VANA KULD: Margus Kübar ja Selid ajasid koos bisnist - Eesti Ekspress\nVANA KULD: Margus Kübar ja Selid ajasid koos bisnist\nDopinguskandaali keskmesse on sattunud odaviskaja Margus Kübar. Eesti Ekspress kirjutas Margus Kübarast maadevahetusega seoses.\nAvaldame uuesti Tarmo Vahteri 2008. aasta oktoobris publitseeritud artikli "Maadevahetuse pöörasid parseldamiseks reformierakondlased"\nOdaviskaja Margus Kübar\nEkspressi uurimus paljastab maa-ametilt kohtuga välja nõutud dokumentide abil maadevahetuse saladused:\n2001. aastal lükkas Riigikogu liige Neinar Seli vale abil Toompeal läbi maadevahetuse reeglite muutmise.\nNeinar Seli ja Heiki Kranichi lähikondsed alustasid ulatuslikku tegevust hinnaliste riigimetsade kättesaamiseks.\nSpekulatiivseks äriks andis laenu riiklik Maaelu Edendamise Sihtasutus.\nRiigilt asendusmaana saadud mets raiuti poollagedaks ja müüdi edasi Reformierakonda rahastanud puidutöösturitele.\nToompeal tuleb harva ette, et oma partei liige torpedeerib seltsimehele olulist seaduseelnõu. 15. mail 2001 nii juhtub.\n"Austatud ettekandja! Sa nimetasid, et riik on eriliselt huvitatud ökoloogiliselt väärtusliku maa enda omandisse saamisest. Ma ei tea, kes see riik on või miks tal selline huvi on," uurib Ignar Fjuk.\n"Austatud ettekandja" on Lõuna-Eesti suurärimees, samuti reformierakondlane Neinar Seli. Keskkonnakomisjoni liikmena seisab ta Riigikogu puldis ja kutsub üles muutma maadevahetuse korda.\n"Riik kaitseb loodusobjekte paremini kui mõni eraomanik," alustab Seli oma põhjendust. "Eraomanik võib üritada majandustegevusega loodusobjekte pigem kahjustada."\nKunagine humorist, keskerakondlane Ülo Tootsen imestab: "Me oleme ju harjunud ütlema, et riik on halb peremees ja eraomanik on parem!"\n"Siin on vastupidi," rahustab Seli. Saalis istuvast 63 parlamendiliikmest pooldavad 61 seaduse muutmist. Vastu on kaks, sealhulgas Fjuk.\nPool aastat varem tegi Mart Laari valitsus sama eelnõu maatasa. Selle üheks suurimaks veaks peeti keskkonnaministrile liiga suurte volituste andmist "riigi vara käsutamise üle".\nEnne hääletust ütleb Seli riigikogus, et seaduse muudatused ei "ole enam vastuolus valitsuse varem antud seisukohtadega". Seli valetab. Uue seaduse kohaselt hakkab maade vahetuse üle otsustama valitsuse asemel keskkonnaminister üksi.\nSee on revolutsiooniline muudatus. Valitsuses hoiavad ministrid üksteise tegemistel silma peal. Keskkonnaministri otsustega on kursis vaid käputäis ametnikke.\nRiigikogu arhiivist ei selgu, kes ja mis põhjendusega vastava muudatuse seaduseelnõusse sokutas. Kuigi õigusloome pabereid säilitatakse Toompeal alaliselt, on neid maadevahetuse kohta imelikult vähe. Keskkonnakomisjon pole osa dokumente arhiivi üle andnud või pole kõike kirja pandudki.\nMaaelu Edendamise Sihtasutuses (MES) asub rabavalt avameelne asitõend. See on osaühingu Erametsa Haldus äriplaan.\nEsimene peatükk algab lausega: "Äriidee seisneb maade vahetamises riigiga." Viimased kolm sõna on trükitud läbivalt rasvases kirjas.\nÄriplaan seletab MESi jaoks üksipulgi lahti, kuidas saab maadevahetusega raha teha.\nAlustada tuleb kaitsealuste metsade ostmisega omanikelt, kes ei oska oma varaga ise midagi peale hakata. Neid inimesi iseloomustab "teadmatus", "oskamatus" ja "rahaahnus".\nTänu sellele on teatud kinnistuid võimalik soetada "odava hinnaga". Oma konkurentsieelisena rõhutab firma head juurdepääsu infole - tal "on kujunenud oma võrk".\nPärast vahetust tuleb riigilt saadud metsas saed käiku lasta. Kuna palgi järele on suur nõudlus, makstakse kauba eest peaaegu kohe ja isegi sularahas. Suurema puidukoguse eest tasuvad kokkuostjad heldelt kümme protsenti kõrgemat hinda.\n"Töökogemus on näidanud, et põhjaliku analüüsimise ja oskusliku tegutsemise korral praktiliselt ettevõtmine ei ebaõnnestu."\nPõllumajandusministrile alluv riiklik MES asub veenvat äriplaani toetama. Aastatel 2001-2004 saab Erametsa Haldus kinnistute ostmiseks laenu ligi kolm miljonit krooni.\nMESi õnnistusel ostab firma kokku metsi Karula ja Soomaa rahvusparkides, et neid siis riigile ära anda.\nAinsa ametnikuna peab olukorda pentsikuks maa-ameti peadirektor Kalev Kangur. Ta keeldub maad vahetamast, kuna sellele on seatud MESi kasuks hüpoteek.\nSihtasutuse juhataja Margus Veskimäe annab kirjaliku kinnituse, et probleemi pole. MESi rahadega pööritatav suurejooneline maadevahetus võib alata!\nErakordse äriplaani autor on Erametsa Halduse omanik, nüüd 37aastane Margus Kübar. Ta kuulub Selide dünastia lähiringi, osaledes ühistes ärides nii Neinari, tema poja Kristo kui ka venna Antiga.\nAnti Selil on osaühing Klasoner. Juba 2000. aastal annab firma miljon krooni laenu, mida Kübar kasutab vajaliku maa kokku ostmiseks.\nKübar teab täpselt, mida omandatud kaitsealade eest riigilt vastu tahab. Enamasti ihub ta hammast Valgamaal asuvale Aakre metskonnale. Seal kasvavad Eesti ühed parimad metsad, kõrged ja jämedad puud.\nRiigimetsa Majandamise Keskus (RMK) peab soovitud metsi liig väärtuslikeks ja pakub kehvemaid. See Kübarale ei meeldi, ta lükkab kauba tagasi. Kokkuleppeni jõutakse pärast mitu kuud kestvaid vaidlusi.\n2003. aastal liigutavad Kübar ja Eesti riik üheainsa vahetusega üle 760 hektari metsamaad. Kinnistute hind ületab 10 miljonit krooni.\nMuude kruntide hulgas saab Kübar Valgamaal 250hektarise Rooni-Virna. 2005. aastal tahab ta seda riigile tagasi vahetada. Seal elab nimelt Eesti metsade suurim kanaline - metsis. Linnu elupaigad on kaitse all, järelikult häirivad eraomaniku äri.\nKübara järjekordne soov ajab RMK metsameestel harja punaseks. Nad otsustavad kontrollida, mida on uus omanik endise riigimetsaga ette võtnud.\nTõde on kerge tuvastada. Enne puude langetamist tuleb esitada keskkonnateenistusele metsateatis. Paberitest selgub, et Kübar on raiunud rohkem kui 170 hektaril.\nTema "kahe aasta raiemaht on ilmselt võrdne või isegi ületab kümne aasta juurdekasvu", teavitab RMK peadirektor Ülo Viilup keskkonnaministeeriumi. "Juhtum näitab ilmselgelt, kuidas põlise riigimetsa tükk raiuti "tühjaks"."\nKeskkonnaminister Villu Reiljan otsustab 2005. aastal, et riik kohitsetud metsa tagasi ei vaja.\nKübar on võtnud Rooni-Virnast kõik, mis hetkel võimalik. 2007. aastal müüb ta selle koos mitme teise riigilt saadud kinnistuga maha. Kokku vahetab omanikku 500 hektarit metsa.\nOstja on Metsatervenduse Osaühing, mis koondab jõukaid metsaärimehi eesotsas Mati Polliga. Väga hea kasvuga Aakre metsad pakuvad neile suurt huvi.\nPolli metsafirma Sylvester oli omal ajal Reformierakonna olulisemaid toetajaid. 2003. aastal koostatud äriplaanis pidas Kübar Sylvesterit metsaäris oma suurimaks konkurendiks.\nMais 2003 saabub keskkonnaministeeriumi kiri Tartust, osaühingult Kaarna Koda. Selle juhataja Avo Ombler soovib anda riigile kaks kaitsealust krunti Lõuna-Eestis. Vastu tahab ta Anija metskonna maatükki nr 4.\nSee asub Harjumaal Kaberneemes. Kinnistu juurde kuulub ligi viis kilomeetrit liivaranda. Kokku ületab ala suurus 545 hektarit!\nMaa-ameti peadirektor Kalev Kangur vastab, et RMK peab soovi täitmist võimatuks. Riik vajab seda metsa seoses Tallinna elanikele "looduses liikumise võimaluste pakkumisega".\nSeptembris toob post keskkonnaministeeriumi uue kirja. Jälle küsitakse Anija metskonna maatükki nr 4! Nüüd tahab seda vahetada Margus Kübar.\nKaks tartlast himustavad äkitselt üht ja sama hiigelkrunti Eesti teises otsas. Kas tõesti juhuslik kokkulangevus, kuni taotluste kirjapildini välja?\n43aastane Avo Ombler on Reformierakonna staažikamaid liikmeid. Ta astus sinna kolm päeva pärast partei moodustamist novembris 1994 koos Anti Seliga.\nAmetilt on Ombler audiitor ja tegelnud mitme Seli firmaga. Kui Seli oli kergejõustikuliidu president, tõi ta liidu audiitoriks Ombleri.\nTäna moodustavad mehed kahekesi spordiklubi Livonia juhatuse. Ombler juhendab seal jalgrattasõitu ja Seli proua Kersti korraldab kepikõndi.\nKui Seli oma äripartneri Jaan Mugraga tülli läks, esines Ombler kohtus süüdistuse tunnistajana. Mugra jäi firmajuhina süüdi ametiseisundi kuritarvitamises.\n1999. aastal valis rahvas Seli Toompeale. Kuigi tartlasel oli Viimsis maja, otsis Riigikogu talle pealinnas elamispinda. Sobivat korterit hakkas üürima Omblerile kuuluv osaühing Kaarna Koda.\nKaberneeme mereäärest ilma jäämine ei jahuta Avo Ombleri iha mitmesajahektariliste kruntide järele. Mees üritab saada riigilt Aakre metsatukkasid, mida ihaldab ka Margus Kübar.\nKaarna Kojal on ostetud varuks 180 hektarit looduskaitsealasid. 2004. aastal müüb Ombler firma Kübarale, kuid jääb edasi selle juhatajaks. Ta käib riigile visalt peale meelepäraste metsade vahetamiseks.\n2007. aastal saavutab Ombler lõpuks ometi riigiga esimese diili. Eksperdid hindavad tema maad 6,5 miljonile kroonile.\nPaberite vormistamine aga venib. Tänavu juuni algub saadab Ombler reformierakondlaste juhitavale keskkonnaministeeriumile nördinud kirja. Ta nõuab oma vahetuse viivitamatut otsustamist ja ähvardab kohtuga.\nKaks nädalat hiljem saab Ombler vastuse. Maa-amet teatab, et Riigikogu lõpetas eelmisel päeval igasuguse maadevahetuse ära. Põhimõtteliselt on riik nõus tema kaitsealad ära ostma. Millal ja kuidas - seda ei oska keegi öelda.\nSügisel lahkub Ombler Kaarna Koja juhataja kohalt, jättes ameti Kübarale. Oktoobri keskel vormistab poeg ärid oma ema, 71aastase Maret Kübara omandiks. Ka kõik maadevahetused käisid naise nimel.\nKaitsepolitsei uurib rahvaliitlasest keskkonnaministri Villu Reiljaniga seotud maadevahetusi. Neist esimeste sooritamiseks esitas ehitusfirma Merko taotlused alles juunis 2004. Selleks ajaks olid oravad juba mitu aastat maid vahetanud.\nTänavu veebruaris kirjutab Ekspress, et Heiki Kranich üürib maadevahetajatelt Tallinnas Rahvusraamatukogu taga 160ruutmeetrist luksuskorterit.\nPärast seda küsib TV 3 reporter Sven Soiver peaminister Andrus Ansipilt Reformierakonna seotuse kohta maadevahetusega.\n"Riigi juhtkonda hoitakse kursis ühiskonda erutavate kriminaalasjade uurimisega," kinnitab Ansip. "Kuid maadevahetuses ma ei tahagi olla informeeritud. Peaministri huvi võidakse tõlgendada uurimise poliitilise mõjutamise katsena."\n"Te ei tahagi väga teada, kas mõni reformierakondlane on sellest kasu saanud?" pärib Soiver edasi.\n"Ma ei ole pädev andma selles küsimuses kommentaare," teeb Ansip jutule lõpu.\nMaadevahetuse kriminaalasjaga tegeleb peaprokurör Norman Aasa otsealluvuses kaks prokuröri. Üks neist on spetsiaalselt Tartust Tallinna kutsutud Inna Ombler.\nNaise abikaasa Mati Ombler töötab riigiprokuratuuris uurijana. Juhtumisi on reformierakondlasest maadevahetaja Avo Ombler tema vanem vend.\nArtikli kirjutamine sai võimalikuks tänu Eesti Ekspressi ja Maa-ameti poolt Tallinna halduskohtus 23. juulil 2008 sõlmitud kompromissile.\nEelnevalt olid Maa-amet ja Andmekaitse inspektsioon keeldunud näitamast nimekirja, kes ja milliseid krunte riigilt vahetada soovisid. Andmeid töötles Margus Järv.\nÜks muutis seadust, teine andis laenu, kolmas ja neljas vahetasid riigiga maid.\nAnti Seli (35)\nNeinar Seli vend\nMargus Kübara rahastaja vahetuskruntide ostmisel ja äripartner\nKristo Seli (18)\nNeinar Seli poeg\nMargus Kübara äripartner\nMargus Kübar (37)\nSuur metsamaade vahetaja\nNeinar, Anti ja Kristo Seli äripartner\nAivo Ombler (43)\nNeinar Seli firmade audiitor\nMaadevahetaja ning Margus Kübara äripartner\nKranichi äripartner noolis Kaberneemet\n41aastane Marko Loos on Reformierakonna veteran. Ta kuulus juba oravapartei eelkäijasse Liberaaldemokraatlikku Parteisse.\nEnne Saku õlletehase ja nüüd Smarteni logistikat juhtiv mees on endise keskkonnaministri Heiki Kranichi (pildil) sõber-äripartner.\n2003. aastal üritab Loos vahetada riigilt Kaberneeme poolsaare tippu. RMK lükkab tehingu "metsamajanduslikel põhjustel" tagasi.\nLoosi pahameelel pole otsa ega äärt. Ta läkitab Maa-ameti peadirektorile Kalev Kangurile vihase kirja.\n"Arvan, et olete irdunud reaalsest elust ja annate mulle enda jaoks mugavaid vastuseid," kurjustab Loos. "Teie minu laene maksma ei tule."\nLoos halab kirjas, et sõltub "olulisel määral" oma võlausaldajast. Ta võlgneb hiljuti keskkonnaministri kohalt lahkunud Kranichi firmale Heinich miljon krooni.\nKaberneeme tipu vahetamine jääb Loosile unistuseks. Tal õnnestub saada riigilt neli kinnistut Aseris.\n2004. aastal püüab Loos vahetada endale riigilt 40 hektarit maad Harku karjääri kõrval. Maa-ameti arvates pakub ta riigile vastu oluliselt odavamat kaupa, krunte kusagil Valga- ja Pärnumaal. Ka seda vahetust ei toimu.\nViimase vahetuskatse teeb Loos jaanuaris 2007 koos Kranichiga. Nad tahavad saada kaht silmatorkavat maatükki.\nEsiteks 80 hektarit Harjumaal Kernus. Teiseks kolme hektarit Tallinnas Nõmmel Helbe tänaval.\nÜllatuslikul kombel on nii Kernu kui ka Nõmme krundil üks ja sama, väga tuntud naaber. Kommi- ja piimavabrikant, Reformierakonna suursponsor Oliver Kruuda!\nEkspress ei tea, kas Loosi ja Kranichi eesmärk oli müüa maad Kruudale või oli tegemist juhusliku topeltnaabrusega. Rahvaliitlasest keskkonnaminister Rein Randver lükkas vahetuskatse tagasi.


Mitte ainult armastusest… - Estonian World Review\nMitte ainult armastusest…\nEestlased Kanadas 20 Feb 2009 EPEesti Elu\nToronto Eesti Baptisti Koguduse naisring korraldab aeg-ajalt ühiseid lõunasööke, kus on kavas sõnavõtte, arutlusi, sõnalisi ja muusikalisi ettekandeid, aga ka loenguid.\nElli Kipper esinemas loenguga TEBK-s.\nÜks sellistest toimus eelmisel laupäeval, 14. veebruaril kiriku alumises saalis, kus koguneti pidulikult kaetud laudadesse. Et tegemist oli Valentini- ehk sõbrapäevaga, oli tähelepanu muidugi armastusel, eriti kristlikul armastusel. Oli sellekohaseid ettekandeid. Kuid mitte ainult.\nElli Kipper, kes tänavu lõpetab Guelphi Ülikooli, esines huvitava erialase loenguga, milles ta vaatles vitamiinide (põhiliselt D-vitamiini) ja kaltsiumi osa meie elutalitluses, aga ka seda, milleni nende tähtsate ainete vaegus organismis võib viia – milliseid haigusi (nt osteoporoosi) ja ebamugavusi see võib esile kutsuda.\nElli esines kui tõeline professionaal. Ta kasutas oma loengu illustreerimiseks infotehnoloogiat ja elulisi näiteid, selgitamaks, millised keerulised seosed ja protsessid meie organismis toimuvad. Jälle oli põhjust imetleda, kuivõrd eriliselt ja targalt oleme meie, inimesed, loodud.\nElli andis ka mitmeid asjatundlikke ja vajalikke nõuandeid tänapäeval omaksvõetud harjumuspärase mugava eluviisi muutmiseks, eriti füüsilise aktiivsuse tõstmise osas. Lisaks varustas ta kuulajaid Health Canada sellealaste soovituslike materjalidega.\nPole mingit kahtlust – Ellil olnuks palju lihtsam pidada seda loengut inglise keeles, ometi tegi ta seda puhtas eesti keeles. Võib arvata, et ta oli palju vaeva näinud selle ettevalmistamise ja eestikeelsete teaduslike vastete leidmisega. Seda jälgides tekkis küsimus, kui palju on meie ühiskonnas neid 21-aastaseid noori, kes sedasama suudaksid teha?\nEt loeng oli igati vajalik, näitas järgnev küsimuste-vastuste üsna pikaks veninud osa. Kuulajad olid Elli Kipperile väga tänulikud. (EP)


Sündmused : Vanameistri pubi\nVanameistri Pubi on RESERVEERITUD!\n17 mai 2013 6:00 p.l.\n25 mai 2013 8:00 p.l.\nKutsume kõiki kuulama ja tantsu lööma ansambel APELSINI saatel. Peo algus kell 20.00 ning sissepääs 10.00 eurot. Täpsustav info ja laudade broneerimine vanameistripubi@hotmail.com või +372 555 777 56.\nGRILLHOOAJA AVAPIDU ja Ansambel PS TROIKA\n07 juuni 2013 9:00 p.l.\nJuba sellel reedel (07.06.13), PS Troika tantsurütmide saatel, toimub Vanameistri Pubi GRILLHOOAJA AVAPIDU. Pakume Teile šašlõkki, grillime kala, võimalik on maitsta ka BBQ ahjus valminud põrssa imemaitsvat liha jne 🙂 Peo algus kell 21.00 ning sissepääs kõigile TASUTA! Täpsustav info ja laudade broneerimine vanameistripubi@hotmail.com või +372 555 777 56.\n21 september 2013 9:00 p.l.\nLaupäeval, 21. september 2013.a., pakub tantsu- ja kuulamisrõõmu ansambel QVALDA http://www.hot.ee/q/qvalda/. Peo algus kell 21.00 ning sisspääs kõigile TASUTA! 🙂 Info ja laudade broneerimine vanameistripubi@hotmail.com või +372 555 777 56.\n12 oktoober 2013 9:00 p.l.\nJuba sel laupäeval, 12.10.2013.a., astub Vanameistri Pubis üles ansambel KOLUMBUS KRIS http://www.kolumbuskris.ee/. Peo algus kell 21.00 ning sissepääs kõigile 5,00 eurot. Info ja laudade broneerimine vanameistripubi@hotmail.com või +372 555 777 56.\n01 november 2013 9:00 p.l.\nReedel, 01.11.2013.a., astub Vanameistri Pubis üles ansambel HELLAD VELLED vt. http://www.helladvelled.com/ Sissepääs 5,00 eurot inimene. Peo algus kell 21.00. Lisainfo ja laudade broneerimine vanameistripubi@hotmail.com ja +372 555 777 56.\n08 november 2013 9:00 p.l.\nSaab tantsu ja tralli, saab süüa ja juua ning palju muudki … Reedel, 08.11.2013.a., Vanameistri PUBIS. Peo algus kell 21.00 ning sissepääs kõigile TASUTA 🙂 Info ja laudade broneerimine +372 555 777 56 või vanameistripubi@hotmail.com.\nSÜNNIPÄEV ja ansambel UNTSAKAD\n06 detsember 2013 9:00 p.l.\nTulemas on tormiline pidu reedel 06.12.2013.a. VANAMEISTRI PUBI ESIMENE SÜNNIPÄEV!!! Lava on täis mehiseid mehi, õnne tuleb soovima ansambel UNTSAKAD (vt. www.untsakad.ee). Saab süüa ja juua ja tantsida!!! Kiirematele ja varasematele külalistele ÜLLATUSED! Sissepääs on prii ning pidu kestab hommikuni 🙂 Info ja broneerimine +372 555 777 56 ja vanameistripubi@hotmail.com.\n27 detsember 2013 10:00 p.l.\n2013.a. VIIMANE PIDU!!! Reedel, 27. detsember 2013.a., astub Vanameistri PUBIS üles kõigi poolt palavalt armastatud majaansambel DETAIL. Peo algus kell 22.00 ning sisspääs kõigile TASUTA! Täpsustav info ja laudade broneerimine vanameistripubi@hotmail.com või +37255577756.\nHilisemad sündmused ←\nRahu 15A Jõhvi 41533 Tel: +372 555 777 56 E-post: vanameistripubi@hotmail.com


Superseentega sügisele vastu | Bio4You Blogi\nSuperseentega sügisele vastu\nBy Bio4You ökopood • 14. september 2020 • Blogi, Puhas toit, Tervis loodusest\nMaailmas on üle 50 000 seene, aga kui palju me päriselt teame seente raviomadustest? Selles postituses õpime tundma paari võimsat seent ning vaatame lähemalt nende raviomadusi.\nKorditseps (Cordyceps sinensis) ehk Hiina kedristõlvik usutakse olevat maailma kõige tõhusam tervist parandav taim, seda nii alternatiivravi kui ka korditsepsi uurinud (peamiselt küll Hiina teadlaste) arvates. Tegemist on rööviku ja seene kombinatsiooniga, mis tähendab, et see kasvab parasiidina liblikarööviku kehas. Korditsepsi on kasutatud Tiibeti, Hiina ja Jaapani rahvameditsiinis juba tuhandeid aastaid eelkõige väsimuse, iivelduse, neeruhaiguste ja madala sugutungi raviks ning see usutakse olevat maailma kõige tõhusam tervist parandav seen.\nKorditsepsi kasu meile\nKorditseps võib parandada füüsilist sooritusvõimet\nUsutakse, et korditseps suurendab organismis adenosiintrifosfaadi (ATP) tootmist, mida on vaja, et kanda energiat lihastesse. See võib parandada keha hapnikukasutust, seda eriti treeningu ajal. [1, 2]\nTraditsioniaalselt on korditsepsi kasutatud väsimuse vastu, energia ning sugutungi suurendamiseks. Teadlased usuvad, et suur antioksüdandikogus võib olla põhjuseks korditsepsi vananemisvastasele toimele. Antioksüdandid on molekulid, mis kaitsevad rakke kahjulike mõjude eest, neutraliseerides haigusi ja vananemist soodustavaid vabu radikaale. Uuring näitas, et hiired, kellele anti korditsepsi, elasid mitu kuud kauem kui hiired, kellele anti platseebot. \nTeine, puuviljakärbestega tehtud katse näitas, et korditsepts pikendas nende eluiga, mis toetas samuti seene vananemisvastase toime hüpoteesi. \nVõimalik kasvajavastane toime\nArvatakse, et sel võib olla ka mõju kasvajatele, mis on teadlaste huvi korditsepsi vastu märgatavalt tõstnud. Usutakse, et see võib avalduda mitmel moel.\nKatseklaasiuuringud on näidanud, et korditseps suudab pärssida paljude inimese vähirakkude, sh kopsu-, käärsoole-, naha- ja maksavähi rakkude, kasvu. [5, 6, 7, 8]\nVõimalik kasu südame tervisele\nAina rohkem uuringuid näitab, et korditsepsil on positiivne mõju ka südame tervisele. Kusjuures, Hiinas on ta heaks kiidetud kui südame rütmihäirete looduslik ravim. \nUuring näitas, et korditsepts vähendas kroonilise neeruhaigusega rottidel oluliselt südamekahjustuse tekkeohtu. \nVõimalik põletikuvastane toime\nUsutakse ka, et korditsepts aitab kehal võidelda põletike vastu. Kuigi iga põletik ei ole ilmtingimata halb, võib liiga põletikuline keskkond siiski põhjustada näiteks südamehaigusi või vähki.\nUuringud on näidanud, et kui kedristõlvik viiakse inimese rakku, pärsitakse seal teatud põletikku soodustavad valgud (11, 12, 13, 14). Teadlased usuvad, et tänu sellele toimele võib kedristõlvikust saada kasuliku põletikuvastase toidulisandi või ravimi (15).\nKasutamine: 5-10g (1-2tl) päevas segatuna smuuti, jogurti või mahlaga\nChaga seen (ladina keeles Inonotus obliquus) ehk teise nimetusega must pässik on seeneliik, mis kasvab peamiselt kasepuude koorel. Chaga on olnud juba sajandeid kasutusel Venemaal ja teistes Põhja-Euroopa riikides traditsioonilise ravimina üldise tervise tugevdamiseks. Ta on võimas adaptogeen ja toonikum ning usutakse, et chagal on bakterite ja viiruste tegevust pärssiv ning põletikuvastane toime. Samuti tugevadab must pässik immuunsüsteemi ning on äärmiselt tugev antioksüdant.\nMust pässik sisaldab erakordselt suuri koguseid superoksüdismutaasi (SOD), mis on organismile üks võimsamaid antioksüdante, B-grupi vitamiine ja proteiine. Ta tõstab tapjarakkude aktiivsust 300%, tugevdab immuunsüsteemi, võitleb haigustekitajate vastu ja on äärmiselt tugev antioksüdant. Pässik sisaldab rohkelt beetaglükaane – polüsahhariide – mis stimuleerivad immuunsüsteemi tööd ja aitavad kehal nö adapteeruda. Seega on pässik võimas immuunsüsteemi parandaja ja vastupanuvõime tõstja, sisaldades ka suures koguses erinevaid mineraale, adaptogeenseid aineid, betuliinhapet. Must koor sisaldab palju erinevaid antioksüdantide komplekse. Uuringute järgi on must pässik kõikidest muudest raviseentest antioksüdantide poolest kõige rikkaim.\nKasutamine: 5-10g päevas. Segada 70 kraadise veega ning tarbida 12 tundi hiljem. Nii eralduvad kõik toitained\nOn leitud, et shiitake seened annavad juurde eluenergiat ja usutakse, et nad ennetavad enneaegset vananemist. Neid kasutatakse näiteks ülemiste hingamisteede haiguste raviks, vereringe ja maksa probleemide puhul ning kurnatuse ja väsimuse korral.\nShiitake seentes sisalduv immuunsust tugevdav polüsahhariid lentinaan on uuringutes näidanud tugevaid kasvajavastaseid omadusi. Jaapani ravimifirma Ajinomoto kasutab seda maovähi ravis ning teisedki riigid kasutavad võitluses vähiga süstitavat lentinaani. Lisaks proovitakse sellega ravida kandidoosi, tuberkuloosi ja HI-viirust.\nShitake seened on suurepärased vase allikad. Seda elutähtsat mineraali keha ise ei tooda ning seda on vaja saada toiduga. Vasel on oluline osa kollageeni sünteesimisel ja elastiini tootmisel, aidates säilitada naha elastsust, võideldes kortsudega ja pidurdades rakkude vananemist. Vask ja raud sünteesivad koos hemoglobiini ja punaseid vereliblesid, aidates seega ennetada aneemiat ja madalat raua taset. Vasel on põletikuvastane toime, mis muuhulgas aitab leevendada artriidiga seotud valusid ja kangust, ning on abiks sidekoe taastamisel.\nKasutamine: 3-6g (1-2tl) segada leige või sooja veega ning tarbida 5-10 minutit hiljem\nSeente kuningaks tituleeritud reishi seenel on tugev põletikuvastane toime, seda seostatakse pikaealisuse, tugevama immuunsüsteemi ja vaimse selgusega. Reishi seentele on holistilise meditsiini praktikas läbi ajaloo omistatud adaptogeeni toimeid. Adaptogeenid aitavad kehal stressiga toime tulla ja vähendada seeläbi stressi negatiivset mõju kehale, milleks võivad näiteks olla – suurenenud põletik, langenud energiatase, seedehäired ja mitut tüüpi hormonaalsed häired.\nReishi seen parandab une kvaliteeti ning sel on suurepärane pingeid maandav mõju. Regulaarsed tarbijad on märganud, et see toob rahutunde. Sageli tarvitavad reishit mungad, šamaanid ja vaimsel teel käijad.\nNagu shiitakes, nii on ka reishi seentes antioksüdantidena toimivad polüsahhariidid, mis muuhulgas tugevdavad keha kaitset vähi, autoimmuunsushaiguste, allergiate ja põletike vastu. Neil on immuunsüsteemi tugevdav ning rakusurma protsesse tõkestav mõju. Uuringud on näidanud, et reishi seened on kaasa aidanud kasvajate paranemisele ning kõrge kolesterooli ja veresuhkru taseme alandamisele. Viimaste normaalne tase on väga oluline südame veresoonkonna tervisele. Reishit peetakse oluliseks viirusliku haiguse mahasurumisel, kroonilise väsimusega võitlemisel ning reumatoidartriidi korral.\nKasutamine: 1-3tl päevas\nKa maitakel seenel on omadus polüsahhariididega immuunsüsteemi mõjutada. Näiteks viiruslike ja bakteriaalsete nakkuste puhul immuunsüsteemi ergutamine ning autoimmuunsushaiguste puhul immuunsüsteemi allasurumine. Lisaks reguleerivad maitake seentes olevad polüsahhariidid veresuhkrut ja kolesterooli, ning seda seent soovitatakse II tüübi diabeetikutele. Uuringud on näidanud, et maitake võib suurenda insuliini tundlikust, samal ajal vähendades insuliiniresistentsust. Insuliiniresistentsusega on seotud ka polütsüstiliste munasarjade sündroom (PCOS). Maitake seene ekstraktiga (MSX) tehtud uuringus selgus, et MSX üksi võib PCOS patsientidel ovulatsiooni mõjutada ning tuua edu viljatusravis. Samuti on maitake seenel vähivastane toime ning see aitab leevendada ka vähiravi kõrvaltoimeid.\nKasutamine: 1,5g (1/2tl) segada leige või sooja veega ning tarbida 5-10 minutit hiljem\nLooduslike vahenditega hingamisteede haiguste vastu\nKESKKOND: Taaskasutatavad pudelid – head nii meile kui ka planeedile\nSertifitseeritud gluteenivabad tooted Bauckhofilt\nSOOVITUSED: Öko-jõulukingid kogu perele


Akvarellis - leiti 8 faili - Annaabi.ee\nOtsingule "akvarellis" leiti 8 faili\nJohann Köler 1826-1899 Elukäik Sündis Viljandimaal Oli mulk,sündis ja kasvas väga vaestes oludes 13aastaselt pidi hakkama ise elatsit teenima 18351837 läks Viljandi elementaar ja kreiskooli. 1857 täiendas end välismaal. Läks Berliini kaudu Pariisi, käis Saksamaal, Hollandis ja Belgias 18621874 oli suurvürstina Maria Aleksandrovna kunstiõpetaja 1874 aastast Belgia Kuningliku Akvarellistide Üh...\nREALISM Klassitsism ja romantism olid elukauged kunstistiilid, sest nad idealiseerisid minevikku. 19.saj keskel alustasid tegutsemist realistid, kes huvitusid oma kaasajast, tavalistest inimestest ja argielust. Nad püüdsid anda reaalsust ( loodust, inimesi jne.) edasi loomutruult, ilma ilustamata ja moonutamata. Realistidele ei jäänud märkamata ka elu varjuküljed...\nHau oli maalikunstnik ja graafik. Oma esialgse õppe sai ta isalt, Johannes Hault, kes oli samuti kunstnik ja üsna nimekas. Aastast 1830 õppis Eduard paar aastat Dresdeni Kunstiakadeemias. 1836 tuli Tartusse ja alustas seal oma suurt portreede sarja. 1854 Peterburis sai akadeemikuks. Tegutses seal esialgu peamiselt portretisti, hiljem interjöörimaalijana, jäädvustades akvarellis keiserlike paleede sisevaateid Peterburis ja selle ümbruses. Põhiliselt on Hau tuntud Moskva, Peterburi ja Gattšina kuulsate ehitiste sisevaadetest tehtud akvarellide järgi.5 Tema akvarellid tubade sisustusest on valmistatud suure meisterlikkusega ja sellepärast ongi ta väga hinnatud kunstnik: perspektiiv on täpselt paigas ja detailid on väga üksikasjalikult joonistatud. 6 5 http:et.wikipedia.orgwikiEduard_Hau 6 http:www.artchive.comweb_galleryreproductions241001- 241500241042size1.jpghttp:et.wikipedia.orgwikiPilt:Arsenalnaya_galere...\nTavalisest talupoja perekonnast. Alustas maalrisellina. Käis ka Peterburis, alguses töötas seal maalrina, hiljem Peterburi Kunstiakadeemiasse. Lõputööks oli "Herakles toob Kerberose põrguväravast"(1855). Akvarellitehnika, mida ta Itaaliasse omandama läks, andis talle visandlikuse ja kiire töötamise oskuse. "Kunstniku sünnikoht" - kaks maali: üks akvarellis ja üks õlis. "Ketraja. Katkenud lõng" - poseeris õde Liisu. "Ärkamine nõidusunest" - mütoloogiaaineline. Neiu oli kirstus, kui võttis noormehe käe, vananes kohaselt. Pilt on kadunud ja sellest on järgi vaid hägused ülesvõtted. • Peterburi patriootide ring - 1850. aastate lõpul tekkis suhteliselt mõjukatest patriootlikest haritlastest nn. Rahvasõprade ehk Peterburi patriootide ring, tän...\nAdo Vabbe Ado Vabbe Eesti avangardistlik maalikunstnik Graafik Pedagoog Kunstiühingu Pallas asutajaid Eesti Kunstnike Liidu liige. Sündis 19. märts 1892. aastal Tapas, Georg ja Ester Vabbe perekonnas. Suri 20. aprill 1961. aastal Tartus. Elulugu 1909. aastal lõpetas Ado Vabbe Narva linnakooli. 19111913. aastatel õppis Vabbe Münchenis Anton Azbe kunstikoolis. Algul...


Meediakommentaar: Õhtuleht tunnistas oma haledat ämbrit, aga vabandanud pole ikka - Uued Uudised\nEsilehele » Arvamus » Meediakommentaar: Õhtuleht tunnistas oma haledat ämbrit, aga vabandanud pole ikka\nMeediakommentaar: Õhtuleht tunnistas oma haledat ämbrit, aga vabandanud pole ikka\nÕhtuleht avaldas üleeile esiküljel suure loo Martin Helme väidetavast olematust ehitusloast, lootes sealt skandaali, kuid tulistas endale ja kogu ajakirjandusele jalga. Täna tunnistati lehenurgas oma eksimust.\nKui Postimehes töötanud Õhtulehe uuriva ajakirjanduse toimetuse juht mitte ammu sellesse väljaandesse tööle läks, oli lootust, et hakkavad sündima surematud uurimisšedöövrid seni meelelahusliku ja pigem kollase ajalehe veergudel. Oli ka lootust, sest sai ju Berendson läinud aastal ühe autorina uuriva ajakirjanduse ehk Bonnieri preemia.\nMidagi väga säravat pole seni siiski välja imbunud. Pikem käsitlus tuli hoopis peatoimetaja sulest ja see puudutas kahe meediamaja omavahelise võitluse ning konkurentsi käigus Eesti Meedia ja Postimees Grupi sisepingeid.\nNüüd aga näis EKRE tümitamise tuules ka Berendsonile hea kala konksu otsa jäävat.\nKahjuks, kas kiirustamisest, liigsest enesekindlusest või lihtsalt lohakusest tingitud keskendumisraskustest tabas staarajakirjanikku tööõnnetus. Rahandusministri majaluba, mida vallaametnik ei leidnud, oli täiesti olemas.\nSee ei takistanud Õhtulehe suurte pealkirjadega olematut skandaali tekitada, mis heidab varju EKRE juhtpoliitikule ning häirib tõsiselt tema peret, kaasaarvatud alaealisi lapsi.\nEt asi siiski kindel polnud, lisas toimetaja süüdistavatele väidetele lõppu igaks juhuks küsimärgi. Infot sai uuriv tippajakirjanik majaostjat matkides.\n„Hea töö!“ kiitis Õhtulehe peatoimetaja Martin Shmutov oma kolleegi Facebooki seinal.\nSee hinnang pole sealt tänaseni kadunud, küll aga läks lahti kerge debatt antud loo üle, kus peamiselt ajakirjanikud asjale oma hinnanguid annavad.\nNii kirjutas samuti korduvalt pärjatud, kuid mõne aja eest Postimehest kommunikatsioonifirmasse lahkunud Nils Niitra: „Risto on teil uurivama värgi kenasti käima tõmmanud, hea leid, aga mis mind häirib, on küsimuse vormis pealkiri. Uuriva ajakirjaniku ülesanne on selgitada välja, kas on või ei ole, küsimusi küsitakse loo tegemise ajal.“\nÜks teine kommentaator nimetas seda ilmunud lugu üldse mustandiks.\nKui Martin Helme oli kohe pärast artikli ilmumist sotsiaalmeedias olemasoleva loa avaldanud, järgnes Õhtulehes mitu tundi vaikust enne kui nad oma eksimust mokaotsast tunnistasid. Selleks ajaks olid mitu meediaväljaannet seda libauudist juba levitanud. Ainult Postimees lükkas vale kohe ümber.\nJärgmisel päeval ilmus Õhtulehe esikülje ülanurgas siiski ka tunnistus oma eksituse kohta, kuid mingit vabandust seal Martin Helme ega tema pere ees ei olnud.\nMartin Smutov kommenteeris oma postitust seejärel järgmiselt: „Eile kirjutas Õhtuleht, et rahandusminister Martin Helme suvila kerkis ehitusloata ja on seni ka kasutusloata. Selgus, et tegelikult see päris nii ei ole. Martin Helme Pärnumaa suvemaja ehitusluba on registrites tuvastamatu, sest see oli antud tema emale kuuluvale Laane kinnistule ja jäetud kinnistu hilisema jupitamise järel korrektselt ümber vormistamata.“\nSeal on ta ka vabandanud „osaliselt eksitava info avaldamise eest“. Hea töö?\nEndine ajakirjanik Kalle Muuli kommentaar: „Heatahtlik soovitus: selliseid piinlikke valeinfo levitamisi saab vältida, kui ajakirjanik sõnastab info täpselt nii nagu ta selle saab, mitte ei pane omalt ise vurtsu juurde. Kui tegelik info on, et registris pole ehitusluba registreeritud, siis kirjutagegi nii: “Vallaametnik ei suutnud registrist ehitusluba leida” või “registris ehitusluba ei ole” — kui olete ikka kindlad, et ametnik otsis hoolega. Aga mitte: “Ehitusluba ei ole”. See, et luba pole registris, ei tähenda ju veel, et seda pole üldse välja antud. Ikka juhtub, et registris on mõni viga. Näiteks rahvastikuregistris on ilmselt tuhandeid vigu, aga ei maksa neist kõikidest suuri uudiseid vorpima hakata.“\nRisto Berendson ise raputab endale ka näpuotsaga tuhka pähe ning oma selgituses kirjeldab ta oma varasemaid suhteid Martin Helmega ning elab välja solvumist mõne kriitilise märkuse üle. Seda, et ta maja oma silmaga nägi ja seda, et ametnik ei suutnud luba leida. Muu hulgas lisab ta, et pole olnud kunagi EKRE valitsusse pääsemise vastu. Aga, noh, need viinamarjad on juba hapuks läinud.\nHiljuti avaldas Eesti Päevalehe ärilisa info EKRE ministrite majanduslike huvide deklaratsioonide kohta. Pange tähele – ainult EKRE ministrid.\nAga kas te olete midagi kuulnud Keskerakonna või Isamaa ministritest? Mida nemad teevad või kes nad üldse on? Mitte midagi, korra Taavi Aasa näidati Aktuaalses Kaameras ja see on ka kõik!\nTegelikult näeb isegi pime, et rünnakud EKRE vastu ei lõpe enne, kui on saavutatud see, et nad on valitsusest välja puksitud. Miks end erapooletuks nimetav erameedia ja ka rahvusringhääling sellega tegelevad ja kohtumõistja rolli endale võtnud, on pehmelt öeldes arusaamatu.


Kirjastusele - Trükiviis\nMu äriedu on mu enda teha!\nInternet on muutnud tundmatuseni muusika ja filmide levitamist ning tarbimist – ja seda paljude valdkonna hiidude ootamtuks üllatuseks! Internet ja digitrükk muudavad mitte ainult raamatute tarbimist ja levitamist vaid ka kirjastajate ärimudelit!\nMu raha ei seisa tiraaži all kinni…\n“Suurte tiraažide lattu trükkimine ei kuulu sellesse sajandisse”\nTrükkige paindlikult – just täpselt siis, kui vaja.\nUue raamatu puhul mõnesaja või -kümne eksemplari kaupa, niširaamatu või läbi müüdud klassika puhul kasvõi üksikeksemplari kaupa ja alles siis kui te ostja veebipoes “Tellin” nuppu vajutab.\n“Ära maksa rohkem kui vaja”\nTrükiviis võtab vajalike koguste trükkimise, logistika ja muu asjaajamise poodidega enda kanda ning maksab teile eelnevalt kokku lepitud summa igalt müüdud raamatult.\nLepingu alustamise tasu algab 100 eurost.\nRaamat ei saa kriitilisel hetkel otsa…\n“Tiraaži läbimüük on tore sündmus”\nÜldiselt tähendab see kahjuks ka seda, et ostjaid oleks veelgi olnud, aga raamatud on otsas ja raha jääb saamata…\nTrükiviie trükileping tagab, et raamat on poodides olemas kuniks lugejad ja poed seda juurde soovivad ning kuniks autoriõigused kehtivad. Poed saavad oma riiuleid täiendada vaid kolmepäevase ooteajaga.\n“Kalleid raamatuid ei pea müüma alla omahinna!”\nMuide, odavamate raamatute ootuses olevate klientide vajaduste rahuldamiseks ei ole vaja kalleid raamatuid alla omahinna müüa. Erinevate sihtgruppide jaoks võib kohe trükkida erinevad partiid (pehmekaaneline, mustvalge, taskuformaat jne). Sellest räägime heameelega juurde. Digiajastu on paindlik. Meie samuti.\nVõtke natukene aega\nja räägime täpsemalt, mis ja kuidas.\nKirjutage meile tere@trykiviis.ee või helistage +372 6485 512. Selgitame võimalusi ja jagame kogemust.


Päev: 11 November 2019\nTürgi High Speed Train raadiojaamad; Pärast Ankara-İstanbul, Ankara-Konya, Ankara-Sivas, Ankara-Bursa ja Ankara-İzmir kiirraudteeprojektide rakendamist ja rongi ratta YHT valtsimist, mis on sama oluline kui raudtee ehitamine, [More ...]\nTürgi High Speed ja kiirraudtee Line ja kaardid; Kiirraudteede ehitamisel on põhivõrguna määratletud Istanbul-Ankara-Sivas, Ankara-Afyonkarahisar-İzmir ja Ankara-Konya koridorid. 15 on meie provintsi suurim [More ...]\nRaudtee Bosporuse torude ristumine ja Gebze Halkalı Linnalähiliinide parandamine; Asub Euroopa poolel Halkalı ning Aasia pool asuvad Gebze rajoonid on omavahel ühendatud katkematu, moodsa ja suure läbilaskevõimega [More ...]\nTürgi Georgia ehitamiseks raudtee ehitus; tagada katkematu raudteeühendus Türgi ning Gruusia, Aserbaidžaani ja Kesk-Aasia Türgi vabariikide vahel. [More ...]\nEskişehir on betoonteedega eeskujuks; Eskişehir Metropolitan Municipality, mis on eeskujuks paljudele asutustele, eriti oma konkreetsete teetöödega maapiirkondades, toimub 13-14 2019 Ankaras novembrist 1. betoon [More ...]\nEGO ümberkorraldatud liin 474 kui Express Line; Ankara linnaosavalitsus, mis on tudengisõbralikuks linnaks saamise teel rakendanud uusi tavasid, on Ankara linnapea Mansur Yavaşi juhendamisel antud ülikooli tudengitele. [More ...]\nAkçaray trammiliini pikkus kuni 20 kilomeetrit; Kocaeli pealinna omavalitsus laiendas Akçaray trammiliini bussijaama ja Sekaparki treeninglinnaku vahel Rannatee äärde. Uue liini valmimine, 11 november [More ...]\nRaudteesektori liberaliseerimine ja TCDD ümberkorraldamine; Arenenud riikide raudteede analüüsimisel on näha, et sektorit on vastavalt muutuvatele tingimustele ja vajadustele ümber korraldatud. Türgi raudteede arendamise jätkamine, saades hoogu, alates transpordist kuni raudteetööstuseni, [More ...]\n10 novembri üllatus IETT jaamas; professor Ali Kemal Yiğitoğlu põhikooli ja keskkooli õpilased riputasid XIIUMX aastapäeva juubeli puhul IETT jaamas Atatürki fotod üles. professor Ali Kemal Yiğitoğlu alg- ja keskkooli õpilased [More ...]\nPresident Yavaşist Yıldırım Beyazıti ülikooli tudengiteni; Ankara suurlinna linnapea Mansur Yavaş lisas õpilastele veel ühe hea uudise. Arvestades pealinnas õppivate tudengite eelarvet [More ...]\nDerevenk ühendub Hulusi Akari puiesteega; Pärast meie presidendi Recep Tayyip Erdoğani ja ühendusteede osalusel kasutusele võetud Derevenki viadukti alustati viadukti ühendamist otse Hulusi Akari puiesteega. metropoliit [More ...]\nUludağ Köisraudtee Tähelepanu! ; Türgi Uludag köisraudtee, kes on hoiatus tuli üks tähtsamaid talveturismist keskused ja looduse. Köisraudtee, mis pakub alternatiivset transporti Bursa kesklinna ja Uludaği vahel [More ...]\nBursasse ehitatava projekti 10 vahel on kiirrong; Söze ““ Te nõuate kiirrongide arengut ja jälgime tähelepanelikult. Las ma annan teile uusimat teavet Laupäeval… [More ...]\nKasutusele võetud Plajyolu trammiliin; Eelmisel nädalal proovisõitu Kocaeli linnapea assots. Dr Tahir Büyükakıni hariduslinnak Rannatee trammiliin on tänaseks kasutusele võetud. [More ...]


Märkus.: Kui see teave ei vasta, mida te näete, võib olla kasutate Office 365 versiooniuuenduse-järgne. Proovige leida teavet, mis kehtib teie ühendamine Excel Web Accessi veebiosas Exceli töövihikusse ja aruannete, tulemuskaartide, ja Exceli teenuste abil armatuurlaudade loomine .\nTöövihiku ühendamine veebiosa\nJärgmisel joonisel on kujutatud vastloodud veebiosa. Leht sisaldab päise tsoon ja ühe keha. Iga tsooni sisaldab väljal Lisa veebiosa . Klõpsake alal, kuhu soovite Excel Web Accessi veebiosa lisamine, kuvamiseks klõpsake nuppu Lisa veebiosa on Veebiosavalija.\nSisestage tekstiväljale töövihik jaotis Töövihiku kuvamine URL või UNC töövihiku. Kui te ei tea URL-i, saate klõpsake nuppu Sirvi ja seejärel valige töövihik, mida soovite kasutada vara valimine – veebilehe dialoog aken.


Reedel lõpeb UEFA Superkarika kirjeldustõlgiks kandideerimine - Uudised\nReedel lõpeb UEFA Superkarika kirjeldustõlgiks kandideerimine\nReedel, 13. juulil lõpeb kandideerimine kirjeldustõlgiks, kellel avaneb võimalus olla ametis ka UEFA Superkarika mängul.\nKirjeldustõlgiks sobib hea diktsiooni ja jalgpalliga kursis olev inimene. Kandideerimiseks on vaja saata proovitöö ehk video, mis kujutab situatsiooni jalgpallimatšist ning selle kommenteerimist eesti keeles. Video pikkuseks on 60 sekundit. Video oma kontaktandmetega palun saata 13. juuliks e-posti aadressile katrin@jalgpall.ee.\nKirjeldustõlge (audio-descriptive commentary) on spetsiaalne kommentaatorteenus nägemispuudega fännidele, mis võimaldab kuulata ülekannet mängust ja saada osa platsil ja staadionil toimuvast. Vastavalt koolitatud kommentaator vahendab lisaks jalgpallimängule muud platsilt tulevat visuaalset informatsiooni nagu mängijate kehakeel, näoilmed, riietus ja nii edasi. Ülekande käigus keskendub kommentaator rohkem platsil toimuvale kui pikale statistika või taktika analüüsile.\nKoolitus kirjeldustõlkidele toimub 21. ja 22. juulil A. Le Coq Arenal. Proovitöö alusel valitakse sinna 4 osalejat. Koolituse käigus ja edasises töös praktiseeritakse eesti keeles.\nKolm kirjeldustõlki asuvad esimest korda ametisse UEFA Superkarika mängul, mis toimub 15. augustil A. Le Coq Arenal. Pärast seda leiavad kommentaatorid rakendust A. Le Coq Arenal toimuvatel koondise- või klubimängudel.


Full-Metal-Metsavana: Genocyber (1993)\nPeaks vist muretsema\nFullmetal Alchemist the Movie: Conqueror of Shamba...\nNoorus oli juba 50nendatel hukas\nAnime ja western\nÜks ebanormaalne teadlane ehitab masina millega inimese ajus uinunud võimeid äratada ja lausa piiramatult võimendada ning tõbrik-teadlane ehitab enda tütrest, või siis vist lausa kahest tütrest (vahepeal ei jälginud nii hoolega ja pisut stoori kiskus selle kohapealt segaseks) monstrumi mis asub laamendama kohati lausa sõgedalt ja kes lõpuks enamus suurlinnu puruks peksab ning kui maapeal tegevus otsa saab kukub isegi kosmoses märatsema säästmata sinna peidetud viimast inimeste suuremat linna.\nkuttidel kisti koos koljuga kübermonstrumite poolt välja soolikaid ja selgroogi..purustati päid ja puistati kehaosi mööda maapinda laiali. Monstrumid läksid ka omavahel karvupidi kokku..kavastasid endale uusi metallist või terasest jäsemeid, üks peletis suutis keele asemel lausa kuulipilduja suust välja ajada ja ühel cyborgil tuli käeseest lahe mootorsaag välja. Mart pärast mainis ,et paar tapmist olid isegi talle vanale animevaatajale päris originaalsed ja karmid. Tegelikult oli väga hea anime, selline cyberpunk stiil ja hüperverine taas. Just nagu mulle meeldib.\nVaatasin muide Mardi kätetööd kes sellest kolme episoodilisest anime dvd'st pisema avi versiooni valmis meisterdas. Kulus tal selleks umbes 3 päeva enne kui õige kvaliteet ja subid korralikult külge said, respect.\nGenocyberist asjalikku juttu veel siin\nPosted by Metsavana at 00:12


Konverents võtab vaatluse alla multikultuurilise Kanada | Tartu Ülikool\nKonverents võtab vaatluse alla multikultuurilise Kanada\n8. oktoobril 1971 kuulutas Kanada peaminister Pierre Trudeau multikultuurilisuse riigi ametlikuks poliitikaks. Selle ajaloolise sündmuse tähtpäevast ajendatuna toimub 15. oktoobril Tartu ülikoolis konverents, mille eesmärk on uurida Kanada ühiskonda, kultuuri ning enesekujutlust multikultuurilisuse ajastul.\nKonverentsi peakorraldaja, TÜ anglistika osakonnas Kanada kirjandust õpetav Eva Rein rääkis, et Trudeau märgilise tähtsusega sõnavõtul on eellugu, kuna varasem käsitlus Kanadast kui kahekultuurilisest ja kakskeelsest maast hakkas vähehaaval teisenema juba varem: "Uut lähenemist tähistanud rajajoone tõmbamisele nelikümmend viis aastat tagasi on aga järgnenud mõtteviisi muutumise aeganõudev protsess."\n„Selle käigus on ettekujutus Kanadast järjest enam hakanud hõlmama üha rohkemaid Kanadas elavaid eri päritolu inimesi, nende panust, maailmanägemist ning kogemust. Samas on jätkunud jagatud alusväärtuste ja ühisosa määratlemine. See areng on mõjutanud kõiki Kanada ühiskonna ja kultuuri valdkondi,“ tõdes ta kokkuvõtteks.\nKõnelejad Kanadast, Eestist, Lätist, Leedust ja Venemaalt käsitlevadki nende valdkondade erinevad aspekte. Konverentsi avavad Kanada saatkonna asjur ja asejuht Beth Richardson ning TÜ maailma keelte ja kultuuride kolledži asedirektor Tanel Lepsoo.\nPlenaarettekande peab poliitika- ja õigusfilosoof, Kanada McGilli ülikooli professor ning tervise- ja sotsiaalpoliitika instituudi direktor Daniel Weinstock, kes analüüsib oma ettekandes “Canadian Multiculturalism: Juridical, not Political” multikultuurilisuse teooriaid ja praktikat. Järgnevad ettekanded vaatlevad multikultuurilisuse ajalugu ja vastuolusid, paljutahulist Kanada kirjandust, käsitlusi keelest ning poliitikuid ja poliitikat.\nKava ja teesid leiate TÜ anglistika osakonna kodulehelt.\nKonverentsi korraldavad TÜ anglistika osakond ja Kanada uuringute keskus koostöös Kanada saatkonna ning TÜ humanitaarteaduste ja kunstide valdkonnaga. Konverents on ühtlasi osa Balti riikide roteeruvate Kanada uuringute konverentside traditsioonist, mis sai alguse 2002. aastal. Sellest koostööst on kujunenud oluline foorum regiooni Kanada uuringute teadlastele ja õppejõududele ning üliõpilastele.\nEva Rein, konverentsi peakorraldaja, TÜ anglistika osakond ja Kanada uuringute keskus\neva.rein [ät] ut.ee


Hotell Murakas – Väike ja hubane hotell Otepää südames\nMURAKAS - väike ja hubane hotell Otepää südames.\nAsume Otepää kesklinnas, rahvusvahelise Tehvandi spordikompleksi kõrval. Olete siia alati oodatud nii aktiivseks perepuhkuseks, sportimiseks sõpradega kui ka kalli inimesega lihtsalt omavahel igapäevamelust põgenemiseks. Hotell Murakas on suurepärane koht peatumispaigaks harrastus- ja profisportlastele ning kõigile neile, kes hindavad privaatsust ja head asukohta.\nAuto parkimine on hotelli parklas tasuta.\nMajutushinnad sõltuvad hooajast ja kuupäevadest:\nKahene tuba rõduga 65€ - 115€*\nPeretuba 105€ - 155€*\nLapsed kuni 5 aastat ööbivad vanemate toas tasuta.\n*Suurürituste ajal võivad hinnad erineda.\nLemmikloomad ei ole meie hotellis lubatud.\nHinnad sisaldavad 1 öö majutust, hommikusööki buffet lauas ja käibemaksu 9%.\nTäpsemat infot hindade kohta saab broneerimispäringut tehes või booking.com lehelt.\nMeie hotellis on 2-kohalised ja peredele (2täiskasvanut+2last) mõeldud mugavad toad. Kokku on majutuseks 10 tuba, kus on kõik vajalik mõnusaks peatuseks või puhkuseks, sh öökardinad, dušš, föön, teler ja väike külmik. Enamustel tubadel on rõdu ja kogu majas levib tasuta kiire WIFI.\nVarajasem saabumine (check-in) ning hiline lahkumine (check-out) on võimalik eelneval kokkuleppel ja kui tubade täituvus seda võimaldab.\nOlete alati teretulnud korraldama nõupidamisi, seminare, koosolemisi või kohtumisi äripartneritega.\nUgandi Resto – II korruse hubane rahvusliku hõnguga liputuba on varustatud seminari läbiviimiseks vajaminevate vahenditega. Ruum sobib eriti hästi kuni 40 inimesega erinevate sündmuste, seminaride, koolituste ja koosolekute läbiviimiseks. Vaata lisaks: www.ugandiresto.ee\nUgandi Resto asub hotellist mõneminutilise jalutuskäigu kaugusel, Otepää keskväljakul.\n20 aastat on seistud hea selle eest, et iga sisseastuja tunneks end lahkudes vähemalt grammi võrra õnnelikumana. Ugandi Resto on heade toitude, meeldiva teeninduse ja maitseka interjööriga vaba aja restoran. Roogade valmistamisel kasutatakse värskeid ja kvaliteetseid ning eelistatult kodumaist toorainet.\nVaata lisaks: www.ugandiresto.ee\nOTEPÄÄL ON MÕNUS!


7. Kihtrünkpilved – Stratocumulus\nAsuvad madalamal kui 2 km kõrgusel aluspinnast. Koosnevad enamasti veepiisakestest. Välimuselt ühtlane ja madal pilvemass või rebenenud pilvetükid. Kaasa võivad tuua uduvihma, lumeteri, jääkristalle ja selliseid ladestusi nagu härmatis või jäide. Mõnikord ei loeta udu pilvede hulka kuuluvaks. Halonähtused ei ole tüüpilised.\n7. Kihtrünkpilvede (Stratocumulus) tähtsaimad tunnused: mitmesuguse kuju ja suurusega (võrdlemisi) madalad pilvetükid, mis on tavaliselt osaliselt üksteisega sulandunud, sageli rebenenud servadega.\nKihtrünkpilvedega kaasnevad nähtused: väga külma ilmaga (õhutemperatuur –10 ˚C ja madalam) võib pudeneda kerget lund, mere ääres on võimalik ka tugevam lumesadu; pilveservades on võimalik näha kuuketta ümber tara ja lumesaju korral võib näha valgussambaid.\nKihtrünkpilvede seos ilmamuutustega: stabiilse ilma pilved ei ole tavaliselt usaldusväärseks ilmamuutuste indikaatoriks.\nTüüpilised kihtrünkpilved moodustavad ebaühtlase pilvekihi, milles on avad või mille alumine osa on vähemalt ebaühtlane ja heledamate-tumedamate kohtadega. Täiesti ühtlase või selle taustal nõrgalt lainelise välimuse korral oleks tegu kihtpilvedega. Laagri, 19.11.2011\nKihtrünkpilved on põhimõtteliselt kõrgrünkpilvede madalamal asuv analoog. Sarnaselt viimastega on nendegi välimus äärmiselt varieeruv – need võivad olla nii tornjad kui ka väga laialivalgunud, sulandunud ja ebamäärane pilvemass.\nKihtrünkpilved on kiudpilvede kõrval üks tavalisemaid liike. Selle moodustavad välimuselt mitmesuguse suurusega ja sageli rohkem või vähem rünklikud, kuid tavaliselt lamedate tippudega pilvetükid ja kogumid (v.a tornjas vorm – castellanus), eristudes niiviisi rünkpilvedest. Vahel on üksikute, kuid madalate ja räbaldunud välimusega pilvetükkidena, sarnanedes sellega kihtpilvede tükkidele või suitsjatele rünkpilvedele (Cumulus fractus). Teinekord moodustavad üpris ebaühtlase kihi, mis on avadega või tumedamate ja heledamate kohtadega või lihtsalt isesuguse värvinguga, näide. Kihtrünkpilved võivad moodustada ka lainelisi vorme või tugeva tuule puhul nn pilvetänavaid.\nMõnikord võib vapustavaid kihtrünkpilvestikke näha satelliidipiltidelt: need harvaesinevalt võimsad kihtrünkpilved arenesid 7.9.2014 päeva jooksul antitsükloni lõunaservas ja triivisid tasapisi Eesti poole, st loodesse.\nVälja võiks pakkuda järgmise põhjuse. Õhumass oli stabiilne, aga piirkihis oli niipalju niiskust, nii et päevase soojenemise tõttu siiski tekkis labiilne õhukiht, kus arenesid rünkpilved. Niipea, kui aluspinna soojenemine vähenes, siis stabiliseerus ka piirkiht kiiresti ja laskumis-inversiooni tõttu siis transformeerusid tekkinud rünkpilved kihtrünkpilvedeks (Stratocumulus cumuliformis, ka Sc diurnalis).\nKuna niiskust transporditi pilvede kõrguseni ilmselt üsna palju, siis ei hajunud pilved väga kiiresti, vaid püsisid kihtrünkpilvedena õhtul ja ööselgi. Allikas: Sat24.com\nPäevased kihtrünkpilved (Stratocumulus diurnalis) tekivad sageli konvektsioonivoolude tõttu, sest soojema õhu kiht (inversioon) või mõni teine tõkkekiht takistab konvektsioonipilvede edasist arengut ja põhjustab nende laialivalgumist, kuid samuti kujunevad tihti (õhtul) hajuvatest konvektsioonipilvedest. Viimasel juhul on tegemist taandpilvedega, näiteks Stratocumulus vesperalis ehk õhtused taandkihtrünkpilved (viimasel ajal nimetatakse neid Stratocumulus cumulogenitus).\nKihtrünkpilved koosnevad enamasti veepiisakestest, ainult väga külma ilmaga võivad vähemalt osaliselt jäätuda. Sademed ei ole tüüpilised, kuid neist võib siiski vahel sadada nõrka vihma või lund. Optilistest nähtustest võib märgata poolläbipaistvates pilveservades tara või irisatsiooni; külma ilmaga, kui kihtrünkpilvedest langeb jääkristalle, võib ka valgussammas tekkida.\nVäga mitmekesise välimuse tõttu on palju erimeid, mistõttu kihtrünkpilvede klassifikatsioon on üpris keerukas, vt näiteks http://en.wikipedia.org/wiki/Stratocumulus_cloud. Kihtrünkpilved on üks olulisemaid piirkihi pilvi ja neil on oluline roll kliimasüsteemis, vt http://meteora.ucsd.edu/~jnorris/presentations/Norris_CMMAP.pdf.\nVasakul: päevased kihtrünkpilved (Stratocumulus diurnalis) tekivad rünkpilvedest, kui need hakkavad tõkkekihi ja nõrgeneva konvektsiooni tõttu laiali valguma. Selliste kihtrünkpilvede tekkimise kõige olulisemaks tunnuseks on pilvetükkide lamenemine ja sulandumine. Laagri, 15.4.2012\nParemal: võrdlemisi lopsakas kihtrünkpilvestik ilmus üle Eesti liikunud madalrõhulohu tagalas, kus õhk oli veel niiske, kuid hästi segatud, st inversiooni polnud. 4.5.2014 Lääne-Virumaal\nÕhtusel ajal konvektsioonivoolud sageli nõrgenevad (teisiti võibolla näiteks frondi korral), mistõttu päeval tekkinud konvektsioonipilved valguvad laiali, lamenevad ja liituvad omavahel, moodustades ebamääraseid pilvelaamu. Loojuv päike värvib neid tihti kollaseks, oranžiks või punaseks, tekkida võivad videvikukiired.\nSellel fotol on näha veel rünkpilved, kus õhk tõuseb suhteliselt intensiivselt, kuid aja jooksul transformeeruvad needki kihtrünkpilvedeks. Laagri, 16.5.2011\nEraldi väärivad kirjeldamist tornjas-sakmelised kihtrünkpilved (Stratocumulus castellanus). Need on tornjas-sakmeliste kõrgrünkpilvede analoog, kuid asuvad madalamal (pilvede alumine pind mitte kõrgemal kui 2-2,5 km). Tumedalt aluselt, mis on kas täiesti sirge või lainjas, kerkivad sakkide ja tornidena rüngad erinevalt rünkpilvedest, mis arenevad vähemalt esialgu eraldiseisvate pilvedena. Enamasti on need väga muutlikud ja võivad kasvada kuni võimsate rünkpilvedeni (Cumulus congestus statocumulogenitus), kuid äärmuslikel juhtudel võivad neist areneda isegi rünksajupilved (Cumulonimbus stratocumulogenitus).\nEnamasti tekivad sooja ja lämbe ilmaga, viidates labiilsusele ja seega äikesevõimalusele, kuid võivad tähendada ka lihtsalt sajuse ilma saabumist nagu juhtus ülemisel fotol kujutatud juhul.\nSageli on koos rünksajupilvede, kiudkiht- või kõrgkihtpilvedega, kuid ka rünkpilvedest tekkinud kihtrünkpilvede või kõrgrünkpilvedega.\nTornjas-sakmelised kihtrünkpilved enne äikest 8.6.2014 õhtul Türi lähedal. Taamal on näha üsna suure vertikaalse ulatuse omandanud kihtrünkpilvede ahelikku: sellisest võivad tekkida rünksajupilved.


Selleks tuleb külastada laenufirma kodulehte, täita ära avaldus ja jääda vastust ootama. Enne uue kohustuse võtmist hinnake oma igakuist netopalka ja väljaminekuid, see annab teile ülevaate järele jäävatest ressurssidest.\nLaenuportaal Omaraha: laenud ja investeerimine inimeselt.\n. Levinumad laenud on: väikelaen, autolaen, kiirlaen, smslaen, tarbimislaenja laen kinnisvara tagatisel. Kõige suuremaks plussiks ükskõik millise laenu puhul on selle soodsad intressid ja mõistlikud tingimused, sealhulgas igakuine osamakse.\nInimeselt inimesele laenamine | Meeskond\n. Samuti on oluline enne suurema laenu taotlemist läbi vaadata on tulud ja kulud. Kliendi seisukohalt on soodsad ja paindlikud laenud loomulikult hea võimalus vajalikke toiminguid teha. Vajaduse korral tuleb esitada ka konto väljavõte.\n. See tuleneb asjaolust, et laenumaastikul on palju omavahel konkureerivaid ettevõtteid. Kui olete võtnud liiga kalli laenu, siis paljud laenufirmad pakuvad teile näiteks refinantseerimislaenu, mille abil saate selle odavama vastu vahetada. Enne mistahes laenu võtmist peaks inimene põhjalikult järele mõtlema, kas ja milleks tal seda vaja läheb. Teinekord võib viimase kuue kuu väljavõte näha välja laitmatu.Seepärast tasubki valida platvormid, kus on tagatisfondi poliitika. Tutvu kindlasti ka laenujuhise ja üldtingimustega ja küsi vajadusel nõu ka asjatundjalt. Siinkohal tuleb mõista ka platvormi, sest isegi platvormil on vahel raske ette ennustada, kas laenusoovija on maksevõimeline või mitte. Intressi suurust mõjutavad faktorid: juba olemasolevad laenud, teie igakuine netopalk, kulutused, eelnev maksekäitumine, võlgnevused, tagasimakseperioodi pikkus ning isegi see, kas olete sama laenuandja juurest eelnevalt laenanud. Odavad kodulaenud intresside võrdlemine. Kiirlaenufirma kontor. Kiirlaen kuressaare, kiirlaen pangakonto väljavõtteta. Enne mistahes laenu väljastamist kontrollitakse inimese eelnevat maksekäitumist ja tausta, see mängib otsuse tegemisel suurt rolli. Sulle pakutavad tingimused olenevad Sinu individuaalsest olukorrast. Osad platvormid pakuvad seda ning nii on laenusumma tagasisaamine märksa kindlam.Võimalusel investeeri laenudesse, mis on kaitstud portaalipoolse tagasiostugarantiiga. Intress oleneb paljuski ka sellest, millist laenu te võtate. Krediidikontrolliga vaadatakse muidugi maksehäirete olemasolu, kulude-tulude suhet ja muud taolist, mida kontrollitakse iga tavapärase laenutaotluse korral. Näiteks kiirlaen on kõrgema intressiga, kui tarbimislaen või väikelaen Samuti mängib suurt rolli teie eelnev maksekäitumine. Nii saad vähemalt natukenegi kindlamalt end tunda. Mistahes laenu võttes, olgu selleks siis väikelaen või tarbimislaen tuleb arvestada, et tegu on finantskohustusega. Elus on paraku nii, et varem või hiljem on meil vajaraha laenata, olgu põhjusteks siis õppimine, tervis või kodus vajaminevad remonditööd. Jällegi on kõik väga lihtne – vaata lihtsalt taotluseid, sisesta summa, mida soovid investeerida ning see ongi kõik. Mõnel platvormil on veebipõhine isikutuvastus nagu näiteks Crowdestate’il.Kogu investeerimine toimub läbi platvormil oleva investeerimiskonto. Taotlemisel olge valmis ka selleks, et laenufirma esindaja võtab teiega ühendust ja küsib lisainfot. Suurim miinus kõikide laenude puhul on pikaajaline kohustus neid tagasi maksta. Võrdlemisel vaadake intressi, KKM, tagasimakseperioodi valikuid, maksepuhkust ja kõiki teisi näitajaid, mis teie jaoks laenu võtmisel olulised on. KKM koosneb peamiseltlaenu intressist, lepingutega seotud tasudest, kuid rolli mängib ka tagasimakseperioodi pikkus. Mõtle alati, kas summa ja perioodi suhe tundub sulle loogiline.Kui võimalik, investeeri tagatisega laenudesse. Tegemist on passiivse tuluga ehk tuluga, mis vaikselt koguneb ilma, et peaksid sellele ülemäära palju mõtlema, just nagu hoiuse puhul. Selleks, et laen oleks võimalikult soodne tuleb teha palju eeltööd: uurida erinevate laenufirmade pakkumisi ja neid kindlasti omavahel võrrelda. Laenuintress on lisatasu, mida maksate laenusummale peale. Sellepärast oleks mõistlik enne laenamist põhjalikumat uurimistööd selle tingimuste kohta teha. Samuti, kui teil on küsimusi laenu kohta, siis andke sellest haldurile enne laenulepingu allkirjastamist kindlasti teada, sest pärast võib juba hilja olla. Kuigi ühisrahastus on tõepoolest ülimalt mugav ja lihtne viis oma raha kasvatada, ei tähenda see, et sellega ei seonduks ükski risk.Kõige suurem probleem seisneb platvormis endas. Laenamisel on see üks olulisemaid näitajaid, millel silm peal hoida. Selle asemel ole kannatlik ja oota, kuni avaneb parem võimalus.Jälgi laenutaotluses oleva summa ja perioodi suhet. Soovi korral saab laenu taotleda ka laenufirma kontoris koha peal ning palju ettevõtted võimaldavad seda teha ka Postkontorites ja teatud poodides. Enamasti moodustab intress protsendi kogu laenust või selle jäägist. Kui olete varem laenufirmast ükskõik, millise laenu võtnud ja selle edukalt tagasi maksnud on tingimused teile kindlasti soodsamad.\n. Kõige parema laenupakkumise saate, kui otsite välja erinevate firmade pakkumised, mis vastavad teie kriteeriumitele ja neid omavahel võrdlete. Laen inimeselt inimesele omaraha. Laen ID kaardi tuvastusega. Mida kiiremini mistahes laenatud summa ettevõttele tagastate, seda odavam see teile tuleb.\nSamas aga arvestades, et investeeringutele ei ole tule väga palju mõelda, on ühisrahastus suurepärane viis, kuidas lihtsa vaevaga lisaraha teenida.Summad ei pruugi olla meeletult suured, kuid aja jooksul võib koguneda mitusada eurot lisatulu üsna hõlpsalt. Sellele vaatamata on parem esimese korraga soodsam laen võtta. Arvestage ka sellega, et suuremad laenud on pikaajalised kohustused, seega võiks kuumakse siiski võimalikult soodne olla, sest kunagi ei tea ette, mida tulevik toob. Krediidi kulukuse määr, lühendina KKM koondab kõik need kulutused, mis laenu võtmisega kaasnevad. Tänapäeval on laenamise suureks plussiks laenuteenuste paindlikus. Siiski tasuks laenamisel järele mõelda ning enda igakuist osamakset mitte liiga suureks ajada, seda eriti juhul, kui tegu on pikaajalise laenuga. Laenu taotlemine on äärmiselt mugavaks tehtud ja seda on võimalik teha isegi kodust lahkumata


Kandidaatriigid peavad teed ohutuks muutma - DELFI\nEuroopa Liiduga 2004. aasta mais ühineda lootvad kandidaatriigid peavad vastavalt EL-i standarditele oma teede ohutust suurendama, selgus Euroopa Komisjoni avalikustatud andmetest.\nStatistikaagentuuri Eurostat kinnitusel on kümnes kandidaatmaas kokku, kellest enamuse moodustavad endise sotsialismileeri maad, alates 1989. aastast liiklusavariides hukkunud ligi 150 000 inimest.\nViimase viie aastaga on olukord veidi paranenud, ent kaheksas EL-i pürgivas Ida-Euroopa riigis hukkub igal aastal avariides üle 10 000 inimese, kinnitas Eurostat.\nNeis kaheksas riigis — Eestis, Lätis, Leedus, Tšehhis, Ungaris, Poolas, Slovakkias ja Sloveenias — on ühtekokku 75 miljonit elanikku ning ligi 20,5 miljonit autot.\n2000. aastal hukkus nende riikide teedel 11.373 inimest, samal ajal kui Saksamaal, kus 82 miljoni elaniku kohta on 43,5 miljonit sõidukit, 7.503 inimest. Seejuures pole Saksamaa teed mitte sugugi kõige ohutumad 15 EL-i liikmesriigi hulgas.\nKõige ohutumaks on tunnistatud Suurbritannia teed, kus 100.000 elaniku kohta hukkub igal aastal avariides 5,6 inimest. Lätis on see näitaja 24,7, Leedus 17,3, Poolas 16,3, Sloveenias 15,7 ja Eestis 14,9.


August 2, 2017 ~ paradiisisaar, snapshots (pildipostitus)\nMeie pere (eriti põnnide, kes seda muudkui laaaulavad ja laaaulavad) jaoks on krussis trussikute “Kauges külas” igavesti aktuaalne lauluke – meid on nimelt õnnistatud suvekoduga, millel on juhtumisi seesugune idülliline “koduküla rand”, millest võiks ka laulu (või kümme) kirjutada. On muidugi pisut enam kui pisut naljakas kui tibatilluke Virsik meie liivast erateed mööda randa ukerdab ja “aga nooorel neiiiiuuuul neist ei piiiisaaaa” üürgab, aga mis teha kui laul niivõrd hästi selle paariminutise jalutuskäigu saateks passib. Nagu ma siin paar postitust tagasi kirjutasin, on meil ilmadega sel suvel õnne olnud ja nii oleme me iga kord nädalavahetusel Hiiumaal olles vähemalt ühe või suisa kaks korralikku sooja ja päikeselist rannapäeva saanud. Mida on ju tegelikult absoluutselt palju! Ja noh, tõesti – meil on ikka vedanud küll selle imeilusa puhta liivarannaga, mis on meie tarekesest vaid kiviviske kaugusel ja kuhu harva üldse kedagi peale meie satub. Ja kui satub, peetakse ranna puhtusest ja ilust ikkagi kenasti lugu. Kui mõned üksikud trossid välja arvata, kes (vähe sellest, et nad eratee sildist vähimalgi määral lugu ei pea) oma lollid helendavad pekid autoga otse mere äärde sõidutavad (jaluta, värdjas, sada meetritki!!!!), käed puusas pahkluudeni vees ringi töllerdavad, halvimal juhul ka oma konid ja pudelid liiva sisse vedelema jätavad ja siis oma nõmeda maasturiga koju tagasi sõidavad. Tülgastav!\nOkei, ma suhtun neisse autoga merevette sõitvatesse jobukakkudesse ehk liigagi kirglikult – tegelikult selline teine Eesti meie randa tihti ei satu ja enamasti on inimesed, nagu randki, ikkagi võrratult ilusad ja head. Igatahes parkisime me oma kõhud nende piltide tegemise päeva hommikul H emme mmmmmmmmmmaailma parimaid pannukaid täis, haarasime kaasa nii palju mänguasju kui kanda jaksasime ja veetsime terve ennelõuna rannas rannaasju tehes. Ehitasime suure liivalossi, vedelesime, plärtsisime, mängisime koeraga, lugesime ajakirju… ja mina tegin mõned pildid ka. Rannas olles alati mõtlen: blin, oliii mul vaja see fotokas kaasa tassida, ei viiiitsi liivaste kätega hakata kaamerat näppima ja üleüldse, päikese käes hästi ei näe ka, kas ja missugused pildid välja tulevad… aga praegu tagantjärgi on ikka hea meel küll veel portsu (hetkes tavaliste ja argistena tundunud) talletatud mälestuste üle. Kujutan ette kui eksootilised ja võrratud need pildid veel talvel tunduvad!\nMe oleme üsna kirglikud liivalossiehitajad, ütleme nii…\nHiiumaal ei toimu eriti (kui me just Kärdla Selverist mõnd DVD’d ei osta ja seda projektoriga lina peale ei lase) multikavaatamist ja tahvleid-telefone mu lapsed ei kasuta (puudub kogemus ja seega ka vajadus ning huvi – nad on harjunud endale muudsorti tegevust leidma), aga mõni rahulik omaette nokitsemise hetk peab inimestel päevas olema. Nii on just Hiiumaa see koht, kus ostetakse kummalegi alati kokku uusi meisterdamiseks mõeldud vihikuid ja raamatuid. Virsik hoidis end tegevuses pisematele mõeldud kleepsu- ja värviraamatutega ning Kroonprintsess (kes on täiesti next level meisterdaja ja nokitseja) tegeles suurtele tüdrukutele mõeldud pabernukuraamatutest nukkude ja riiete välja lõikamisega.\nKõige tavalisem suveõhtusöök – grillitud köögiviljad. Väga egoistlik, sest see on juhtumisi mu lemmiksöök ja et ma olen enamasti vabatahtlik toiduvalmistaja #1, saan ma otsustada ka, mida lauale panna. Sulatan mõned supilusikatäied võid, puistan sekka soola ja pipart ja segan köögiviljaviilud sellega kokku. Siis viskan grillile ja ootan kuni kõik on kuldne ja pehme ja mahlane ja natukene charred. Sest nii on lihtsalt paaaa-aaa-aaa-arim.\nKui vaagnale asetada ohtralt erinevaid lehtsalateid, võib-olla pisut värskeid köögivilju (siin näiteks kurk ja redis) ja siis kuumad köögiviljad mozzarellaga vaheldumisi vaagnale laduda, oliiviõliga üle niristada ja värsket basiilikut sekka rebida… on ikka hea küll. Ja kõrvale võib endale pakkuda veel näiteks ööpäeva jogurti-küüslaugu-ürdimarinaadis lebanud kana ja maailma parimat suvejooki – sekut. Mina küll päris-sekut juua ei saa, aga hästi-hästi külmalt on alkoholivaba vahuvein Henkell absoluutselt võrratu sekujanu kustutaja. Piisavalt kuiv, piisavalt mulline ja alkoholivaba veini kohta üllatavalt vähe “peedine”. Soovitan.\nSuve nautida soovitan ka. Isegi kui ilmasid on vähe ja nad ei ole päris nii kolmekümnekraadised ja tuulevaiksed ja pilvitud nagu võiks – nad on sellised nagu meil parajasti võtta on. Kui päike kehvema ilmaga pilve tagant korrakski välja ronib, viska puhvaika seljast ja hüüa: “kuumalaine!” Me teeme nii. Hoopis lõbusam ja suvisem hakkab. 😀\nUut mängutoa kostüümikapis »\n« Our Kitchens Rule: Tänavatoit\nSa oled tagasi! (Käisin jah iga päev vaatamas…)\nMa tulen neid suvepostitusi veel talvel üle lugema, nii mõnnad ja meeleolukad.\nma niiviisi tasa-tasa, suurt lärmi tegemata. oleksin veel pikemaltki omaette nokitsenud, aga oli tarvis uksed lahti teha. igatahes tsauki, tere tulemast tagasi. 🙂\nIssand, ma tahaks su laps olla. Söök on nii suurepärane ja vanemad ilusad ja rõõmsad ja põhimõtte kindlad ( seda vaid kõige paremas mõttes)\nKirjuta ikka vee ja veel, ma loen ja tunnen, kuidas tahaks olla ise veidi parem ja pingutada veidi rohkem. Sest olemuselt olen Tuulelipp Laisk Lohe\nMa ilmselt kordan end, aga nii mõnus lugemine, sa ikka oskad! Ja taas hea äratundmine, et on veel kuskil samasuguseid lapsi, kes ei tea nutiseadmete kasutamisest midagi. Ma tunnen selles osas selget vähemust, mitte, et see häiriks, pigem vastupidi. 🙂 Lisaks tahan nüüd ka seda alkoholivaba vahuveini saada, hea teada, et midagi sellist võib poest otsima minna 🙂\nMeil päris ekraanikeelde ei ole – ikka vahel saavad laulukesi (prantsuse lastelaulukesi peamiselt) vaadata koos minuga telefonist, aga see on siis kooslaulmine (ja tõlkimine-selgitamine, mida sõnad tähendavad jne), mitte selline tuim swipe’imine ajaviiteks. Aga seda ikka pigem harva, nad ei oska seda nõuda. 🙂\nAlkoholivaba vahuvein on täitsa mõnus, peaaegu sama hea nagu päris! Aga ei tee purju. 🙂


stiux 28.mai 2011 21:04\nstiux 28.mai 2011 20:11\nAhjaa Peeter, otsi siit ?a?lõkk Eesti moodi,mina olen seda teinud ja väga ok,kui see retsept siit natsa peavalu tekitab:) seal kasutatakse meil müügil olevat äädikat\nstiux 28.mai 2011 20:04\nPeetrile, elan ise ka ameerikas ja kasutan 5% äädikat.18spl äädikat,prrr.seda nüüd küll palju,su külalised ei lase sul iial enam zazlõkki teha. kilole lihale pane 7-9 spl äädikat,maitse asi.lase üleöö seista,meki natsa ja äädikat saad alati juurde lisada aga 18spl on ikka mega palju.sibulatest osta poest need kõige suuremad heledad/valged sibulad,üksikuna tavaliselt müüakse on vist hispaania sibul.need annavad palju mahla ja maitset juurde. Aga muidugi vene poodides müüakse seda 30% äädikat\nkliivia 22.mai 2011 19:56\nTänan retsepti eest.\nroxorist 22.mai 2011 02:02\nAga olge lahked ! Ajakirjast: 0,5kg head tomatipastat 2-4 tl ad?ikat meresoo-\nla vahtrasiirupit ja granaatõunasiirupit (Nar?arab) värskeid peterselli- ja koriandrilehti Praktikast: Pari-\nmaks on osutunud Salvesti 20% ja Felixi pastad. 0,4 kg tomatipastale lisasin tubli kolmandiku (isegi rohkem) Vertmont vahtrasiirupi pudeli sisust (läbipaistev rohelise sildiga sangakesega 250ml/330gr pudel Selveris). Granaatõuna siirupit ei õnnestunud leida, jännist aitas väga edukalt välja 2 väikest kõrrega gr.õuna mahla pakikest, mahtu tõesti ei mäleta. Need keetsin paraja hulga suhkruga (suhkrut lisasin abikaasa mõõdupuuga -"pane aga veel") siirupiks ja lisasin jahtunult pastale, siis 7-8 keerutust veskist soola , siis hulk segamist ja mekkimist ning nüüd "püssirohi". Hea oleks Teil teada, et poes müüdav ad?ika on tegelt garniiriks müüdav kaste, millisega siin pole tuhkagi peale hakata. Keskturul üks prillidega keskealine vene proua müüb omatehtud ehtsat koriandri-õli-\nt?illi-küüslaugu ad?ikat. Stockmanis on müügil superhea Verru kraam, fragrant chili caviar (www.verru.ee). Ehtne ad?ika ei ole vedel, voolav, vaid suht tahke konsistentsiga pasta. Nõndaks, seda "tuumakütust" lisasin järk-järgult kokku 2 tl (mitte triiki, ikka pisikuhjaga), segasin, ootasin ja maitsesin. Punt hakitud peterselli ja koriandrit (alias kinza) ka sisse, jälle ootamine, mekkimine. Lõpptulemus selgub alles järgmisel päeval, siis saab veel järeltimmida.Igata-\nhes olid meeste iluspooltel musid pruntis ja naudingupisar silmanurgas.Muidugi võib ad?ika koguse ka topeldada, aga siis vist kuulete daamide kiljumist ja näete meeste pisaraid. Saadud kastme teravust tunneb peale paari suutäit hästi kerge õhetusena. Aga Teile suurepärast kastmemiximist.\nkliivia 20.mai 2011 18:15\nTänan roxorist hea nõuande eest.Liha tuli super.Aga äkki kirjutate siia ka Mareni tomatikastme retsepti.:)\nroxorist 01.mai 2011 02:50\nSelliselt ettevalmistatud liha on parim küpsetada järgmisel päeval ja säilib see külmkapis 5-6 päeva (proovitud mitu korda) roostevabas anumas. Hape (ka vähene hulk) on tugev konservant, kuigi sibulast ja maitserohelisest eraldub mudimise käigus mahla, säilib hästi.Muidugi toimub pikemal seismisel põhjalikum "keemiline" küpsemine ja liha muutub pehmemaks ning nõuab lühemat aega sütel säristamist. Kui liha otsas, on poti põhi vaid veidi märg, mitte ei laineta seal hall vedelik. Ja veel! Kui juhtub kätte ajak. "Oma Maitse" 2009 juunikuu number, proovige grillitud liha juurde sealset Mareni tummist tomatikastet (lk. 18)-SUPER. Minu peres ja sõprade seas sai see hoobilt "ten plus points". Tegin 0,5L purgitäie ja sain ise ainult nö.sõrmi lakkuda. Õde võttis purgikese Rootsi kaasa, et viib mehele (rootsi piprapepu) maitsta, kuid mees maitses salaja nõnda, et sõid oma lihakest ikka mingi kohaliku törlöndiga.\nhuviline 23.apr 2011 20:10\nMInd huvitab samamoodi see, et kas liha võib marinaadis seista ka kauem? näiteks 2-3 päeva? siiamaani kuulen jutte "vanasti seisis liha ikka marinaadis mitu mitu päeva, siis oli hea" ?\nToivo 05.juuli 2010 19:14\nmul oli 1,5kg liha, tegin ka selle retsepti järgi. Algul mudisin liha pehmeks, ja lisasin tunde järgi õli. Sibulat panin rohkem, sest äädikamarinaadis sibul on fantast asi. Lisasin veel karulauku, see andis väga hea meki, küüslauk oleks võibolla liiga vängeks teinud aga karulauk tegi väga mõnusaks. Ahjaa tillivarsi panin ka aga see selleks\ntevo 22.juuni 2010 13:54\nkilo liha kohta pool liitrit vett\nkadrikalm 29.mai 2010 16:14\nTeeme hetkel liha selles marinaadis,eks kui kõht täis annan teada,kuidas maitses, !:)!\nmarko 20.mai 2010 18:25\nAmateur 02.mai 2010 16:38\nTänud kõigile! :))\nATS 10.juuli 2009 17:58\nsee on yx parimaid saslökke mis inimene on suutnud välja möelda olen seda juba aastaid teind ja olan alati kiita saand selle eest tehke ja te ei pea kahetsema sinna vöite veel panna ise maitse aineid juurde mida heax arvate 7 5palli systeemis\nOlenRutt 24.juuni 2009 23:47\nÜlihea :) Tegin Jaanipäevaks ja kõigile läks peale.\ntahm 22.juuni 2009 01:24\ntere kas sealiha asemel võib kalkuniliha ka proovida või tuleb sellest siis täielik jama :D küsin seepärast,et mul pole hetkel teist liha ja kangesti tahaks äädika marinaadi :P\nahti01 20.juuni 2009 08:59\nsuurepärane, päev enne valmis teha, oluline hea lihavalik ja mudimine\npetz 19.juuni 2009 20:54\nKas liha võib panna ka hakkama 3päeva enne? Et seda rohkem on vindunud.. või läheb halvaks pigem? Muidu tundub imehea retsept olevat, panen lihapeksu ka vahele muidug..:D\nalgaja 16.juuni 2009 12:25\nKas ma pean panema jahvatatud musta pipart või pirateri???\nratspumm 05.juuni 2009 17:55\nto helen.ikka peale marinaadi lisamist,mis sa seda liha ikka niisama mudid! ei tee see äädikas,midagist.\nHelen 21.mai 2009 14:30\nEt siis peale marinaadi pealekallamist tuleb mudida või ennem? :$ Ja kui peale marinaadi lisamist, siis selline küsimus, et kas tuleb mingeid kilekindaid vms ka kasutada (äädikas ikkagist ju..)?\nProff 13.mai 2009 18:36\nProovisin ka ära.Äadikat panin sutsu rohkem,soola vähem ja mudisin nagu käskis armeenlane ja vett ei lisanud .Kurjam see oli tõesti hea shashkõkk selle kõige õigemas võtmes.Kindlasti teen seda ka edaspidi niimoodi\nKaisa 27.veeb 2009 23:44\nVot seda vee osa ma ei teadnudki :S Tänud roxorist\nroxorist 21.juuni 2008 19:43\nJumala eest, ärge vett lisage. Liha mahlad lähevad vette ja olete maitsvaimast osast ilma. Kurb on vaadata neid lihaveeämbreid kaupluseriiulitel. Paarkümmend aastat tagasi õpetas üks armeenlane ".......ja siis hakka kätega liha mudima, kuni see muutub happest heledamaks ja tekib mahlaeritus" 12 - 24h pärast näete, et vesi oleks olnud suur vaenlane. Mina austan maitseainetena veel hmeli sunelit (klassikaline kaukaasia maitsetaimede segu), mida meilgi taas kuivatatuna saada ja muidugi adžika, kuid, NB: mitte poest, vaid mida müüakse Balti jaama või Keskturul kodutehtuna. Ja veel: otsige Peeter Kardi retseptiraamatuid 90-te keskpaigast. Respect !\nSiim 16.juuni 2008 16:23\nSaslõkk tehakse üldse hoopis lambalihast mitte sealihast...


JAMA LUGU: tuntud valuvaigisti võib mehe vähem isaseks muuta | Õhtuleht\nJAMA LUGU: tuntud valuvaigisti võib mehe vähem isaseks muuta (8)\nOhtuleht.ee, 12. jaanuar 2018, 18:30\nMitmeid generatsioone peavalu ravimiseks kasutatud ibuprofeenil on nüüd leitud seos meeste viljatusega, ohkab FHM. See ebameeldiv kõrvalefekt ei pruugi küll keskmisel mehel välja lüüa, aga näiteks tõsisematel spordi- ja joomameestel kui „ibuka“ saritarvitajatel küll.\nVäljaandes Proceedings of the National Academy of Sciences ilmunud värskes uuringus tõdetakse, et suuremates kogustes selliste igapäevaste valuvaigistite nagu ibuprofeen tarvitamine võib „muuta munandite füsioloogiat“ ning tuua kaasa häire, mida nimetatakse kompenseeritud hüpogonadismiks.\n„Hüpogonadism on mehe organismi muutus, mille puhul munandid ei tooda enam piisavalt testosterooni,“ kirjutab meestearst.ee.\n„Hüpogonadism on sugunäärmete funktsionaalse aktiivsuse vähenemine,“ täiendab Wikipedia. „See väljendub suguhormoonide eritamise vähenemises või sugurakkude tootmise või regulatsiooni kahjustumises.“\nUuring viidi läbi Prantsusmaal ja Taanis ja selles osales 31 alla 35-aastast meest. Osad neist võtsid enam kui kuue nädala jooksul päevase maksimaalse annuse ibuprofeeni – 1200 milligrammi. Teistele aga anti platseebot.\nUSA Today väljendas tulemusi nii:\n„Kahe nädala pärast tekkis ibuprofeeni võtjatel seos veres oleva ibuprofeeni koguse ja testosterooni tootvate hormoonide vahel. Testosteroonihormoonide suhtarv langes ja põhjustas kompenseeritud hüpnogonadismi. Sel häirel on leitud seoseid ka depressiooni ja rabandusega, nagu märkisid uuringu autorid.“\nmhh 13. jaanuar 2018, 15:08\noli õudne hambavalu ja võtsin neljasajaseid iga paari tunni takka. päevas tuli umbes 4000 ühikut täis.\nirina 13. jaanuar 2018, 07:29\nminu mees 58 sööb taplette joob tarvitab alkot on paks.aga uhkus on tal alati valmis


Eesti Kunstimuuseum. Kultuurkapitali ostud\nAja taasringlus III\n1996. Segatehnika ( plekkpurgid, õlivärv, puit).\nErki Kasemets. Aja taasringlus III. 1996. Segatehnika (740 plekkpurki, õlivärv, puit). 295X100 (2 osa).\n"Võibolla on kõik ajahetked korraga olemas, nagu numbridki, millest moodustame kuupäevi. Algmaterjal on sama, ainult kombinatsioone leidub lõpmatult. ... Kõik ainult ringleb, niisamuti aeg." *\nJäädvustatud hetkede kogumine näib olevat Kasemetsa tõeline kirg. Ikka ja jälle ilmuvad tema purgimaalidele elektrontablood vaatajale juhuslike kellaaegade, kuupäevade või mõnede muude numbritega, mille tähendust kunagi ei seletata. Läbi dateeritud ja ülemaalitud pakendite saab kunstnik kehastunud aega kinni püüda ja seda taas uuele ringile käiku lasta.\nTema teosed pole staatilised ja igavesed. Moodulmaailm on pidevas muutumises ja vormivahetuses, materjal ringleb teosest teosesse. Mustrimaali esteetilises võtmes purkidest kokku laotud recycling-maal "Aja taasringlus" sündis küll 1996. aastal samanimelise näituse tarvis, kuid vahepeal on selle ühikud elanud oma elu, sündinud uuesti erinevates maalides ja installatsioonides.\nKasemets on purkidest moodulpildi tekitamise süsteemile andnud nimetuse Can Net ehk Can't (tõlkes "purkvõrk"). Info, mis selles võrgustikus ringleb, vormistub pidevalt uuteks kujunditeks. "Aja taasringluse" vöökirjadele on ilmunud erinevaid kellaaegu ja aastanumbreid tähistavad tablood. Minevikule ja tulevikule viitavad kombinatsioonid on sattunud ühele pildile, lastes juhuslikel, kuid samast algmaterjalist koosnevail ajahetkedel üheaegselt eksisteerida.


KUUKIVIGA KÄEKEE 01, Naiselikkus |\nAQUAMARIIN E-POOD >\tPOOLVÄÄRIKIVIDEST EHTED >KUUKIVIGA KÄEKEE 01, Naiselikkus\nVikerkaare kuukiviga käekee.\nMetalliosa hõbedaga kaetud.\nEhte pikkus 17 cm.\nVikerkaare kuukivi kannab naiseliku tarkuse ning Suure Jumalanna energiaid, on väga rahustav ja harmoniseeriv mõju. See kivi tugevdab intuitsiooni ja psüühilist vastuvõtlikkust ning aitab leida kooskõla ja tasakaalu kogu Loominguga. Kivil peegelduv vikerkaar mõjub ülendavalt ja puhastavalt ning võimendab loomingulisust.\nSelle meremeeste ja rändurite kaitsja mõju on intensiivsem kasvava ja mahedam kahaneva kuu ajal. Kuukivist on abi jumalanna omaduste kehastamise poole püüdlemisel. Olles võimas intuitsiooni aktiveerija, võib esile kutsuda tugevaid nägemusi. Seega võite vajada kõrvale mõnd tasakaalustavat ja maandavat kivi, mis aitaks läbi näha illusioonidest ning ohjeldada psüühiliste kogemustega kaasneda võivaid ülevoolavaid tundeid.\nNagu kuugi on see kivi peegeldav ning meenutab teile, et kõik moodustab osa muutuste tsüklist. Kuigi vähendab emotsionaalse ülereageerimise kalduvust, võib kuukivi täiskuu ajal võimendada tundlike inimeste emotsioone, eriti neid, mis on teistelt ülevõetud. Kuukivi aitab mõista unenägusid, eelkõige täiskuu ajal nähtuid, ning arendab teie metafüüsilisi võimeid, sealhulgas selgeltnägemist.\nSee uute alguste kivi on vastuvõtliku, passiivse, naiseliku energia kandja, tasakaalustab mees- ja naisenergiad ning aitab mehi, kes soovivad saada kontakti oma naiseliku poolega. Kuukivi toimib mahendavalt ja pehmendavalt nii ülemäära macholikke meeste kui agressiivsete naiste puhul, avab teadvuse ootamatutele ja vahel irratsionaalsetena mõjuvatele impulssidele, samuti õnnelikele juhustele ja kokkusattumustele. Päikesepõimikule asetatuna tõmbab sealt välja vanad tundemustrid.\nKUUKIVIGA KÄEKEE 01, Naiselikkus 1\t 65.00 EUR


Autor: Mait Kraun • 20. märts 2015\nKivisöetööstus madalate hindade tõttu surve all„Lühiajaline surve hindadele on püsiv. Peamiselt on selle põhjuseks Austraalia tööstus, kus mahud on suured ning kulud madalad,“ ütles Westpaci vanemanalüütik Justin Smirk.\nUmbes 17 protsenti USA kivisöe kaevandustest ei suuda praeguste hindade juures ennast ära majandada. Nad on sunnitud tegevuse ajutiselt peatama või üldse lõpetama, selgub investeerimisfirma Wood Mackenzie tururaportist.Wood Mackenzie ütleb, et suur osa kivisöe tööstusest on ohus just Apalatšide piirkonnas. Praeguste hindade juures töötab kahjumiga lausa 72 protsenti sealsetest kaevandustest.Investeerimisfirma analüütikute sõnul peaks olukorra paranemiseks juhtuma üks kahest: nõudlus hakkab tõusma või pakkumine hakkab langema.Sellele lisaks püsivad madalal tasemel ka maagaasi hinnad. Maailmaturul on maagaasi hind kukkunud detsembri algusest üle 30 protsendi. See tähendab, et energiatootmisel vahetatakse järjest enam maagaas kivisöe vastu, mis vähendab kivisöe nõudlust ja mõjub hindadele omakorda survestavalt.Maagaasi hind tõusis nädala ajaga 2,88 protsenti ning ühe Briti soojusühiku (293,3 kw/h) hind on 2,813 dollarit. Kivisöe maailmaturu hind on eelmisel suvel saavutatud tippudest kukkunud umbes 25 protsenti. Neljapäeva õhtuks maksis üks tonn kivisütt 58,57 dollarit.\nTaoline hinnalangus on nõudnud ka ohvreid. Rootsi riigi omandis olev rauamaaki kaevandav ettevõte LKAB teatas eelmisel kuul, et vähendab kesise kasumi tõttu töötajate arvu 400 võrra.Praeguseks on madalate hindade tõttu hätta sattunud ka rootslaste Dannemora Mineral AB. Nad on tootmise ajutiselt lõpetanud.„Dannemora Mineral AB on otsustanud tootmise peatada seniks, kuni ettevõtte saab oma likviidsusprobleemid kontrolli alla,“ kirjutas ettevõte esmaspäeval saadetud pressiteates.Ettevõttel on olnud kaevanduste rahastamisega probleeme juba mitu aastat.Terve kaevandussektor raskustesÜlemaalilmne kaevandussektor on toormete hinnalanguse tõttu sattunud raskesse olukorda. Ettevõtte SNL Metals & Mining uuring näitas, et 2015. aasta alguses pole olukord paremaks muutunud.Nende sõnul jätkavad ka järgmistel kuudel tähtsamad sektorid langust. Kannatada saavad nii vase, kulla, hõbeda, koobalti, nikli, plaatina ja tsingi kaevandamisega seotud ettevõtted.Vase hind tõusis nädalaga 0,05 protsenti ja üks nael maksab 2,66 dollarit. Plii tonnihind oli neljapäeva õhtuks 1714 dollarit. Üks tonn tina maksis Londoni toorainete börsil 17115 dollarit ja vastav kogus alumiiniumi 1771 dollarit. Nikli tonnihind oli maailmaturul 13 600 dollarit.\n„Nõudluse ja pakkumise tasakaalutuse peaks ära parandama pakkumise pool,“ ütles investeerimisfirma CMC Markets strateeg Ric Spooner Bloombergile. „Kauplejad näevad nafta suurte varude karmi reaalsust, mida on väga raske ignoreerida.“WTI (USA nafta) kukkus nädalaga 6,71 protsenti ja Brent (Põhjamere nafta) odavnes 4,64 protsenti. Kumbki maksis neljapäeva õhtuks 43,81 ja 54,43 dollarit barrelist. Nädala sees kukkus WTI hind ka 6 aasta madalaima tasemeni (43,46 dollarini barrelist).\nÜldiselt oli keskpanga seisukohavõtt suhteliselt pehme. Seda iseloomustas ka turureaktsioon – nii kulla kui ja hõbeda hind tõusid loetud minutite jooksul üle 1 protsendi. Pigem on keskpank äraootaval seisukohal ning see mõjub kulla ja hõbeda hinnale toetavalt.Konkreetsemalt tõi keskpank välja, et aprillis väga suure tõenäosusega veel intressimäärade tõstmist ei toimu.„Komitee arvab, et õige aeg intressimäärade tõstmiseks on siis, kui tööturg jätkab paranemist ning on kindel, et keskpikas perspektiivis tõuseb inflatsioon 2protsendilisele määrale lähemale,“ teatatas keskpank.Teisalt on väärismetallidele survestavalt mõjumas tugevnev dollar. Üldine reegel on, et tugevam dollar tähendab madalamat kulla hinda ja vastupidi. Selle tõttu on aasta algusest kulla hind ka 1,3 protsenti langenud. Nädala perspektiivis tõusis kulla hind 1,73 protsenti ja unts maksab 1171 dollarit. Hõbeda hind kallines 4,1 protsenti 16,15 dollarini untsist.


Vaba Eesti Sõna - Peaminister Jüri Ratas avas Kasahstanis mälestuskivi ja külastas eesti juurtega küla\nPeaminister Jüri Ratas avas Kasahstanis mälestuskivi ja külastas eesti juurtega küla\nMemoriaal koos mälestuskividega.\nKasahstanis avati 6. novembril Alžiri mälestuskivi, mis on pühendatud kõigi poliitiliste repressioonide ja totalitarismi ohvrite mälestuseks. Kohal oli ka peaminister Jüri Ratas.\nMälestuskivi meenutab laagrit, kuhu Nõukogude võim vangistas aastatel 1937-1953 ligi 18 000 naist, kelle abikaasa oli niiöelda kodumaa reetmise eest vangi mõistetud. Laagris olid 62 rahvusest naised, paljud neist lastega, ning nende seas oli teadaolevalt 21 eestlast.\nPeaminister külastas ka 125-aastast eesti juurtega Petrovka küla. "Välismaal eestlastega kohtudes olen ikka ja jälle liigutatud nähes, kuidas eesti keelt ja kultuuri põlvest põlve uhkusega edasi kantakse," tõdes Ratas.\n1930. aastatel elas Petrovkas paarsada inimest – kasahhid ning sisserändajad Balti riikidest, Saksamaalt ja mujalt. Paljud elanikest rääkisid kolme keelt. Eesti lastel oli võimalik koolis õppida oma emakeeles. Tänapäeval on Petrovka kaasaegne asula, kus elab 1200 inimest 20 erinevast rahvusest, kel kõigil on vabadus elada oma tavade ja kultuuri järgi.\nRatas kohtus ka Kasahstani president Nursultan Nazarbajeviga ning osales Astana äriinkubaatori avamisel. Ratas kinnitas Nazarbajevile, et Kasahstan on oluline partner nii Eestile kui Euroopa Liidule ning Eesti ettevõtjatel on suur huvi elavdada kaubandussuhteid kasahhidega.