavalt hingama, keha lihastik on lõdvestunud.\nLööge köie poole, et jagada rajad. Käed tõusevad oma pead alla. Selle treeningu abil rindade rindkere töötab rohkem.\nAsetus asub küljel asetseva selja taga. Vaagnad peavad puhkema basseini küljel, jalad tõusevad selle peale. Küljed on kasvatatud külgedel. Kõigi selgroo ja selja lihaste osad töötavad.\nLamades oma selja või kõhuga maski üle raja, hoides oma käed ja jalad lõikurite taga. Samal ajal on oluline hoida selja otse, mitte painutada seda.\nAqua-aeroobikas koos metssigade vahetevaheliste kübaradega aktiivsed harjutused vees koos tantsuelementidega on ebasoovitavad.\nUjumine basseinis ja veemängimine on suurepärane teraapia meetod selgroo patoloogia jaoks. Kuid on oluline, et klassid oleksid püsivad ja korrapärased, vastasel juhul on mõju lühike.\nSkolioosi massaaž kodus


Eesti Kinnisvaramaaklerite Koja Aukohtu lahendid « Blogi « Eesti Kinnisvaramaaklerite Koda\nEKMK Aukohus teatab: 2014.a kokkuvõte Aukohtu lahenditest\nKäesolevaga toome välja eelmise aasta Aukohtu lahendid:\n1)\tAvalduse esitaja soovis maaklerlepingu lõpetada, põhjendades, et maakler edastab klientidele kuulutustes valeinfot.\nKlient oli sõlminud maakleriga maaklerlepingu. Maakler leidis vastavalt lepingus märgitud tingimustele korterile ostja. Avalduse esitaja soovis müügist loobuda, otsis erinevaid võimalusi maaklerlepingust taganeda ja pääseda leppetrahvi tasumisest maaklerile.\nAukohus otsustas, et maakleril on õigus leppetrahvile.\n2) Avalduse esitaja allkirjastas maakleriga maaklerlepingu korteriomandi müügiks. Mõne aja pärast soovis ta lepingut lõpetada ning teatas maaklerile vastavalt lepingule lepingu lõpetamise soovist kolmkümmend päeva ette.\nMaakler oli sellega nõus, kuid pakkus kliendile võimalust veel korteri müüki proovida madalama hinnaga. Maakler leppis e-maili teel kliendiga kokku, et vähendab ka enda teenustasu.\nMõne aja pärast leidis maakler korterile ostja ning ta allkirjastas ostjaga lihtkirjaliku kokkuleppe korteri broneerimiseks. Maakler allkirjastas selle kokkuleppe omaniku nimel, kuigi tal puudusid selleks volitused ning ta lasi ostjal ettemaksu enda ettevõtte arveldusarvele tasuda. Peale asjaõiguslepingu allkirjastamist oleks pidanud maakler osa tema ettevõttele makstud summast tasuma (tagastama) müüjale, sest ostja poolt tasutud summa oli maaklerile makstavast tasust suurem. Ostja poolt enammakstud summat maakler müüjale ei tasunud.\nLisaks eelpool kirjeldatud käitumisele oli maakleri suhtlusviis kliendiga äärmiselt ebaprofessionaalne.\nAukohus otsustas maakleri Eesti Kinnisvaramaaklerite Koja liikmeskonnast välja heita.


Riik tutvustas konkurentsivõime tõstmise strateegiat - Kaubandus\nAutor: Kaubandus.ee • 1. juuli 2008\nRiik tutvustas konkurentsivõime tõstmise strateegiat\nValitsus seadis riigi konkurentsivõime tõstmise strateegias 9 konkreetset mõõdetavat eesmärki ja 29 mõõdetavat alaeesmärki. "Lootus leida üks või kaks päästvat ideed ei ole nii lihtne," ütles põhimõtteid tutvustanud riigikantselei strateegiadirektor Keit Kasemets täna Stenbocki majas toimunud pressikonverentsil.\nKasemets ütles, et asju mis raha tõttu võiks tegemata jääda ta palju ei näe, kuid tõdes siiski, et mõnede meetmete maht võib jääda väiksem, kui ta täna kavas kirjas on.\nKoostatud strateegia näeb ette ettevõtete tootlikkuse ja ekspordi kasvu, rohkem tippteaduse tegemist, mille aluseks on loomulikult arvukam teadlaste järelkasv, samuti ettevõtluskeskkonna lihtsamaks ja investeeringutele atraktiivsemaks muutmine, keskkonnasõbralikuma, kuid samas konkurentsivõimelise energeetika ja majanduse tagamine, paremate oskustega kvaliteetsema tööjõu koolitamine ja paindlikumad töösuhted ning makromajanduskeskkonna parandamine. Viimase suurimaks väljakutseks peab strateegia tasakaalulisemale majandusarengule kaasaaitamisega tööjõutootlikkuse ja palkade kasvu tasakaalustamise ning eurole üleminekuks vajalike Maastrichti hinnastabiilsuse kriteeriumi täitmist.\nEttevõtlust toetava maksusüsteemi loomise konkreetsete sammudena näeb valitsus tulumaksu jätkuvat alandamist ja maksuvaba tulu suurendamist, käibemaksuerisuste vähendamist ja uute saastetasude kehtestamine.\nTootlikkusele on mõõteks seatud saavutada 2011 aastaks 80% tootlikkus Euroopa Liidu keskmisega võrreldes. Kaupade ja teenuste ekspordi osakaal peab tõusma 75%ni SKPst (2007. aastal on see 72,8%). Ühe konkreetse sammuna on valitsus ära toonud ja rõhutatult esitanud innovatsiooniosakute süsteemi rakendamise eriti väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete puhul. Riigikantselei strateegiadirektori sõnul on sarnast meedet rakendatud Iirimaal ja Hollandis, kus see andis väga häid tulemusi.\nPaindlikumate töösuhete loomise sammuks on strateegia kohaselt uue töölepinguseaduse vastu võtmine ja selle rakendamine, samuti tööturuameti ja töötukassa ühendamine ning lasteaiakohtade suurendamine.


0.5 tk Melon\n0.5 dl Mesi (vedel)\n1 tk Laim\n0.5 tl Ingver (jahvatatud)\n1 dl Münt (hakitud)\nKa hõrgu magusroa saab suvisel ajal õues grillil valmistada kiirelt ja lihtsalt. Kaunid maasika-melonivardad laimi-mündi-meekastmes maitsevad hästi nii suurtele kui ka väikestele.\nKoori melon ja lõika kuubikuteks. Poolita maasikad. Riivi pestud laimilt koor, sega kokku mee, ingveri ja mündiga. Lüki meloni- ja maasikatükid varraste otsa ning grilli neid järelkuumuses mõni minut. Määri meekastmega ja naudi!


COVID-19 käitumisjuhend sporditegevuse jätkamiseks alates 3. märtsist – Eesti Kergejõustikuliit\nCOVID-19 käitumisjuhend sporditegevuse jätkamiseks alates 3. märtsist\nTäna, 27. veebruaril jõustusid Vabariigi Valitsuse poolt kehtestatud uued piirangud spordivaldkonna tegevustele. Piirangud hakkavad kehtima 3. märtsist 2021.\nsisetingimustes on lubatud individuaaltegevus ja individuaaltreening, sealhulgas koosjuhendajaga ning kui hoitakse teiste isikutega vähemalt kahemeetrist vahemaad. Keelatud on tegevuse käigus vahetada paarilisi. Treeningu eel, ajal ja järel tuleb lähtuda põhimõttest, et lähikontaktsust ei teki enam kui ühe isikuga. Rühmaviisiline tegevus või treening ei ole lubatud. Paarismängud on lubatud ainult nendel spordialadel, mis lähevad individuaalspordiala mõiste alla. Nendeks on tennis, lauatennis, padel, sulgpall, rannavõrkpall ja rannatennis. Tegevusekäigus ei tohi paarilisi vahetada. Individuaaltegevuse või individuaaltreeningu piirang ei kehti koos liikuvate või viibivate perekondade kohta või juhul, kui nimetatud tingimusi ei ole mõistlikult võimalik tagada;\nvälitingimustes on lubatud treenimine kuni 10 isikulistes rühmades, sealhulgas juhendajaga;\nsisetingimustes peab olema tagatud, et ruumi täituvus ei oleks rohkem kui 25% tavapärasest täituvusest. Treeningu ajal on vajalik tagada iga harrastaja kohta 10m2 ja harrastajapaari kohta 20m2 ala, mille sees tegevusi ellu viia. Ruumi täituvust arvestatakse spordiobjekti riietusruumide mahutavuse järgi, milleks on kappide või nagide arv. Kappide või nagide arv on fikseeritud Eesti spordiregistris. Juhul kui ühes hoones asub mitu sportimispaika (nt pallimängusaal ja jõusaal), aga kasutatakse sama riietusruumi, tuleb tagada 25% täituvuserinevate sportimispaikade lõikes;\nsiseruumides kantakse maski, v.a sporditegevuse ajal. Nimetatud kohustus ei laiene alla 12-aastastele lastele või juhul, kui maski kandmine ei ole tervislikel põhjustel, töö või tegevuseiseloomu tõttu või muid olulisi põhjuseid arvestades võimalik;\nKõik treeningpaigas viibivad treeningtegevusega otseselt sidumata isikud (sh lapsevanemad) peavadsiseruumides kandma maski.\nSiseruumides on lubatud üksnes individuaalne treeningtegevus, mis tähendab, et treening saabtoimuda maksimaalselt kahe isiku vahel:\nAvalikuks kasutamiseks mõeldud saunasid kasutada ei tohi, st et spordiobjektil ei ole lubatudsaunade kasutamine.\nIndividuaalseks ujumiseks, kui sportlikuks tegevuseks, on lubatud kasutada neid siseujumisbasseinespordiobjektides, mis on registreeritud Eesti spordiregistris ja mille siseujumisbasseinil on määratud võistlusradade arv. Lubatud on ka lastebasseinide kasutamine nimetatud spordiobjektides individuaalseks sporditegevuseks, nt laps koos vanemaga või treeneriga.\nTreeningute korraldaja vastutab, et riskirühmadesse kuuluvate isikute (eelkõige vanemaealiste,krooniliste haiguste ja immuunpuudulikkusega inimeste) kokkupuude teiste isikutega oleks minimaalne.\nCOVID-19 käitumisjuhend spordivõistluste korraldajatele alates 3. märts 2021\nKorralduse nr 97 terviktekst ja seletuskiri on kättesaadavad siit.\na. spordialaliidu võistlussüsteemis osalevad sportmängude meistriliiga ja esiliiga võistkondade sportlased;\nc. Eesti täiskasvanute ja noorte koondise liikmed ja kandidaadid.\nMadalama tasemega võistluste (näiteks sportmängudes kolmandad ja madalamad liigad), lasteja noorte võistluste (välja arvatud koolieelse lasteasutuse sama rühma laste vahel ja 1.-4. klassi sama klassi laste vahel), sõpruskohtumised, harrastusspordivõistluste ja liikumisharrastuse ürituste korraldamine ei ole lubatud.\nProfessionaalne sportlane on isik, kes tegeleb spordiga kõige kõrgemal sportlikul tasemel, saabspordiga tegelemise eest tasu või toetust ja elatub peamiselt sellest. Sellisteks sportlasteks on meistriliigade võistkondadesse kuuluvad isikud ning Eesti Olümpiakomitee olümpiaettevalmistustoetust saavad isikud. Professionaalse sportlase mõiste laieneb ka välisriigi sportlastele. Seeniorsportlasi ega veterane ei loeta professionaalseteks sportlasteks olenemata sellest, kas nad on Eesti seeniorspordi või mõne muud spordiühenduse koondiste liikmed või kandidaadid.\nVõistluse korraldaja tagab, et isikud ei koguneks võistluspaiga territooriumil gruppidesse egajääks pärast võistlust territooriumile.\nVõistluse korraldaja vastutab, et riskirühmadesse kuuluvate isikute (eelkõige vanemaealiste,krooniliste haiguste ja immuunpuudulikkusega inimeste) kokkupuude teiste isikutega oleksminimaalne. Vajaduse korral kasutatakse isikukaitsevahendeid.\nVõistlusel osalejaid tuleb võistlusel osalemise tingimustest ja eeskirjadest teavitada niiregistreerimisel kui võistluse alale sisenemisel. Teavitust tuleb teha korraldaja eri kanalite kaudu: veebilehel ja sotsiaalmeedias, nii tekstina kui piktogrammidena asutuses kohapeal, sh välisustel, piirdeaedadel.


Viimsi valla 2019-2020. a huvihariduse ja -tegevuse toetuse eraldamise tingimused ja kord – Riigi Teataja\nViimsi valla 2019-2020. a huvihariduse ja -tegevuse toetuse eraldamise tingimused ja kord\nViimsi valla 2019-2020. a huvihariduse ja -tegevuse toetuse eraldamise tingimused ja kord - sisukord\n(1) Taotlus esitatakse allkirjastatult Viimsi Vallavalitsuse haridus- ja kultuuriosakonnale (edaspidi Osakond) Vallavalitsuse poolt kinnitatud taotlusvormil.\n(4) Taotlus esitatakse Osakonnale järgnevalt:\n1) 2019/2020 õppeaasta osas hiljemalt 15. maiks 2019;\n(7) Osakond kontrollib esitatud taotluse nõuetele vastavust ning edastab need Viimsi Vallavalitsuse poolt moodustatud huvihariduse ja huvitegevuse projektide hindamise komisjonile (edaspidi Komisjon) ettepanekute tegemiseks.\n3) 2 esindajat Viimsi Vallavalitsuse hariduse- ja kultuuriosakonnast;\n(5) Komisjoni tehnilise teenindamise (sh. koosolekute protokollimise) tagab Viimsi Vallavalitsuse hariduse- ja kultuuriosakond.\n(6) viivitamatult informeerima Vallavalitsust tegevuse teostamise käigus ilmnenud tegevuse negatiivse tulemuse tõenäosusest või vältimatusest ning tegevuse edasise jätkamise kaheldavast otstarbekusest.


Aardeotsimine viib loodusesse tuhnima - Äripäev\nAardeotsimine viib loodusesse tuhnima\nEliisa Matsalu, Urve Vilk\n19. aprill 2014, 09:00\nEliisa Matsalu, Urve Vilk 19. aprill 2014, 09:00\nDetektorism, paljudele tuntud kui aardeotsimine, paneb huvilise looduses kilomeetreid maha kõndima ja näppe mullaseks tegema.\nASi Nurme Turvas tehnikajuht Mihkel Soolo on detektorismiga tegelenud umbes kolm aastat. Huvi ala vastu tekkis aga tunduvalt varem. “Nägin ühe piiksuva riistapuuga tegelast põllul tuuseldamas ja aeg-ajalt maakera seest midagi välja kaevamas,” meenutas ta, kuidas umbes kaheksa aastat tagasi esimest korda detektorismiga kokku puutus.\nMasinaga metsavahele piiksutama jõuab Soolo vähemalt paar korda nädalas. Kuna hobisid on tal teisigi, siis tuleb lihtsalt teha valikuid ja aega rohkem planeerida. Näiteks röövivad ta aega veel kalapüük ja mootorrattalembus.\nDetektor tunneb ära väärismetalli. Oma huvitavamateks leidudeks peab Soolo sadu aastaid vanu münte, millest eakaimad on koguni 500 aastat vanad. “Alati ei pea leidudel olema suur materiaalne väärtus,” ütles ta. “Minu isiklik lemmikleid on hoopiski veskikivi, mille leidsin vana maakivist hoone varemetest.” Erinevalt vanametallist pole leitud veskikivi Soolo sõnul selline asi, mis igal pool vedeleks. Tihti satub masina alla tavalist rauakola, millega pole midagi peale hakata. “Õnneks on detektorid tänapäeval juba nii ägedad, et eristavad musta metalli väärismetallist. Siis saab valida, mida välja kaevata ja mida mitte,” ütles Soolo.\nSoolo ütlust mööda leiab ta siiski alati midagi, mis on tema jaoks huvitav – isegi, kui tegu pole maa seest välja kaevatud esemega. Leidude poolest nii-öelda tühja käimist tuleb tema sõnul ette palju, sest tihtipeale unustab ta ennast niisama loodusesse uitama. Näiteks seadis ta kord sammud endise talukoha juurde, kuid kohale jõudes hakkas tal varemeid nähes kujutlusvõime nii usinalt tööle, et unustas detektimise hoopiski ära. “Nii ma jalutasingi seal mitu tundi niisama ringi ja kujutasin ette, kuidas seal paarsada aastat tagasi elu käis,” rääkis Soolo.\nTema sõnul on inimesed, kes tegelevad detektorismiga ainult materiaalse kasu eesmärgil, valinud endale vale hobi.\nEeltöö tasub ära. Lõputuid põlde ja metsatukke läbi jalutada on küll rahustav ja lõõgastav, kuid iga detektoristi kuklas on soov midagi leida – mingi väike aare, mille üle uhke olla. Küllap mängib suurt rolli õnn, aga vast suuremgi tähtsus on ettevalmistusel, rõhutab Soolo, kes on harjunud tegema palju eeltööd. Näiteks teadis ta, et üks kodukandi kunagisi raamatukoguhoidjaid oli koostanud piirkonna kroonika, kuhu oli joonistanud kaarte sellest, milline nägi kodukant välja isegi põlvkondi tagasi. Neil olid märgitud kunagised talukohad paikadesse, kus praegu laiuvad põllud ja metsad. Võimalik, et ilma kaartideta poleks Soolo kunagi nendesse paikadesse detektima sattunudki.\nVanadelt kaartidelt leitud unustusse vajunud paikadest saab Soolo sõnul rohkelt teada kohaliku eluolu kohta. Detektorismiga on Soolos kasvanud ka ajaloohuvi, mis kooliajal tema lemmikainete sekka kindlasti ei kuulunud. “Oleksin ma detektorismiga varem tegelema hakanud, oleks mu ajalooõpetaja kindlasti õnnelikum olnud,” ütles ta.\nLisaks vanade kaartide uurimise soovitab Soolo detektorismist huvitujal kindlasti külastada Eesti detektoristide foorumit, kus leiab ohtralt infot ja nõuandeid, kuidas peab aarde leidmisel käituma ja kust tasub otsimas käia.\nSamuti soovitab Soolo algajatel ja alast huvitujatel enne masina ostmist käia mõne deketoristiga kaasas – nii saab kõige paremini aru, kuidas ala täpselt välja näeb. “On ju ka neid, kes ostavad huupi vinge masina, kuid pärast paari väljaskäimist on nad alast tüdinenud,” rääkis Soolo. Enda sõnul pole algajal kindlasti mõtet osta kohe kõige kallimat masinat, sest detektoreid saab hiljem üsna palju ka lisavidinatega täiustada. Keskmine masin maksab tema sõnul umbes viiesada eurot.\nMuinsuskaitseseaduse vastu. 2011. aasta juunist jõustus muinsuskaitseseaduse muudatus, mille järgi peab kultuuriväärtustega asja otsimiseks taotlema riigilt luba. Loa saamise eelduseks on kas arheoloogiaalane haridus või täiendkoolitus, mida pakuvad Eestis näiteks MTÜ Arheopolis Tartus, otsingu- ja koduloo klubi Kamerad Ida-Virumaal ja OÜ Tige Tikker Tallinnas.\nSeadusemuudatus pole paljudele hobidetektoritele meeltmööda, seda nii koolituse maksumuse kui ka muinsuskaitse (MKA) leiutasusüsteemi pärast. Ühtlasi on see ka põhjus, miks paljud detektoristid ei soovi avalikult oma leidudest rääkida.\nSoolo koolitust läbinud ei ole ja enda sõnul ei kavatse ta seda ka teha. “Koolitus ja loa saamise süsteem on ajuvaba,” ütles ta. Tema arvates jääb mulje, nagu oleks loa väljastajad koos MKAga loonud endale jabura rahategemisvõimaluse. Koolitus maksab umbes 150 eurot.\nSoolo sõnul pärsib praegune seadus huvitavate leidude rohkust. “Kindlasti on olukordi, kus loata detektorist leiab midagi huvitavat, kuid tahtmata jamada MKAga, jäetakse leid sahtlisse tolmu koguma,” selgitas Soolo.\nTa lisas, et MKA pole suutnud välja töötada korrapärast leiutasude süsteemi. “Kui määrataks ära õiglaselt leidude reaalsed väärtused ja sellest tulenevalt ka mõistlik leiutasu, siis oleks meie teadmised kohalikust ajaloost kindlasti suuremad kui praegu,” leidis Soolo.\nKui Soolo leiaks midagi muinsuskaitsele huvi pakkuvat, teataks ta enda sõnul leiust kindlasti muinsuskaitseametile, lootes ametivendade mõistlikule suhtumisele.\nTeadmatus hävitab kultuuripärandit\nKolm aastat tagasi jõustus muinsuskaitseseaduse muudatus, mille järgi peab kultuuriväärtustega asja otsimiseks taotlema riigilt luba.\nSelleks tuleb läbida vastav koolitus. MTÜ Arheopolise otsinguvahendi kasutamise koolituse korraldaja Ingrid Ulsti sõnul on rõõmustav, et paljud detektoristid tunnevad koolituse vastu huvi. Mõnepäevase koolituse läbinu saab alusteadmised muinsuskaitsesüsteemist, arheoloogiapärandist ja selle tähtsusest, rääkis Ulst.\nSamuti peaksid tema sõnul loa taotlejad üldjoontes teadma, kuidas ära tunda kultuuriväärtusega leidu, kuidas leiu avastamisel käituda. Näiteks peab detektorist teadma, kuidas teavitada kultuuripärandiga eseme leidmisest, sest loaomanikule on pandud regulaarne aruandluskohustus riigi ees. Ulsti sõnul on koolitus vajalik, et detektorismi käigus ei läheks kaduma leidudega käsikäes käiv informatsioon kohalikust ajaloost.\nAastate jooksul on hävitatud väga palju Eesti arheoloogiapärandit, Ulsti sõnul teevad seda sageli detektoristid, kes soovivaid pärandi müügist korralikult teenida. “Millele aga ei mõelda, on see, et iga suurem aardeleid on ajaloo tõlgendamise seisukohalt äärmiselt oluline,” märkis ta.\nEesti suuremad aardeleiud\n1978 Olustvere hõbemündi aare. Leiti vana mõisahoone tagant õppekorpuse ehitamise käigus. Sisaldas 6849 Euroopa maade hõbemünti, mis oli peidetud 14. sajandil.\n1982 noorema rauaaja hõbeaare Leiti Kose alevikust, koosnes 1716 mündist, kuuest ehtest, kuuest plekitükist ja ühest toorikust, mis pärinesid 8.–12. sajandist. Leidis Kose elanik Meelis Pärsik, kes kaevas koduõues kaablikraavi.\n2007. aastal leidis detektorist Kaarmas ligi tuhandest hõbemündist koosneva vasest aardepaja, mis kaalus leidmisel 5,5 kilo. Ekspertkomisjon hindas aarde väärtuseks miljon krooni ehk pisut üle 64 000 euro, seaduse järgi kuulus sellest pool leidjale.\nAllikas: Eesti Detektoristide Foorum\nNäpunäiteid algajale detektoristile\nLiitu detektoristide klubiga. Saad küsimustega pöörduda kogemustega inimeste poole.\nOtsi teeradadelt. Mõelda vaid, kui palju inimesi on mööda neid aastate jooksul käinud. Enne maapinna külmumist on heaks otsimiskohaks ka supelrannad.\nEhitustegevus tähendab uue jahi võimalusi. Ehitusel liigutatakse pinnast kohtades, kus on olnud vanu hooneid. Küsi luba otsimiseks enne uute rajatiste ehitamise alustamist.\nOtsi kohti, kus olid vanasti kirikud, talud, koolid ja tribüünid. Vihjeid võid leida kohalikust raamatukogust.\nNiiske maapind tähendab lisa avastamissügavust. Tänu korrosioonile on objekt detektorile justnagu suurem. Märga maad on ka kaevata lihtsam.\nKanna kaasas väikest puuvillaga vooderdatud anumat, et kaitsta hapraid esemeid. Samuti võiks kaasas olla purk destilleeritud veega, kuhu panna leitud väiksed metallesemed, näiteks mündid. Pärast aastakümneid/-sadu on otsene kokkupuude hapnikuga mündile ohtlik.\nMetallidetektorit ostes tee endale selgeks, milleks sa selle soetad: kas sinust saab hobidetektorist või taha teenida lisaraha.\nAllikas: Detektoristide abimees\nViis lihtsat reeglit, mida iga detektorist peaks teadma\n1. Võõral maal ei tohi ilma omaniku nõusolekuta detektoriga otsida ja labidaga kaevata.\n2. Kõik kaevatud augud tuleb enda järel kinni ajada.\n3. Muinsuskaitse all olevatel objektidel on detektoriga viibimine rangelt keelatud.\n4. Enda järelt tuleb koristada.\n5. Lõhkekehade leidmisel tuleb teavitada päästeametit.\n01. May 2014, 10:06